# Europeiska unionens C 283/10 a

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 283 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 61 årgången10 augusti 2018 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 283

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

61 årgången10 augusti 2018

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | YTTRANDEN |
| | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén |
| | EESK:s 535:e plenarsession – EESK 60 år, 23.5.2018–24.5.2018 |
| 2018/C 283/01 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Företagen inom den sociala ekonomin, en motor för migranters integration (yttrande på eget initiativ) | 1 |
| 2018/C 283/02 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om På väg mot ett associeringsavtal mellan EU och Mercosur (yttrande på eget initiativ) | 9 |

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

EESK:s 535:e plenarsession – EESK 60 år, 23.5.2018–24.5.2018

2018/C 283/01

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Företagen inom den sociala ekonomin, en motor för migranters integration (yttrande på eget initiativ)

1

2018/C 283/02

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om På väg mot ett associeringsavtal mellan EU och Mercosur (yttrande på eget initiativ)

9

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN |
| | EESK:s 535:e plenarsession – EESK 60 år, 23.5.2018–24.5.2018 |
| 2018/C 283/03 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om — a) Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén — Varupaketet: stärkt förtroende för den inre marknaden [COM(2017) 787 final] — b) Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av regler och förfaranden för överensstämmelse med och genomdrivande av unionens harmoniseringslagstiftning för produkter och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 305/2011, (EU) nr 528/2012, (EU) 2016/424, (EU) 2016/425, (EU) 2016/426 och (EU) 2017/1369 och Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/42/EG, 2009/48/EG, 2010/35/EU, 2013/29/EU, 2013/53/EU, 2014/28/EU, 2014/29/EU, 2014/30/EU, 2014/31/EU, 2014/32/EU, 2014/33/EU, 2014/34/EU, 2014/35/EU, 2014/53/EU, 2014/68/EU och 2014/90/EU [COM(2017) 795 final — 2017/0353 (COD)] — c) Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ömsesidigt erkännande av varor som lagligen saluförs i en annan medlemsstat [COM(2017) 796 final — 2017/0354 (COD)] | 19 |
| 2018/C 283/04 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om utvärdering av medicinsk teknik och om ändring av direktiv 2011/24/EU [COM(2018) 51 final — 2018/0018(COD)] | 28 |
| 2018/C 283/05 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG vad gäller mervärdesskattesatser [COM(2018) 20 final — 2018/0005(CNS)] — Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt vad gäller den särskilda ordningen för småföretag [COM(2018) 21 final — 2018/0006 (CNS)] — Ändrat förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 904/2010 vad gäller åtgärder för att stärka det administrativa samarbetet på mervärdesskatteområdet [COM(2017) 706 final — 2017/0248 (CNS)] — Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt vad gäller skyldigheten att efterleva den lägsta normalskattesatsen [COM(2017) 783 final — 2017/0349 (CNS)] | 35 |
| 2018/C 283/06 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om tydliga och förutsägbara arbetsvillkor i Europeiska unionen [COM(2017) 797 final — 2017/0355 (COD)] | 39 |
| 2018/C 283/07 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en ram för interoperabilitet mellan EU-informationssystem (gränser och viseringar) och om ändring av rådets beslut 2004/512/EG, förordning (EG) nr 767/2008, rådets beslut 2008/633/RIF, förordning (EU) 2016/399 och förordning (EU) 2017/2226 [COM(2017) 793 final – 2017/0351 (COD)] och Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en ram för interoperabilitet mellan EU-informationssystem (polissamarbete och rättsligt samarbete, asyl och migration) [COM(2017) 794 final – 2017/0352 (COD)] | 48 |
| 2018/C 283/08 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om genomförandet av paketet om den cirkulära ekonomin: åtgärder i gränssnittet mellan lagstiftningen om kemikalier, produkter och avfall [COM(2018) 32 final] | 56 |
| 2018/C 283/09 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – En europeisk strategi för plast i en cirkulär ekonomi [COM(2018) 28 final], och om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om mottagningsanordningar i hamn för avlämning av avfall från fartyg, om upphävande av direktiv 2000/59/EG och ändring av direktiv 2009/16/EG och direktiv 2010/65/EU [COM(2018) 33 final — 2018/0012 (COD)] | 61 |
| 2018/C 283/10 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Framtiden för livsmedel och jordbruk [COM(2017) 713 final] | 69 |
| 2018/C 283/11 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: EU:s åtgärder för att förbättra efterlevnaden av miljölagstiftningen och miljöstyrningen (COM(2018) 10 final) | 83 |
| 2018/C 283/12 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets förordning om bildande av det gemensamma företaget för ett europeiskt högpresterande datorsystem [COM(2018) 8 final — 2018/0003(NLE)] | 89 |
| 2018/C 283/13 | Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1343/2011 om vissa bestämmelser om fiske i AKFM:s avtalsområde (Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet) [COM(2018) 143 final – 2018/0069 COD] | 95 |

III   Förberedande akter

EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN

EESK:s 535:e plenarsession – EESK 60 år, 23.5.2018–24.5.2018

2018/C 283/03

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om — a) Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén — Varupaketet: stärkt förtroende för den inre marknaden [COM(2017) 787 final] — b) Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av regler och förfaranden för överensstämmelse med och genomdrivande av unionens harmoniseringslagstiftning för produkter och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 305/2011, (EU) nr 528/2012, (EU) 2016/424, (EU) 2016/425, (EU) 2016/426 och (EU) 2017/1369 och Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/42/EG, 2009/48/EG, 2010/35/EU, 2013/29/EU, 2013/53/EU, 2014/28/EU, 2014/29/EU, 2014/30/EU, 2014/31/EU, 2014/32/EU, 2014/33/EU, 2014/34/EU, 2014/35/EU, 2014/53/EU, 2014/68/EU och 2014/90/EU [COM(2017) 795 final — 2017/0353 (COD)] — c) Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ömsesidigt erkännande av varor som lagligen saluförs i en annan medlemsstat [COM(2017) 796 final — 2017/0354 (COD)]

[COM(2017) 787 final]

[COM(2017) 795 final — 2017/0353 (COD)]

[COM(2017) 796 final — 2017/0354 (COD)]

19

2018/C 283/04

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om utvärdering av medicinsk teknik och om ändring av direktiv 2011/24/EU [COM(2018) 51 final — 2018/0018(COD)]

[COM(2018) 51 final — 2018/0018(COD)]

28

2018/C 283/05

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG vad gäller mervärdesskattesatser [COM(2018) 20 final — 2018/0005(CNS)] — Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt vad gäller den särskilda ordningen för småföretag [COM(2018) 21 final — 2018/0006 (CNS)] — Ändrat förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 904/2010 vad gäller åtgärder för att stärka det administrativa samarbetet på mervärdesskatteområdet [COM(2017) 706 final — 2017/0248 (CNS)] — Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt vad gäller skyldigheten att efterleva den lägsta normalskattesatsen [COM(2017) 783 final — 2017/0349 (CNS)]

[COM(2018) 20 final — 2018/0005(CNS)]

[COM(2018) 21 final — 2018/0006 (CNS)]

[COM(2017) 706 final — 2017/0248 (CNS)]

[COM(2017) 783 final — 2017/0349 (CNS)]

35

2018/C 283/06

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om tydliga och förutsägbara arbetsvillkor i Europeiska unionen [COM(2017) 797 final — 2017/0355 (COD)]

[COM(2017) 797 final — 2017/0355 (COD)]

39

2018/C 283/07

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en ram för interoperabilitet mellan EU-informationssystem (gränser och viseringar) och om ändring av rådets beslut 2004/512/EG, förordning (EG) nr 767/2008, rådets beslut 2008/633/RIF, förordning (EU) 2016/399 och förordning (EU) 2017/2226 [COM(2017) 793 final – 2017/0351 (COD)] och Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en ram för interoperabilitet mellan EU-informationssystem (polissamarbete och rättsligt samarbete, asyl och migration) [COM(2017) 794 final – 2017/0352 (COD)]

[COM(2017) 793 final – 2017/0351 (COD)] och

[COM(2017) 794 final – 2017/0352 (COD)]

48

2018/C 283/08

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om genomförandet av paketet om den cirkulära ekonomin: åtgärder i gränssnittet mellan lagstiftningen om kemikalier, produkter och avfall [COM(2018) 32 final]

[COM(2018) 32 final]

56

2018/C 283/09

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – En europeisk strategi för plast i en cirkulär ekonomi [COM(2018) 28 final], och om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om mottagningsanordningar i hamn för avlämning av avfall från fartyg, om upphävande av direktiv 2000/59/EG och ändring av direktiv 2009/16/EG och direktiv 2010/65/EU [COM(2018) 33 final — 2018/0012 (COD)]

[COM(2018) 28 final],

[COM(2018) 33 final — 2018/0012 (COD)]

61

2018/C 283/10

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Framtiden för livsmedel och jordbruk [COM(2017) 713 final]

[COM(2017) 713 final]

69

2018/C 283/11

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: EU:s åtgärder för att förbättra efterlevnaden av miljölagstiftningen och miljöstyrningen (COM(2018) 10 final)

(COM(2018) 10 final)

83

2018/C 283/12

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets förordning om bildande av det gemensamma företaget för ett europeiskt högpresterande datorsystem [COM(2018) 8 final — 2018/0003(NLE)]

[COM(2018) 8 final — 2018/0003(NLE)]

89

2018/C 283/13

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1343/2011 om vissa bestämmelser om fiske i AKFM:s avtalsområde (Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet) [COM(2018) 143 final – 2018/0069 COD]

[COM(2018) 143 final – 2018/0069 COD]

95

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén

EESK:s 535:e plenarsession – EESK 60 år, 23.5.2018–24.5.2018

| 10.8.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 283/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 283/1

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Företagen inom den sociala ekonomin, en motor för migranters integration

(yttrande på eget initiativ)

(2018/C 283/01)

| Föredragande: | Giuseppe GUERINI |
| --- | --- |

Föredragande:

Giuseppe GUERINI

| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 21.1.2016 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 29.2 i arbetsordningen |
| | Yttrande på eget initiativ |
| Ansvarig facksektion | Inre marknaden, produktion och konsumtion |
| Antagande av facksektionen | 27.4.2018 |
| Antagande vid plenarsessionen | 23.5.2018 |
| Plenarsession nr | 535 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 186/1/2 |

Beslut av EESK:s plenarförsamling

21.1.2016

Rättslig grund

Artikel 29.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig facksektion

Inre marknaden, produktion och konsumtion

Antagande av facksektionen

27.4.2018

Antagande vid plenarsessionen

23.5.2018

Plenarsession nr

535

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

186/1/2

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Den senaste utvecklingen på migrationsområdet har utsatt systemet för inresa till EU för påfrestningar, ett verkligt ”stresstest” för unionens och medlemmarnas migrationspolitik, socialpolitik och politik för allmän säkerhet. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK anser att EU-institutionerna, tillsammans med medlemsstaternas regeringar, måste främja en samordnad politik för att göra de villkor på vilka människor från tredjeländer kan resa in och bosätta sig i Europa, arbeta, bli medborgare och få internationellt skydd mer tydliga, hållbara och effektiva. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt migranter som kan riskera social utestängning, t.ex. sjuka, personer med psykiska problem, personer med funktionsnedsättning eller äldre. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK har konstaterat att företagen inom den sociala ekonomin har lyckats omsätta de gemensamma principerna för sina insatser (1) – som ska vara inkluderande och stödjande och inriktade på att skydda de mest missgynnade personerna – för att proaktivt anta utmaningen att stödja migranter och mobilisera de berörda samhällena och medborgarna. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Eftersom företagen inom den sociala ekonomin tenderar att vara inkluderande bör de ges större erkännande, och EESK uppmanar därför kommissionen att prioritera dessa företagsformer vid utformningen av EU-politiken och programplaneringen av EU-fonderna, särskilt med avseende på genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, vilket för övrigt betonades vid både konferensen om den sociala ekonomin den 16 november 2017 och EU-toppmötet den 17 november 2017 i Göteborg. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Företagen inom den sociala ekonomin skapar arbetstillfällen av god kvalitet inom sektorer som är arbetsintensiva och i synnerhet har en hög andel utomeuropeisk arbetskraft. I dessa företag inom den sociala ekonomin är deltagandedimensionen viktig i fråga om säkerhet och skydd när den ekonomiska verksamheten struktureras, eftersom de hjälper människor att ta sig ur den informella ekonomin och odeklarerat arbete. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Företagen inom den sociala ekonomin spelar således en grundläggande roll och är verksamma inom fyra nyckelaspekter av migranters integrationsprocess: hälsa och stöd; boende; utbildning (i synnerhet genom att öka medvetenheten om de rättigheter och skyldigheter som följer av bosättningen i EU); arbete och aktiv integrering av migranter i värdsamhället. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK anser att företagen inom den sociala ekonomin, med tanke på att de tenderar att vara verksamma inom vård- och omsorgssektorer samt inom delningsekonomin och den cirkulära ekonomin, utöver nya arbetstillfällen även kan främja och stödja migranters och flyktingars företagande och tillträde till ekonomisk verksamhet. EU bör fortsätta att främja företagen inom den sociala ekonomin som en av hävstängerna för tillväxt och för migranters delaktighet på arbetsmarknaden och i samhället. Kommittén uppmanar därför EU-institutionerna att prioritera politik som inriktas på företagen inom den sociala ekonomin, såsom EESK också efterlyste i sitt bidrag till kommissionens arbetsprogram 2018 (2). |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Mot bakgrund av beläggen för värdet av företagen inom den sociala ekonomin när det gäller att främja migranters delaktighet på arbetsmarknaden och i samhället uppmanar kommittén EU, medlemsstaterna och det internationella samfundet att skapa incitament för sysselsättning, som företag inom den sociala ekonomin som ägnar sig åt integration på arbetsmarknaden kan få tillgång till. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Mot bakgrund av den lägesrapport som lades fram i november 2017 bekräftar kommittén behovet av en samordnad strategi mellan unionen och medlemsstaterna (3). I synnerhet är det uppenbart att i avsaknad av ett effektivt system för migranters inresa kommer det missbruk av ansökningar om internationellt skydd som har observerats under de senaste åren att fortsätta. Kommittén upprepar med skärpa att fallen av missbruk av systemet för internationellt skydd inte rättfärdigar vissa medlemsstaters restriktioner av möjligheterna för tredjelandsmedborgare att söka asyl på deras territorium. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESK uppmuntrar kommissionen och rådet till bättre samordning med migranternas ursprungs- och transitländer för att skapa utsikter till förbättrade levnadsvillkor, särskilt för människor som migrerar av ekonomiska skäl eller på grund av hungersnöd eller klimatförändringar, medan det skulle vara önskvärt med en beslutsammare EU-utrikespolitik gentemot länder där krig, diktatur och förföljelse driver människor på flykt. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | I synnerhet uppmanar kommittén unionen att ta itu med migrationen med utgångspunkt i orsakerna till att människor måste migrera: fattigdom, konflikter, diskriminering och klimatförändringar. En förutsättning för detta är ett förnyat engagemang från EU:s sida inom diplomati och internationellt utvecklingssamarbete, bl.a. med en verklig ”särskild plan för investeringar i utvecklingssamarbete”. |
| --- | --- |

1.11

2.   Allmänna kommentarer

| 2.1 | Företagen inom den sociala ekonomin är nyckelaktörer i Europas ekonomi och samhälle, visar på den rika mångfalden inom unionen och bidrar till att Europa 2020-strategins mål uppnås genom att bygga ett Europa som är smartare, hållbarare och mer inkluderande (4). |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Företagen inom den sociala ekonomin har bidragit väsentligt till att möta samhällsförändringarna. Företagen inom den sociala ekonomin finns inom många delar av samhället och har skapat innovativa initiativ för att tillgodose det växande behovet av vård och omsorg för personer som inte kan ta hand om sig själva, särskilt äldre och personer med funktionsnedsättning. I många fall har de genom att göra detta ökat kvinnornas deltagande i arbetslivet, inte bara genom dessas direkta deltagande i företag inom den sociala ekonomin, utan också genom att skapa nya tjänster för barn och familjer (5). Samtidigt främjar företagen inom den sociala ekonomin skapandet av sysselsättningsmöjligheter för missgynnade personer, med särskild uppmärksamhet åt personer som riskerar långtgående social utestängning, såsom personer med funktionsnedsättning, personer med psykiska problem eller personer som är beroende av alkohol eller narkotika. Företagen inom den sociala ekonomin har visat sig vara nyckelaktörer i främjandet av den europeiska sociala modellen (6). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Bland de utmaningar som unionen har ställts inför under de senaste åren har hanteringen av den ökande strömmen av migranter, där miljontals människor korsat Europas gränser för att fly krig, hungersnöd, förföljelse och levnadsvillkor som blivit extrema till följd av klimatförändringarna, fått särskild betydelse. Fenomenet har utsatt medlemsstaternas system för inresa, samt migrationspolitiken, socialpolitiken och politiken för allmän säkerhet, för påfrestningar. På sätt och vis utsätts unionens migrationspolitik för ett ”stresstest”. Det är viktigt att utnyttja detta tillfälle för att uppmärksamt analysera de reaktioner som systemet skapar och de signaler som det har avgett för att kunna främja riktade åtgärder och göra EU:s politik effektivare och mer ändamålsenlig. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | De nyanländas integration är en dynamisk process som förändras med tiden och utvecklas i takt med de ekonomiska, sociala och kulturella förhållandena i det land där dessa personer bosätter sig. Denna process ställer unionen, medlemsstaterna och det europeiska samhället framför allt inför frågan om hur tredjelandsmedborgare kan resa in, bosätta sig, leva och arbeta i EU samt om hur de kan få internationellt skydd. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Även om företagen inom den sociala ekonomin är verksamma på olika sätt i olikartade nationella sammanhang, har de lyckats omsätta de gemensamma principerna för sina insatser – som ska vara inkluderande och stödjande och inriktade på att skydda de mest missgynnade personerna – för att proaktivt anta utmaningen att stödja migranter. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Bland de viktigaste kännetecknen för de åtgärder som genomförs av företagen inom den sociala ekonomin bör man framhålla förmågan att mobilisera och involvera de berörda lokalsamhällena, genom att upprätta nätverk och partnerskap som förbättrar förbindelserna med de centrala och lokala förvaltningarna för att organisera möjligheter till stöd och delaktighet som är lättare att godta för lokalbefolkningen. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Företagen inom den sociala ekonomin spelar således en grundläggande roll och är verksamma inom fyra nyckelaspekter av migranters integrationsprocess: hälsa och stöd; boende; utbildning (i synnerhet genom att öka medvetenheten om de rättigheter och skyldigheter som följer av bosättningen i EU); arbete och aktiv integrering av migranter i värdsamhället. I samband med detta skapar företagen inom den sociala ekonomin och organisationerna i det civila samhället mötesplatser mellan EU-medborgare och nyanlända, vilket gör att de främjar dialogen mellan dem och därmed bidrar till att minska fördomarna och rädslan. |
| --- | --- |

2.7

3.   Migrationen till Europa: de senaste årens sammanhang

| 3.1 | Att sätta migrationen i sitt sammanhang är en komplex uppgift, eftersom den kännetecknas av ständig förändring. Krig, diktaturer, klimatförändringar samt extrem fattigdom och nöd har skapat grundvalen för den rådande situationen. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Enligt FN korsade under 2015 mer än 244 miljoner människor, eller 3,3 % av världens befolkning, sitt hemlands gränser för att söka politiskt skydd, arbete eller drägligare ekonomiska villkor och klimatförhållanden (7). |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | De senaste åren har antalet personer som har försökt nå Europa ökat. I absoluta tal visar Eurostats uppgifter från 2015 att 2,7 miljoner människor invandrade till EU-28 från tredjeländer, 56 % män och 44 % kvinnor. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Den extraordinära tillströmningen är i synnerhet resultatet av den instabilitet som skapas av krig, både i länder som befinner sig i konflikt, såsom Syrien, och i länder där stabiliseringsprocessen efter kriget fortfarande möter allvarliga svårigheter, såsom Irak och Afghanistan. Det var från dessa länder som ca 54 % av de migranter som under 2016 sökte skydd i EU-länderna kom (8). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Dessutom är migrationen av personer som i sitt hemland befinner sig i svåra ekonomiska förhållanden eller miljöförhållanden fortfarande betydande. Det handlar ofta om personer från den afrikanska kontinenten, ett flöde som har påverkats av den tilltagande instabiliteten i länderna längs Medelhavets södra kust. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | I detta sammanhang har det system med bestämmelser som EU fastställt uppvisat vissa brister och svårigheter, vilket visat på en bristfällig förvaltning av unionens yttre gränser och otillräckliga bestämmelser om inresa och understrukit behovet av att se över de principer och metoder som ligger till grund för medlemsstaternas åtgärder. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Kommittén har vid flera tillfällen behandlat frågan om migrationspolitik (9) och välkomnar initiativet av kommissionen, som har antagit den europeiska migrationsagendan. I synnerhet förespråkade kommissionen i rapporten från november 2017 en bättre samordning mellan EU-länderna och förnyade kontakter med migranternas ursprungs- och transitländer (10). Kommittén hoppas på en översyn av kvotsystemet, med tanke på svårigheterna att genomföra det. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Det är därför viktigt att se över det regelverk som ger migranter möjlighet till laglig inresa till unionen på ett sätt som både skyddar asylsökande och ger människor som flyr från ogynnsamma klimatförhållanden och ekonomiska förhållanden möjlighet att finna en fristad i Europa och bidra till tillväxten i EU, samtidigt som deras rättigheter garanteras. På så sätt skulle man genomföra FN:s rekommendationer om migration, nämligen att det ligger i allas intresse att migrationen sker säkert och lagligt, på ett reglerat snarare än olagligt sätt (11). |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Kommittén välkomnar slutsatserna från stats- och regeringschefernas informella toppmöte i Göteborg den 17 november, där man diskuterade frågan om att bygga ett framtida EU med rättvis sysselsättning och tillväxt i centrum. Kommittén framhåller även vikten av sidoevenemanget om den sociala ekonomins roll i det framtida arbetslivet, som inledde arbetet vid sammanträdet i Göteborg och där man framhöll den sociala ekonomins bidrag till stöd för unionens politik. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Överenskommelsen mellan rådet och Europaparlamentet om EU-budgeten för 2018 är också uppmuntrande, eftersom man fastställer prioriteringar såsom att ”stimulera ekonomisk tillväxt och skapa jobb, stärka säkerheten och ta itu med de utmaningar som uppstår på grund av migrationen” (12). |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Kommittén uppmuntrar EU-institutionerna att ta itu med de problem som har uppstått vid tillämpningen av Dublinförordningen. Europaparlamentet antog den 16 november 2017 en resolution där man föreslår riktlinjer för arbetet med att se över denna förordning, med en viktig hänvisning till alla medlemsstaters deltagande i den automatiska och permanenta omplaceringsmekanismen. |
| --- | --- |

