# Uradni list C 257/20.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 257 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6120. julij 2018 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 257

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6120. julij 2018

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | PRIPOROČILA |
| | Sodišče Evropske unije |
| 2018/C 257/01 | Priporočila nacionalnim sodiščem v zvezi z začetkom postopka predhodnega odločanja | 1 |

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Sodišče Evropske unije

2018/C 257/01

Priporočila nacionalnim sodiščem v zvezi z začetkom postopka predhodnega odločanja

1

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

PRIPOROČILA

Sodišče Evropske unije

| 20.7.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 257/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.7.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 257/1

---

| V tem besedilu, ki dopolnjuje Poslovnik Sodišča (1), je opozorjeno na bistvene značilnosti postopka predhodnega odločanja in na elemente, ki jih morajo upoštevati nacionalna sodišča, preden pri Sodišču vložijo predlog za sprejetje predhodne odločbe, ter se z njim sodiščem posredujejo nekateri praktični napotki glede oblike in vsebine predloga za sprejetje predhodne odločbe. Ker se ta predlog, potem ko je preveden, vroči vsem zainteresiranim subjektom iz člena 23 Protokola št. 3 o Statutu Sodišča Evropske unije in ker se odločba Sodišča, s katero se postopek konča, objavi v vseh uradnih jezikih Evropske unije, je treba veliko pozornost nameniti predstavitvi predloga za sprejetje predhodne odločbe in zlasti varstvu osebnih podatkov fizičnih oseb, ki so v njem navedene. |
| --- |

V tem besedilu, ki dopolnjuje Poslovnik Sodišča (1), je opozorjeno na bistvene značilnosti postopka predhodnega odločanja in na elemente, ki jih morajo upoštevati nacionalna sodišča, preden pri Sodišču vložijo predlog za sprejetje predhodne odločbe, ter se z njim sodiščem posredujejo nekateri praktični napotki glede oblike in vsebine predloga za sprejetje predhodne odločbe. Ker se ta predlog, potem ko je preveden, vroči vsem zainteresiranim subjektom iz člena 23 Protokola št. 3 o Statutu Sodišča Evropske unije in ker se odločba Sodišča, s katero se postopek konča, objavi v vseh uradnih jezikih Evropske unije, je treba veliko pozornost nameniti predstavitvi predloga za sprejetje predhodne odločbe in zlasti varstvu osebnih podatkov fizičnih oseb, ki so v njem navedene.

PRIPOROČILA

nacionalnim sodiščem v zvezi z začetkom postopka predhodnega odločanja

(2018/C 257/01)

Uvod

| 1. | Predhodno odločanje, ki je določeno v členu 19(3)(b) Pogodbe o Evropski uniji (v nadaljevanju: PEU) in členu 267 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljevanju: PDEU), je temeljni mehanizem prava Evropske unije. Njegov namen je zagotoviti enotno razlago in uporabo tega prava v Uniji tako, da se sodiščem držav članic da na voljo instrument, ki jim omogoča, da Sodišču Evropske unije (v nadaljevanju: Sodišče) v predhodno odločanje predložijo vprašanja glede razlage prava Unije ali veljavnosti aktov institucij, organov, uradov ali agencij Unije. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Postopek predhodnega odločanja temelji na tesnem sodelovanju med Sodiščem in sodišči držav članic. Za zagotovitev polne učinkovitosti tega postopka je treba opozoriti na njegove bistvene značilnosti in podati nekatera pojasnila za razjasnitev določb Poslovnika, zlasti kar zadeva avtorja predloga za sprejetje predhodne odločbe ter obseg, obliko in vsebino takega predloga. Ta pojasnila, ki se uporabljajo za vse predloge za sprejetje predhodne odločbe (I), so dopolnjena z določbami, ki se uporabljajo za predloge za sprejetje predhodne odločbe, ki terjajo posebno hitro obravnavo (II), in Prilogo, v kateri so povzeti bistveni elementi predloga za sprejetje predhodne odločbe. |
| --- | --- |

2.