3.11

4.   Omvandla problemen till möjligheter: företagen inom den sociala ekonomin som motorer för stöd och delaktighet

| 4.1 | En faktor som hindrar nyanlända från att inleda en integrationsprocess och därmed bidra till det ekonomiska och sociala livet i värdsamhällena är att deras status är osäker och att handläggningen av asylansökningar tar lång tid. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Att nyanlända tvingas att förlita sig på humanitärt bistånd i åratal, utan tillgång till utbildning, yrkesutbildning och inkomstmöjligheter, hämmar utvecklingen av deras humankapital och begränsar deras förmåga att bidra till ekonomin och samhället i värdlandet (13). I detta sammanhang har kommittén nyligen betonat den avgörande roll som företagen inom den sociala ekonomin spelar för att förebygga radikalisering och främja gemensamma värderingar, fred och icke-våld (14). |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Kommittén hoppas att man i debatten kommer att ta upp behovet av att kontrollera effektiviteten hos de befintliga mekanismer som ger tredjelandsmedborgare möjlighet att ansöka om inresetillstånd för att bosätta sig i EU för att arbeta. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | På samma sätt är det viktigt att unionen tar itu med migrationen med utgångspunkt i orsakerna till att människor måste migrera: fattigdom, konflikter, diskriminering och klimatförändringar. En förutsättning för detta är ett förnyat engagemang från EU:s sida inom diplomati och internationellt utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Även om dess användning har varit ganska begränsad kan också en översyn av systemet med blåkort tillgodose kraven på nya lagliga möjligheter till inresa i unionen. Kommittén har framhållit att det behövs en europeisk strategi för att locka till sig utomeuropeisk arbetskraft för att trygga tillväxten och välståndet i unionen. I detta sammanhang måste man ta hänsyn till migrationens effekter i invandrarnas ursprungsländer, som måste få stöd i sin fortsatta utveckling och i utvecklingen av sina utbildningssystem (15). Kommittén föreslår att man ska överväga att utvidga kretsen av potentiella mottagare av blåkortet, med särskild hänsyn till dem som vill starta företagsverksamhet, och även socialt företagande bör främjas. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | I många fall har det civila samhället engagerat sig för att främja lagliga och tydliga förfaranden, och har då samarbetat med institutioner på lokal, nationell och internationell nivå och sänt uppmuntrande signaler. Projektet med ”humanitära korridorer”, som genomförs i Italien av Comunità di Sant’Egidio, sammanslutningen av evangeliska kyrkor i Italien, Tavola valdese och den italienska regeringen, är ett viktigt exempel på en pilotåtgärd. På detta sätt har mellan februari 2016 och fram till i dag mer än 1 000 personer kunnat begära internationellt skydd och få hjälp med hanteringen av ansökningarna före resan till ett EU-land (16). |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Dessa pilotinsatser bör beaktas i utformningen av den framtida invandringspolitiken. I synnerhet bör samordningen mellan de internationella institutionerna förbättras, dels för att säkerställa en konsekvent hantering av dessa former av inresa, dels för att undvika diskriminering mellan de ”få utvalda” som kan dra nytta av humanitära korridorer, med omfattande skydd även efter mottagandefasen, och de många som är uteslutna från dessa förfaranden och förblir utlämnade till människosmugglare och olagliga rutter. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Den roll som företagen inom den sociala ekonomin spelar är avgörande genom de åtgärder för delaktighet i samhället och på arbetsmarknaden som de kan vidta för att aktivera potentialen hos migranterna, som för det mesta bestämmer sig för att lämna sitt hemland för att söka bättre levnadsvillkor och sysselsättningsmöjligheter. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | Den viktiga roll som migranter spelar i EU har erkänts vid många tillfällen, med uppmaningar om att bl.a. förstärka deras kreativitet och innovationsförmåga. Att uppnå detta mål är en förutsättning för fler arbetstillfällen, men ökar samtidigt produktionssektorernas internationalisering och främjar framväxten av förbindelser, även på handelsområdet, med migranternas ursprungsländer (17). Att stärka den europeiska ekonomiska och sociala strukturens förmåga att integrera migranter är således även avgörande för att förbättra effektiviteten i EU:s politik för små och medelstora företag, särskilt när det gäller förmågan att hantera alltmer globaliserade marknader, såsom understryks i EESK:s yttrande i frågan (18). |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | Företagen inom den sociala ekonomin har i många fall spelat en viktig roll för erkännandet av migranternas positiva ekonomiska och sociala roll, eftersom de skapar arbetstillfällen av god kvalitet inom arbetsintensiva sektorer och på områden med teknisk innovation och digitalisering. Till de viktigaste verksamheterna hör säkerligen vård och omsorg, säkerställande av tillgången till sociala tjänster, barnomsorg och i allmänhet stöd till personer som inte kan ta hand om sig själva och som riskerar social utestängning. Dessa sektorer hör ofta till dem som har den högsta andelen arbetstagare från tredjeländer. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | Inom vissa sektorer, såsom vård och omsorg, jordbruksarbete, byggsektorn och restaurangbranschen, kvarstår dock många fickor av irreguljärt arbete. I synnerhet av detta skäl är det viktigt att främja förekomsten av företag inom den sociala ekonomin, som har visat sig kunna fylla en viktig funktion när det gäller delaktighet och regularisering av anställningsavtal, genom att uppvärdera migranternas roll och trygga rättigheterna för arbetstagarna på dessa områden, i överensstämmelse med EU:s politik på området och för att motverka missbruk av status som egenföretagare (19). |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | Inom sektorn för vård och omsorg i hemmet, där framför allt kvinnor är anställda för att utföra vård- och omsorgstjänster direkt hos familjerna, uppstår ofta villkor som hindrar yrkesmässig utveckling. En nyligen genomförd studie om de faktorer som styr kvinnliga migranters företagande visade att det bristande erkännandet av deras kvalifikationer är ett av skälen till att de startar eget (20). Den sociala ekonomins företag i dessa sektorer kan spela en viktig roll när det gäller att regularisera arbetstillfällen och förbättra migranters utvecklingsmöjligheter, om de får stöd av lämplig offentlig politik. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Många företag inom den sociala ekonomin som ägnar sig åt att integrera missgynnade personer på arbetsmarknaden verkar inom sektorer som ingår i den s.k. cirkulära ekonomin, såsom insamling och separat behandling av avfall, återvinning och återanvändning av material, socialt jordbruk samt park- och trädgårdsskötsel. Dessa sektorer är en viktig sysselsättningskälla, och den metod som de företag som arbetar med inträde på arbetsmarknaden använder sig av förefaller vara särskilt lämplig även för att integrera migranter på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | Att anställa migranter gör det i många fall möjligt att vända tendenser till social utestängning och kulturell utarmning i EU och därmed blåsa nytt liv i traditionella yrken och hantverk i fall där det uppstår svårigheter i samband med generationsskiftet (21). Många hantverksföretag och småföretag grundas av migranter. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | I sina projekt för att ta emot migranter har många organisationer inom den sociala ekonomin främjat avtal med centrala institutioner och lokala förvaltningar för att hantera problemen i systemet och underlätta fördelningen av nyanlända inom territoriet, och har infört begreppet ”decentraliserat mottagande” i syfte att underlätta rättvisa mekanismer för lokalsamhällenas mottagande (22). |
| --- | --- |

4.15

| 4.16 | I dessa projekt har man prioriterat att inleda processer för migranters integrering genom att tillhandahålla språkkurser, kompetensbedömning och yrkesutbildning. På så sätt har man kunnat främja mekanismer för erkännande av studier eller tidigare yrkeserfarenhet som är till nytta för att öka de nyanländas sysselsättningsmöjligheter. |
| --- | --- |

4.16

| 4.17 | Vissa av dessa erfarenheter av ”decentraliserat mottagande” bidrar till återbefolkningen av perifera områden, främst i bergsområden, där migranternas närvaro bidrar till att bibehålla ekonomisk verksamhet och tjänster (inte minst skolor), vilket minskar risken för avfolkning i dessa områden. Under alla omständigheter är det för att dessa insatser ska lyckas nödvändigt att de åtföljs av sysselsättnings- och bosättningspolitiska åtgärder. |
| --- | --- |

4.17

| 4.18 | Företagen inom den sociala ekonomin kan i dessa sammanhang bilda nätverk med det traditionella näringslivet för att ge migranter möjlighet att delta på arbetsmarknaden genom skräddarsydd utbildning och praktik (23). |
| --- | --- |

4.18

| 4.19 | Den modell som de kooperativa företagen skapat i detta avseende har säkerligen varit den som fått störst uppmärksamhet av forskare, som i detalj har undersökt kooperativens roll när det gäller migranter. I dessa företag inom den sociala ekonomin är deltagandedimensionen viktig i fråga om säkerhet och skydd när den ekonomiska verksamheten struktureras, eftersom de hjälper människor att ta sig ur den informella ekonomin och odeklarerat arbete. |
| --- | --- |

4.19

| 4.20 | En specifik analys som utförts av Internationella arbetsorganisationen visar de områden där kooperativens insatser inverkar positivt på migranters och flyktingars delaktighet: inträde på arbetsmarknaden; omsorg och stöd; utbildning; stöd i vardagslivet och till självständighet; marknadstillträde; tillgång till finansiering; rättsligt bistånd och rådgivning; stöd för att tillgodose basbehov (24). |
| --- | --- |

4.20

| 4.21 | Vid den första och den andra Europadagen för företag inom den sociala ekonomin, som kommittén anordnade 2016 och 2017, visade de fallstudier som behandlades på uppmärksamheten för frågan om migranter (25) och man framhöll införandet av åtgärder för yrkesutbildning och delaktighet på arbetsmarknaden, särskilt för kvinnliga migranter. |
| --- | --- |

4.21

| 4.22 | Även kommissionen har erkänt betydelsen av företagen inom den sociala ekonomin när det gäller att möta migrationsutmaningen genom att inrikta Social Innovation Competition 2016 på idéer för att ta emot och integrera flyktingar (26). Kommittén hoppas att kommissionens uppmärksamhet på initiativ för att hantera migration kommer att fortsätta och att detta kommer att bli en prioritering vid utformningen av EU:s politik. |
| --- | --- |

4.22

| 4.23 | Utöver den viktiga rollen när det gäller inträde på arbetsmarknaden, utbildning och stöd är många företag inom den sociala ekonomin också verksamma inom ramen för projekt för att ge många migranter, i synnerhet flyktingar och asylsökande, tillgång till boende. Denna modell för fastighetsförvaltning av företag inom den sociala ekonomin har uppnått en betydande ekonomisk skala i länder såsom Italien, med tusentals byggnadsenheter som gjorts tillgängliga för integrationsprojekt, som ofta även tjänar till att gjuta nytt liv i utsatta kvarter och områden. |
| --- | --- |

4.23

| 4.24 | Slutligen spelar företagen inom den sociala ekonomin och det civila samhället som helhet en avgörande roll när det gäller tillgång till stöd och hälso- och sjukvård genom att avsevärt minska svårigheterna att få tillgång till vård och omsorg. Kommittén uppmanar medlemsstaterna att garantera full tillgång till hälso- och sjukvård och sociala tjänster för migranter utan diskriminering på grund av deras status. |
| --- | --- |

4.24

5.   Ytterligare kommentarer av EESK:s permanenta studiegrupp om företag inom den sociala ekonomin

| 5.1 | Företagen inom den sociala ekonomin tenderar och har ett särskilt intresse för att vara verksamma inom vård- och omsorgssektorer, inom förvaltning av kultur- och miljöarvet och inom delningsekonomin och den cirkulära ekonomin. Dessa företag kan vara en värdefull allierad för att främja åtgärder för en ”ekologisk omställning” av den europeiska utvecklingsmodellen, och dessa verksamhetsområden utgör för övrigt en viktig källa till nya arbetstillfällen. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Företagen inom den sociala ekonomin stöder och främjar människors företagaranda och underlättar människors tillträde till ekonomisk verksamhet oberoende av om de förfogar över startkapital för att grunda ett företag. Detta gäller särskilt kooperativa företag, och därför skulle det vara nyttigt och viktigt att i de program för utvecklingssamarbete som EU genomför i utvecklingsländer införa program för att främja företag inom den sociala ekonomin. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Mot bakgrund av beläggen för värdet av företagen inom den sociala ekonomin när det gäller att främja migranters delaktighet på arbetsmarknaden och i samhället bör medlemsstaterna uppmanas att skapa incitament för sysselsättning, som företag inom den sociala ekonomin som ägnar sig åt integration på arbetsmarknaden kan få tillgång till. Dessa incitament skulle kunna vara giltiga i två år efter att den berörda personen beviljats internationellt skydd. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Man bör beakta att antalet migranter som ger sig av pga. de allvarliga konsekvenserna av klimatförändringarna, som leder till en ökning av ökenspridning, hungersnöd och miljökatastrofer, säkerligen kommer att öka under de kommande åren. Detta fenomen kommer att göra det nödvändigt att se över den artificiella och diskriminerande åtskillnaden mellan flyktingar, asylsökande och ekonomiska migranter, åtminstone i de fall då dessa migranter flyr hungersnöd och miljökatastrofer. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Därför bör man slutligen fortsätta insatserna för att främja hållbar utveckling och en ekologisk omställning, som också kan få positiva effekter för ekonomin, genom att utnyttja det bidrag som företagen inom den sociala ekonomin kan ge för att främja tillväxt, delaktighet och välbefinnande, såsom framhållits i kommitténs senaste yttranden (27). |
| --- | --- |

5.5

Bryssel den 23 maj 2018.

Luca JAHIER

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Om rollen för företagen inom den sociala ekonomin, se även EGT C 117, 26.4.2000, s. 52.

1

(2)  EESK:s bidrag till kommissionens arbetsprogram 2018, särskilt punkterna 2.4.6 och följande.

2

EESK:s bidrag till kommissionens arbetsprogram 2018

(3)  ”Lägesrapport om den europeiska migrationsagendan”.

3

(4)  EUT C 318, 23.12.2009, s. 22.

4

(5)  I många sammanhang skulle denna verksamhet ha utförts inom familjen, och nästan enbart av kvinnor, vilket skulle ha hindrat deras deltagande i arbetslivet.

5

(6)  EUT C 24, 28.1.2012, s. 1.

6

(7)  https://documents-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/N17/002/18/PDF/N1700218.pdf?OpenElement.

7

(8)  Uppgifter från Eurostat – i ”Rapporto sulla protezione internazionale” av ANCI, Caritas italiana, Cittalia, Fondazione Migrantes och Servizio centrale dello SPRAR i samarbete med UNHCR. Se även http://ec.europa.eu/eurostat/web/asylum-and-managed-migration/data/main-tables.

8

(9)  https://www.eesc.europa.eu/sv/policies/policy-areas/migration-and-asylum/opinions.

9

(10)  Se fotnot 2.

10

(11)  Report of the Special Representative of the Secretary-General on Migration, 3 februari 2017.

11

Report of the Special Representative of the Secretary-General on Migration

(12)  http://www.consilium.europa.eu/sv/press/press-releases/2017/11/18/2018-eu-budget-agreement-reached/.

12

(13)  UNHCR 2003, ”Framework for durable solutions for refugees and persons of concern”, maj, Genève.

13

(14)  EUT C 129, 11.4.2018, s. 11.

14

(15)  EUT C 75, 10.3.2017, s. 75.

15

(16)  http://www.santegidio.org/pageID/11676/Corridoi-umanitari.html.

16

(17)  EUT C 351, 15.11.2012, s. 16.

17

(18)  EUT C 345, 13.10.2017, s. 15.

18

(19)  Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om inrättande av ett europeiskt forum för att förbättra samarbetet när det gäller att förebygga och motverka odeklarerat arbete, COM(2014) 221 final; EUT C 161, 6.6.2013, s. 14; EUT C 125, 21.4.2017, s. 1.

19

(20)  Corsi, M., De Angelis, M., Frigeri, D., arbetsdokument, ”The determinants of entrepreneurship for migrants in Italy. Do Italian migrants become entrepreneurs by ’opportunity’ or through ’necessity’?” Se även ILO, Cooperatives and the World of Work No. 2, ”Cooperating out of isolation: Domestic workers’ cooperatives”.

20

(21)  EUT C 351, 15.11.2012, s. 16.

21

(22)  http://www.interno.gov.it/it/notizie/carta-buona-accoglienza-nuovo-modello-integrazione.

22

(23)  Interna uppskattningar, Consorzio Veneto Insieme. För mer information, se http://venetoinsieme.it/.

23

(24)  Litteraturgenomgång ”Cooperatives and Refugees”, ILO 2016 (ej offentliggjord).

24

(25)  I synnerhet projektet Okus Doma år 2016 och projektet Solidarity Salt år 2017 (se även https://www.eesc.europa.eu/en/agenda/our-events/events/2nd-european-day-social-economy-enterprises).

25

(26)  http://ec.europa.eu/growth/content/4-social-innovators-win-%E2%82%AC200000-2016-european-social-innovation-competition-0_en, se även http://eusic-2016.challenges.org/how-is-europe-supporting-the-integration-of-refugees-and-migrants/.

26

(27)  Yttrande ”Att främja icke-statliga aktörers klimatåtgärder”EUT C 227, 28.6.2018, s. 35 och yttrande ”Nya hållbara ekonomiska modeller”, EUT C 81, 2.3.2018, s. 57.

27

---

| 10.8.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 283/9 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 283/9

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om På väg mot ett associeringsavtal mellan EU och Mercosur

(yttrande på eget initiativ)

(2018/C 283/02)

| Föredragande: | Josep PUXEU ROCAMORA |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Mário SOARES |

Föredragande:

Josep PUXEU ROCAMORA

Medföredragande:

Mário SOARES

| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 15.2.2018 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 29.2 i arbetsordningen |
| | Yttrande på eget initiativ |
| | |
| Ansvarig facksektion | Facksektionen för yttre förbindelser |
| Antagande av facksektionen | 26.4.2018 |
| Antagande vid plenarsessionen | 23.5.2018 |
| Plenarsession nr | 535 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 185/3/7 |

Beslut av EESK:s plenarförsamling

15.2.2018

Rättslig grund

Artikel 29.2 i arbetsordningen

Yttrande på eget initiativ

Ansvarig facksektion

Facksektionen för yttre förbindelser

Antagande av facksektionen

26.4.2018

Antagande vid plenarsessionen

23.5.2018

Plenarsession nr

535

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

185/3/7

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK anser att ett avslutande av förhandlingarna (som redan har pågått alltför länge) om ett bra associeringsavtal mellan Mercosur och EU skulle kunna innebära stora fördelar för parterna. Inte minst EU skulle dra avsevärd nytta av undertecknandet av associeringsavtalet, särskilt på medellång och lång sikt, eftersom det skulle ge EU tillträde till en marknad med nästan 300 miljoner invånare. Mercosur skulle kunna diversifiera sina ekonomier och öka värdet på sin export, och dessutom få tillgång till en marknad med 500 miljoner människor. Associeringsavtalet bör främst vara resultatet av en dialog som präglas av deltagande och öppenhet. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Den aktuella internationella situationen, med minskande tilltro bland medborgarna till att globaliseringen gynnar alla, ökande handelsprotektionism, nya tariffära hinder och en preferens för bilaterala i stället för multilaterala förhandlingar, borde vara ett incitament för att ingå ett avtal som ledande aktörer på båda kontinenterna efterfrågar. Brexit är en relevant omständighet som bör beaktas i förhandlingarna. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK välkomnar Europaparlamentets betänkande om en ny ram för EU:s förbindelser med Latinamerika och Europeiska utrikestjänstens meddelande om en översyn av de strategiska förbindelserna med Latinamerika som en del av den globala strategin för EU:s utrikespolitik. Dessa initiativ, som betonar EU:s strategiska intresse av Latinamerika och som visar att förbindelserna mellan de båda regionerna bör vara mer än handelsrelaterade, sammanfaller tidsmässigt med andra initiativ från det civila samhället (1), den akademiska världen och olika tankesmedjor (2). |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Ett avtal av detta slag är endast möjligt om det är välbalanserat, gynnar båda parter på medellång och lång sikt och inte missgynnar någon sektor (såsom jordbrukssektorn eller industrisektorn), region eller något land. Associeringsavtalet får inte under några omständigheter bygga på dåliga förhandlingar. Med hänsyn till allt som berör samarbetet och den politiska dialogen (två av de tre centrala pelarna för associeringsavtalet) vill EESK be förhandlingsparterna att visa prov på den stora politiska vilja som krävs för att ingå associeringsavtalet och göra sitt yttersta för att överbrygga sina meningsskiljaktigheter, som i nuläget gäller handelsfrågor. Man bör i sammanhanget erkänna de aspekter som är känsliga för vissa sektorer som ingår i förhandlingarna och göra en kartläggning av asymmetrier, en uppföljning av överenskomna beslut, kompletterande och kompenserande åtgärder, fastställande av undantag, utvecklingsplaner för att stödja de mest berörda sektorerna, främjande av investeringar, innovationsstrategier, kompensationsklausuler, övergångsbestämmelser och utvecklingsklausuler. EU:s samtliga politikområden måste dessutom involveras i de kompletterande åtgärderna och i andra. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Den djupgående digitala omvandling som äger rum på båda sidor av Atlanten kan vara en viktig faktor för ett bättre associeringsavtal mellan EU och Mercosur. Till de områden som skulle kunna påverkas positivt och förstärkas hör de globala värdekedjorna mellan EU och Mercosur, som för närvarande är mycket svaga. Ett associeringsavtal skulle också vara av betydelse för alla frågor som rör uppbyggnad av infrastrukturen, i synnerhet rörande sammanlänkning, utveckling av förnybara energikällor och, framför allt, telekommunikationssektorn med början i lanseringen av 5G i EU och Latinamerika. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Under alla omständigheter ber EESK förhandlingsparterna och i synnerhet EU att överväga den stora politiska och ekonomiska kostnaden för båda parter av ett uteblivet avtal eller ett obalanserat avtal, och det försuttna tillfälle som det skulle innebära. Kostnaden för ett uteblivet avtal bör inte bara beräknas på grundval av Mercosurländerna utan man bör ta hänsyn till hela Latinamerika och i synnerhet länderna i Stillahavsalliansen (3), som har blivit ett av de mest intressanta områdena för EU genom den latinamerikanska regionala integrationsprocessen. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Det är mycket viktigt att associeringsavtalet är ambitiöst och omfattar alla aspekter av förbindelserna mellan EU och Mercosur. Den senaste tidens frihandelsavtal med Kanada och Japan bör beaktas. I detta sammanhang är det viktigt att man tar itu med de faktiska hinder som företagen ställs inför genom att samordna lagstiftningen och inverkan på de icke-tariffära hindren. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Associeringsavtalet bör innehålla en social, arbetsrättslig och miljömässig dimension som är helt integrerad i avtalet. En sådan dimension skulle garantera att de ekonomiska förbindelserna är i linje med de avtalade sociala och miljömässiga målen utan att man urholkar de bestämmelser och garantier som gäller hållbar utveckling (4). Kommittén vill också understryka livsmedelssäkerhetens betydelse. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESK anser att de sanitära och fytosanitära bestämmelserna måste lyftas fram och skyddas i ett eventuellt associeringsavtal för att säkerställa skyddet av konsumenter och producenter med avseende på rättvis handel. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESK anser att associeringsavtalet bör användas som ett aktivt verktyg för att främja den sociala dialogen och efterlevnaden av de grundläggande ILO-konventionerna, framför allt konventionerna om anständigt arbete som ingår i deklarationen om grundläggande principer och rättigheter i arbetslivet från 1998. EESK anser därför att det bör finnas ett utökat socialt och arbetsmarknadsinriktat kapitel i avtalet för frågor som rör arbetslivet och för att främja dialogen mellan arbetsgivare och arbetstagare, något som skulle kunna gynna ökad social sammanhållning. Kapitlet bör innehålla ett erkännande av de arbetslivsrelaterade dokument som redan antagits av båda parterna, nämligen EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna och Mercosurs arbetslivsdeklaration. På så vis säkerställer associeringsavtalet att kränkningar av principer och rättigheter i arbetslivet inte får utnyttjas av parterna för att vinna en legitim komparativ fördel i den internationella handeln. I sammanhanget bör det finnas mekanismer för att se till att bestämmelserna efterlevs. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESK begär att såväl Mercosurs rådgivande ekonomiska och sociala forum (FCES) som EESK, i egenskap av representativa organ för det civila samhället i båda regionerna, ska involveras i förhandlingarna, konsekvensbedömningarna av associeringsavtalet och i de förslag som följer av dessa (EESK anser att det är ytterst nödvändigt att på förhand analysera konsekvenserna av ett eventuellt associeringsavtal och att inrätta mekanismer för att i efterhand kunna kontrollera att de frågor man enats om respekteras och hur de utvecklas), samt vid utarbetandet av ett särskilt kapitel i avtalet om den sociala, arbetsrättsliga och miljömässiga dimensionen. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESK efterlyser också inrättandet av en gemensam övervakningskommitté för det civila samhället som består av företrädare för EESK och FCES. Den bör






  — | ha en rådgivande funktion, |
| --- | --- | --- |

1.12

—

ha en rådgivande funktion,

| — | vara partssammansatt och balanserad med avseende på de tre sektorer som är företrädda i båda institutionerna, |
| --- | --- |

—

vara partssammansatt och balanserad med avseende på de tre sektorer som är företrädda i båda institutionerna,

| — | kunna uttala sig på alla de områden som omfattas av associeringsavtalet (bl.a. kapitlet om handel och hållbar utveckling), |
| --- | --- |

—

kunna uttala sig på alla de områden som omfattas av associeringsavtalet (bl.a. kapitlet om handel och hållbar utveckling),

| — | erkännas som direkt samtalspartner med de övriga gemensamma organen i associeringsavtalet, och |
| --- | --- |

—

erkännas som direkt samtalspartner med de övriga gemensamma organen i associeringsavtalet, och

| — | kunna rådfrågas av dessa organ, agera på eget initiativ, utarbeta sin egen arbetsordning och ges tillräcklig finansiering av respektive politiska myndigheter för att kunna utföra sina uppgifter. |
| --- | --- |

—

kunna rådfrågas av dessa organ, agera på eget initiativ, utarbeta sin egen arbetsordning och ges tillräcklig finansiering av respektive politiska myndigheter för att kunna utföra sina uppgifter.

| 1.13 | EESK anser att det är onödigt och ineffektivt att det civila samhället är dubbelt företrätt, dels i associeringsavtalet generellt, dels i kapitlet om handel och hållbar utveckling. I detta sammanhang anser EESK att associeringsavtalet i sin helhet påverkar alla länder från båda parter. EESK uppmanar förhandlarna att lära sig av erfarenheterna från andra associeringsavtal (5), där båda parter har inrättat inhemska rådgivande grupper från det civila samhället utan någon erkänd möjlighet att delta i dialogen inom ramen för avtalen. De uppenbara begränsningarna i denna modell visar att det inte är rimligt att varje Mercosurland har sin egen inhemska rådgivande grupp genom vilken det civila samhället skulle delta indirekt i associeringsavtalet. Detta gäller i ännu större utsträckning eftersom båda parter redan har rådgivande organ som är oberoende, välbalanserade, representativa och kapabla att fullgöra sitt uppdrag inom ramen för associeringsavtalet. |
| --- | --- |

1.13

2.   Inledning

| 2.1 | Mercosur har en yta på 12 800 000 km2 och en befolkning på 293 miljoner invånare, med en befolkningstäthet på 22,9 invånare/km2. Mercosur är den sjätte största ekonomin i världen, med en BNP på två biljoner dollar. Dessutom har Mercosur två ordinarie medlemmar i G20: Argentina och Brasilien. Det argentinska ordförandeskapet för G20 under 2018 är ett tecken på regionens växande betydelse. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Efter undertecknandet av ett interregionalt ramavtal i december 1995 inledde EU och Mercosur förhandlingar om ett associeringsavtal. På grund av svårigheter mellan parterna (oenighet om produktionsmodellerna inom jordbruket och deras inverkan på marknaden, och i fråga om uppfattningen om protektionism inom industri- och tjänstesektorn i Mercosur och EU) avbröts förhandlingarna 2004, framför allt på grund av parternas skilda förväntningar på Doharundan. Vid toppmötet mellan Latinamerika, Västindien och EU 2010 beslutades att förhandlingarna skulle återupptas. Utsikterna för att avtalet skulle slutföras i slutet av året var ljusa, men på grund av den grundläggande politiska oenigheten mellan Mercosurregeringarna om den regionala integrationen och förbindelserna med EU gick förhandlingarna i stå ännu en gång. Efter att den brasilianska regeringen ändrat sin inställning kunde de dock återupptas under 2013. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Mot bakgrund av de olika framväxande hoten mot de representativa demokratierna och den fullständiga tillämpningen av friheterna på båda sidor av Atlanten vill EESK betona att associeringsavtalet mellan EU och Mercosur kraftfullt bör främja demokratiska värderingar, principer och nationella och internationella politiska ramar. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Mot bakgrund av de förändringar som förhandlingarna mellan Förenade kungariket och EU skulle kunna innebära för associationsavtalet anser kommittén att dessa frågor bör tas upp på ett dynamiskt sätt, med beaktande av de mest troliga framtida konsekvenserna (6). |
| --- | --- |