I.   Določbe, ki se uporabljajo za vse predloge za sprejetje predhodne odločbe

Avtor predloga za sprejetje predhodne odločbe

| 3. | Sodišče izvaja pristojnost za predhodno odločanje o vprašanjih glede razlage ali veljavnosti prava Unije izključno na pobudo nacionalnih sodišč, ne glede na to, ali so stranke v sporu o glavni stvari izrazile željo, da se Sodišču predloži predlog za sprejetje predhodne odločbe. Ker nacionalno sodišče odloča o sporu in mora prevzeti odgovornost za sodno odločbo, ki jo bo izdalo, je namreč le to – in samo to – sodišče dolžno, da glede na posebnosti vsake zadeve presodi o potrebi po sprejetju predhodne odločbe, da bi lahko izdalo sodbo, in o upoštevnosti vprašanj, ki jih postavi Sodišču. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Sodišče pojem „sodišče“ razlaga kot samostojen pojem prava Unije, v zvezi s tem pa upošteva več dejavnikov, kot so zakonska podlaga predložitvenega organa, njegova stalnost, obveznost njegove sodne pristojnosti, kontradiktornost njegovega postopka, njegova uporaba pravnih pravil in njegova neodvisnost. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Sodišča držav članic lahko Sodišču predložijo vprašanje glede razlage ali veljavnosti prava Unije, če menijo, da mora Sodišče glede tega vprašanja sprejeti odločitev, ki jim bo omogočila izreči sodbo (glej člen 267, drugi odstavek, PDEU). Predlog za sprejetje predhodne odločbe je lahko še posebej koristen, kadar se pred nacionalnim sodiščem postavi novo vprašanje glede razlage, ki je splošnega pomena za enotno uporabo prava Unije, ali kadar obstoječa sodna praksa ne ponuja pojasnil, ki so potrebna v novih pravnih ali dejanskih okoliščinah. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kadar je vprašanje postavljeno v postopku, ki teče pred sodiščem, zoper odločitev katerega po nacionalnem pravu ni pravnega sredstva, je to sodišče vseeno dolžno Sodišču predložiti predlog za sprejetje predhodne odločbe (glej člen 267, tretji odstavek, PDEU), razen če na zadevnem področju že obstaja ustaljena sodna praksa ali če pravilna razlaga zadevnega pravnega pravila ne dopušča nobenega razumnega dvoma. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Poleg tega je iz ustaljene sodne prakse razvidno, da lahko nacionalna sodišča sicer zavrnejo razloge za neveljavnost, ki se pred njimi navajajo zoper akt institucije, organa, urada ali agencije Unije, vendar lahko le Sodišče razglasi neveljavnost takega akta. Sodišče države članice se mora torej, kadar dvomi o veljavnosti takega akta, obrniti na Sodišče in navesti razloge, zakaj meni, da ta akt ni veljaven. |
| --- | --- |

7.

Predmet in obseg predloga za sprejetje predhodne odločbe

| 8. | Predlog za sprejetje predhodne odločbe se mora nanašati na razlago ali veljavnost prava Unije in ne na razlago pravil nacionalnega prava ali na dejanska vprašanja, ki se zastavljajo v okviru postopka v glavni stvari. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sodišče lahko o predlogu za sprejetje predhodne odločbe odloči le, če je v postopku v glavni stvari treba uporabiti pravo Unije. V zvezi s tem je nujno, da predložitveno sodišče navede vse upoštevne dejanske in pravne okoliščine, na podlagi katerih meni, da naj bi se obravnavanem primeru uporabile določbe prava Unije. |
| --- | --- |

9.

| 10. | V zvezi s predlogi za sprejetje predhodne odločbe, ki se nanašajo na razlago Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, je treba spomniti, da se določbe Listine v skladu z njenim členom 51(1) uporabljajo za države članice samo, ko izvajajo pravo Unije. Čeprav so lahko primeri takega izvajanja raznoliki, je vendarle nujno, da iz predloga za sprejetje predhodne odločbe jasno in nedvoumno izhaja, da je treba v postopku v glavni stvari uporabiti pravilo prava Unije, ki ni Listina. Ker Sodišče ni pristojno za odločanje o predlogu za sprejetje predhodne odločbe, kadar nek pravni položaj ne spada na področje uporabe prava Unije, določbe Listine, na katere se morebiti sklicuje predložitveno sodišče, kot take ne morejo utemeljiti te pristojnosti. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Nazadnje, Sodišče pri izdaji odločbe sicer nujno upošteva pravni in dejanski okvir spora o glavni stvari, kakor ga je predložitveno sodišče opredelilo v predlogu za sprejetje predhodne odločbe, vendar pa prava Unije sámo za ta spor ne uporabi. Kadar odloči o razlagi ali veljavnosti prava Unije, si Sodišče prizadeva dati koristen odgovor za rešitev spora o glavni stvari, vendar je predložitveno sodišče tisto, ki mora na podlagi tega odgovora izpeljati ustrezne sklepe in pri tem, če je potrebno, ne uporabiti nacionalnega pravila, ki je bilo razglašeno za neskladno s pravom Unije. |
| --- | --- |