2.4

3.   De strategiska inslagen i associeringsavtalet mellan EU och Mercosur

| 3.1 | Undertecknandet av ett associeringsavtal med Mercosur bör vara en del av den europeiska utrikespolitiken gentemot Latinamerika, som bygger på den särskilda karaktären i de biregionala förbindelserna, som skiljer sig helt från förbindelserna med andra regioner i världen. Även om det finns stora svårigheter (regionens fragmentering) skulle en förstärkning av förbindelserna med Latinamerika främja EU, liksom stärkta förbindelser med EU skulle främja Latinamerika. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Det krävs en stark politisk vilja för att utarbeta och främja associeringsavtalet, inte bara som ett frihandelsavtal utan också som ett mer övergripande strategiskt avtal som syftar till att ge alla ekonomiska och sociala aktörer i båda parterna långsiktiga fördelar när det gäller utveckling, säkerhet, migration och miljöutmaningar. Man måste också utnyttja alla befintliga mekanismer för att kunna ta hänsyn till de befintliga assymmetrierna mellan de båda regionerna, minska handelsliberaliseringens negativa konsekvenser för vissa sektorer, åtgärda den eftersläpning som finns i Mercosurs integration samt fastställa att socialt deltagande och öppenhet är centrala faktorer i de biregionala förhandlingarna. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Associeringsavtalet utgör en stor möjlighet att uppnå övergripande strategiska mål som är av gemensamt intresse. Det skulle vara ett sätt att bevara en internationell politisk och ekonomisk närvaro i en tid när den ekonomiska och politiska makten förskjuts från Atlanten till Stilla havet. Utöver avtalen inom Latinamerikanska integrationssammanslutningen (Aladi) har Mercosur inga frihandelsavtal med vare sig Förenta staterna eller de asiatiska stormakterna. Detta är en av skillnaderna i förhållande till Stillahavsalliansen. Utanför Latinamerika har Mercosur olika typer av avtal med Sydafrika, Indien, Pakistan, Turkiet och Marocko, och frihandelsavtal med Egypten, den palestinska myndigheten och Israel. EU har för sin del fler än 50 handelsavtal med olika länder i världen: I Latinamerika och Västindien med Mexiko, Chile, Centralamerika, Peru, Colombia, Ecuador och Cariforum. Sammantaget skulle ett associeringsavtal mellan EU och Mercosur skapa ett biregionalt block med stor tyngd på den nya globala scenen. |
| --- | --- |

3.3

| 3.3.1 | De protektionistiska tendenserna, som har nått global nivå, påverkar starkt den internationella ekonomin. Ett associeringsavtal mellan EU och Mercosur skulle kunna stärka atlantområdet och sända en signal om att det finns en alternativ väg för handelsrelationer och för att stimulera nationernas och regionernas utveckling. Denna nya generation frihandelsavtal, som tar hänsyn till farhågorna hos människor som löper risk att förlora anställning, inkomst och trygghet, är det bästa svaret på den ökande protektionismen och risken för en handelspolitik som lämnar medborgarna utan skydd. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | Även om Mercosur inte har undertecknat något avtal med Kina har Kinas närvaro i regionen ökat exponentiellt under de senaste åren. Argentina och Brasilien är två viktiga brickor i den kinesiska inmarschen, som inte endast avser handel utan även en ökning av utländska direktinvesteringar och ekonomiskt stöd för att förbättra infrastrukturen. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | EU skulle genom associeringsavtalet med Mercosur kunna få en strategisk allierad i sin strävan att globalt främja miljöskyddet. Miljön är i dag en av de frågor som väcker störst engagemang i medlemsstaterna, bland allmänheten och i det multilaterala systemet. EU går i spetsen för en grön politik och teknik. För Mercosur är naturtillgångarna en av de starkaste sidorna, men regionen är också ett av de områden som hotas mest av klimatförändringarna. I detta sammanhang bör särskild uppmärksamhet ägnas åt att se över och på medellång sikt avskaffa intensiva icke-hållbara jordbruks- och djurhållningssystem. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | För att det sistnämnda målet ska få det stöd som krävs är det nödvändigt att i associeringsavtalet införa ett omfattande avsnitt om ”energi, miljö, klimatförändringar, vetenskap, teknik och innovation”. Dessa frågor måste prioriteras i den del som behandlar utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

3.3.4

| 3.4 | Det är också viktigt att beakta erfarenheterna av befintliga allianser med andra länder i regionen. Det skapar en stabil grund och rätt klimat för investeringar, både på europeisk och lokal nivå, så att deras fulla potential kan utvecklas på ett hållbart sätt som drivkraft för välstånd, sysselsättning och välfärd. Känsliga förhandlingsfrågor |
| --- | --- |

3.4

4.   Trots fördelarna med ett associeringsavtal mellan EU och Mercosur finns det svårigheter i förhandlingarna.

| 4.1 | De kan sammanfattas i följande fem punkter: i) Förhandlingsagendans komplexitet vad gäller det kommersiella, industriella och tjänsterelaterade innehållet i avtalet. ii) De potentiella obalanserna mellan parterna i fråga om jordbruk. iii) De strukturella svagheterna i Mercosurs integration, som begränsar den fria handeln. iv) Den sociala och miljömässiga dimensionen i associeringsavtalet. v) Skillnaderna mellan parternas politiska vilja att uppnå ett avtal och följaktligen deras villighet att diskutera alla möjligheter att använda kompensationsmekanismer, i och utanför avtalet, för att kunna uppnå det. Alla dessa frågor analyseras i detta dokument på ett icke uttömmande sätt och med utgångspunkt i den dokumentation som finns att tillgå i dag. |
| --- | --- |

4.1

| 4.1.1 | Vad gäller handeln har svårigheterna identifierats efter utdragna förhandlingar. Ur europeiskt perspektiv är de koncentrerade till Mercosurländernas livsmedelssektor. Framför allt fruktar man en negativ effekt på sektorer som socker, nötkött, kyckling och fläskkött, samt frukt och grönsaker. Det finns också en misstanke om protektionism när det gäller industriprodukter (bilar, kemiska produkter som etanol) och ett antal bearbetade jordbruksprodukter (däribland vin), en risk att reglerna för skydd av ursprungsbeteckningar inte efterlevs, relativt svaga regler i fråga om livsmedelssäkerhet och miljöskydd samt brist på insyn vid offentlig upphandling. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | För EU är det av avgörande betydelse att upprätthålla produktionsnormerna till gagn för konsumenterna och produktionen. Aspekter som livsmedelssäkerhet, miljöskydd och djurs välbefinnande (inbegripet utfodringsmetoder) bör omfattas av en tydlig ömsesidighet. Användningen av växtskydds- och djurhälsoprodukter och respekten för reglerna i detta avseende måste regleras tydligt i associeringsavtalet. Det bör även för all handel mellan parterna inrättas effektiva och jämförbara kontrollsystem för produktionsprocesserna som, när det gäller animalieprodukter, även omfattar transport och slakt. I detta avseende är kapitlet om respekt för skyddade geografiska beteckningar av avgörande betydelse för att försvara det gemensamma europeiska arvet, som växt fram under lång tid, och för att bekämpa plagiat och bedrägerier. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | För produkter som omfattas av kvoter, som socker, etanol och nötkött, bör det finnas ett permanent och godkänt övervakningssystem för att vidta kompenserande åtgärder i händelse av betydande störningar och för att förhindra nedläggning av lokal produktion. När det gäller frukt och grönsaker bör man, om man upphäver systemet för införselpriser, inrätta ett observationsorgan för marknadens funktion för att skydda båda sidors intressen. Man bör då inrätta forum för utbyte av prognoser och information om marknadsstörningar. |
| --- | --- |

4.1.3

| 4.2 | Mercosur lägger å sin sida fokus på jordbruket. De europeiska farhågorna skulle kunna dämpas om man kunde uppnå efterlevnad av samma standarder – i fråga om miljö, livsmedelsäkerhet, djurskydd osv. – såväl för europeiska produkter som för produkter som importeras från Mercosur. Associeringsavtalet bör inte öka någon av parternas beroende av livsmedelsimport, och det bör innehålla de instrument som krävs för att man ska kunna undvika föga hållbara jordbruksmodeller, med beaktande av konsumenternas intressen. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | När det gäller industriprodukter, där hindren inte är lika stora, verkar ett samförstånd troligare, såsom till exempel var fallet med EU:s avtal med Sydkorea om motorfordonsindustrin. Slutligen skulle andra frågor som immateriell äganderätt, som är särskilt känsliga för vissa Mercosurländer, däribland Brasilien, kunna omfattas av utvecklings- eller övergångsklausuler på grundval av WTO-avtalet. I detta sammanhang anser EESK att man bland annat skulle kunna utarbeta ett program för industriell äganderätt i syfte att stimulera tekniköverföring och bidra till att införa ett patentsystem som gäller i EU och Mercosur och som skulle kunna utvidgas till att omfatta hela Latinamerika. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Mercosurs strukturella svagheter kan utgöra ett hinder för associeringsavtalet. Det gäller framför allt de begränsningar som orsakas av den svaga infrastrukturen för sammanlänkning och den låga graden av integration i regionala värdekedjor på ett territorium som är tre gånger större än EU:s. Detta inbegriper den låga nivån av intraregional handel och den dominerande utomregionala handeln, en ofullständig tullunion, begränsad samordning av den makroekonomiska politiken och de svaga regionala institutionerna. Ett exempel är avsaknaden av en överstatlig domstol för Mercosur vars domslut skulle vara bindande för regeringarna, eller den låga effektiviteten i fråga om fredlig tvistlösning. |
| --- | --- |

4.4

| 4.4.1 | Trots att Mercosur år 2010 antog en ny gemensam tullkodex har denna ännu inte trätt i kraft, varför den gemensamma yttre tulltaxan fortfarande gäller. Mercosur är mer ett frihandelsområde än en tullunion. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.5 | De nuvarande förhandlingarna med ett Mercosur med fyra parter (Argentina, Brasilien, Paraguay och Uruguay) är ändå av mycket stort värde för EU. En eventuell utvidgning av blocket med nya involverade medlemmar skulle ytterligare försvåra förhandlingarna. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Kommittén är positiv till inrättandet av en multilateral domstol för lösning av investeringstvister (7) och till att Mercosurländerna och de associerade länderna kan ansluta sig till initiativet i syfte att skapa större rättssäkerhet för både latinamerikanska och europeiska investerare. EESK anser också att ett eventuellt framtida medlemskap i OECD bör göras avhängigt av ett effektivt genomförande och uppfyllande av Mercosurs avtal med EU och skapandet av ett klimat präglat av rättssäkerhet och full respekt för lagen i förhållande till alla ekonomiska och sociala aktörer på båda sidor av Atlanten. |
| --- | --- |

4.6

5.   Associeringsavtalets möjligheter

| 5.1 | Det associeringsavtal som EU och Mercosur förhandlar om går mycket längre än ett frihandelsavtal eftersom det innehåller ytterligare två avgörande delar – politisk dialog och samarbete. Mot bakgrund av hoten mot multilateralismen och ansatserna till protektionism och handelskrig är detta rätt tillfälle för EU att visa sitt strategiska stöd för Latinamerika i allmänhet och Mercosur i synnerhet och dra fördel av de möjligheter som står till buds. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Ett associeringsavtal mellan EU och Mercosur, med beaktande av dess geografiska utsträckning, befolkning och nuvarande handelsutbyte på mer än 84 miljarder euro per år, skulle göra det möjligt stärka de båda blockens respektive roll på den internationella scenen och bilda ett stort område för ekonomisk integration, vilket skulle få positiva effekter för båda parter och ge upphov till positiva externa effekter, även med avseende på övriga delar av Latinamerika. Av detta skäl bör ett associeringsavtal med Mercosur vara ett fördelaktigt avtal för båda parter. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | EU är världens största ekonomi och Mercosur är den sjätte största. Mercosurländerna har börjat diversifiera sina ekonomier, som i hög grad vilar på jordbruk och livsmedelsproduktion, men också en växande industribas som bygger på värdefulla energitillgångar och tekniska resurser. Försöken till ekonomisk diversifiering, särskilt när det gäller att öka det sammanlagda värdet av Mercosurs export, utgör en viktig möjlighet för europeiska företag, särskilt inom teknik- och tjänstesektorerna. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Mellan 2012 och 2016 var det endast Paraguay som bibehöll sin tillväxttakt (8,4 %), medan tillväxten avstannade i Argentina (1,4 %) och Uruguay (2,9 %). I Brasilien var tillväxten negativ (-1,4 %). Det finns emellertid redan tecken på återhämtning i Argentina och Brasilien och prognoserna på medellång sikt är uppmuntrande. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Rättssäkerheten i de fyra Mercosurländerna är en relevant faktor som bör beaktas. Den kan och bör förbättras. Korruption har blivit ett allt större samhällsproblem för båda parter. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Den kvantitativa och kvalitativa betydelsen av den regionala marknaden varierar betydligt beroende på storleken på Mercosurs medlemsländer. I relativa termer har de mindre länderna större handel med EU. Under 2015 svarade EU för mer än 40 % av Paraguays handel, cirka 30 % av Uruguays handel och nästan en fjärdedel av Argentinas, men mindre än 10 % av Brasiliens. Siffrorna är ungefär desamma för export som för import. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | När det gäller utländska direktinvesteringar har EU stor närvaro i Mercosur, och EU:s utländska direktinvesteringar är större än EU:s sammanlagda direktinvesteringar i Kina, Indien och Ryssland (8). EU:s handel med länderna i Mercosur har stor tillväxtpotential trots ökningen av den kinesiska exporten och importen. En faktor som bör beaktas är emellertid det alltför stora beroendet av export av råvaror från Mercosur till Kina. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | De europeiska små och medelstora företagen har ökat sin närvaro i Mercosurländerna under de senaste åren och några små och medelstora företag från Mercosur är på väg att komma in på den europeiska marknaden. Associeringsavtalet mellan EU och Mercosur skulle vara ett utmärkt tillfälle för europeiska små och medelstora företag att ytterligare öka sin närvaro och verksamhet i regionen. |
| --- | --- |

5.8

| 5.8.1 | EU exporterar huvudsakligen tillverkade varor, kapitalvaror, transportutrustning och kemiska produkter, och importerar livsmedels- och energiprodukter. Ett balanserat associeringsavtal har en mycket stor välståndskapande potential om det kan utnyttjas av arbetsgivare, arbetstagare och samhället i stort, i synnerhet om det kan öppna möjligheter för investeringar, särskilt i ny verksamhet som bygger på intensiv kunskapsanvändning och sysselsättning av hög kvalitet. Det skulle också stimulera grundandet av små och medelstora företag genom att skapa sysselsättningsnätverk och stimulera innovation och demokratisering av ny teknik och bidra till att sprida den, i synnerhet informations- och kommunikationsteknik (IKT). Både investeringar i teknik och ökad biregional handel skulle, om de nödvändiga förutsättningarna skapas, kunna främja nya arbetstillfällen. |
| --- | --- |

5.8.1

| 5.8.2 | Å andra sidan finns det särskilda faktorer som inte bara skulle kunna innebära affärsmöjligheter utan också utgöra ett viktigt bidrag till en hållbar utveckling: En utveckling av inkluderande infrastruktur som respekterar miljön och underlättar tillgången till grundläggande tjänster inom en ny ram för stadsutveckling och som främjar territoriell sammanhållning, främjande av investeringar i teknik och ingenjörskonst för att mildra den globala uppvärmningen samt användning av hållbar energi och ökad diversifiering genom användning av okonventionella, förnybara energikällor och utnyttjande av europeiska företags erfarenheter inom detta område för att göra framsteg i omställningen till en grön ekonomi. |
| --- | --- |

5.8.2

| 5.8.3 | Ett bra associeringsavtal skulle dessutom med lämpliga förutsättningar kunna gynna ekonomisk och social välfärd i båda regionerna, vilket utan tvekan skulle skapa sysselsättning, till exempel genom






  — | nya affärsmöjligheter för företag på icke-traditionella områden som ny teknik, grön ekonomi och sociala nätverk, |
| --- | --- | --- |

5.8.3

—

nya affärsmöjligheter för företag på icke-traditionella områden som ny teknik, grön ekonomi och sociala nätverk,

| — | expansion av traditionella marknader inom bland annat sektorerna för telekommunikation, bilar, läkemedel, el och banktjänster, |
| --- | --- |

—

expansion av traditionella marknader inom bland annat sektorerna för telekommunikation, bilar, läkemedel, el och banktjänster,

| — | öppnande av nya marknader för små och medelstora företag, |
| --- | --- |

—

öppnande av nya marknader för små och medelstora företag,

| — | tillhandahållande av naturresurser och livsmedel, samtidigt som man bidrar till att bevara den biologiska mångfalden och den miljömässiga hållbarheten, samt |
| --- | --- |

—

tillhandahållande av naturresurser och livsmedel, samtidigt som man bidrar till att bevara den biologiska mångfalden och den miljömässiga hållbarheten, samt

| — | främjande av en social, demokratisk och solidarisk ekonomi som en mekanism för att förbättra den socioekonomiska strukturen och formalisera den informella ekonomin. |
| --- | --- |

—

främjande av en social, demokratisk och solidarisk ekonomi som en mekanism för att förbättra den socioekonomiska strukturen och formalisera den informella ekonomin.

| 5.9 | Ett associeringsavtal med Mercosur skulle göra det möjligt för EU att stärka sina ekonomiska och geopolitiska band med en strategisk partner. Om ett associeringsavtal skulle slutas nu skulle detta biregionala avtal vara det första större avtal som Mercosur skriver under, vilket skulle ge EU ett försprång framför andra internationella konkurrenter, som Förenta staterna, Kina, Indien, Ryssland och Sydkorea. Ett associeringsavtal skulle dessutom stärka det strategiska partnerskapet med Brasilien – som inte innefattar handel –, ett land som har särskild betydelse i den internationella geopolitiken. Detta associeringsavtal skulle stärka EU:s närvaro i Latinamerika, en region med stora reserver av energi, livsmedel och vatten, tre resurser som är avgörande i det tjugoförsta århundradet. Associeringsavtalet skulle kunna bidra till att stärka de ekonomiska och geopolitiska banden mellan Atlanten och Stilla havet. |
| --- | --- |

5.9

| 5.10 | Ett associeringsavtal med EU skulle också vara gynnsamt ur strategisk synvinkel för Mercosur. Dels skulle det stärka dess ställning regionalt och underlätta de pågående insatserna för ett närmande till Stillahavsalliansen, dels skulle det förbättra dess position i internationella förhandlingar och det skulle kunna fungera som motvikt mot vissa asymmetrier mellan Mercosurländerna (och Latinamerika som helhet) i deras kommersiella och ekonomiska förbindelser med andra internationella konkurrenter. Mercosur skulle gynnas av tekniköverföring, vetenskapligt och utbildningsmässigt utbyte och skulle vara en viktig bundsförvant på den multilaterala scenen i frågor med övergripande påverkan, såsom klimatförändringar, hållbar utveckling och kampen mot globala hot. |
| --- | --- |

5.10

| 5.11 | EESK välkomnar den politiska viljan hos båda parter när det gäller samarbete och uppmuntrar parterna att på ett effektivt sätt använda sig av de befintliga finansiella instrumenten för att fördjupa samarbetet på följande områden:






  — | Utbildning och akademiska utbyten: Erasmus EU-Mercosur. |
| --- | --- | --- |

5.11

—

Utbildning och akademiska utbyten: Erasmus EU-Mercosur.

| — | Samarbete inom FoU och innovation mellan universitet, offentliga forskningscentrum och företag. Prioritering av tekniköverföring. |
| --- | --- |

—

Samarbete inom FoU och innovation mellan universitet, offentliga forskningscentrum och företag. Prioritering av tekniköverföring.

| — | Hållbara utvecklings- och företagsprojekt. |
| --- | --- |

—

Hållbara utvecklings- och företagsprojekt.

| — | Social sammanhållning: kampen mot fattigdom och ojämlikhet. |
| --- | --- |

—

Social sammanhållning: kampen mot fattigdom och ojämlikhet.

6.   Det civila samhället och associeringsavtalet (9)

| 6.1 | EESK anser att den biregionala karaktär som präglar associeringsavtalets innehåll är ett grundläggande särdrag i dessa förhandlingar och en referenspunkt för de ekonomiska förbindelserna i en allt mer globaliserad värld. Övertygad om värdet av dialog med det civila samhället i motparterna inom ramen för EU:s utrikespolitik har kommittén under mer än tjugo års arbetat med organisationerna i Mercosur, vad avser såväl övervakningen av förhandlingarna som upprätthållandet av en strukturerad och fortlöpande dialog som underlättar ömsesidig förståelse och lämnar ett kritiskt men konstruktivt bidrag till förbindelserna mellan de två regionerna. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | EESK ser odelat positivt på förbindelserna mellan EU och Mercosur. Förbindelserna, som redan har en lång historia, bygger på starka historiska, kulturella och språkliga band och syftar till att fördjupa den regionala integrationen, att tillsammans hantera globaliseringens gemensamma utmaningar och att även fortsättningsvis betona att social sammanhållning och ekonomisk utveckling måste gå hand i hand. De civila samhällena på båda sidor har skapat ett nät av starka relationer som har bidragit till större samordning inom varje sektor (arbetsgivare, fackföreningar och tredje sektorn). |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | De senaste åren har detta arbete vunnit erkännande och de europeiska förhandlarna erkänner allmänt behovet av att införa bestämmelser om det civila samhällets deltagande i alla avtal, och en koppling till främjandet av en hållbar utveckling (10). EESK välkomnar denna utveckling, men beklagar att det civila samhället har tilldelats en begränsad roll i de avtal som för närvarande är i kraft. Varje part (och varje avtalsslutande land av de utomeuropeiska länder som är en del av en region) har inrättat en inhemsk rådgivande grupp utan att avtalen formellt föreskriver möjligheten för dessa grupper att samarbeta. Ännu allvarligare är att inrättandet av partnerländernas inhemska rådgivande grupper uteslutande är beroende av deras regeringars vilja, vilket har lett till en obalans mellan sektorer, bristande representativitet, bristande oberoende i förhållande till regeringarna och bristande intresse – eller en öppet avvisande hållning – från de regeringar som ska inrätta dem. |
| --- | --- |

6.3

| 6.3.1 | EESK avvisar möjligheten att förhandlingarna om associeringsavtal med Mercosur återigen mynnar ut i en modell som bygger på deltagande av de inhemska rådgivande grupperna. |
| --- | --- |

6.3.1

| 6.4 | EESK erinrar åter om att Mercosur, liksom EU själv, förfogar över ett organ för deltagande av och samråd med det civila samhället, nämligen Mercosurs rådgivande ekonomiska och sociala forum (FCES). FCES företräder till lika delar områdena arbetsgivare, arbetstagare och övriga organisationer i det civila samhället. Dess ledamöter träffas regelbundet och för fram gemensamma ståndpunkter till de politiska instanserna i regionen. EESK:s stöd till FCES alltsedan dess inrättande har syftat till att lyfta fram betydelsen av att stärka detta organ som en viktig faktor för social och ekonomisk integration i regionen. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | EESK bekräftar principerna om öppenhet och deltagande, i såväl förhandlingsprocessen som genomförandet av associeringsavtalet, i syfte att främja en positiv utveckling kännetecknad av förtroende för institutionerna och ökad legitimitet där det civila samhället i större utsträckning ställer sig bakom de förhandlingar som berör dem direkt. Kommittén beklagar därför bristen på insyn i förhandlingarna, som inte har byggt på den goda modell som tidigare etablerats i förhandlingarna om ett frihandelsavtal med Förenta staterna, och efterlyser systematisk information som är väsentlig och relevant för det civila samhället från alla berörda parter som deltar i förhandlingarna, i synnerhet dem som är kopplade till Mercosur. |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | Vi efterlyser, i enlighet med FCES:s och EESK:s gemensamma ståndpunkter (och de preliminära överenskommelser som ingicks under förhandlingarna före 2004 och som man senare enades om, där det fastställdes att båda organen skulle få ett gemensamt mandat inom associeringsavtalet) att det inrättas en gemensam övervakningskommitté för det civila samhället inom ramen för associeringsavtalet. Denna gemensamma övervakningskommitté ska






  — | vara partssammansatt och bestå av företrädare för EESK och FCES, |
| --- | --- | --- |

6.6

—

vara partssammansatt och bestå av företrädare för EESK och FCES,

| — | företräda de tre sektorerna (arbetsgivare, arbetstagare och övriga organisationer) på ett balanserat sätt, |
| --- | --- |

—

företräda de tre sektorerna (arbetsgivare, arbetstagare och övriga organisationer) på ett balanserat sätt,

| — | ha rådgivande funktioner som omfattar alla områden i associeringsavtalet, även handelskapitlet och uppföljningen av frågor som rör en hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

ha rådgivande funktioner som omfattar alla områden i associeringsavtalet, även handelskapitlet och uppföljningen av frågor som rör en hållbar utveckling,

| — | i god tid få uppdaterad information från parterna om associeringsavtalets konsekvenser, |
| --- | --- |

—

i god tid få uppdaterad information från parterna om associeringsavtalets konsekvenser,

| — | erkännas som samtalspartner med de övriga gemensamma organen i associeringsavtalet (associeringsrådet, associeringskommittén, det gemensamma parlamentariska organet samt rådet för handel och hållbar utveckling), |
| --- | --- |

—

erkännas som samtalspartner med de övriga gemensamma organen i associeringsavtalet (associeringsrådet, associeringskommittén, det gemensamma parlamentariska organet samt rådet för handel och hållbar utveckling),

| — | kunna rådfrågas av dessa organ men också agera på eget initiativ, |
| --- | --- |

—

kunna rådfrågas av dessa organ men också agera på eget initiativ,

| — | utarbeta sin egen arbetsordning, och |
| --- | --- |

—

utarbeta sin egen arbetsordning, och

| — | ges tillräckliga finansiella medel av respektive politiska myndigheter för att kunna utföra sina uppgifter (11). |
| --- | --- |

—

ges tillräckliga finansiella medel av respektive politiska myndigheter för att kunna utföra sina uppgifter (11).

| 6.7 | En sådan gemensam övervakningskommitté skulle underlätta lösning av tvister som kan uppstå efter undertecknandet av associeringsavtalet och lösa potentiella blockeringar. Rent konkret, och i linje med den metod som används av befintliga organ i liknande avtal, bör övervakningskommittén övervaka konsekvenserna av associeringsavtalet vad gäller förbättringar i fråga om mänskliga rättigheter, arbetsrätt, sociala och miljömässiga aspekter (till exempel för att kontrollera om det förekommer social eller miljömässig dumpning i syfte att vinna marknadsandelar) och strikt respekt för internationella konventioner eller avtal som har ingåtts (12). Det civila samhällets organisationer som ingår i den gemensamma övervakningskommittén är till sin natur de bäst lämpade att säkerställa att associeringsavtalet gynnar alla parter, och att medla eller underlätta kommunikationen med de berörda sektorerna. Den gemensamma övervakningskommittén bör därför kunna vidarebefordra den information som den har tillgänglig om enskilda fall, samt sina rekommendationer, till associeringsavtalets gemensamma organ för att få svar. |
| --- | --- |

6.7

| 6.8 | Enligt EESK är det nödvändigt att införa en social dimension i associeringsavtalet, som bör sträcka sig längre än de rent handelsmässiga aspekterna och som har starkare social sammanhållning som övergripande mål. Det bör särskilt omfatta avtalets inverkan på sysselsättningen, skyddet av lokalbefolkningarnas och de mest utsatta samhällsgruppernas intressen, skydd av och respekt för de mänskliga rättigheterna, miljöskydd och invandrares och arbetstagares rättigheter i allmänhet, konsumentskydd och främjande av den sociala ekonomin. Avtalet bör därför omfatta åtaganden från parterna om att tillämpa ILO:s grundläggande konventioner, så att kränkningar av de grundläggande principerna och rättigheterna i arbetslivet inte kan anföras eller utnyttjas för att vinna en konkurrensfördel i den internationella handeln. Införandet av ett socialt och arbetsmarknadsinriktat kapitel i avtalet för att ta itu med frågor som rör arbetslivet och för att främja dialogen mellan arbetsgivare och arbetstagare skulle kunna utgöra ett instrument för att genom avtalet skapa högkvalitativa arbetstillfällen och förbättra arbetskraftens sociala villkor, samt i hög grad bidra till en rättvisare fördelning av välståndet. |
| --- | --- |

6.8

Bryssel den 23 maj 2018.