11.

Primeren čas za vložitev predloga za sprejetje predhodne odločbe

| 12. | Nacionalno sodišče lahko predlog za sprejetje predhodne odločbe vloži pri Sodišču, takoj ko ugotovi, da je za izdajo njegove sodbe potrebna odločitev glede razlage ali veljavnosti prava Unije. To sodišče namreč lahko najbolje presodi, v kateri fazi postopka je treba ta predlog vložiti. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Ker pa bo ta predlog podlaga za postopek pred Sodiščem in mora to imeti na voljo vse podatke, na podlagi katerih lahko preizkusi svojo pristojnost, da odgovori na postavljena vprašanja, in če je ta pristojnost podana, nanje koristno odgovori, je nujno, da se odločitev o vložitvi predloga za sprejetje predhodne odločbe sprejme v tisti fazi postopka, v kateri predložitveno sodišče lahko dovolj natančno opredeli pravni in dejanski okvir postopka v glavni stvari, in pravna vprašanja, ki jih postavlja. Za učinkovito izvajanje sodne oblasti je prav tako zaželeno, da se predlog vloži po kontradiktorni obravnavi. |
| --- | --- |

13.

Oblika in vsebina predloga za sprejetje predhodne odločbe

| 14. | Predlog za sprejetje predhodne odločbe je lahko v kakršni koli obliki, ki jo dovoljuje nacionalno procesno pravo, vendar je treba upoštevati, da bo ta predlog podlaga za postopek pred Sodiščem in da se vroči vsem zainteresiranim subjektom iz člena 23 Protokola št. 3 o Statutu Sodišča Evropske unije (v nadaljevanju: Statut), med drugim vsem državam članicam, da se pridobijo njihova morebitna stališča. Ker je treba predlog za sprejetje predhodne odločbe posledično prevesti v vse uradne jezike Evropske unije, mora predložitveno sodišče predlog napisati preprosto, jasno in natančno, brez odvečnih elementov. Glede na izkušnje približno deset strani pogosto zadostuje za ustrezno predstavitev pravnega in dejanskega okvira predloga za sprejetje predhodne odločbe. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Vsebino predloga za sprejetje predhodne odločbe določa člen 94 Poslovnika Sodišča, povzeta pa je tudi v prilogi k temu dokumentu. Poleg besedila vprašanj, ki se Sodišču predložijo v predhodno odločanje, mora predlog za sprejetje predhodne odločbe vsebovati:






  — | povzetek predmeta spora in upoštevnih dejstev, kakor jih je ugotovilo predložitveno sodišče, ali vsaj navedbo dejanskih okoliščin, na katerih vprašanja za predhodno odločanje temeljijo, |
| --- | --- | --- |

15.

—

povzetek predmeta spora in upoštevnih dejstev, kakor jih je ugotovilo predložitveno sodišče, ali vsaj navedbo dejanskih okoliščin, na katerih vprašanja za predhodno odločanje temeljijo,

| — | vsebino nacionalnih določb, ki naj bi se uporabile v obravnavani zadevi, in po potrebi upoštevno nacionalno sodno prakso, |
| --- | --- |

—

vsebino nacionalnih določb, ki naj bi se uporabile v obravnavani zadevi, in po potrebi upoštevno nacionalno sodno prakso,

| — | razloge, ki so predložitvenemu sodišču vzbudili dvom glede razlage ali veljavnosti nekaterih določb prava Unije, in pojasnitev zveze, ki po mnenju predložitvenega sodišča obstaja med temi določbami in nacionalno zakonodajo, ki jo je treba uporabiti v sporu o glavni stvari. |
| --- | --- |

—

razloge, ki so predložitvenemu sodišču vzbudili dvom glede razlage ali veljavnosti nekaterih določb prava Unije, in pojasnitev zveze, ki po mnenju predložitvenega sodišča obstaja med temi določbami in nacionalno zakonodajo, ki jo je treba uporabiti v sporu o glavni stvari.

V primeru neobstoja enega ali več zgoraj navedenih elementov se lahko Sodišče izreče za nepristojno za odločanje o vprašanjih, predloženih v predhodno odločanje, ali predlog za sprejetje predhodne odločbe kot nedopusten zavrže.

| 16. | Predložitveno sodišče mora v predlogu za sprejetje predhodne odločbe navesti natančna sklicevanja na nacionalne določbe, ki se uporabljajo za dejansko stanje v sporu o glavni stvari, in podrobno opredeliti določbe prava Unije, katerih razlaga se predlaga ali katerih veljavnost je sporna. V predlogu je po potrebi treba navesti kratek povzetek upoštevnih trditev strank v sporu o glavni stvari. V zvezi s tem je treba opozoriti, da se prevede le predlog za sprejetje predhodne odločbe, ne pa morebitne priloge k temu predlogu. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Predložitveno sodišče lahko poda tudi strnjeno mnenje o odgovorih, ki jih je treba dati na vprašanja, predložena v predhodno odločanje. Taka navedba je lahko za Sodišče koristna, zlasti kadar je pozvano, naj o predlogu odloči po hitrem ali nujnem postopku. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Nazadnje, vprašanja, predložena Sodišču v predhodno odločanje, morajo biti v posebnem, jasno označenem delu predložitvene odločbe, najbolje na njenem začetku ali koncu. Biti morajo sama po sebi razumljiva, ne da bi bilo treba iskati pojasnila v obrazložitvi predloga. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Za lažje branje predloga za sprejetje predhodne odločbe je pomembno, da ga Sodišče prejme natipkanega in da so strani in odstavki predložitvene odločbe oštevilčeni. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Predlog za sprejetje predhodne odločbe mora biti datiran in podpisan ter se nato sodnemu tajništvu Sodišča posreduje po elektronski poti (DDP-GreffeCour@curia.europa.eu) ali po pošti (Sodno tajništvo Sodišča, Rue du Fort Niedergrünewald, L-2925 Luxembourg). Če se posreduje po elektronski poti, je treba izvirnik predloga za sprejetje predhodne odločbe, če je mogoče, posredovati skupaj z elektronsko pošiljko besedila tega predloga v obliki, ki jo je mogoče urejati (s programi za urejanje besedila, kot so „Word“, „Open Office“ ali „LibreOffice“), da se Sodišču olajša obravnavanje predloga in predvsem prevod tega predloga v vse uradne jezike Evropske unije. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Predlogu za sprejetje predhodne odločbe je treba priložiti vse upoštevne dokumente, ki bodo Sodišču koristili pri obravnavanju zadeve, zlasti natančne podatke o strankah v sporu o glavni stvari in njihovih morebitnih zastopnikih, ter spis iz postopka v glavni stvari ali njegov prepis. Ta spis (ali njegov prepis) – ki ga je mogoče posredovati po elektronski poti ali po pošti – bo ves čas postopka hranjen v sodnem tajništvu, kjer bodo, če predložitveno sodišče ne bo navedlo drugače, zainteresirani subjekti iz člena 23 Statuta lahko vanj vpogledali. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Da se zagotovi optimalno varstvo osebnih podatkov v okviru obravnavanja zadeve s strani Sodišča, vročitve predloga zainteresiranim subjektom iz člena 23 Statuta in poznejšega posredovanja končne odločbe v vseh uradnih jezikih Unije, mora predložitveno sodišče, ki edino v celoti pozna spis, ki je predložen Sodišču, v svojem predlogu za sprejetje predhodne odločbe sámo opraviti anonimizacijo imen fizičnih oseb, ki so v njem navedene ali ki jih spor o glavni stvari zadeva, in prikriti podatke, na podlagi katerih bi jih bilo mogoče identificirati. Zaradi naraščajoče uporabe nove informacijske tehnologije, zlasti iskalnikov, anonimizacija, opravljena po vložitvi predloga za sprejetje predhodne odločbe in a fortiori po njegovi vročitvi zainteresiranim subjektom iz člena 23 Statuta ter po objavi obvestila o obravnavani zadevi v Uradnem listu Evropske unije, v veliki meri izgubi svojo praktično vrednost. |
| --- | --- |

22.