Luca JAHIER

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Yttrande på eget initiativ, ”Nya förutsättningar för de strategiska förbindelserna mellan EU och Celac och det civila samhällets roll” (EUT C 434, 15.12.2017, s. 23).

1

(2)  Rapporten ”Why does Latin America matter”, utarbetad av Real Instituto Elcano.

2

(3)  Stillahavsalliansen är ett regionalt integrationsinitiativ med fyra medlemsländer (Chile, Colombia, Mexiko och Peru) och ytterligare två officiella kandidatländer (Costa Rica och Panama).

3

(4)  Som EESK rekommenderade i sitt yttrande ”Kapitel om handel och hållbar utveckling i EU:s frihandelsavtal” (EUT C 227, 28.6.2018, s. 27).

4

(5)  Centralamerika, Ukraina, Georgien och Moldavien.

5

(6)  ”An Assessment of the Economic Impact of Brexit on the EU-27” (”En bedömning av de ekonomiska konsekvenserna av brexit för EU-27”), P/A/IMCO/2016–13 March 2017, PE 595.374 EN.

6

P/A/IMCO/2016–13 March 2017, PE 595.374 EN

(7)  REX/501 ”En multilateral investeringsdomstol” (under utarbetande).

7

(8)  EU:s utländska direktinvesteringar i Mercosur uppgick till 447 700 miljoner euro 2016, vilket är mer än EU:s utländska direktinvesteringar i Ryssland (162 000 miljoner euro), Kina (177 700 miljoner euro) och Indien (72 900 miljoner euro) tillsammans. Källa: Eurostat.

8

Källa:

(9)  Se även tidigare förslag från EESK i yttrandena EUT C 347, 18.12.2010, s 48, EUT C 248, 25.8.2011, s. 55 och EUT C 434, 15.12.2017, s. 23, och slutförklaringarna från de möten för det organiserade civila samhället som hålls vartannat år mellan EU och Celac.

9

(10)  Sådana bestämmelser, mer eller mindre utvecklade, finns redan i avtalen med Centralamerika, Colombia/Peru/Ecuador, Chile och Cariforum, och ska införas i och med översynen av avtalet med Mexiko.

10

(11)  Se i detta sammanhang det gemensamma uttalandet från FCES och EESK till EU:s förhandlare och Mercosur den 23 februari, i samband med förhandlingsrundan i Asunción (Paraguay).

11

(12)  Exempel på detta är målen för hållbar utveckling och Agenda 2030, Parisavtalet om klimatförändringar, de grundläggande ILO-konventionerna, tillämpliga förklaringar om mänskliga rättigheter, internationella konventioner om bevarande av den biologiska mångfalden osv.

12

---

III Förberedande akter

EUROPEISKA EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN

EESK:s 535:e plenarsession – EESK 60 år, 23.5.2018–24.5.2018

| 10.8.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 283/19 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 283/19

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

a) Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén — Varupaketet: stärkt förtroende för den inre marknaden

[COM(2017) 787 final]

b) Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av regler och förfaranden för överensstämmelse med och genomdrivande av unionens harmoniseringslagstiftning för produkter och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 305/2011, (EU) nr 528/2012, (EU) 2016/424, (EU) 2016/425, (EU) 2016/426 och (EU) 2017/1369 och Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/42/EG, 2009/48/EG, 2010/35/EU, 2013/29/EU, 2013/53/EU, 2014/28/EU, 2014/29/EU, 2014/30/EU, 2014/31/EU, 2014/32/EU, 2014/33/EU, 2014/34/EU, 2014/35/EU, 2014/53/EU, 2014/68/EU och 2014/90/EU

[COM(2017) 795 final — 2017/0353 (COD)]

c) Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ömsesidigt erkännande av varor som lagligen saluförs i en annan medlemsstat

[COM(2017) 796 final — 2017/0354 (COD)]

(2018/C 283/03)

| Föredragande: | Jorge PEGADO LIZ |
| --- | --- |

Föredragande:

Jorge PEGADO LIZ

| Remiss | a) | Europeiska kommissionen, 12.2.2018 |
| --- | --- | --- |

Remiss

a)

Europeiska kommissionen, 12.2.2018

| b) | Rådet, 31.1.2018
  Europaparlamentet, 5.2.2018 |
| --- | --- |

b)

Rådet, 31.1.2018

Europaparlamentet, 5.2.2018

| c) | Europaparlamentet, 5.2.2018
  Rådet, 6.2.2018 |
| --- | --- |

c)

Europaparlamentet, 5.2.2018

Rådet, 6.2.2018

Rättslig grund

| a) | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| --- | --- |

a)

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

| b) | Artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| --- | --- |

b)

Artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

| c) | Artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| --- | --- |

c)

Artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig facksektion

Facksektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion

Antagande av facksektionen

27.4.2018

Antagande vid plenarsessionen

23.5.2018

Plenarsession nr

535

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

184/2/5

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK tackar kommissionen för det imponerande, viktiga, komplexa och lovvärda arbete som den har genomfört i form av det åtgärdspaket som här granskas, och beklagar endast att vissa av bestämmelserna är alltför flexibla, vilket ger medlemsstaterna ett överdrivet stort handlingsutrymme och gör att möjligheterna till en mer omfattande övervakning går förlorade. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK anser att den rättsliga grund som valts för förslagen är giltig, liksom bedömningen av subsidiariteten och proportionaliteten, och att de rättsliga instrumenten är de lämpligaste i förhållande till de avsedda målen. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Kommittén förstår dock inte varför kommissionen inte ger en tydlig förklaring till vad som har skett med dess förslag till förordning om produktkontroll från 2013: Det är uppenbarligen inte på väg att antas, och vissa bestämmelser i det förslaget och det förslag som här granskas överlappar varandra. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Kommissionen går inte heller närmare in på varför dess förslag inte åtföljs av nya bestämmelser om allmän produktsäkerhet, vilket skulle säkerställa att alla produkter, oavsett särdrag, omfattas av uppdaterade och mer verkningsfulla bestämmelser. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK anser också att det nuvarande förslaget bör innehålla en regel som förstärker medlemsstaternas skyldighet att kontrollera marknaden, i synnerhet skyldigheten att lämna in rapporter (var tredje månad) till kommissionen om vilka åtgärder och kontroller som genomförts. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK upprepar att försiktighetsprincipen ska ingå bland de allmänna principerna för marknadskontroll, dvs. att den ska vara en av grundstenarna när beslut fattas i dessa frågor, i alla fall där det finns tydliga belägg för att konsumenterna eller miljön bör skyddas även om det inte finns tydliga vetenskapliga bevis på att en produkt skulle kunna utgöra en fara för dem. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Då det inte finns någon hänvisning till försiktighetsprincipen betonar EESK att det tydligt måste fastställas att bevisbördan alltid faller på de ekonomiska aktörerna, vilket innebär att de inte ska kunna hävda att det är myndigheternas sak att påvisa att en produkt inte är säker eller att den utgör en risk av något slag. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK anser att det är viktigt att inte bara föreskriva att Europeiska kommissionen har en skyldighet att lägga fram regelbundna rapporter om Rapex-mekanismen (systemet för snabbt informationsutbyte) utan även att konsumenter och företagen samt deras intresseorganisationer ska ha tillgång till mer information än den som är offentligt tillgänglig. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESK anser även att denna förordning bör vara den rättsakt som samlar alla bestämmelser om EU:s system för snabbt informationsutbyte, i synnerhet definitionen, kontaktpunkterna, villkoren och förfarandena avseende informationsutbytet, vilka yttre enheter som får delta, bl.a. konsumentorganisationerna, samt anmälningsreglerna. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Vidare framhåller EESK att den gemensamma europeiska tullstrategin måste stärkas i syfte att säkerställa att mänskliga och materiella resurser utnyttjas på bästa sätt för genomförandet av de åtgärder som föreskrivs i förslaget, och rekommenderar i detta hänseende också att avtalen om ömsesidigt bistånd med alla handelspartner förstärks, särskilt de med WTO och de inom ramen för de nyligen förhandlade partnerskapsavtalen med Japan och Kanada. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Kommittén understryker också att det krävs en ambitiös politik som möjliggör ett samarbete mellan medlemsstaterna för utbyte av information så att åtgärder kan vidtas så snabbt som möjligt i händelse av allvarliga oönskade effekter vid användningen av en produkt. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | När det gäller EU:s utvärdering av produkter som har kontrollerats på dess territorium och som omfattas av harmoniseringslagstiftningen är det enligt EESK av yttersta vikt att Europeiska kommissionen har rätt att, utan att det påverkar de nationella myndigheternas särskilda behörigheter, utvärdera de åtgärder som medlemsstaterna har genomfört avseende denna harmoniseringspolitik. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | Vidare anser EESK att frågan om marknadskontroll avseende försäljning via internetplattformar och bedömning av nya risker för konsumenter som använder internetanslutna enheter borde beaktas i detta förslag. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | EESK vill även se att bestämmelser införlivas för skapandet av en Europaomfattande databas över personskador, som ska innehålla alla typer av skador, och rekommenderar därför att en rättslig grund inrättas för skapandet av en sådan databas på EU-nivå som föreskriver att kommissionen ska ge stöd till samordningen av insamlingen av data i medlemsstaterna samt för att denna databas ska fungera smidigt och effektivt. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | Slutligen rekommenderar EESK att kommissionen tar hänsyn till dess ändringsförslag avseende några av artiklarna i förslagen, i enlighet med vad som står i de särskilda kommentarerna. |
| --- | --- |

1.15

2.   Målen för varupaketet

2.1   
  Allmänna mål

| 2.1.1 | Det huvudsakliga och övergripande målet för varupaketet fastställs av kommissionen i meddelandet (1), som utgör den första delen av detta initiativ. Det handlar om att ”[a]lla berörda parter – allmänheten, arbetstagarna, konsumenterna, företagen och myndigheterna – måste känna sig säkra på att de kan agera och köpa säkra produkter i ett öppet och rättvist klimat där reglerna är lika för alla”. |
| --- | --- |

2.1.1

| 2.1.2 | Kommissionen anser därför att två kvarstående strukturella svagheter på den inre marknaden för varor snabbt behöver åtgärdas för att den ska kunna uppnå sin fulla potential och få konsumenternas, företagens och myndigheternas förtroende. |
| --- | --- |

2.1.2

| 2.1.3 | Den första strukturella svagheten gäller genomförandet av EU:s harmoniserade produktsäkerhetsregler. |
| --- | --- |

2.1.3

| 2.1.4 | Den andra rör produkter som helt eller delvis inte täcks av EU:s harmoniserade produktregler. Sådana produkter kan anses vara säkra och förenliga med allmänintresset i ett EU-land men ha svårt att få tillträde till marknaden i ett annat. |
| --- | --- |

2.1.4

| 2.1.5 | För att åtgärda båda dessa så kallade svagheter har kommissionen lagt fram ett förslag bestående av två lagstiftningsinitiativ som åtföljs av flera kompletterande åtgärder. |
| --- | --- |

2.1.5

| 2.1.5.1 | Det första syftar till bättre överensstämmelse med och genomförande av EU:s produktregler, och det andra syftar till en modernare och enklare tillämpning av ömsesidigt erkännande på den inre marknaden. |
| --- | --- |

2.1.5.1

| 2.1.5.2 | Bland de kompletterande åtgärderna återfinns






  a) | en rapport om tillämpningen av direktiv (EU) 2015/1535 om ett informationsförfarande beträffande tekniska föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster under perioden 2014–2015 (2), och |
| --- | --- | --- |

2.1.5.2

a)

en rapport om tillämpningen av direktiv (EU) 2015/1535 om ett informationsförfarande beträffande tekniska föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster under perioden 2014–2015 (2), och

| b) | en rapport om genomförandet av förordning (EG) nr 765/2008 (3). |
| --- | --- |

b)

en rapport om genomförandet av förordning (EG) nr 765/2008 (3).

2.2   
  Särskilda mål

| 2.2.1 | De särskilda målen för dessa initiativ kan sammanfattas som följer: |
| --- | --- |

2.2.1

| a) | Överensstämmelseförslaget |
| --- | --- |

a)

Överensstämmelseförslaget

| 2.2.2 | Målet för det första lagstiftningsinitiativet, dvs. förslaget till förordning om fastställande av regler och förfaranden för överensstämmelse med och genomdrivande av unionens harmoniseringslagstiftning för produkter (4), nedan kallat överensstämmelseförslaget, är att skapa förtroende för genomdrivandet av EU:s bestämmelser för produkter, vilket ska åstadkommas genom






  a) | ett smart genomdrivande på en gränslös inre marknad och |
| --- | --- | --- |

2.2.2

a)

ett smart genomdrivande på en gränslös inre marknad och

| b) | tillsyn vid de yttre gränserna. |
| --- | --- |

b)

tillsyn vid de yttre gränserna.

| 2.2.3 | De specifika huvudmålen är att






  a) | konsolidera den befintliga ramen för marknadskontroll, |
| --- | --- | --- |

2.2.3

a)

konsolidera den befintliga ramen för marknadskontroll,

| b) | uppmuntra till gemensamma åtgärder mellan flera medlemsstaters marknadskontrollmyndigheter, |
| --- | --- |

b)

uppmuntra till gemensamma åtgärder mellan flera medlemsstaters marknadskontrollmyndigheter,

| c) | förbättra informationsutbytet och främja koordinering av marknadskontrollprogram samt |
| --- | --- |

c)

förbättra informationsutbytet och främja koordinering av marknadskontrollprogram samt

| d) | skapa en starkare ram för kontroll av produkter som förs in på unionsmarknaden och för ett förbättrat samarbete mellan tullmyndigheter och marknadskontrollmyndigheter. |
| --- | --- |

d)

skapa en starkare ram för kontroll av produkter som förs in på unionsmarknaden och för ett förbättrat samarbete mellan tullmyndigheter och marknadskontrollmyndigheter.

| b) | Erkännandeförslaget |
| --- | --- |

b)

Erkännandeförslaget

| 2.2.4 | Det andra lagstiftningsinitiativet, dvs. förslaget till förordning om ömsesidigt erkännande av varor som lagligen saluförs i en annan medlemsstat (5), nedan kallat erkännandeförslaget, syftar till att säkerställa att principen om ömsesidigt erkännande tillämpas på ett effektivt och fungerande sätt med hjälp av åtgärder för att






  a) | se till att principen om ömsesidigt erkännande fungerar smidigt, |
| --- | --- | --- |

2.2.4

a)

se till att principen om ömsesidigt erkännande fungerar smidigt,

| b) | fördjupa samarbetet och öka förtroendet samt |
| --- | --- |

b)

fördjupa samarbetet och öka förtroendet samt

| c) | säkerställa att den inre marknaden fungerar smidigt när det gäller icke-harmoniserade produkter. |
| --- | --- |

c)

säkerställa att den inre marknaden fungerar smidigt när det gäller icke-harmoniserade produkter.

| 2.2.5 | Det specifika huvudmålet med detta förslag är ett bättre fungerande ömsesidigt erkännande genom framläggande av förslag till flera ambitiösa åtgärder som syftar till att säkerställa att de befintliga rättigheterna och skyldigheterna som härrör från principen om ömsesidigt erkännande följs, genom följande åtgärder för






  a) | ett förtydligande av det ömsesidiga erkännandets omfattning genom ett tydligt fastställande av när det är tillämpligt, |
| --- | --- | --- |

2.2.5

a)

ett förtydligande av det ömsesidiga erkännandets omfattning genom ett tydligt fastställande av när det är tillämpligt,

| b) | införandet av en egen försäkran som gör det enklare att visa att en vara redan saluförs lagligen samt ett problemlösningssystem för överklagande av beslut om nekat eller begränsat marknadstillträde samt |
| --- | --- |

b)

införandet av en egen försäkran som gör det enklare att visa att en vara redan saluförs lagligen samt ett problemlösningssystem för överklagande av beslut om nekat eller begränsat marknadstillträde samt

| c) | införandet av administrativt samarbete och ett it-verktyg för att förbättra kommunikationen, samarbetet och förtroendet mellan nationella myndigheter, och därmed göra att det ömsesidiga erkännandet fungerar bättre. |
| --- | --- |

c)

införandet av administrativt samarbete och ett it-verktyg för att förbättra kommunikationen, samarbetet och förtroendet mellan nationella myndigheter, och därmed göra att det ömsesidiga erkännandet fungerar bättre.

| c) | Kompletterande texter |
| --- | --- |

c)

Kompletterande texter

| 2.2.6 | Kommissionen lägger som komplement fram följande två rapporter som den bygger sina lagstiftningsförslag på: |
| --- | --- |

2.2.6

| 2.2.7 | Rapport från kommissionen om tillämpningen av direktiv (EU) 2015/1535 (direktivet om insyn) under perioden 2014–2015 (6), som innehåller följande huvudsakliga slutsatser:






  a) | Nyttan av förfarandet när det gäller öppenhet, administrativt samarbete och förebyggande av tekniska hinder på den inre marknaden bekräftades, vilket framgår av det stora intresse från berörda parter för anmälningsförfarandet som visat sig vara användbart när det gäller att identifiera områden där harmonisering på EU-nivå skulle kunna vara ett alternativ. |
| --- | --- | --- |

2.2.7

a)

Nyttan av förfarandet när det gäller öppenhet, administrativt samarbete och förebyggande av tekniska hinder på den inre marknaden bekräftades, vilket framgår av det stora intresse från berörda parter för anmälningsförfarandet som visat sig vara användbart när det gäller att identifiera områden där harmonisering på EU-nivå skulle kunna vara ett alternativ.

| b) | Det finns fortfarande utrymme för förbättringar i tillämpningen av förfarandet, dvs. när det gäller antalet anmälningar från vissa medlemsstater och deras efterlevnad av anmälningsskyldigheten. |
| --- | --- |

b)

Det finns fortfarande utrymme för förbättringar i tillämpningen av förfarandet, dvs. när det gäller antalet anmälningar från vissa medlemsstater och deras efterlevnad av anmälningsskyldigheten.

| c) | Ett större antal anmälningar och ett mer aktivt deltagande från medlemsstaterna i förfarandet skulle bidra till att förhindra nya tekniska hinder och till att identifiera systemrelaterade problem i varje medlemsstat och i hela EU. |
| --- | --- |

c)

Ett större antal anmälningar och ett mer aktivt deltagande från medlemsstaterna i förfarandet skulle bidra till att förhindra nya tekniska hinder och till att identifiera systemrelaterade problem i varje medlemsstat och i hela EU.

| d) | För att målen med direktivet om insyn på den inre marknaden till fullo ska kunna uppnås är det av avgörande betydelse att direktivet fortsätter att främjas, liksom att kopplingen mellan uppföljning och lagstiftningsåtgärder stärks. |
| --- | --- |

d)

För att målen med direktivet om insyn på den inre marknaden till fullo ska kunna uppnås är det av avgörande betydelse att direktivet fortsätter att främjas, liksom att kopplingen mellan uppföljning och lagstiftningsåtgärder stärks.

| 2.2.8 | Rapport från kommissionen om genomförandet av förordning (EG) nr 765/2008 (7) om krav för ackreditering och marknadskontroll i samband med saluföring av produkter, nedan kallad överensstämmelseförordningen (COM(2017) 789 final), där man framför allt konstaterade följande:






  a) | Det behövs så kallade organ för bedömning av överensstämmelse, som är pålitliga och kompetenta och som utför sitt arbete korrekt när de kontrollerar att produkter uppfyller vissa standarder innan de säljs. |
| --- | --- | --- |

2.2.8

a)

Det behövs så kallade organ för bedömning av överensstämmelse, som är pålitliga och kompetenta och som utför sitt arbete korrekt när de kontrollerar att produkter uppfyller vissa standarder innan de säljs.

| b) | Detta är skälet till att EU har inrättat ett ackrediteringssystem för sådana organ för bedömning av överensstämmelse. |
| --- | --- |

b)

Detta är skälet till att EU har inrättat ett ackrediteringssystem för sådana organ för bedömning av överensstämmelse.

| c) | Kommissionen anser att den europeiska ackrediteringsinfrastruktur som skapades genom förordning (EG) nr 765/2008 (8) har gett ett mervärde, inte bara för den inre marknaden utan också för den internationella handeln. |
| --- | --- |

c)

Kommissionen anser att den europeiska ackrediteringsinfrastruktur som skapades genom förordning (EG) nr 765/2008 (8) har gett ett mervärde, inte bara för den inre marknaden utan också för den internationella handeln.

| d) | Ackrediteringen har ett brett stöd hos Europas näringsliv och de organ som ansvarar för bedömningen av överensstämmelse. |
| --- | --- |

d)

Ackrediteringen har ett brett stöd hos Europas näringsliv och de organ som ansvarar för bedömningen av överensstämmelse.

| e) | Utmaningen är dock att se till att hela ackrediteringssystemet håller jämna steg med den tekniska utvecklingen och tillämpas lika strängt överallt |
| --- | --- |

e)

Utmaningen är dock att se till att hela ackrediteringssystemet håller jämna steg med den tekniska utvecklingen och tillämpas lika strängt överallt

| f) | I denna rapport bekräftas att företagen är mer medvetna om vikten av den CE-märkning av produkter på den inre marknaden som infördes mellan 2013 och 2017. |
| --- | --- |

f)

I denna rapport bekräftas att företagen är mer medvetna om vikten av den CE-märkning av produkter på den inre marknaden som infördes mellan 2013 och 2017.

| d) | Icke-bindande åtgärder |
| --- | --- |

d)

Icke-bindande åtgärder

| 2.2.9 | Kommissionen medger, utan att gå närmare in på varför, att det fortfarande finns utrymme för icke-bindande lagstiftning som skulle syfta till att stärka förtroendet för den inre marknaden och som läggs fram i grundmeddelandet, såsom exempelvis användningen av befintliga Solvit-mekanismer, antagandet av klara och otvetydiga inremarknadsklausuler, utarbetandet av program för utbildning av utbildare i ömsesidigt erkännande, utbyten av tjänstemän m.m. (bilagan till ovan nämnda meddelande). |
| --- | --- |

2.2.9

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | Vi kan bara konstatera att kommissionen har utfört ett imponerande arbete som är viktigt, komplext och lovvärt och som förtjänar erkännande. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Kommissionen redogör dock inte på ett tillfredsställande sätt för vad som hänt med dess förslag till förordning om produktkontroll från 2013, som såvitt vi vet inte har offentliggjorts. Det förslag som här granskas tycks dock överlappa med det förslaget, med vissa ändrade bestämmelser, utan att kommissionen har bekräftat att det har skrinlagts. |
| --- | --- |