Medsebojni učinki postopka predhodnega odločanja in nacionalnega postopka

| 23. | Čeprav predložitveno sodišče ostane pristojno za sprejetje začasnih ukrepov, zlasti v okviru predloga za sprejetje predhodne odločbe glede presoje veljavnosti, vložitev predloga za sprejetje predhodne odločbe kljub temu povzroči prekinitev nacionalnega postopka do odločitve Sodišča. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Čeprav Sodišče načeloma odloča o predlogu za sprejetje predhodne odločbe, dokler ta ni umaknjen, je kljub temu treba upoštevati vlogo, ki jo ima Sodišče v postopku predhodnega odločanja, in sicer da prispeva k učinkovitemu izvajanju sodne oblasti v državah članicah, ne pa da izdaja posvetovalna mnenja o splošnih ali hipotetičnih vprašanjih. Ker v postopku predhodnega odločanja velja domneva, da spor dejansko poteka pred predložitvenim sodiščem, mora slednje obvestiti Sodišče o vseh procesnih vprašanjih, ki bi lahko vplivala na postopek, ki poteka pred njim, zlasti pa o umiku, mirni rešitvi spora ali drugi okoliščini, na podlagi katere se je postopek v glavni stvari končal. To sodišče mora Sodišče obvestiti tudi o morebitnem sprejetju odločbe, izdane v okviru pravnega sredstva, vloženega zoper predložitveno odločbo, in o posledicah te odločbe na predlog za sprejetje predhodne odločbe. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Za učinkovit potek postopka predhodnega odločanja pred Sodiščem in za ohranitev njegovega polnega učinka je vendarle pomembno, da se take informacije čim prej sporočijo Sodišču. Nacionalna sodišča se še opozarja, da umik predloga za sprejetje predhodne odločbe lahko vpliva na reševanje podobnih zadev (ali vrste podobnih zadev) s strani predložitvenega sodišča. Kadar je izid več zadev, ki se obravnavajo pred tem sodiščem, odvisen od odgovora Sodišča na vprašanja predložitvenega sodišča, je lahko primerno, da predložitveno sodišče v predlogu za sprejetje predhodne odločbe te zadeve združi, da Sodišču omogoči, da kljub morebitnemu končanju enega ali več postopkov odgovori na postavljena vprašanja. |
| --- | --- |

25.

Stroški in brezplačna pravna pomoč

| 26. | Postopek predhodnega odločanja pred Sodiščem je brezplačen in to ne odloča o stroških strank v postopku, ki poteka pred predložitvenim sodiščem; za odločitev o tem je pristojno to sodišče. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Če katera od strank v postopku v glavni stvari nima zadostnih sredstev, ji lahko Sodišče dodeli brezplačno pravno pomoč za pokritje stroškov, zlasti stroškov, ki jih ima z zastopanjem pred Sodiščem. Vendar je to pomoč mogoče dodeliti le, če zadevni stranki še ni bila odobrena pomoč na nacionalni ravni ali če ta pomoč ne krije stroškov postopka pred Sodiščem oziroma jih krije le delno. |
| --- | --- |

27.

Korespondenca med Sodiščem in nacionalnim sodiščem

| 28. | Sodno tajništvo Sodišča ves čas postopka ostane v stiku s predložitvenim sodiščem, ki mu pošilja prepis vseh procesnih aktov in po potrebi zahtev za podrobnejše navedbe ali pojasnila, za katera meni, da so potrebna za koristen odgovor na vprašanja, ki jih je postavilo to sodišče. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Sodno tajništvo po koncu postopka odločbo Sodišča pošlje predložitvenemu sodišču in ga pozove, naj Sodišče obvesti o tem, kako je uporabilo njegovo odločbo v postopku v glavni stvari, in mu sporoči svojo končno odločitev v navedenem postopku. |
| --- | --- |

29.