3.2

| 3.2.1 | EESK anser också att det måste finnas en tydlig koppling mellan direktivet om allmän produktsäkerhet och det förslag som här granskas så att tillämpningsområdet omfattar alla produkter och inte bara de som anges i bilagan. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | EESK anser att det hade varit oerhört viktigt att förslaget åtföljdes av nya bestämmelser om allmän produktsäkerhet för att säkerställa att alla produkter, oavsett deras art, omfattas av uppdaterade och mer verkningsfulla bestämmelser. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | EESK anser nämligen fortfarande att bestämmelserna om marknadskontroll är alltför utspridda och att de ofta överlappar varandra, vilket leder till förvirring kring vad som faktiskt är regler om kontroll och vad som är de ekonomiska aktörernas skyldigheter. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | EESK befarar att kommissionen, genom att lägga fram två parallella förslag som har likartat innehåll men samtidigt uppvisar vissa skillnader, inte lyckas lösa problemet på ett lämpligt sätt. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.3 | Mot bakgrund av pågående diskussioner om förslaget till ett paket om produktsäkerhet och marknadskontroll anser EESK att det förslag som här granskas bör innehålla en bestämmelse som ökar medlemsstaternas skyldighet att kontrollera marknaden genom att ålägga dem att var tredje månad rapportera till kommissionen om vilka åtgärder och kontroller de har genomfört, i synnerhet vad gäller statistik och beslut. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Dessutom bör myndigheternas kontrollåtgärder offentliggöras, antingen i form av verksamhetsrapporter eller på deras olika webbplatser. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Samtidigt anser EESK att den rättsliga grund som valts för förslagen är giltig, liksom utvärderingen av subsidiariteten och proportionaliteten, och att de rättsliga instrumenten är de lämpligaste i förhållande till målen; det enda kommittén beklagar är att vissa av bestämmelserna fortfarande är alltför flexibla, trots att man valt att använda sig av förordningar, vilket ger medlemsstaterna ett överdrivet stort handlingsutrymme och gör att möjligheterna till en mer omfattande övervakning går förlorade, något som skulle gett EU vissa alternativ som nu försvinner. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESK kräver att försiktighetsprincipen ska ingå bland de allmänna principerna för marknadskontroll, som en av grundstenarna när beslut fattas i dessa frågor i alla fall där det finns tecken på att konsumenterna eller miljön bör skyddas, även om det inte finns uppenbara vetenskapliga bevis på att en produkt skulle kunna utgöra en fara för dem. |
| --- | --- |

3.6

| 3.6.1 | EESK ser sig nödgad att än en gång förebrå kommissionen för att helt ha utelämnat denna försiktighetsprincip, och påpekar att medlemsstaternas myndigheter alltid använder den i sin riskhantering och att den är helt oumbärlig för alla organ vars uppgift är att fatta beslut om en produkt ska dras tillbaka från marknaden eller inte. |
| --- | --- |

3.6.1

| 3.6.2 | Då det inte finns någon hänvisning till försiktighetsprincipen rekommenderar EESK att man i alla fall tydligare anger att bevisbördan alltid faller på de ekonomiska aktörerna, vilket innebär att de inte ska kunna hävda att det är myndigheternas sak att påvisa att en produkt inte är säker eller att den utgör en risk av något slag. |
| --- | --- |

3.6.2

| 3.7 | EESK är medveten om att medlemsstaterna är skyldiga att fastställa en allmän strategi för marknadskontroll åtminstone vart tredje år. |
| --- | --- |

3.7

| 3.7.1 | Men EESK anser ändå att Europeiska kommissionen regelbundet måste granska de åtgärder som myndigheterna antar. |
| --- | --- |

3.7.1

| 3.8 | EESK fäster särskild vikt vid den befintliga Rapex-mekanismen (systemet för snabbt informationsutbyte) som är samordnad och fungerar bra för utbytet av information mellan medlemsstaterna. Under de senaste åren har dock varken konsumenterna eller ens deras intresseorganisationer generellt sett informerats, vare sig av myndigheterna eller av kommissionen, när en medlemsstat har informerat Europeiska kommissionen om att en produkt är farlig, förutom när erforderliga åtgärder vidtagits såsom återkallelseförfaranden som kräver konsumenternas ingripande. Detsamma gäller situationer då en medlemsstats myndigheter kommer överens med den berörda ekonomiska aktören om att en produkt ska återkallas, dock utan att underrätta andra EU-länder om denna överenskommelse, vilket till och med innebär att försiktighetsprincipen ofta sätts på spel. |
| --- | --- |

3.8

| 3.8.1 | EESK understryker också att denna mekanism behöver samordnas i situationer där produkten måste förstöras, vilket skulle främja ökad integration och information till konsumenterna om dessa situationer. |
| --- | --- |

3.8.1

| 3.8.2 | Mot denna bakgrund, och utan att det påverkar värnandet av principen om konfidentialitet och skyddet av affärshemligheter, anser EESK att det är viktigt att inte bara föreskriva att Europeiska kommissionen har en skyldighet att lägga fram regelbundna rapporter om Rapex-mekanismen utan även att konsumenter och företagen samt deras intresseorganisationer ska ha tillgång till mer information än den offentligt tillgängliga, med hänsyn till att det ofta är svårt för konsumenterna att bli medvetna om att en produkt har konstaterats vara farlig och därefter agera på rätt sätt. |
| --- | --- |

3.8.2

| 3.8.3 | EESK anser även att denna förordning ska vara den rättsakt som ovillkorligen för samman alla bestämmelser om EU:s system för snabbt informationsutbyte, i synnerhet definitionen, kontaktpunkterna, villkoren och förfarandena avseende informationsutbytet, vilka yttre enheter som får delta, bl.a. konsumentorganisationerna, samt anmälningsreglerna. |
| --- | --- |

3.8.3

| 3.9 | Vidare framhåller EESK, liksom i tidigare yttranden, att den gemensamma europeiska tullstrategin måste stärkas i syfte att säkerställa att mänskliga och materiella resurser utnyttjas på bästa sätt för utarbetandet av de åtgärder som föreskrivs i förslaget, t.ex. genom att de möjligheter som ny teknik och innovation erbjuder undersöks, samtidigt som medborgarnas personuppgifter skyddas fullt ut och särskild hänsyn tas till små och medelstora företag och konsumenter. |
| --- | --- |

3.9

| 3.9.1 | EESK rekommenderar därför att de avtal om ömsesidigt bistånd som EU sluter med sina handelspartner utvidgas, särskilt de med WTO och de som nyligen förhandlats med Japan och Kanada. |
| --- | --- |

3.9.1

| 3.9.2 | Vidare uppmanar EESK till handling vad gäller problemet med bedrägeri, smuggling och förfalskning som har betydande konsekvenser för den allmänna produktsäkerheten, i synnerhet när det gäller produkter som importeras till EU. |
| --- | --- |

3.9.2

| 3.9.3 | Mot denna bakgrund hävdar EESK eftertryckligen att det krävs en ambitiös politik som gör det möjligt för medlemsstaterna att samarbeta för utbyte av information så att de kan reagera snabbare i händelse av allvarliga oönskade effekter i samband med användningen av en produkt, eftersom det ökade antalet förfalskade eller oäkta produkter i kombination med medlemsstaternas svaga resurser för att kontrollera dem leder till ökade risker för konsumenternas hälsa och säkerhet. |
| --- | --- |

3.9.3

| 3.9.4 | Slutligen anser EESK, vilket den även påpekat i ett tidigare yttrande, att ”[m]edlemmarna eller de anställda vid tillsynsorganen och tullmyndigheterna [...] under alla omständigheter [måste] kunna garantera sin hederlighet och sitt oberoende och skyddas mot påtryckningar eller eventuella försök till bestickning vid fullgörandet av sina uppgifter” (9). |
| --- | --- |

3.9.4

| 3.10 | Vad gäller EU:s utvärdering av produkter som har kontrollerats på dess territorium och som omfattas av harmoniseringslagstiftningen är det enligt EESK av yttersta vikt att Europeiska kommissionen har rätt att, utan att det påverkar de nationella myndigheternas särskilda behörigheter, utvärdera de åtgärder som medlemsstaterna har genomfört avseende denna harmoniseringspolitik och därigenom motverka osäkerhet om rättsläget, vilket skulle kunna äventyra den fria rörligheten för säkra produkter. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | I linje med vad som framförts i ett tidigare yttrande fortsätter EESK att förespråka införlivandet av bestämmelser om att upprätta en Europaomfattande databas över personskador, vilken bör innehålla alla skador och syfta till att






  a) | hjälpa tillsynsmyndigheterna att fatta mer välgrundade beslut avseende risker, |
| --- | --- | --- |

3.11

a)

hjälpa tillsynsmyndigheterna att fatta mer välgrundade beslut avseende risker,

| b) | tillhandahålla en grund för förebyggande åtgärder och informationskampanjer för allmänheten och göra det möjligt för dem som utformar standarder att utveckla bättre produktstandarder, |
| --- | --- |

b)

tillhandahålla en grund för förebyggande åtgärder och informationskampanjer för allmänheten och göra det möjligt för dem som utformar standarder att utveckla bättre produktstandarder,

| c) | hjälpa tillverkarna att ta hänsyn till säkerhetsaspekter när de tar fram nya produkter samt |
| --- | --- |

c)

hjälpa tillverkarna att ta hänsyn till säkerhetsaspekter när de tar fram nya produkter samt

| d) | göra det möjligt att bedöma hur effektiva de förebyggande åtgärderna är och att fastställa prioriteringar i politiken. |
| --- | --- |

d)

göra det möjligt att bedöma hur effektiva de förebyggande åtgärderna är och att fastställa prioriteringar i politiken.

| 3.12 | EESK föreslår därför på nytt att en rättslig grund inrättas för upprättandet av en europeisk databas över personskador, som ger kommissionen i uppgift att hjälpa medlemsstaterna med samordningen av insamlingen av data i medlemsstaterna och se till att denna databas fungerar smidigt. |
| --- | --- |

3.12

4.   Särskilda kommentarer

4.1   
  Förslag om överensstämmelse [COM(2017) 795 final]

4.1.1   Artikel 1

| 4.1.1.1 | EESK välkomnar att förslaget inte bara omfattar skydd av människors hälsa och säkerhet utan även miljöskydd och skydd av allmänna intressen. |
| --- | --- |

4.1.1.1

4.1.2   Artikel 5

| 4.1.2.1 | För merparten av produkterna vill EESK inte se någon försäkran om överensstämmelse, eftersom sådana försäkringar generellt sett utfärdas ensidigt av producenten som däri uppger att produkten är i överensstämmelse med relevant europeisk lagstiftning om säkerhet. De leder ofta till att mottagarna missförstår budskapet och förväxlar produktens ursprung med godkännandet av den. |
| --- | --- |

4.1.2.1

| 4.1.2.2 | När det gäller dessa överensstämmelsesystem har flera konsumentorganisationer på senare tid påpekat flera problem som överensstämmer med dem som konstaterades beträffande CE-märkningen. Därför anser EESK att en sådan förklaring om överensstämmelse måste placeras, även på webbplatsen, på samma sida som produktens fackdokumentation. Den bör således inte skapa förvirring eller vilseleda mottagarna. |
| --- | --- |

4.1.2.2

4.1.3   Artiklarna 10 och 14

| 4.1.3.1 | EESK välkomnar syftet med det förslag som här granskas, dvs. att upprätta ett samstämmigt system för marknadskontroll i alla medlemsstater. Det inför förvisso regler om marknadskontrollmyndigheternas organisation, befogenheter och skyldigheter, men nämner inget om medlemsstaternas behörighet och utrymme för skönsmässig bedömning vad gäller de finansiella, mänskliga och tekniska medel som står till deras förfogande, och detta utelämnande kan leda till bristande samstämmighet för produktkontrollen i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

4.1.3.1

| 4.1.3.2 | Utöver de befogenheter som myndigheterna ges anser EESK att texten knappt ålägger dem några skyldigheter eftersom den i huvudsak anger vilka rättigheter de har, i synnerhet den rena valmöjligheten att vid lämplig tidpunkt utfärda en varning om produkter vars risker är kända till användare bosatta på deras territorium. |
| --- | --- |

4.1.3.2

4.1.4   Artikel 18

| 4.1.4.1 | EESK vet inte varför kommissionen från denna artikel har tagit bort de bestämmelser som den föreslog 2013, och som i detalj angav kriterierna för ett myndighetsbeslut liksom alla efterföljande åtgärder, såsom de ekonomiska aktörernas skyldigheter och senare åtgärder från myndighetens sida. Sett ur de ekonomiska aktörernas perspektiv klargör texten faktiskt inte om anmälningarna till Rapex i praktiken följs upp och om aktörerna faktiskt drar tillbaka produkten från marknaden. |
| --- | --- |

4.1.4.1

| 4.1.4.2 | När det gäller förfarandet för återkallande av produkter anser EESK att det är oerhört viktigt att konsumenterna informeras och kräver därför att denna information tydligt framhävs genom att myndigheterna ålägga skyldigheten att offentliggöra den. Dessutom bör förfarandet för informationen om återkallanden regleras, så att konsumenterna inte förväxlar denna information med ett kommersiellt meddelande om den berörda produkten. |
| --- | --- |

4.1.4.2

4.1.5   Artikel 26

| 4.1.5.1 | Det är mycket viktigt, enligt EESK, att förslaget innehåller en bestämmelse som uttryckligen anger att medlemsstaternas myndigheter ska ha de befogenheter och resurser som krävs för att de ska kunna utföra sina uppdrag, i synnerhet för de fysiska kontrollerna och laboratoriekontrollerna av produkterna. |
| --- | --- |

4.1.5.1

4.1.6   Artikel 27

| 4.1.6.1 | EESK anser, utan att det påverkar tidigare kommentarer, att förslaget bör innehålla en generalklausul som ger marknadskontrollmyndigheterna möjlighet att uppmana de myndigheter som utför kontrollen vid de yttre gränserna att inte frisläppa en produkt om det verkar som att den faktiskt skulle kunna utgöra en risk för hälsan, säkerheten, miljön eller det allmänna intresset. |
| --- | --- |

4.1.6.1

4.1.7   Artikel 32

| 4.1.7.1 | EESK framhåller att det avsedda nätverket måste innehålla organisationer från det civila samhället, i synnerhet konsumentorganisationer, i syfte att säkerställa mer insyn i fråga om de resultat medlemsstaterna uppnått inom marknadskontrollpolitik. |
| --- | --- |

4.1.7.1

4.1.8   Artikel 61

| 4.1.8.1 | EESK välkomnar förslaget om en särskild bestämmelse om böter för att avskräcka ekonomiska aktörer från att släppa ut farliga produkter på marknaden. |
| --- | --- |

4.1.8.1

| 4.1.8.2 | Av samma skäl är EESK positivt inställd till artikel 61.3, som föreskriver att bötesbeloppet får höjas om det rör sig om upprepade företeelser. |
| --- | --- |

4.1.8.2

4.2   
  Förslag om ömsesidigt erkännande (COM(2017) 796 final)

4.2.1   Artikel 4

| 4.2.1.1 | EESK tror inte att den avsedda principen är särskilt effektiv, i synnerhet med tanke på att artikel 4.3 föreskriver att det är upp till de ekonomiska aktörerna att utfärda den berörda försäkran, eftersom det finns en risk att denna bestämmelse har samma effekt för konsumenterna som CE-märkningen, vilken aldrig har hindrat produkter som anses vara farliga från att cirkulera på den inre marknaden trots den tillhörande förklaringen. |
| --- | --- |

4.2.1.1

| 4.2.1.2 | EESK anser att om den ekonomiska aktören inte tillhandahåller denna förklaring bör man, utan att det påverkar tillämpningen av punkt 8, fastställa en lämplig tidsgräns för när myndigheterna ska granska informationen om överensstämmelse. |
| --- | --- |

4.2.1.2

4.2.2   Artikel 5

| 4.2.2.1 | EESK framhåller än en gång att försiktighetsprincipen bör ingå bland kriterierna för produktanalysen, i synnerhet när det gäller punkt 5 i denna artikel. |
| --- | --- |

4.2.2.1

4.2.3   Artikel 6

| 4.2.3.1 | Med hänsyn till konsumenternas rättigheter, i synnerhet sett till hälsa och säkerhet, liksom till skyddet av miljön och det allmänna intresset, kan EESK inte godta det antagande om säkerhet som fastställs genom denna bestämmelse. Kommittén anser att en produkt som genomgår den analys som avses i artikel 5 inte ska få släppas ut på marknaden förrän den berörda myndigheten i medlemsstaten fattat sitt slutliga beslut. |
| --- | --- |

4.2.3.1

Bryssel den 23 maj 2018.

Luca JAHIER

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/PT/ALL/?uri=COM%3A2017%3A787%3AFIN

1

(2)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/PT/TXT/?uri=CELEX:52017DC0788(01)&qid=1519385332001

2

(3)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/PT/TXT/?qid=1519385589015&uri=CELEX:52017DC0789

3

(4)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/PT/TXT/?uri=COM%3A2017%3A0795%3AFIN

4

(5)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/PT/TXT/?uri=COM%3A2017%3A0796%3AFIN

5

(6)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/PT/TXT/?uri=CELEX:52017DC0788(01)&qid=1519385332001

6

(7)  EUT L 218, 13.8.2008, s. 30

7

(8)  EUT L 218, 13.8.2008, s. 30

8

(9)  EUT C 271, 19.9.2013 s. 86, punkt 1.6.

9

---

| 10.8.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 283/28 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 283/28

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om utvärdering av medicinsk teknik och om ändring av direktiv 2011/24/EU

[COM(2018) 51 final — 2018/0018(COD)]

(2018/C 283/04)

| Föredragande: | Dimitris DIMITRIADIS |
| --- | --- |

Föredragande:

Dimitris DIMITRIADIS

| Remiss | Europaparlamentet, 8.2.2018
  Rådet, 26.2.2018 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| | |
| Ansvarig facksektion | Inre marknaden, produktion och konsumtion |
| Presidiets beslut | 5.12.2017 |
| Antagande vid plenarsessionen | 23.5.2018 |
| Plenarsession nr | 535 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 172/2/3 |

Remiss

Europaparlamentet, 8.2.2018

Rådet, 26.2.2018

Rättslig grund

Artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig facksektion

Inre marknaden, produktion och konsumtion

Presidiets beslut

5.12.2017

Antagande vid plenarsessionen

23.5.2018

Plenarsession nr

535

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

172/2/3

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK delar uppfattningen att hållbart samarbete på området för utvärdering av medicinsk teknik (nedan kallad HTA) på EU-nivå syftar till att säkerställa att samtliga medlemsstater i unionen kan dra nytta av ett effektivare system samtidigt som mervärdet maximeras. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK anser att kommissionens beslut att använda lagstiftningsförfarandet för förordningar, och inte någon annan juridisk form, är lämpligt, eftersom det garanterar ett mer direkt och intensivt samarbete på medlemsstatsnivå. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Kommittén är övertygad om att förslaget till förordning överensstämmer till fullo med EU:s övergripande mål, t.ex. en väl fungerande inre marknad, hållbara hälso- och sjukvårdssystem och genomförandet av en ambitiös forsknings- och innovationsagenda. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK instämmer i bedömningen att hälso- och sjukvårdskostnaderna sannolikt kommer att öka under de kommande åren, i synnerhet med tanke på den åldrande europeiska befolkningen, ökningen av kroniska sjukdomar och användningen av ny komplex teknik, samtidigt som medlemsstaterna underkastas fler och fler budgetbegränsningar. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK kan ställa sig bakom användning av skatteincitament i vissa länder och möjligen en höjning av tröskeln för statligt stöd av mindre betydelse, men det bör även fortsättningsvis vara medlemsstaterna som beslutar om detta. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Kommittén anser att den offentliga finansieringen är mycket relevant för utvärdering av medicinsk teknik, och säkerligen kan stärkas med samarbete och genom att undvika dubbelarbete. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK anser att medlemsstaterna bör stödja och finansiera relevanta idéer och initiativ från uppstartsföretag. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK anser att förslaget borde gynna små och medelstora företag samt företag inom den sociala ekonomin som bedriver verksamhet på området, eftersom det minskar den administrativa bördan och efterlevnadskostnaderna till följd av att företagen måste lämna in flera omgångar dokumentation för att följa olika nationella HTA-krav. Kommittén beklagar dock att de inte omfattas av särskilda bestämmelser. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESK anser att förordningen bör hänvisa till förebyggande åtgärder, t.ex. när det gäller stöd till sjukhus för kontroll, förebyggande och begränsning av vårdrelaterade infektioner, och föreslår att tillämpningsområdet utvidgas eller kompletteras med bestämmelser i detta avseende. |
| --- | --- |

1.9

2.   Bakgrund

| 2.1 | Förslaget till förordning läggs fram efter över 20 års frivilligt samarbete på området för utvärdering av medicinsk teknik (HTA). Efter att direktivet om gränsöverskridande hälso- och sjukvård (direktiv 2011/24/EU) (1) antogs inrättades 2013 ett frivilligt HTA-nätverk på EU-nivå för nationella HTA-ansvariga organ och myndigheter, med uppgift att ge strategisk och politisk vägledning för det vetenskapliga och tekniska samarbetet på EU-nivå. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Detta arbete kompletterades av tre på varandra följande gemensamma HTA-åtgärder (2) och gjorde det möjligt för kommissionen och medlemsstaterna att bygga upp en solid kunskapsbas om metoder och informationsutbyte om utvärdering av medicinsk teknik. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Hållbart HTA-samarbete på EU-nivå syftar till att säkerställa att samtliga medlemsstater i unionen kan dra nytta av ett effektivare system samtidigt som mervärdet maximeras. En förstärkning av samarbetet på EU-nivå inom detta område har brett stöd hos berörda parter som anser att det är av intresse att patienterna snabbt får tillgång till innovativa behandlingar, läkemedel och hälso- och sjukvårdsprodukter om de för med sig mervärde och därigenom kan visa att EU inte enbart är en ekonomisk union, utan även en grupp länder som först och främst bryr sig om människor. Berörda parter och medborgare som deltog i kommissionens offentliga samråd gav uttryck för ett överväldigande stöd. Nästan alla (98 %) ansåg att HTA var till nytta, och 87 % tyckte att HTA-samarbetet på unionsnivå borde fortsätta efter år 2020 (3). |
| --- | --- |

2.3

3.   Problem och brister som behandlas i förslaget och ska åtgärdas

| 3.1 | EESK ställer sig bakom slutsatserna från det omfattande samrådet om att marknadstillträdet för medicinsk teknik hittills har hindrats och snedvridits till följd av olika administrativa förfaranden och metoder som tillämpas på nationell och regional nivå samt de HTA-krav som finns i hela unionen och föreskrivs genom nationell lagstiftning och praxis. Detta är anledningen till att kommissionen har lagt fram ett förslag till förordning, eftersom det är den mest lämpade lagstiftningsstrategin. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESK håller även med om att den nuvarande situationen likaså bidrar till bristande förutsebarhet för företagen, högre kostnader för industrin och de små och medelstora företagen, leder till försenad tillgång till ny teknik och nya produkter samt för med sig negativa effekter på innovationen. Som exempel på den nuvarande bristande harmoniseringen kan man nämna det dokument som offentliggjordes av Institute for competitiveness, I-Com (4) (konkurrensinstitutet). På sida 49 hänvisas det till den europeiska konsumentorganisationen (BEUC) och konstateras att vissa HTA-organ tillgängliggör utvärderingarna för allmänheten, direkt eller på begäran, medan andra anser att de är konfidentiella. Vidare godtar vissa av dem observationsstudier som syftar till att utvärdera ett läkemedels värde, medan andra inte gör det. Detta är en viktig fråga eftersom befintlig litteratur på området visar att dessa uppgifter är mindre tillförlitliga än de uppgifter som erhålls genom randomiserade kliniska prövningar och effektprofiler för läkemedel, något som BEUC konstaterar. Trots att dessa skillnader inte har någon direkt inverkan på BEUC:s arbete kan de bidra till dubbelarbete och medför höga kostnader för medlemsstaterna. Följaktligen är det viktigt att öka medvetenheten bland konsumenterna när det gäller vikten av HTA och patienters och slutanvändares bidrag. Slutligen bedömer BEUC att gemensam och heltäckande HTA skulle kunna vara till stor nytta, men att den ändå bör anpassas till de olika nationella ramverk som reglerar hälso- och sjukvård. Flera årtionden av HTA-samarbete i EU har visat att dessa problem inte har avhjälpts på ett tillfredsställande sätt genom den helt frivilliga strategi som tillämpats på det gemensamma arbete som hittills genomförts. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Det nuvarande HTA-samarbetet på unionsnivå är dessutom inte hållbart, med tanke på att finansieringen är kortsiktig och måste säkras och omförhandlas varje budgetperiod. Det pågående samarbetet, dvs. de gemensamma åtgärderna och HTA-nätverket, har visat på fördelarna med EU-samarbete i form av yrkesnätverk, verktyg och metoder för samarbete och ledning av gemensamma utvärderingar. Men denna samarbetsmodell har inte bidragit till att minska mångfalden av olika nationella nätverk och dubbelarbetet (5). |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Med tanke på att varje ny mekanisms tillförlitlighet bör provas i förhållande till principerna om berörda parters oberoende och yttrandefrihet, enbart på grundval av vetenskapliga, etiska och objektiva kriterier, skulle målen med initiativet kunna uppnås på lämpligt sätt tack vare ett stärkt samarbete på HTA-området som bedrivs på unionsnivå med dessa principer som utgångspunkt. Detta tillvägagångssätt skulle göra det möjligt att verkligen få bukt med den nuvarande fragmenteringen bland nationella HTA-system (dvs. skillnaderna mellan förfaranden och metoder som påverkar marknadstillträdet) och samtidigt stärka samarbetet på andra nivåer som är absolut nödvändiga för HTA. I länder som står inför svårigheter på grund av de inte har patientregister skulle det exempelvis vara lämpligt att utarbeta nationella handlingsplaner för alla patologier för att påskynda det arbete som bedrivs av berörda hälso- och sjukvårdsmyndigheter med beaktande av gällande bästa praxis i andra europeiska länder. Detta tillvägagångssätt omfattar även sociala värderingar och prioriteringar i det vetenskapliga beslutsfattandet. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESK betonar att det är nödvändigt att ta fasta på den tekniska innovationen inom hälso- och sjukvårdssektorn, däribland sådan sjukvårdsverksamhet som bedrivs på lokal nivå, utanför sjukhusens verksamhet. Mot bakgrund av den åldrande befolkningen (6), ökningen av kroniska sjukdomar och minskad självständighet är det nödvändigt att teknik och metoder för vård i hemmet specialiseras och används mer effektivt. Dessutom vore det lämpligt att utforma specifika HTA-program som syftar till att förbättra omsorg och tjänster i hemmet, både med hjälp av användningen av ny teknik och telemedicin samt en allmän förbättring av kvaliteten på professionella vårdtjänster. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | I detta avseende framhåller EESK att den hälso- och sjukvård som de europeiska invånarna har tillgång till mycket ofta har utvecklats och förvaltas av innovativa företag i den sociala ekonomin, och vi bör erkänna deras roll och dra fördel av dem på ett bättre sätt. |
| --- | --- |

3.6

4.   Förväntade resultat av detta specifika förslag

| 4.1 | Förslaget till EU-förordning om HTA syftar till att förbättra tillgången till innovativ medicinsk teknik för patienterna i EU, se till att tillgängliga resurser används på ett bättre sätt och säkerställa ökad förutsebarhet för företagen. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | EESK anser att kommissionens beslut att använda lagstiftningsförfarandet för förordningar, och inte någon annan juridisk form, är lämpligt, eftersom det garanterar ett mer direkt och intensivt samarbete på medlemsstatsnivå. En obligatorisk användning den gemensamma kliniska granskningen, om tekniken har genomgått en sådan, garanterar dock inte att medlemsstaterna får tillgång till relevant och användbar HTA för beslutsfattandet. För vissa kategorier av HTA skulle en lösning kunna vara frivilligt samarbete i enlighet med artikel 19. Om avsikten att genomföra HTA inom en begränsad tidsperiod riskerar att äventyra kvaliteten på utvärderingen är det absolut nödvändigt att tillämpa artikel 29 i förslaget till förordning när det gäller utvärdering och övervakning. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Förslaget till förordning syftar till att säkerställa att de metoder och förfaranden som används vid HTA är mer förutsebara i hela EU och att man inte upprepar gemensamma kliniska granskningar i onödan på nationell nivå för att undvika dubbelarbete och diskrepanser. Såsom beskrivs i detalj i konsekvensbedömningsrapporten rekommenderas det alternativet som möjliggör den bästa kombinationen av effektivitet och ändamålsenlighet för att nå målen samtidigt som proportionalitets- och subsidiaritetsprinciperna respekteras. Det är det bästa alternativet för att nå målen rörande den inre marknaden genom att det främjar enhetliga förfaranden och metoder samt minskar dubbleringar (t.ex. av kliniska granskningar) och risken för skiljaktiga resultat, och på så sätt bidrar till att patienterna får tillgång till innovativ medicinsk teknik. Tillgången till och användningen av teknik ser dock olika ut i alla medlemsstater och behoven i fråga om HTA varierar, i synnerhet när det gäller vårdstandarder. Avsaknaden av direkta jämförelser och tillämpningen av mellanliggande kriterier i kliniska prövningar för godkännande för försäljning gör det desto mer nödvändigt med kompletterande analyser. Kravet på att använda gemensam HTA är följaktligen inte helt genomförbart och principen om frivillig användning borde kanske fortsatt tillämpas, såsom anges ovan, när det gäller vissa kategorier av utvärderingen. Det är därför viktigt att klargöra att medlemsstaterna enligt artikel 34 får göra kliniska granskningar på annat sätt än enligt de regler som fastställs i kapitel III i denna förordning, för att medlemsstaterna även fortsättningsvis ska ha möjligheten att genomföra skräddarsydda kompletterande utvärderingar om så behövs. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESK anser att förslaget till förordning ger medlemsstaterna en hållbar ram som gör att de kan samla sakkunskap och stärka det evidensbaserade beslutsfattandet till stöd för deras strävan att säkerställa att de nationella hälso- och sjukvårdssystemen är hållbara. Det rekommenderade alternativet är också kostnadseffektivt så till vida att kostnaderna är betydligt lägre än medlemsstaternas, industrins och de små och medelstora företagens vinster, genom att resurserna samlas, dubbelarbete undviks och företagens förutsebarhet ökar. Förslaget innefattar bestämmelser om användningen av verktyg, gemensamma förfaranden och metoder för HTA i hela EU och fastställer de fyra följande pelarna för samarbetet mellan medlemsstaterna på EU-nivå: |
| --- | --- |

4.4

| 4.4.1 | Gemensamma kliniska granskningar med fokus på den mest innovativa och potentiellt fördelaktiga medicinska tekniken som ger mest mervärde för EU. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | Gemensamma vetenskapliga samråd, inom ramen för vilka utvecklare av medicinsk teknik kan be HTA-ansvariga myndigheter om rådgivning avseende typ av data och uppgifter som sannolikt kommer att krävas som en del av HTA. |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | Identifiering av ny medicinsk teknik, vilket syftar till att säkerställa att den mest lovande tekniken för patienternas hälsa och hälso- och sjukvårdssystemen identifieras i ett tidigt stadium och tas med i det gemensamma arbetet. |
| --- | --- |

4.4.3

| 4.4.4 | Frivilligt samarbete på områden som inte omfattas av det obligatoriska samarbetet, t.ex. annan medicinsk teknik än läkemedel och medicintekniska produkter (exempelvis kirurgiska ingrepp) och ekonomiska aspekter med anknytning till medicinsk teknik. |
| --- | --- |

4.4.4

5.   Vilka lagstiftningsalternativ och andra alternativ än lagstiftning har övervägts? Finns det ett rekommenderat alternativ eller inte?

| 5.1 | EESK anser att förslaget till förordning överensstämmer till fullo med EU:s övergripande mål, t.ex. en väl fungerande inre marknad, hållbara hälso- och sjukvårdssystem och genomförandet av en ambitiös forsknings- och innovationsagenda. |
| --- | --- |

5.1

| 5.1.1 | Förutom att förslaget överensstämmer med dessa EU-politiska mål är det också förenligt med och kompletterar den gällande EU-lagstiftningen om läkemedel och medicintekniska produkter (7). Även om lagstiftningsprocessen och HTA-processen även fortsättningsvis är åtskilda p.g.a. olika syften ges det möjlighet att skapa synergieffekter genom ömsesidigt informationsutbyte och bättre tidsanpassning av förfarandena mellan de föreslagna gemensamma kliniska granskningarna och det centraliserade godkännandet för försäljning av läkemedel (8). |
| --- | --- |

5.1.1

| 5.2 | Den rättsliga grunden för förslaget är artikel 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). |
| --- | --- |

5.2

| 5.2.1 | Med stöd av artikel 114 i EUF-fördraget kan det beslutas om åtgärder för tillnärmning av sådana bestämmelser i lagar och andra författningar i medlemsstaterna, förutsatt att de är nödvändiga för att upprätta den inre marknaden eller få den att fungera, samtidigt som en hög skyddsnivå för folkhälsan säkerställs. |
| --- | --- |

5.2.1

| 5.2.2 | Artikel 114 i EUF-fördraget är dessutom en lämplig rättslig grund med tanke på målen med förslaget, nämligen att undanröja några av de nuvarande skillnader på den inre marknaden för medicinsk teknik som orsakas av skillnader i förfaranden och metoder vid klinisk granskning i medlemsstaterna och av det omfattande dubbelarbetet vid sådana granskningar i EU. |
| --- | --- |

5.2.2

| 5.2.3 | I linje med artikel 114.3 i EUF-fördraget har det vid utarbetandet av förslaget tagits hänsyn till en hög skyddsnivå för människors hälsa, och förslaget väntas öka patienternas tillgång till innovativ medicinsk teknik i EU. |
| --- | --- |

5.2.3

| 5.3 | Alla lagstiftningsförslag bör även vara förenliga med artikel 168.7 i EUF-fördraget, enligt vilken unionen ska respektera medlemsstaternas ansvar för att besluta om sin hälso- och sjukvårdspolitik samt för att organisera och ge hälso- och sjukvård. Denna skyldighet omfattar beslut om nivån på prissättning och ersättning, vilket inte omfattas av tillämpningsområdet för det aktuella initiativet. |
| --- | --- |

5.3

| 5.3.1 | Även om det är tydligt att EU-medlemsstaterna å ena sidan fortsatt kommer att bära ansvaret för utvärderingen av icke-kliniska aspekter av medicinsk teknik, dvs. exempelvis ekonomiska, sociala och etiska aspekter, och å andra sidan för beslut i fråga om prissättning och ersättning, föreslår EESK att möjligheten att inrätta en gemensam prispolitik i EU undersöks, bl.a. genom en separat studie, i syfte att främja transparens och tillgänglighet för hela befolkningen när det gäller läkemedel, medicintekniska produkter och medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik i allmänhet, i synnerhet när dessa har varit föremål för en HTA, med målet att göra dessa mer tillgängliga för de europeiska invånarna och förhindra parallell export och import enbart på grundval av priset. Detta tillvägagångssätt skulle således bidra till att effektivt stödja de behöriga nationella kommissionernas arbete för att förvalta registret över eller övervakningen av högsta tillåtna pris, vilket finns i vissa länder, särskilt när det gäller medicintekniska produkter. |
| --- | --- |

5.3.1

| 5.4 | Även om det i motiveringen preciseras att ”[b]egreppet medicinsk teknik används i vid bemärkelse och omfattar läkemedel, medicintekniska produkter eller medicinska och kirurgiska ingrepp, liksom åtgärder för förebyggande, diagnostisering eller behandling av sjukdom, som används inom hälso- och sjukvården” gäller de gemensamma kliniska granskningarna endast ”[l]äkemedel som genomgår det centraliserade förfarandet för godkännande för försäljning, nya aktiva substanser och befintliga produkter vars godkännande för försäljning utökas med en ny terapeutisk indikation” och ”[v]issa klasser av medicintekniska produkter och medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik angående vilka de relevanta expertpaneler som inrättats i enlighet med förordningarna (EU) 2017/745 och (EU) 2017/746 har avgett yttranden eller lämnat synpunkter och som har valts ut av den samordningsgrupp som inrättas genom föreliggande förordning”. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | För att förebygga degenerativa sjukdomar, men även för att minska oskälig sjukhusinläggning av äldre och vårdbehövande personer, vore det lämpligt att genomföra åtgärder och insatser som höjer kvaliteten på vården och stödet och som en följd av detta stärker patientsäkerheten och ökar patienternas välbefinnande. |
| --- | --- |

5.5

| 5.5.1 | EESK anser att förslagets tillämpningsområde bör kompletteras genom att förebyggande åtgärder införlivas, som t.ex. rör stöd till sjukhus för kontroll, förebyggande och begränsning av vårdrelaterade infektioner. Detta konkreta exempel berör de ca 37 000 personer (9) som varje år i Europa dör på grund av en vårdrelaterad infektion. Det är därför brådskande att förbättra patientsäkerheten och kvaliteten på hälso- och sjukvårdstjänsterna med fokus på förebyggande av sådana vårdrelaterade infektioner och genom förnuftig användning av antibiotika, men de studier som hittills genomförts – i vilka alla de problem som förslaget avser avhjälpa framhålls – är begränsade till nationell nivå. |
| --- | --- |

5.5.1

6.   Vad kostar det rekommenderade alternativet?

| 6.1 | EESK anser att det rekommenderade alternativet är kostnadseffektivt så till vida att kostnaderna är betydligt lägre än medlemsstaternas och industrins besparingar (10), genom att resurserna samlas, dubbelarbete undviks och företagens förutsebarhet ökar.
  För att säkerställa att det finns tillräckliga resurser (11) för det gemensamma arbete som föreskrivs i förslaget till förordning ställer sig EESK bakom idén att bevilja finansiering för detta arbete och frivilligt samarbete och ombesörja stödramen för att stödja verksamheten. Finansieringen bör täcka kostnaderna för att utarbeta rapporter om gemensamma kliniska granskningar och gemensamma vetenskapliga samråd. Medlemsstaterna bör också ha möjlighet att avdela nationella experter till kommissionen för att bistå samordningsgruppens sekretariat, såsom nämns i artikel 3. |
| --- | --- |

6.1

För att säkerställa att det finns tillräckliga resurser (11) för det gemensamma arbete som föreskrivs i förslaget till förordning ställer sig EESK bakom idén att bevilja finansiering för detta arbete och frivilligt samarbete och ombesörja stödramen för att stödja verksamheten. Finansieringen bör täcka kostnaderna för att utarbeta rapporter om gemensamma kliniska granskningar och gemensamma vetenskapliga samråd. Medlemsstaterna bör också ha möjlighet att avdela nationella experter till kommissionen för att bistå samordningsgruppens sekretariat, såsom nämns i artikel 3.

| 6.2 | Kostnaderna för kontroller ingår i kostnaderna för identifiering av ny teknik som ska utvärderas på EU-nivå och för de gemensamma kliniska granskningarna. Samarbetet med de relevanta organen avseende läkemedel och medicintekniska produkter kommer att minimera risken för fel när arbetsprogram utarbetas för samordningsgruppen med ansvar för övervakning. Såsom även kommissionen konstaterar kommer samordningsgruppen att bestå av nationella företrädare för HTA-organ och arbetsgrupperna kommer att utgöras av tekniska experter som genomför utvärderingar. Planen är även att tillhandahålla utbildning till nationella HTA-organ, för att garantera att de mindre erfarna medlemsstaterna uppfyller kraven på området. Detta nämns dock inte uttryckligen i texten i förslaget. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Sammanlagt uppgår utgifterna för offentlig och privat hälso- och sjukvård i EU till omkring 1 300 miljarder euro per år (12), varav 220 miljarder för läkemedelsprodukter (13) och 100 miljarder för medicintekniska produkter (14). I genomsnitt motsvarar de ca 10 % av EU:s BNP (15). |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | EESK instämmer i bedömningen att hälso- och sjukvårdskostnaderna sannolikt kommer att öka under de kommande åren, i synnerhet med tanke på den åldrande europeiska befolkningen, ökningen av kroniska sjukdomar och användningen av ny komplex teknik, samtidigt som medlemsstaterna underkastas fler och fler budgetbegränsningar. |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | EESK anser dessutom att denna utveckling kräver att medlemsstaterna stärker budgeteffektiviteten för hälso- och sjukvård ännu mer, med fokus på effektiv teknik samtidigt som incitament till innovation bevaras (16). |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | EESK kan ställa sig bakom användning av skatteincitament i vissa länder och möjligen en höjning av tröskeln för statligt stöd av mindre betydelse.Ett av de förslag som kan övervägas på detta område rör en eventuell revidering av maximibelopp för tillämpning av bestämmelserna om ”stöd av mindre betydelse” när det gäller statligt stöd. Man skulle kunna höja det nuvarande taket på 200 000 euro, så att det uppgår till 700 000 euro för åtminstone små och medelstora företag som bedriver verksamhet på området för hälso- och sjukvård och socialt stöd, och samtidigt ålägga berörda företag extra kvalitetskrav, t.ex. att inleda projekt som kräver samarbete mellan flera av dem, investera i forskning och innovation eller att återinvestera hela vinsten i företaget. Det skulle vara möjligt att utnyttja dessa bestämmelser för att uppmuntra små och medelföretag och företag i den sociala ekonomin att investera mer i forskning, innovation och utveckling av samarbete i nätverk (17). EESK anser även att medlemsstaterna bör stödja och finansiera relevanta idéer och initiativ från uppstartsföretag. |
| --- | --- |

6.6

| 6.7 | Kommittén anser att den offentliga finansieringen är mycket relevant för utvärdering av medicinsk teknik, och säkerligen kan stärkas med samarbete och genom att undvika dubbelarbete. Enligt beräkningarna kostar varje HTA som genomförs i ett land omkring 30 000 euro för de nationella organen och 100 000 euro för hälso- och sjukvårdssektorn (18). Om man antar att tio medlemsstater genomför en HTA för samma teknik och att detta arbete ersätts av en gemensam rapport skulle det vara möjligt att spara in upp till 70 % av dessa belopp, även om man utgår från att kostnaden för en gemensam utvärdering är tre gånger högre än för en enskild nationell rapport på grund av större samordningsbehov. Dessa medel skulle antingen kunna sparas in eller omfördelas till annan verksamhet med anknytning till HTA. Med tanke på de mycket stora utgifter som krävs för ny teknik är det dock absolut nödvändigt att den HTA som används av en medlemsstat för att fatta beslut om ersättning för en teknik samordnas med behandlingsmetoderna på nationell nivå. För t.ex. onkologiska behandlingar, som generellt sett har en kostnad på över 100 000 euro per patient, skulle en olämplig klinisk granskning medföra en kostnad som vida överstiger de summor som sparats in tack vare den gemensamma utvärderingen. Vi bör naturligtvis framhålla att European Cancer Patient Coalition (den europeiska koalitionen för cancerpatienter) välkomnar förslaget och understryker att obligatoriska gemensamma kliniska granskningar, genom att förhindra dubbelarbete, skulle undanröja risken för skilda resultat och således minimera förseningar när det gäller tillgång till nya behandlingar (19). International Association of Mutual Benefit Societies (AIM), en internationell förening för icke-statliga aktörer som tillhandahåller hälso- och sjukvård, noterar för övrigt med tillfredsställelse att kommissionen föreslår ett mer hållbart system för HTA-samarbete på EU-nivå. AIM ser dock med oro på att det nya systemet, i och med inrättandet av en enda klinisk granskning i unionen, skulle skapa incitament för att genomföra dessa HTA så snabbt som möjligt, vilket riskerar att skada kvaliteten och säkerheten när det gäller hälso- och sjukvård (20). |
| --- | --- |

6.7

| 6.8 | Eftersom förslaget väntas få budgetkonsekvenser från och med 2023 kommer bidraget från EU-budgeten efter 2020 att diskuteras i samband med utarbetandet av kommissionens förslag till nästkommande fleråriga budgetram och återspegla resultaten av förhandlingarna om den fleråriga budgetramen efter 2020. |
| --- | --- |

6.8

| 6.9 | Det finns stor risk för intressekonflikter i sektorn för medicinsk teknik p.g.a. de enorma ekonomiska intressena. Det är mycket viktigt att HTA är organiserat på ett objektivt, oberoende och öppet sätt. |
| --- | --- |

6.9

7.   På vilket sätt kommer små och medelstora företag och mikroföretag att påverkas?

| 7.1 | Förslaget är relevant för små och medelstora företag, som dominerar sektorn för medicintekniska produkter, vilket noteras i punkt 4.2 ovan. Det innehåller dock inte några särskilda bestämmelser för mikroföretag, eftersom de inte i någon högre grad väntas introducera ny medicinsk teknik på marknaden. EESK anser att förslaget borde gynna små och medelstora företag samt företag inom den sociala ekonomin som bedriver verksamhet på området, eftersom det minskar den administrativa bördan och efterlevnadskostnaderna till följd av att företagen måste lämna in flera omgångar dokumentation för att följa olika nationella HTA-krav. Kommittén beklagar dock att de inte omfattas av särskilda bestämmelser. De gemensamma kliniska granskningar och gemensamma vetenskapliga samråd som föreskrivs i förslaget borde framför allt öka förutsebarheten för företagen. Detta är särskilt viktigt för små och medelstora företag och sociala företag, eftersom de generellt sett har färre produkter och mindre specialiserade resurser och specialiserad kapacitet för HTA. Det bör påpekas att förslaget inte innehåller några bestämmelser om avgifter för gemensamma kliniska granskningar eller gemensamma vetenskapliga samråd, en faktor som likaså är av stor vikt ur sysselsättningssynpunkt, mot bakgrund av kampen mot arbetslösheten. Den förbättrade förutsebarheten för företagen till följd av det gemensamma arbetet med HTA i hela EU väntas få positiva effekter på konkurrenskraften för EU:s sektor för medicinsk teknik. Den it-infrastruktur som föreskrivs i förslaget bygger på standardverktyg på it-området (t.ex. för databaser, dokumentutbyte, offentliggörande på nätet) som i sin tur bygger på verktyg som redan har utvecklats genom EUnetHTA:s gemensamma åtgärder. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Ett mycket betydelsefullt ekonomiskt incitament för små och medelstora företag skulle kunna bestå i att uppmuntra dem att delta i EU-program för utvecklingsfinansiering genom de nationella strategiska referensramarna efter 2020. Nuvarande program inom ramen för nationella strategiska referensramar för perioden 2014–2020 omfattar specifika bestämmelser om instrument för forskning och utveckling som syftar till att bekämpa fattigdom och arbetslöshet. |
| --- | --- |

7.2

| 7.2.1 | EESK anser att dessa program bör bevaras, och att de dessutom bör utvidgas inom den bredare ram som fastställs av principerna i förslaget till förordning och göras till ett verktyg som stimulerar forskning och utveckling samt innovationsandan. Förslaget berör över huvud taget inte tredjeländer, men EESK anser att ramverket inte bör utesluta samarbete med de tredjeländer som omfattas av ett bilateralt avtal. Till syvende och sist beror allt på slutanvändaren och de val som han eller hon gör. |
| --- | --- |

7.2.1

Bryssel den 23 maj 2018.

Luca JAHIER

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/24/EU av den 9 mars 2011 om tillämpningen av patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård (EUT L 88, 4.4.2011).

1

(2)  EUnetHTA Joint Action 1, 2010–2012, EUnetHTA Joint Action 2, 2012–2015 och EUnetHTA Joint Action 3, för perioden 2016–2019: Se http://www.eunethta.eu/.

2

(3)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-18-486_sv.htm

3

(4)  http://www.astrid-online.it/static/upload/7787/7787e169a7f0afc63221153a6636c63f.pdf.

4

(5)  http://www.eunethta.eu/wp-content/uploads/2018/01/FINAL-Project-Plan-WP4-CA-TAVI-v3.pdf.

5

(6)  http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/european_economy/2015/pdf/ee3_en.pdf.

6

(7)  Relevanta rättsakter är bl.a. direktiv 2001/83/EG, förordning (EG) nr 726/2004, förordning (EU) nr 536/2014, förordning (EU) 2017/745 och förordning (EU) 2017/746.

7

(8)  Behovet av ökade synergieffekter har även konstaterats av medlemsstaterna i HTA-nätverkets diskussionsunderlag Synergies between regulatory and HTA issues on pharmaceuticals (synergieffekter mellan regleringsfrågor och HTA-frågor rörande läkemedel) och av EUnetHTA och EMA (Europeiska läkemedelsmyndigheten) i deras gemensamma Report on the implementation of the EMA-EUnetHTA three-year work plan 2012–2015 (rapport om genomförandet av den treåriga arbetsplanen 2012–2015 för EMA-EUnetHTA).

8

Synergies between regulatory and HTA issues on pharmaceuticals

Report on the implementation of the EMA-EUnetHTA three-year work plan 2012–2015

(9)  http://www.cleoresearch.org/en/

9

(10)  De kostnadsbesparingar som är förknippade med gemensamma utvärderingar (genomförandeorganet för forskning, REA) kommer sannolikt att uppgå till 2,67 miljoner euro per år.

10

(11)  De totala kostnaderna det rekommenderade alternativet uppskattades till omkring 16 miljoner euro.

11

(12)  Eurostats uppgifter, finns i arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar Pharmaceutical industry: A Strategic Sector for the European Economy (läkemedelsindustrin: en strategisk sektor för den europeiska ekonomin), GD Inre marknaden, industri, entreprenörskap samt små och medelstora företag, 2014.

12

Pharmaceutical industry: A Strategic Sector for the European Economy

Eurostat, utgifter för hälso- och sjukvårdsgivare i alla medlemsstater, uppgifter från 2012 eller senast tillgängliga. När det gäller Irland, Italien, Malta och Förenade kungariket kompletteras dessa sifferuppgifter av hälsouppgifter från Världshälsoorganisationen (WHO) (enligt ECB:s årliga växelkurs).

(13)  Eurostat data, in DG GROW SWP, 2014, Pharmaceutical Industry: A Strategic Sector for the European Economy.

13

(14)  Meddelandet Säkra, effektiva och innovativa medicintekniska produkter och medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik till förmån för patienter, konsumenter och hälso- och sjukvårdspersonal, COM(2012) 540 final. Uppskattningar från Världsbanken, EDMA, Espicom och Eucomed.

14

Säkra, effektiva och innovativa medicintekniska produkter och medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik till förmån för patienter, konsumenter och hälso- och sjukvårdspersonal

(15)  Europeiska kommissionen European Semester Thematic Fiche: Health and Health Systems (faktablad för den europeiska planeringsterminen: hälsa och hälso- och sjukvårdssystem), 2015. GD Ekonomi och finans, Cost-containment policies in public pharmaceutical spending in the EU (politik för minskade offentliga utgifter för läkemedel i EU), 2012. Se även http://ec.europa.eu/smart-regulation/roadmaps/docs/2016_sante_144_health_technology_assessments_en.pdf

15

European Semester Thematic Fiche: Health and Health Systems

Cost-containment policies in public pharmaceutical spending in the EU

(16)  DG ECFIN, Cost-containment policies in public pharmaceutical spending in the EU, 2012.

16

(17)  För närvarande fastställs ett tak på 200 000 euro i förordning (EU) nr 1407/2013 under en treårsperiod för statligt stöd som kan beviljas företag, inbegripet i form av skattelättnader. För att hantera den ekonomiska krisen höjde EU tillfälligt taket till 500 000 euro 2008 inom ramen för åtgärden ”återhämtningsplan”. Vi bör vara medvetna om att den ökande efterfrågan på hälso- och sjukvårdstjänster, i synnerhet när det gäller vårdbehövande personer, kommer att utgöra en av de största utgiftsposterna för hälso- och sjukvårdssystemen i medlemsstaterna. Det skulle följaktligen vara klokt att planera en särskild ordning för beviljande av incitament och stöd på området, i synnerhet för företag som tillhandahåller sociala trygghetsförmåner på lokal nivå.

17

(18)  GD Ekonomi och finans, The 2015 Ageing report (åldranderapporten 2015), 2015. OECD (2015), Pharmaceutical expenditure and policies: past trends and future challenges (läkemedelsutgifter och läkemedelspolitik: tidigare trender och framtida utmaningar).

18

The 2015 Ageing report

Pharmaceutical expenditure and policies: past trends and future challenges (läkemedelsutgifter och läkemedelspolitik: tidigare trender och framtida utmaningar).

(19)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2018/614772/EPRS_BRI(2018)614772_EN.pdf.