II.   Določbe, ki se uporabljajo za predloge za sprejetje predhodne odločbe, ki terjajo posebno hitro obravnavo

| 30. | Pod pogoji iz člena 23a Statuta in členov od 105 do 114 Poslovnika se lahko predlog za sprejetje predhodne odločbe v nekaterih okoliščinah obravnava po hitrem ali nujnem postopku. O uporabi teh postopkov odloči Sodišče na ustrezno obrazložen predlog predložitvenega sodišča, v katerem so navedene pravne in dejanske okoliščine, ki upravičujejo uporabo tega(teh) postopka(-ov), ali izjemoma po uradni dolžnosti, kadar je to potrebno zaradi narave ali okoliščin zadeve. |
| --- | --- |

30.

Pogoji za uporabo hitrega in nujnega postopka predhodnega odločanja

| 31. | V skladu s členom 105 Poslovnika je tako mogoče predlog za sprejetje predhodne odločbe z odstopanjem od določb tega poslovnika obravnavati po hitrem postopku, če je treba zadevo zaradi njene narave obravnavati v čim krajšem času. Ker ta postopek nalaga velike omejitve vsem udeležencem postopka, zlasti vsem državam članicam, ki so pozvane, naj stališča podajo pisno ali ustno v precej krajših rokih kot običajno, je njegovo uporabo mogoče predlagati le v posebnih okoliščinah, ki upravičujejo hitro odločitev Sodišča o postavljenih vprašanjih. V skladu z ustaljeno sodno prakso številnost oseb ali pravnih položajev, na katere bi se lahko nanašala odločba, ki jo mora izdati predložitveno sodišče, potem ko je pri Sodišču vložilo predlog za sprejetje predhodne odločbe, kot taka ni izjemna okoliščina, ki bi lahko upravičila uporabo hitrega postopka. |
| --- | --- |

31.

| 32. | To velja še toliko bolj glede nujnega postopka predhodnega odločanja iz člena 107 Poslovnika. Ta postopek, ki se uporablja le na področjih iz naslova V tretjega dela PDEU v zvezi z območjem svobode, varnosti in pravice, namreč zadevnim udeležencem postavlja še večje omejitve, ker omejuje število strank, ki lahko predložijo pisna stališča, in ker v izjemno nujnih primerih omogoča, da se pisni del postopka pred Sodiščem povsem opusti. Uporaba tega postopka se tako lahko predlaga le v okoliščinah, v katerih je absolutno nujno, da Sodišče o vprašanjih, ki jih je predložilo predložitveno sodišče, odloči zelo hitro. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Čeprav na tem mestu takih okoliščin ni mogoče taksativno našteti, zlasti zaradi raznolikosti pravil prava Unije, ki urejajo območje svobode, varnosti in pravice, in zaradi razvoja teh pravil, lahko nacionalno sodišče predlaga nujni postopek predhodnega odločanja recimo v primeru iz člena 267, četrti odstavek, PDEU, glede osebe, ki je priprta ali ji je odvzeta prostost, če je odgovor na postavljeno vprašanje odločilen za presojo pravnega položaja te osebe, ali v sporu glede roditeljske pravice ali varstva in vzgoje majhnih otrok, kadar je pristojnost sodišča, ki mu je zadeva predložena na podlagi prava Unije, odvisna od odgovora na vprašanje za predhodno odločanje. |
| --- | --- |

33.

Predlog za uporabo hitrega ali nujnega postopka predhodnega odločanja

| 34. | Da bi Sodišče lahko hitro odločilo, ali je treba uporabiti hitri ali nujni postopek predhodnega odločanja, je treba v predlogu natančno navesti pravne in dejanske okoliščine, ki izkazujejo nujnost, in zlasti tveganje v primeru uporabe običajnega postopka za odločanje o predlogu za sprejetje predhodne odločbe. Predložitveno sodišče mora čim bolj jedrnato navesti tudi svoje stališče glede odgovorov na postavljena vprašanja. Taka navedba namreč omogoča hitrejši potek postopka, saj stranke v sporu o glavni stvari in drugi udeleženci v postopku lažje oblikujejo stališče. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Predlog za uporabo hitrega ali nujnega postopka predhodnega odločanja mora vsekakor biti podan nedvoumno, tako da lahko sodno tajništvo nemudoma ugotovi, da spis zahteva posebno obravnavo. Zato je zaželeno, da predložitveno sodišče pojasni, kateri od teh dveh postopkov se predlaga za obravnavano zadevo, in v predlogu navede upoštevni člen Poslovnika (člen 105 v zvezi s hitrim postopkom ali člen 107 v zvezi z nujnim postopkom). Ta navedba mora biti na jasno vidnem mestu predložitvene odločbe (na primer na vrhu strani ali v ločenem sodnem aktu). Na tak predlog je lahko opozorjeno v morebitnem spremnem dopisu predložitvenega sodišča. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Glede same predložitvene odločbe je treba opozoriti, da je njena jedrnatost še toliko pomembnejša v primeru nujnosti, saj prispeva k hitrejšemu postopku. |
| --- | --- |