19

(20)  https://www.aim-mutual.org/wp-content/uploads/2018/02/AIM-on-HTA.pdf.

20

---

| 10.8.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 283/35 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 283/35

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG vad gäller mervärdesskattesatser

[COM(2018) 20 final — 2018/0005(CNS)]

Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt vad gäller den särskilda ordningen för småföretag

[COM(2018) 21 final — 2018/0006 (CNS)]

Ändrat förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 904/2010 vad gäller åtgärder för att stärka det administrativa samarbetet på mervärdesskatteområdet

[COM(2017) 706 final — 2017/0248 (CNS)]

Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt vad gäller skyldigheten att efterleva den lägsta normalskattesatsen

[COM(2017) 783 final — 2017/0349 (CNS)]

(2018/C 283/05)

| Föredragande: | Petru Sorin DANDEA |
| --- | --- |

Föredragande:

Petru Sorin DANDEA

| Remiss | Europeiska unionens råd, 15.12.2017, 9.1.2018, 5.2.2018 |
| --- | --- |
| | |
| Rättslig grund | Artikel 113 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| | |
| Ansvarig facksektion | Facksektionen för Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning |
| Antagande av facksektionen | 26.3.2018 |
| Antagande vid plenarsessionen | 23.5.2018 |
| Plenarsession nr | 535 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 198/5/10 |

Remiss

Europeiska unionens råd, 15.12.2017, 9.1.2018, 5.2.2018

Rättslig grund

Artikel 113 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig facksektion

Facksektionen för Ekonomiska och monetära unionen, ekonomisk och social sammanhållning

Antagande av facksektionen

26.3.2018

Antagande vid plenarsessionen

23.5.2018

Plenarsession nr

535

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

198/5/10

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK välkomnar kommissionens förslag och rekommenderar att medlemsstaterna snabbt antar och genomför det, med tanke på att den alltför stora fragmenteringen av mervärdesskattesystemet på den gemensamma marknaden ger upphov till omotiverade hinder för småföretags utveckling. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Kommittén instämmer i kommissionens mål att åtgärderna i det aktuella paketet ska vara till fördel för slutkonsumenten. EESK anser dock att de reducerade skattesatser och de undantag som tillämpas på grundval av artikel 98.1 och 98.2 i förslaget till direktiv 2018/0005 (CNS) först och främst bör tillämpas i syfte att på ett enhetligt sätt uppnå ett mål av allmänt intresse. Sådana mål eftersträvas ibland (t.ex. inom social omsorg och utbildning) av förmedlande organ som inte är slutkonsumenter. EESK anser också att systemet, genom att trösklarna utökas, inte endast bör vara tillgängligt för mikroföretag utan även för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK instämmer i kommissionens förslag om att upprätta en ”negativ förteckning” över produkter och tjänster som inte omfattas av de nedsättningar som föreskrivs i förslaget till direktiv, men framhåller att förteckningen inte i onödan bör inskränka medlemsstaternas frihet att fastställa reducerade skattesatser för vissa produkter av allmänt intresse. Medlemsstaterna bör också kunna fortsätta att tillämpa reducerade skattesatser på produkter som omfattas av reducerade skattesatser enligt gällande undantag i direktiv 2006/112/EG. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Kommissionen anser att systemet med reducerade skattesatser inte bör tillämpas på varor och tjänster som används för insatsförbrukning. EESK anser att detta tillvägagångssätt ger upphov till tolkningssvårigheter när det gäller t.ex. förvaltning av komplexa tjänster, särskilt tjänster som tillhandahålls av företagsnätverk, kluster och konsortier. Därför kan tvetydiga tolkningar uppstå när en tjänst som tillhandahålls av ett företag i en koncern betalas till moderbolaget, som därefter vidarefakturerar det företag som har tillhandahållit tjänsten. Om inte samma förmånliga skattesats tillämpas i denna situation kommer kostnaderna att öka, vilket i slutändan påverkar slutanvändaren, om än indirekt. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Kommittén anser att de ambitiösa mål som kommissionen fastställt i detta lagstiftningspaket endast kan uppnås i den mån som medlemsstaterna vidtar de åtgärder som krävs för att anta det slutgiltiga mervärdesskattesystemet inom rimlig tid. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK instämmer i kommissionens förslag om att tillåta medlemsstaterna att använda två reducerade skattesatser på minst 5 % samt en reducerad skattesats som är lägre än 5 %, och anser att de bör tillämpas på vissa klasser av varor och tjänster, vilket vissa medlemsstater gör. Kommittén uppmanar medlemsstaterna att behålla de nedsättningar som för närvarande tillämpas på vissa klasser av varor eller tjänster av allmänt intresse. Vi anser dessutom att medlemsstaterna bör föreslå en förteckning över varor och tjänster för vilka reducerade skattesatser får tillämpas för att stödja små och medelstora företags tillträde till den inre marknaden. En djupgående analys av möjligheten att tillämpa högre mervärdesskattesatser på lyxvaror bör övervägas. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Kommittén vill uppmärksamma medlemsstaterna på viktiga aspekter i det mervärdesskattesystem som gäller för organisationer och sammanslutningar som tillhandahåller assistans till missgynnade personer. För det mesta är det på grund av mervärdesskatten omöjligt för dem att återkräva stora belopp, vilket avsevärt minskar deras förmåga att tillhandahålla assistans till personer som tillhör missgynnade grupper. Kommittén anser därför att EU-institutionerna och medlemsstaterna bör undanta dessa organisationer från mervärdesskattesystemet. EESK anser också att pro bono- eller pro deo-advokater inte bör omfattas av mervärdesskattesystemet, förutsatt att denna verksamhet genererar låga eller inga inkomster för dessa advokater. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK uppmanar medlemsstaterna att tillhandahålla de mänskliga, finansiella och logistiska resurser som krävs för de institutioner som ansvarar för att bekämpa brottslighet på mervärdesskatteområdet, för att garantera ett smidigt genomförande av bestämmelserna i förordningen, i enlighet med kommissionens förslag. EESK anser också att det är viktigt att medlemsstaterna undersöker möjligheten till en bättre användning av digital teknik i kampen mot mervärdesskattebedrägerier och för att främja frivillig efterlevnad genom att göra EU-lagstiftningen på mervärdesskatteområdet mer överblickbar. |
| --- | --- |

1.8

2.   Kommissionens förslag

| 2.1 | I april 2016 offentliggjorde kommissionen en handlingsplan (1) om modernisering av EU:s mervärdesskattesystem. Kommissionen lägger fram tre förslag till direktiv (2) och ett förslag till förordning (3) för ett fortsatt genomförande av planen. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | I de tre förslagen till direktiv föreslås en ändring av rådets direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt. De föreslagna ändringarna rör den särskilda ordningen för små och medelstora företag, minimimomssatserna och efterlevnaden av den lägsta normalskattesatsen. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | EU:s regler om mervärdesskatt har mer än två decennier på nacken och bygger på principen om ursprungsland. Kommissionen vill modernisera dessa regler och inrätta ett slutgiltigt mervärdesskattesystem för gränsöverskridande handel med varor mellan företag, på grundval av beskattning i destinationsmedlemsstaten. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Kommissionens förslag syftar till att garantera likabehandling av medlemsstaterna genom att införa en enda reducerad skattesats där minimikravet inte tillämpas och två reducerade skattesatser på minst 5 %. Kommissionen föreslår också att man behåller miniminivån på 15 % för den normala mervärdesskattesatsen. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Kommissionen anser att systemet med reducerade skattesatser inte bör tillämpas på varor och tjänster som används för insatsförbrukning vid handel inom unionen. Kommissionen föreslår också att de åtgärder som ingår i det aktuella paketet ska vara till fördel för slutkonsumenten. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Förslaget till förordning syftar till att ändra rådets förordning (EU) nr 904/2010, som innehåller åtgärder för att stärka det administrativa samarbetet på mervärdesskatteområdet. Till de viktigaste föreslagna ändringarna hör informationsutbyte utan föregående begäran, gemensamma revisioner, förfaranden för återbetalning av mervärdesskatt till personer som inte är etablerade i den återbetalande medlemsstaten, stärkning av Eurofisc genom en gemensam riskanalyskapacitet och möjligheten att samordna förfrågningar och samarbeta med Olaf (Europeiska byrån för bedrägeribekämpning) och Europol för att anmäla allvarliga fall av momsbedrägerier och med Europeiska åklagarmyndigheten, uppdatering av de villkor som styr informationsutbytet och utbyte av uppgifter om tullförfarandena 42 eller 63 och uppgifter ur fordonsregister mellan skattemyndigheter (4). |
| --- | --- |

2.6

3.   Allmänna och särskilda kommentarer

| 3.1 | Med tanke på den alltför stora fragmenteringen av mervärdesskattesystemet på medlemsstatsnivå och dess ineffektivitet i fråga om att bekämpa möjliga bedrägerier, men även med tanke på de hinder som detta medför för små företag när det gäller handel eller investeringar, välkomnar EESK kommissionens förslag och rekommenderar medlemsstaterna att snabbt anta och genomföra detta. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Kommissionen anser att systemet med reducerade skattesatser inte bör tillämpas på varor och tjänster som används för insatsförbrukning. Detta tillvägagångssätt ger dock upphov till tolkningssvårigheter när det gäller t.ex. förvaltning av komplexa tjänster, särskilt tjänster som tillhandahålls av företagsnätverk, kluster och konsortier. Därför kan tvetydiga tolkningar uppstå när en tjänst som tillhandahålls av ett företag i en koncern betalas till moderbolaget, som därefter vidarefakturerar det företag som har tillhandahållit tjänsten. Om inte samma förmånliga skattesats tillämpas i denna situation kommer kostnaderna att öka, vilket i slutändan påverkar slutanvändaren, om än indirekt. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Kommissionen föreslår att mervärdesskattesystemet i framtiden ska bygga på principen om destinationsland. EESK anser att detta torde vara ett viktigt steg på vägen mot ett slutligt europeiskt mervärdesskattesystem och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att påskynda denna process och klargöra definitionen av diverse varor och tjänster. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Kommissionen föreslår att man behåller miniminivån på 15 % för den normala mervärdesskattesatsen. EESK vill fästa uppmärksamheten på det faktum att mervärdesskatten är en av de viktigaste inkomstkällorna för den offentliga budgeten i de flesta av medlemsstaterna, och stöder därför kommissionens förslag. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | De flesta av medlemsstaterna tillämpar reducerade mervärdesskattesatser på livsmedel, läkemedel, böcker och vissa grundläggande tjänster såsom vård och social omsorg. EESK instämmer i kommissionens förslag om att tillåta medlemsstaterna att använda två reducerade skattesatser på minst 5 % samt en reducerad skattesats som är lägre än 5 %, och anser att de bör tillämpas på vissa klasser av varor och tjänster, vilket vissa medlemsstater gör. Användningen av dessa reducerade skattesatser ökar behovet av att informera små och medelstora företag som också är verksamma utanför den inhemska marknaden. En djupgående analys av möjligheten att tillämpa högre mervärdesskattesatser på lyxvaror bör övervägas. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Kommissionen visar att det inom ramen för den nya ordningen, som grundar sig på principen om destinationsland, skulle kunna uppstå snedvridningar av konkurrensen för vissa tjänster eller produkter. För att komma till rätta med detta föreslår kommissionen att man upprättar en ”negativ förteckning” på grundval av den statistiska indelningen av produkter och tjänster som omfattas av den normala mervärdesskattesatsen. EESK instämmer i kommissionens förslag, och understryker att medlemsstaterna är skyldiga att följa en sådan förteckning, men framhåller att det är viktigt att den förteckning som antas inte i onödan inskränker medlemsstaternas frihet att fastställa reducerade skattesatser för vissa produkter av allmänt intresse. Medlemsstaterna bör också kunna fortsätta att tillämpa reducerade skattesatser på produkter som omfattas av reducerade skattesatser enligt gällande undantag i direktiv 2006/112/EG. Den negativa förteckning som kommissionen föreslår (bilaga IIIa) bör därför beakta välfungerande bestämmelser i medlemsstaterna. Under alla omständigheter bör det vara tydligt att denna reducerade mervärdesskattesats kan bibehållas på tillhandahållandet av arbetsintensiva tjänster, framför allt av små och medelstora företag. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Med tanke på att det av kommissionen föreslagna nya momssystemet som är tillämpligt på små företag stöder dessa företag, och ger dem möjlighet att dra nytta av de möjligheter som den inre marknaden erbjuder, anser EESK att de maximinivåer som föreslås i artiklarna 284.1 och 284.2 a bör knytas närmare den omsättning som fastställs i artikel 280a.1. Med andra ord, även om den årsomsättning upp till vilken mikroföretag kan utnyttja de undantag som föreskrivs i förslaget till direktiv i kommissionens förslag fastställs till 85 000 euro, är taket vad gäller volymen för gränsöverskridande försäljning 100 000 euro, vilket innebär att den föreslagna ordningen främst är tillämplig på mikroföretag. EESK anser att nivåerna bör fastställas så att också de små och medelstora företagen omfattas av den nya ordningen. Det vore dessutom bra om åtgärderna för små och medelstora företag också kunde tillämpas på företag inom den sociala ekonomin, särskilt sådana företag som tillhandahåller social omsorg och utbildning. EESK anser också att det behövs ytterligare åtgärder för att små och medelstora företag ska kunna dra nytta av den minskning av den administrativa bördan som, enligt det system som kommissionen föreslår, endast gäller för mikroföretag. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | EESK anser att EU:s medlemsstater, för att stödja små och medelstora företags tillträde till EU:s inre marknad, bör upprätta en förteckning över varor och tjänster för vilka reducerade mervärdesskattesatser tillämpas. Förteckningen bör vara tillgänglig för näringslivet på central EU-nivå. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | EESK välkomnar de förenklingar som kommissionen föreslagit i fråga om registrerings- och rapporteringskrav för små företag, och anser att de kommer att främja en snabbare utveckling av dessa företag och förenkla deras tillträde till den inre marknaden. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | EESK stöder visserligen kommissionens mål att de åtgärder som ingår i paketet ska gynna slutkonsumenten, men anser att de reducerade skattesatser och de undantag som tillämpas i enlighet med artikel 98.1 och 98.2 i förslaget till direktiv 2018/0005 (CNS) först och främst bör tillämpas i syfte att på ett enhetligt sätt uppnå ett mål av allmänt intresse. Sådana mål eftersträvas ibland (t.ex. inom social omsorg och utbildning) av förmedlande organ som inte är slutkonsumenter. Dessutom är det för att underlätta allas tillgång till rättsligt bistånd viktigt att föreskriva en reducerad mervärdesskattesats för de tjänster som advokater tillhandahåller personer som tillhör missgynnade grupper. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | EESK konstaterar att de bestämmelser som ingår i det andra paketet inte på ett uttömmande sätt omfattar hela mervärdesskatteområdet. Kommittén vill dock uppmärksamma medlemsstaterna på viktiga aspekter i det mervärdesskattesystem som gäller för organisationer och sammanslutningar som tillhandahåller assistans till personer som tillhör missgynnade grupper. För det mesta är det på grund av mervärdesskatten omöjligt för dem att återkräva stora belopp, vilket avsevärt minskar deras förmåga att tillhandahålla assistans till personer som tillhör missgynnade grupper. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Kommissionen föreslår att direktivet ska införlivas senast 2022. EESK rekommenderar kommissionen och medlemsstaterna att överväga en kortare genomförandeperiod, med tanke på att det nya systemet underlättar små och medelstora företags verksamhet och ökar deras möjligheter på den inre marknaden. EESK föreslår att kommissionen i samarbete med medlemsstaterna lanserar en stor mediekampanj för att sprida information om det nya mervärdesskattesystemet och dess krav. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Med tanke på de totala förluster på 152 miljarder euro som medlemsstaterna gjorde under 2015 i samband med uppbörd av mervärdesskatt ställer sig EESK bakom de åtgärder som kommissionen föreslår i sitt förslag till förordning om administrativt samarbete. Olafs och Europeiska åklagarmyndighetens medverkan för att utreda bedrägerier på mervärdesskatteområdet vid gränsöverskridande transaktioner, vid sidan av Eurofisc, kommer att förbättra kapaciteten att identifiera bedrägerier på medlemsstatsnivå. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | EESK uppmanar medlemsstaterna att tillhandahålla de mänskliga, finansiella och logistiska resurser som krävs för de institutioner som ansvarar för att bekämpa brottslighet på mervärdesskatteområdet, för att garantera ett smidigt genomförande av bestämmelserna i förordningen, i enlighet med kommissionens förslag. EESK anser också att det är viktigt att medlemsstaterna undersöker möjligheten till en bättre användning av digital teknik i kampen mot mervärdesskattebedrägerier och för att förbättra den frivilliga efterlevnaden. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | EESK upprepar förslaget om att inrätta ett forum (5) för utbyte av bästa praxis i fråga om uppbörd av intäkter och att identifiera möjligheter att öka medlemsstaternas administrativa kapacitet att bekämpa mervärdesskattebedrägerier vid gränsöverskridande transaktioner, och att förbättra den inre marknadens funktion. Kommissionen bör inrätta detta forum. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | EESK framhåller att de ambitiösa mål som kommissionen fastställt i detta lagstiftningspaket endast kan uppnås i den mån som medlemsstaterna vidtar de åtgärder som krävs för att anta det slutgiltiga mervärdesskattesystemet inom rimlig tid. |
| --- | --- |

3.16

Bryssel den 23 maj 2018.

Luca JAHIER

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  COM(2016) 148 final – Handlingsplan för mervärdesskatt – Mot ett gemensamt mervärdesskatteområde i EU – Dags för beslut.

1

(2)  COM(2017) 783 final – Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt vad gäller skyldigheten att efterleva den lägsta normalskattesatsen.

2

(3)  COM(2017) 706 final – Ändrat förslag till rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 904/2010 vad gäller åtgärder för att stärka det administrativa samarbetet på mervärdesskatteområdet.

3

(4)  Ytterligare upplysningar finns på http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/?uri=CELEX:52014DC0069 och http://europa.eu/rapid/press-release_ECA-11-47_sv.htm

4

(5)  Se EESK:s yttrande ECO/442 om Paketet om momsreformen (I) (ännu ej offentliggjort i EUT).

5

Paketet om momsreformen (I)

---

| 10.8.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 283/39 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 283/39

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om tydliga och förutsägbara arbetsvillkor i Europeiska unionen

[COM(2017) 797 final — 2017/0355 (COD)]

(2018/C 283/06)

| Föredragande: | Christian BÄUMLER |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Vladimíra DRBALOVÁ |

Föredragande:

Christian BÄUMLER

Medföredragande:

Vladimíra DRBALOVÁ

| Remiss | Remiss från rådet: 10.1.2018
  Remiss från Europaparlamentet: 18.1.2018 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 153.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| | |
| Ansvarig facksektion | Facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Antagande av facksektionen | 25.4.2018 |
| Antagande vid plenarsessionen | 23.5.2018 |
| Plenarsession nr | 535 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 164/22/9 |

Remiss

Remiss från rådet: 10.1.2018

Remiss från Europaparlamentet: 18.1.2018

Rättslig grund

Artikel 153.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig facksektion

Facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Antagande av facksektionen

25.4.2018

Antagande vid plenarsessionen

23.5.2018

Plenarsession nr

535

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

164/22/9

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) stöder kommissionens ansträngningar att göra arbetsvillkoren för alla arbetstagare, framför allt de som har atypiska anställningar, tydligare och mer förutsägbara som ett konkret steg på vägen mot genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Kommittén beklagar att det inte var möjligt att se över och uppdatera direktivet om skriftligt meddelande (direktiv 91/533/EEG) inom ramen för den sociala dialogen. Arbetsmarknadens parter har en särskild roll i regleringen av tydliga och förutsägbara arbetsvillkor genom social dialog och kollektiva förhandlingar, med respekt för mångfalden bland medlemsstaterna och nationell praxis. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | I Refit-rapporten konstateras att det befintliga direktivet 91/533/EEG fortfarande har ett tydligt mervärde, fyller sitt syfte, förblir en viktig del av unionens regelverk och är fortsatt relevant för alla berörda parter. Brister konstaterades emellertid i förhållande till ändamålsenlighet, direktivets personkrets och dess genomförande. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Vissa av medlemsstaterna har bemött utmaningarna med atypiska anställningsformer och infört skyddsåtgärder genom kollektivavtal, social dialog eller lagstiftning, i syfte att trygga rättvisa arbetsvillkor och övergångar till varierade karriärvägar på arbetsmarknaderna, och EESK välkomnar uttryckligen detta. Kommissionen bör klargöra att sådana typer av skydd bör upprätthållas, med fullständig respekt för arbetsmarknadsparternas självständighet. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK förstår målen för kommissionens förslag till direktiv om tydliga och förutsägbara arbetsvillkor som bör leda till bättre skydd för arbetstagare, framför allt sådana som har atypiska anställningar. EESK påpekar att endast ett välavvägt och rättsligt korrekt, entydigt och välmotiverat förslag kommer att kunna garantera den nödvändiga konvergensen och säkerställa en enhetlig tillämpning på den europeiska arbetsmarknaden av de skyldigheter som följer av direktivförslaget. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK konstaterar att särskilda förutsättningar gäller för fysiska personer som fungerar som arbetsgivare, och för mikroföretag och små företag, som kanske inte har samma resurser som medelstora och stora företag när det gäller att kunna fullgöra sina skyldigheter enligt det föreslagna direktivet. EESK rekommenderar därför att Europeiska kommissionen och medlemsstaterna bör tillhandahålla lämpligt stöd och bistånd till dessa enheter för att hjälpa dem att uppfylla sina skyldigheter. De mallar för bl.a. brev som redan föreskrivs i förslaget är ett bra exempel, och andra praktiska åtgärder bör undersökas. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | För att säkerställa att de rättigheter som följer av unionsrätten upprätthålls bör personkretsen i direktivet om skriftligt meddelande uppdateras med hänsyn till utvecklingen på arbetsmarknaderna samtidigt som nationell praxis respekteras. Enligt kommissionen har Europeiska unionens domstol i sin rättspraxis fastställt kriterier för att bestämma statusen för arbetstagare, och de kriterierna är lämpliga för att fastställa vilken personkrets som detta direktiv avser. Definitionen av arbetstagare är baserad på dessa kriterier. Kommissionen bör överväga att utfärda riktlinjer för att hjälpa arbetsgivarna att uppfylla sina skyldigheter och öka medvetenheten hos arbetstagarna, och således minska risken för tvister. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK betonar att medlemsstaterna, inom ramen för den sociala dialogen, måste kunna bestämma vem som omfattas av begreppet ”arbetstagare”, men det måste tolkas mot bakgrund av direktivets mål, nämligen att ”främja tryggare och mer förutsägbara anställningsformer och samtidigt säkerställa flexibiliteten på arbetsmarknaden och förbättra levnads- och arbetsvillkoren”. Kommittén betonar att hushållsanställda, sjöfolk och fiskare därför bör omfattas av direktivet. Arbetsvillkoren för sjöfolk regleras redan i hög grad av EU:s arbetsmarknadsparters överenskommelse om ILO:s konvention om arbete till sjöss från 2006, som fogats till rådets direktiv 2009/13/EG. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESK påpekar att kriteriet i definitionen av arbetstagare att de utför tjänster under ledning av en annan person kan hindra att arbetstagare vid digitala plattformar omfattas. Kommittén rekommenderar därför ytterligare klargöranden så att även dessa arbetstagare omfattas av direktivets skydd. EESK anser dock att personer som använder plattformar och som är verkliga, oberoende egenföretagare bör uteslutas från direktivets tillämpningsområde. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Direktivets personkrets när det gäller definitionen av en arbetsgivare är otydlig och måste klargöras. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | EESK stöder den omarbetade versionen av skyldigheten att lämna information till arbetstagare om deras arbetsvillkor när ett anställningsförhållande inleds eller förändras samt förtydligandet att detta måste ske senast när ett sådant förhållande inleds eller när ändringarna träder i kraft. EESK konstaterar att det kan finns motiverade operativa skäl för att tillåta viss begränsad flexibilitet när det gäller mikro- och småföretag, samtidigt som man ser till att arbetstagare informeras om sina arbetsvillkor så nära inledningen av anställningsförhållandet som möjligt. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | EESK noterar att förslaget gör det möjligt för arbetsmarknadens parter att ingå kollektivavtal som avviker från de minimikrav som gäller för arbetsvillkor. Kommittén stöder detta, förutsatt att direktivets mål är uppfyllda och att det allmänna skyddet för arbetstagare är acceptabelt och inte undergrävs. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EESK anser att efterfrågestyrt arbete inte kan bibehållas som anställningsform utan en lämplig referensperiod och rimligt varsel i förväg. EESK rekommenderar att anställningsavtal som innebär efterfrågestyrt arbete ska garantera ett visst antal timmar eller motsvarande betalning. |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | EESK stöder bestämmelserna om de minimikrav på arbetsvillkor, särskilt vad gäller provanställningens längd, begränsningar av förbud mot parallell anställning, minsta förutsägbarhet, övergång till annan anställningsform om en sådan är tillgänglig och kostnadsfri utbildning där detta är nödvändigt för att arbetstagaren ska kunna utföra sitt arbete. EESK rekommenderar dock ett förtydligande av vissa aspekter, t.ex. att ansvaret överlåts på nationell nivå i enlighet med nationell rättspraxis och vedertagen dialog mellan arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | För effektiv tillämpning av direktivet är det riktigt att arbetstagare ska skyddas mot uppsägning, eller andra åtgärder med motsvarande effekt, på grund av att de åberopar sina rättigheter enligt direktivet. Under sådana omständigheter är det rimligt att arbetsgivaren på begäran av arbetstagaren måste redovisa skälen för uppsägningen skriftligen. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | I förslaget föreskrivs instrument för att påföra påföljder om arbetsgivaren inte fullgör direktivets informationsförpliktelser. EESK lyfte fram denna lucka i ett tidigare yttrande och framhöll att den måste åtgärdas. EESK anser att påföljder, där de är berättigade, bör motsvara den skada som arbetstagaren lidit. EESK välkomnar bestämmelsen enligt artikel 14.1, som ger arbetsgivare 15 dagar att lämna den information som saknas. |
| --- | --- |