36.

Korespondenca med Sodiščem, predložitvenim sodiščem in strankami v sporu o glavni stvari

| 37. | Sodišče, ki predlaga uporabo hitrega ali nujnega postopka predhodnega odločanja, je pozvano, naj po elektronski pošti (DDP-GreffeCour@curia.europa.eu) posreduje ta predlog in predložitveno odločbo skupaj z besedilom te odločbe v obliki, ki jo je mogoče urejati (s programi za urejanje besedila, kot so „Word“, „Open Office“ ali „LibreOffice“). |
| --- | --- |

37.

| 38. | Za lažje poznejše komuniciranje Sodišča s predložitvenim sodiščem in strankami v sporu o glavni stvari je predložitveno sodišče tudi pozvano, naj navede elektronski naslov in eventualno številko telefaksa sodišča, ki ju Sodišče lahko uporabi, ter elektronske naslove in eventualno številke telefaksa zastopnikov zadevnih strank. |
| --- | --- |

38.

---

(1)  UL L 265, 29.9.2012, str. 1.

---

PRILOGA

Bistveni elementi predloga za sprejetje predhodne odločbe

1.   Predložitveno sodišče

Predlog za sprejetje predhodne odločbe mora vsebovati natančno navedbo predložitvenega sodišča in morebitni senat ali sestavo, ki vlaga predlog, ter popolne podatke tega sodišča, da se olajšajo poznejši stiki med njim in Sodiščem.

2.   Stranke v sporu o glavni stvari in njihovi zastopniki

Navedbi predložitvenega sodišča sledi navedba strank v sporu o glavni stvari in morebitnih oseb, ki jih zastopajo pred sodiščem. Kadar je to potrebno zaradi varstva osebnih podatkov, predložitveno sodišče opravi anonimizacijo predloga za sprejetje predhodne odločbe ter za to prikrije imena fizičnih oseb, ki so v njem navedene ali ki jih spor o glavni stvari zadeva, in vse podatke, na podlagi katerih bi jih bilo mogoče identificirati.

Predložitveno sodišče Sodišču posreduje dve različici predloga za sprejetje predhodne odločbe, če jih ima, in sicer različico tega predloga z imeni, ki vsebuje imena in popolne podatke o strankah v sporu o glavni stvari, in anonimizirano različico tega predloga. Zadnjenavedena različica bo po prevodu v vse uradne jezike Unije vročena vsem zainteresiranim subjektom iz člena 23 Statuta ter bo podlaga za posredovanje in poznejše objave v zadevi.

3.   Predmet spora o glavni stvari in upoštevna dejstva

Predložitveno sodišče mora jedrnato opisati predmet spora o glavni stvari in upoštevna dejstva, kakor jih je ugotovilo ali sprejelo to sodišče.

4.   Upoštevne pravne določbe

V predlogu za sprejetje predhodne odločbe je treba natančno navesti nacionalne določbe, ki se uporabljajo za dejansko stanje spora o glavni stvari, vključno z morebitnimi upoštevnimi sodnimi odločbami, in določbe prava Unije, katerih razlaga se predlaga ali veljavnost se izpodbija. Te navedbe morajo biti popolne in morajo vsebovati naslov, natančna sklicevanja na zadevne določbe in podrobnosti o njihovi objavi. Če je le mogoče, naj citiranja nacionalne ali evropske sodne prakse vključujejo tudi številko ECLI („European Case Law Identifier“) zadevne odločbe.

5.   Obrazložitev predloga za sprejetje predhodne odločbe

O predlogu za sprejetje predhodne odločbe lahko Sodišče odloči le, če je v postopku v glavni stvari treba uporabiti pravo Unije. Predložitveno sodišče mora zato navesti razloge, ki so mu vzbudili dvom glede razlage ali veljavnosti določb prava Unije, in pojasniti zvezo, ki po njegovem mnenju obstaja med temi določbami in nacionalno zakonodajo, ki jo je treba uporabiti v postopku v glavni stvari. Predložitveno sodišče lahko na tem mestu navede trditve strank v zvezi s tem, če meni, da bi to bilo koristno za razumevanje zadeve.

6.   Vprašanja za predhodno odločanje

Predložitveno sodišče jasno in ločeno navede vprašanja, ki jih predloži Sodišču v predhodno odločanje. Ta vprašanja morajo biti sama po sebi razumljiva, ne da bi bilo treba iskati pojasnila v obrazložitvi predloga za sprejetje predhodne odločbe.

Če je to mogoče, naj predložitveno sodišče jedrnato navede tudi svoje stališče glede odgovorov na postavljena vprašanja za predhodno odločanje.

7.   Morebitna nujnost posebne obravnave

Nazadnje, če predložitveno sodišče meni, da predlog, ki ga predloži Sodišču, terja posebno obravnavo, tako glede nujnosti ohranitve anonimnosti oseb, ki jih zadeva spor o glavni stvari, kot glede morebitne hitrosti, s katero mora Sodišče obravnavati predlog, je treba razloge za tako obravnavanje podrobno opisati v predlogu za sprejetje predhodne odločbe in po potrebi v spremnem dopisu k predlogu.

Formalni vidiki predloga za sprejetje predhodne odločbe

Predloge za sprejetje predhodne odločbe je treba predložiti v taki obliki, ki olajšuje njihovo poznejšo elektronsko obdelavo na Sodišču in ki med drugim omogoča njihovo preslikavo in optično prepoznavo znakov. Za to je treba upoštevati naslednje:

| — | predlogi so natipkani na brezčrtnem belem papirju formata A4, |
| --- | --- |

—

predlogi so natipkani na brezčrtnem belem papirju formata A4,

| — | besedilo mora biti v tipu pisave, ki se običajno uporablja (kot na primer: Times New Roman, Courier ali Arial) in velikosti najmanj 12 točk v besedilu in 10 točk za morebitne opombe, z medvrstičnim razmikom 1,5, z robovi najmanj 2,5 cm vodoravno in navpično (zgoraj, spodaj, levo in desno na strani), in |
| --- | --- |

—

besedilo mora biti v tipu pisave, ki se običajno uporablja (kot na primer: Times New Roman, Courier ali Arial) in velikosti najmanj 12 točk v besedilu in 10 točk za morebitne opombe, z medvrstičnim razmikom 1,5, z robovi najmanj 2,5 cm vodoravno in navpično (zgoraj, spodaj, levo in desno na strani), in

| — | vse strani predloga in vsi odstavki, ki jih vsebuje, so oštevilčeni z zaporednimi naraščajočimi številkami. |
| --- | --- |

—

vse strani predloga in vsi odstavki, ki jih vsebuje, so oštevilčeni z zaporednimi naraščajočimi številkami.

Predlog za sprejetje predhodne odločbe mora biti datiran in podpisan. Sodišču se posreduje po elektronski poti (DDP-GreffeCour@curia.europa.eu) ali s priporočeno pošiljko sodnemu tajništvu Sodišča (Rue du Fort Niedergrünewald, L-2925 Luxembourg) skupaj s spisom zadeve iz postopka v glavni stvari. Če se posreduje po elektronski poti, je treba izvirnik predloga za sprejetje predhodne odločbe posredovati skupaj z elektronsko pošiljko besedila tega predloga v obliki, ki jo je mogoče urejati (s programi za urejanje besedila, kot so „Word“, „Open Office“ ali „LibreOffice“).

V primeru predloga za uporabo hitrega ali nujnega postopka je priporočeno, da se izvirnik predloga za sprejetje predhodne odločbe in njegova različica, ki jo je mogoče urejati, raje posredujeta po elektronski poti.

---