1.16

| 1.17 | I förslaget fastställs miniminormer för konvergens, och det är viktigt att arbetstagare som för närvarande åtnjuter bättre materiella rättigheter inte behöver oroa sig för att deras befintliga rättigheter kommer att försämras när direktivet genomförs. EESK välkomnar därför den uttryckliga klausulen om bevarande av skyddsnivån i förslaget. EESK rekommenderar dock att direktivet inte bara ska säkerställa att den allmänna skyddsnivån inte försämras, utan att det också ska framgå klart att det inte får ske någon försämring av villkor inom de enskilda områden som omfattas av direktivet. |
| --- | --- |

1.17

2.   Bakgrund till förslaget

| 2.1 | Förslaget till direktiv om tydliga och förutsägbara arbetsvillkor i Europeiska unionen (2017/0355 (COD)) är tänkt att ersätta rådets gällande direktiv 91/533/EEG av den 14 oktober 1991 om arbetsgivares skyldighet att upplysa arbetstagarna om de regler som är tillämpliga på anställningsavtalet eller anställningsförhållandet (direktivet om skriftligt meddelande). Det ska också komplettera andra befintliga EU-direktiv. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Förslagets rättsliga grund utgörs av artikel 153.2 b i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Dessutom stöder det sig på en Refit-utvärdering av befintlig EU-lagstiftning. Refit-rapporten konstaterar att direktivet om skriftligt meddelande medför ett tydligt mervärde, fyller sitt syfte, förblir en viktig del av unionens regelverk och är fortsatt relevant för alla berörda parter. Brister konstaterades emellertid i förhållande till ändamålsenlighet, direktivets personkrets och dess genomförande. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Kostnaderna för ny eller reviderad skriftlig information förväntas uppgå till 18–153 euro för små och medelstora företag och 10–45 euro för större företag. Företagen får också engångskostnader för att bekanta sig med det nya direktivet: i genomsnitt 53 euro för ett litet eller medelstort företag och 39 euro för ett större företag. Kostnaderna för att svara på en ansökan om ny anställningsform förväntas vara i stort sett desamma som för ny skriftlig information. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Arbetsgivarna räknar med vissa begränsade indirekta kostnader (juridisk rådgivning, ändrade schemaläggningssystem, personaladministration, information till anställda osv.). Flexibiliteten går bara förlorad i marginell omfattning (dvs. för den begränsade andelen arbetsgivare som använder de mest flexibla anställningsformerna i stor utsträckning). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Den 26 april 2017 respektive den 21 september 2017 inledde kommissionen två faser av samråd med arbetsmarknadens parter på EU-nivå om den eventuella inriktningen på och innehållet i unionens åtgärder enligt artikel 154 i EUF-fördraget. Arbetsmarknadens parter hade delade meningar om behovet av lagstiftningsåtgärder för att ändra direktiv 91/533/EEG. EESK påpekar, som i ett tidigare yttrande, att de tydliga och förutsägbara arbetsvillkoren bör förhandlas fram av framför allt arbetsmarknadens parter inom ramen för den sociala dialogen (1), och beklagar att det inte rådde någon enighet mellan dem om att inleda direkta förhandlingar för att ingå ett avtal på unionsnivå. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Kommissionen påpekar att arbetsmarknaden har utvecklats avsevärt sedan man antog direktiv 91/533/EEG (nedan kallat ”direktivet om skriftligt meddelande”) om arbetsgivares skyldighet att informera arbetstagare om de regler som är tillämpliga på anställningsavtalet eller anställningsförhållandet. De senaste 25 åren har arbetsmarknaden blivit alltmer flexibel. Under 2016 avsåg en fjärdedel av alla anställningsavtal atypiska anställningsformer, och de senaste tio åren har mer än hälften av alla nya arbetstillfällen varit atypiska. Digitaliseringen har också lett till att nya anställningsformer uppkommit. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Kommissionen konstaterar i förslaget att den flexibilitet som följer av de nya anställningsformerna har varit en viktig drivkraft för nya arbetstillfällen och tillväxt. Sedan 2014 har mer än fem miljoner arbetstillfällen skapats, varav nästan 20 % i nya anställningsformer. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Kommissionen har emellertid också konstaterat att utvecklingen har lett till instabilitet och allt lägre förutsägbarhet i vissa anställningsförhållanden. Detta gäller särskilt arbetstagare i de mest otrygga situationerna. Omkring 4–6 miljoner arbetstagare kallas vid behov och tillfälligt, och många av dem får inte veta särskilt mycket om när och hur länge de ska arbeta. Upp till en miljon personer har exklusivitetsklausuler, så att de inte får arbeta för en annan arbetsgivare. Å andra sidan visade den sjätte europeiska undersökningen om arbetsvillkor (EWCS) från 2015 att 80 % av arbetstagarna i EU-28 är nöjda med sina arbetsvillkor. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Vissa av medlemsstaterna har bemött utmaningarna med atypiska anställningsformer och infört skyddsåtgärder genom kollektivavtal, social dialog eller lagstiftning, i syfte att trygga rättvisa arbetsvillkor och övergångar till varierade karriärvägar på arbetsmarknaderna, och EESK välkomnar uttryckligen detta. Kommissionen bör i skälen ange att vissa former av skydd, t.ex. de som finns i Belgien och Sverige, ska följas. I Belgien är till exempel systemet för kompletterande arbetstillfällen inom olika sektorer baserat på principen att arbetstagare redan har ett annat huvudjobb. |
| --- | --- |

2.9

3.   Allmänna kommentarer

| 3.1 | I sina yttranden om den europeiska pelaren för sociala rättigheter (2) har EESK också uppmanat medlemsstaterna och EU att upprätta och bibehålla ett regelverk som främjar flexibilitet, är enkelt, tydligt och förutsägbart samt stärker och skyddar arbetstagares rättigheter och rättsstatsprincipen, genom vilket EU kan främja en stabil rättslig ram för kollektiva förhandlingar och social dialog vid genomförandet av flexicurity. I sitt första yttrande om pelaren för sociala rättigheter (3) betonade kommittén att arbetsmarknadsvillkoren måste stödja nya, mer diversifierade karriärvägar. Olika sätt att skapa sysselsättning och olika arbetsformer behövs i arbetslivet. Detta kräver lämplig anställningsskyddslagstiftning som kan tillhandahålla en ram för rättvisa arbetsvillkor och främja rekryteringen inom samtliga anställningsformer. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESK påpekar att atypiska anställningsformer får betydande konsekvenser för både individer och samhälle. Osäker anställning kan exempelvis stå i konflikt med familjebildning, bostadsköp och andra projekt. Man måste komma ihåg att ungdomar, kvinnor och personer med invandrarbakgrund är särskilt utsatta för dessa anställningsformer. Den lägre lön som ofta är förknippad med atypiska anställningsformer kan i vissa fall kräva kompletterande socialt bistånd och dessutom påverka pensionsrättigheter och pensionens belopp negativt. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | EESK stöder kommissionens målsättning att säkerställa att de dynamiska och innovativa arbetsmarknader som ligger till grund för EU:s konkurrenskraft är utformade så att de skapar ett minimiskydd för alla arbetstagare, långsiktiga produktivitetsvinster för arbetsgivarna och konvergens i riktning mot bättre arbets- och levnadsvillkor i hela EU. EESK påpekar att endast ett väl avvägt och rättsligt korrekt, entydigt och väl motiverat förslag kommer att kunna garantera den nödvändiga konvergensen och säkerställa en enhetlig tillämpning på den europeiska arbetsmarknaden av de skyldigheter som följer av den del av arbetsrätten som diskuteras. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Kommissionen påpekar att regelverket i hela EU har blivit alltmer komplicerat. Kommissionen menar att detta kan leda till en situation med ökad konkurrens som bygger på att man underskrider sociala normer, vilket även får negativa följder både för arbetsgivarna som drabbas av ett ohållbart konkurrenstryck och för medlemsstaterna som går miste om skatteintäkter och sociala avgifter. EESK stöder kommissionens målsättning att fastställa minimikrav för atypiska arbetstagare, men samtidigt respektera nationella regelverk och system för social dialog, och särskilt skydda de arbetstagare som inte omfattas av kollektivavtal. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | EESK anser att detta förslag är ett av kommissionens viktigaste initiativ i uppföljningen av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, som Europaparlamentet, rådet och kommissionen gemensamt lade fram vid det socialpolitiska toppmötet om rättvisa jobb och tillväxt i Göteborg den 17 november 2017. Denna pelare fungerar som en vägvisare mot förnyad konvergens uppåt i fråga om sociala normer mot bakgrund av de föränderliga villkoren i arbetslivet. Det här direktivet bör bidra till genomförandet av pelarens principer om trygg och anpassningsbar anställning och om information om anställningsvillkor och skydd i händelse av uppsägning. Det finns olika åsikter om hur man effektivt genomför dessa principer. Vissa anser att kommissionens förslag är ett viktigt steg i rätt riktning, medan andra tycker att det går längre än vad som behövs. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | EESK betonar emellertid att social dialog och kollektiva förhandlingar bör förbli det viktigaste verktyget för att skapa tydliga, förutsägbara och anständiga arbetsvillkor, och att Europeiska kommissionen bör vara noga med att inte störa eller hindra social dialog och kollektiva förhandlingar. |
| --- | --- |

3.6

4.   Särskilda kommentarer

4.1   Tillämpningsområde och definitioner

| 4.1.1 | Enligt artikel 1.2 gäller de minimiregler som anges i direktivet för alla arbetstagare i unionen. För att säkerställa att de rättigheter som följer av unionsrätten upprätthålls bör personkretsen i direktivet om skriftligt meddelande uppdateras med hänsyn till utvecklingen på arbetsmarknaderna samtidigt som nationell praxis respekteras. Enligt kommissionen har Europeiska unionens domstol i sin rättspraxis fastställt kriterier för att bestämma statusen för arbetstagare, och de kriterierna är lämpliga för att fastställa vilken personkrets som detta direktiv avser. Definitionen av arbetstagare i artikel 2.1 är baserad på dessa kriterier. De säkerställer en konsekvent tillämpning av direktivets personkrets, medan de nationella myndigheterna och domstolarna får ansvar för att tillämpa den i enskilda situationer. Under förutsättning att de uppfyller dessa kriterier kan hushållsanställda, efterfrågestyrd arbetskraft, säsongsarbetande, voucher-baserade arbetstagare, arbetstagare på digitala plattformar, praktikanter och lärlingar alla omfattas av detta direktiv. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | EESK påpekar att kriteriet att utföra tjänster under ledning av en annan person kan hindra att arbetstagare på digitala plattformar omfattas. Det bör därför framgå i skälen att algoritmer kan binda arbetstagare på samma sätt som muntliga eller skriftliga instruktioner. Verkliga egenföretagare som använder plattformar bör uteslutas från direktivets räckvidd. |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | EESK betonar att medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter måste kunna bestämma inom ramen för den sociala dialogen vem som omfattas av begreppet ”arbetstagare”, men det måste tolkas mot bakgrund av direktivets övergripande mål, nämligen att förbättra arbetsvillkoren genom att främja tryggare och mer förutsägbara anställningsformer och samtidigt säkerställa flexibiliteten på arbetsmarknaden. Europeiska unionens domstol har framhållit (se exempelvis mål C-393/10, O’Brien) att medlemsstaterna inte får tillämpa regler som kan äventyra uppnåendet av de mål som eftersträvas genom ett direktiv och därmed frånta det dess ändamålsenliga verkan. |
| --- | --- |

4.1.3

| 4.1.4 | EESK befarar att den faktiska definitionen av en arbetsgivare i förslaget kan leda till förvirring och komplexitet. Genom att definiera en arbetsgivare som ”en eller flera fysiska eller juridiska personer som direkt eller indirekt är part i ett anställningsförhållande med en arbetstagare” inför förslaget ett nytt sätt att definiera arbetsgivare. Vanligtvis finns det endast en arbetsgivare i ett anställningsförhållande. Här är det nödvändigt att hänvisa till tillämplig nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

4.1.4

| 4.1.5 | EESK påpekar att undantaget i artikel 1.6 kan leda till oförsvarlig ojämlik behandling av hushållsanställda när det gäller tillgång till bättre typer av anställning, vidareutbildning och utövandet av deras rättigheter. Denna olika behandling är osund och faktiskt förbjuden, eftersom flera EU-länder nu har ratificerat och därför är bundna av ILO-konventionen 189 om hushållsanställdas rättigheter. |
| --- | --- |

4.1.5

| 4.1.6 | EESK välkomnar att artikel 1.7 i direktivet ska tillämpas på sjöfolk och fiskare. När det gäller arbetsvillkoren för sjöfolk, som regleras genom rådets direktiv 2009/13/EG, anser EESK att man bör ta hänsyn till det föreslagna direktivets förenlighet med sjöfartsyrkets särdrag. |
| --- | --- |

4.1.6

4.2   Skyldighet att lämna information

| 4.2.1 | EESK kan stödja det faktum att arbetstagarna enligt artikel 4.1 i förslaget ska informeras om viktiga arbetsvillkor i samband med att anställningsförhållandet inleds. Detta är det enda sättet att se till att båda sidorna är medvetna om sina rättigheter och skyldigheter när de ingår anställningsförhållandet. Att tillhandahålla information i ett senare skede kan endast innebära nackdelar för arbetstagare och vid korta anställningar förlorar de helt det skydd de har rätt till. Kommittén konstaterar emellertid att det kan finnas exceptionella omständigheter som kan hindra mikroföretag och småföretag från att kunna lämna informationen den första dagen. EESK rekommenderar att en kort förlängning av tidsfristen för tillhandahållandet av informationen kan medges mikroföretag och små företag. EESK erkänner också att ett utökat informationspaket för företag, särskilt små företag och mikroföretag, skulle bli en börda. EESK anser därför att bistånd och stöd bör ges till fysiska personer, små företag och mikroföretag, bl.a. av sammanslutningar för små och medelstora företag, för att hjälpa dem att fullgöra sina skyldigheter enligt direktivet. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | I förslaget föreskrivs i artikel 4.1 att informationsdokumentet om anställningsförhållandet får utformas och tillhandahållas elektroniskt, förutsatt att det är lättillgängligt för arbetstagaren. Kommittén anser emellertid att det är viktigt att säkerställa att informationen faktiskt tillhandahålls. Kommittén rekommenderar att arbetsgivare och arbetstagare bör ha möjlighet att enas om metoderna för översändande av dokumentet och att informationen i alla händelser betraktas som tillhandahållen först när arbetstagaren har bekräftat mottagandet. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | EESK instämmer i att information om förändringar av grundläggande arbetsvillkor måste ges snarast möjligt och senast när ändringarna träder i kraft. Detta fyller en stor lucka i det nuvarande direktivet om skriftligt meddelande, enligt vilket ändringar endast behöver meddelas skriftligen en månad efter ikraftträdandet (artikel 5.1). För att undvika alltför stor byråkrati bör det anges att förändringar som följer av ändringar av gällande rättsliga och administrativa krav eller kollektivavtal inte behöver tillkännages enskilt av ett företag, eftersom sådana ändringar i många medlemsstater tillkännages av lagstiftare och arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | Artikel 6.1 motsvarar i stor utsträckning de befintliga bestämmelserna (artikel 4.1 i direktivet om skriftligt meddelande). EESK noterar den mer detaljerade informationen (nu i led c) om naturaförmåner och kontantersättningar. |
| --- | --- |

4.2.4

| 4.2.5 | EESK välkomnar skyldigheten i artikel 6.2 att ge utstationerade arbetstagare mer information. Kommittén rekommenderar att det klart framgår att dessa arrangemang bygger vidare på befintliga, det vill säga att denna information ska lämnas utöver den som avses i artiklarna 6.1 och 3.2. Det är inte klart när det reviderade direktivet 96/71/EG träder i kraft. EESK påpekar dock att bestämmelserna i detta direktiv måste överensstämma med den slutgiltiga versionen efter översyn av direktivet om utstationering av arbetstagare. |
| --- | --- |

4.2.5

| 4.2.6 | EESK noterar att hänvisningen till den webbsida som ska upprättas i varje medlemsstat (enligt artikel 5.2 a i verkställighetsdirektivet 2014/67/EU) inte uppfyller kraven på information på ett tillfredsställande sätt. Detta beror på att hänvisningen förutsätter att varje medlemsstat har fullgjort sin skyldighet i verkställighetsdirektivet och att de utstationerade arbetstagarna kan förstå informationen både vad gäller innehåll och språk. Med tanke på att många länder, Tyskland bland dem, inte lyckats uppfylla sina skyldigheter enligt artikel 5 i direktiv 2014/67/EG, trots att genomförandeperioden löpt ut, är hänvisningen inte meningsfull om webbsidor endast innehåller mycket allmän information som inte tillhandahålls på relevanta språk. |
| --- | --- |

4.2.6

| 4.2.7 | EESK påpekar att endast en hänvisning till gällande bestämmelser som föreskrivs i artikel 6.3, inte är tillräckligt för att uppfylla kraven på korrekt information till utländska arbetstagare om dessa bestämmelser inte är tillgängliga på ett språk som de kan förstå. Särskilt när det gäller ersättningen som de kan förvänta sig utomlands, måste utländska arbetstagare informeras direkt och inte hänvisas till bestämmelser som de inte kan förstå. |
| --- | --- |

4.2.7

| 4.2.8 | I artikel 6.4 skapas ett undantag från kravet på information för utlandsuppdrag som inte överstiger fyra veckor i följd. EESK befarar att detta kan skapa ett kryphål som gör det möjligt att kringgå kraven på information. Kommittén rekommenderar en utvärdering av detta undantag i sinom tid. |
| --- | --- |

4.2.8

4.3   Minimikrav på anställningsvillkor

| 4.3.1 | EESK stöder kommissionens målsättning att bestämmelserna i artikel 7.1 ska syfta till att införa enhetliga miniminormer för provanställningens längd. Denna bestämmelse, liksom undantaget i artikel 7.2, är av intresse för både arbetsgivare och arbetstagare. Provanställning ger arbetsgivarna möjlighet att kontrollera att arbetstagarna är lämpliga för den befattning som de anställts för, samtidigt som de får kompletterande stöd och utbildning. Sådana provanställningar kan vara förenade med ett lägre skydd mot uppsägning. Ett inträde på arbetsmarknaden eller en övergång till en ny plats bör inte vara förenat med långvarig otrygghet. I enlighet med vad som fastställs i den europeiska pelaren för sociala rättigheter bör därför provanställningar ha rimlig varaktighet. EESK påpekar att artikel 7.2 tillåter medlemsstaterna att medge längre provanställningsperioder om det är motiverat med hänsyn till anställningens karaktär, vilket kan vara fallet i offentlig förvaltning i vissa medlemsstater, eller för tjänster som kräver exceptionell kunskap. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | EESK stöder bestämmelsen i artikel 8.1 att arbetsgivare inte får förbjuda arbetstagare att ta anställning hos andra arbetsgivare, utanför det arbetsschema som upprättats med den arbetsgivaren, förutsatt att detta ligger inom de gränser som anges i arbetstidsdirektivet, som syftar till att skydda arbetstagarnas hälsa och säkerhet. EESK påpekar emellertid att en sådan bred rätt till parallell anställning bör respektera de nationella bestämmelserna, nationell praxis och nationella traditioner av social dialog och sociala partnerskap i de olika medlemsstaterna. En sådan bred rätt kan vara problematisk, särskilt när det gäller nyckelpersoner för arbetsgivaren, eftersom sådana anställda inte kan vara tillgängliga för flera arbetsgivare samtidigt. När det gäller arbetstidsdirektivet finns det också en oro för att arbetsgivare kan vara ansvariga för att övervaka arbetstiden för personer med parallell anställning. EESK rekommenderar ett förtydligande om att arbetsgivaren inte är ansvarig för att övervaka arbetstiden i ett annat anställningsförhållande. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | Enligt artikel 8.2 får arbetsgivarna emellertid fastställa villkor för när sådana restriktioner är motiverade av legitima skäl såsom skydd av företagshemligheter eller undvikande av intressekonflikter. I skäl 20 hänvisar kommissionen till specifika kategorier av arbetsgivare. Arbetsgivarna kan i princip stödja artikel 8.2, men anser att man genom att begränsa restriktionerna beträffande att arbeta för specifika kategorier av arbetsgivare inte verkar medge nödvändiga restriktioner för viktiga anställda, oavsett vilken kategori av arbetsgivare de vill arbeta hos. Fackföreningarna motsätter sig emellertid detta breda undantag, eftersom det skulle ge arbetsgivare en ensidig rätt att fastställa exklusivitetskriterier som begränsar parallell anställning. Om en arbetsgivare har legitima skäl för sådana restriktioner måste dessa kunna motiveras objektivt, och det bör därför vara lagstiftare och domstolar i medlemsstaterna som huvudsakligen är ansvariga för att avväga parternas motstridiga intressen. |
| --- | --- |

4.3.3

| 4.3.4 | EESK delar målsättningen att förbättra förutsägbarheten för efterfrågestyrt arbete som presenteras i förslaget. Förutsägbarheten kan förbättras genom att begränsa faktisk arbetstid till i förväg fastställda referenstimmar och referensdagar och att informera arbetstagare i god tid om sådana tider, enligt artikel 9. Arbetstagare vars arbetsschema vanligtvis är variabelt bör ges en minsta förutsägbarhet i arbeten där arbetsschemat antingen direkt, t.ex. genom fördelning av arbetsuppgifter, eller indirekt, t.ex. genom att kräva att arbetstagaren svarar på kunders önskemål, kräver att arbetstagare är flexibla. Det kommer emellertid att behövas ett förtydligande av vad som menas med en rimlig tid i förväg för att arbetstagaren ska informeras om arbetspass under de följande dagarna och vem som ska fatta beslut om vilka tidsfrister för information som är rimliga för olika branscher. Förhållandena skiljer sig åt mellan olika sektorer. |
| --- | --- |

4.3.4

| 4.3.5 | EESK påpekar att direktivet inte erbjuder medlemsstaterna någon kvalitativ vägledning om referensramar och information som ska ges i förväg. Det är inte omöjligt att även en bred referensperiod och generösa tidsfrister fortfarande skulle överensstämma med direktivet trots att de inte förbättrar förutsägbarheten i arbetet för arbetstagarna. Dessutom skulle referensperioder kunna komma att fastställas ensidigt av arbetsgivaren, utan att arbetstagare har samma rätt, vilket vidmakthåller den befintliga obalansen. |
| --- | --- |

4.3.5

| 4.3.6 | Efterfrågestyrt arbete ger flexibilitet som begränsar förutsägbarheten i arbetstagarens dagliga liv. En varierande och osäker inkomst kan vara ett allvarligt problem som efterfrågestyrt arbete bereder arbetstagare. EESK anser att efterfrågestyrt arbete inte kan bibehållas som anställningsform utan en lämplig referensperiod och rimligt varsel till arbetstagaren. EESK rekommenderar att anställningsavtal som innebär efterfrågestyrt arbete måste garantera ett visst antal timmar eller motsvarande betalning. |
| --- | --- |

4.3.6

| 4.3.7 | Enligt artikel 10.1 ska arbetstagare med minst sex månaders anställningstid hos samma arbetsgivare kunna begära en anställningsform med mer förutsägbara och trygga arbetsvillkor. EESK välkomnar att denna bestämmelse syftar till att omfatta alla kategorier av arbetstagare inom atypiska eller otrygga anställningsformer. Kommittén anser att det är bekymmersamt att det inte finns någon bestämmelse om en lagstadgad rättighet att övergå till andra former av anställning, där sådana är tillgängliga. Rättigheten att lämna in en begäran är i sig ingen meningsfull förbättring av arbetstagares rättsliga situation eftersom de redan kan uttrycka önskemål om uppgradering, en tillsvidareanställning och så vidare. Politiska åtgärder för att stödja detta mål bör emellertid vara effektiva och proportionerliga och inte leda till onödiga administrativa bördor för företag. |
| --- | --- |

4.3.7

| 4.3.8 | EESK anser att kraven i artikel 10.2 om arbetsgivarens skriftliga svar måste förstärkas. Arbetsgivare bör ge sakliga affärsmässiga skäl för avslag på begäran så att ärendet om arbetstagaren anser att begäran har avslagits av andra skäl kan bli föremål för oberoende granskning av domstol eller i enlighet med nationell praxis. Det här är det enda sättet att se till att arbetsgivarna tar arbetstagarnas önskemål på allvar, i stället för att lämna ett svar för att tillgodose en formalitet. |
| --- | --- |

4.3.8

| 4.3.9 | EESK noterar att kommissionen tar hänsyn till den specifika situationen för fysiska personer som agerar som arbetsgivare, och små företag och mikroföretag, genom undantaget från kravet på skriftlig motivering i artikel 10.2. Kommittén påpekar dock att den nuvarande formuleringen skulle omfatta alla företag med 249 eller färre anställda och en årlig omsättning på upp till 50 miljoner euro, vilket är 99 % av alla företag i EU. Undantagets omfattning bör därför omprövas. |
| --- | --- |

4.3.9

| 4.3.10 | EESK anser att direktivet bör ge reella möjligheter för arbetstagare i atypiska anställningsformer att övergå till mer typiska anställningsvillkor mer lämpade för deras kvalifikationer. Detta kräver miniminormer för rättigheter när det gäller tillfälligt anställda som ska övergå till tillsvidareanställning och för uppgradering från deltid till heltid, där det finns lediga tjänster inom företaget och förutsatt att arbetstagaren har nödvändiga färdigheter och kvalifikationer. |
| --- | --- |

4.3.10

| 4.3.11 | Kommittén välkomnar bestämmelserna i artikel 11 om att när arbetsgivare i enlighet med EU-lagstiftning eller nationell lagstiftning eller tillämpliga kollektivavtal måste ge arbetstagarna den utbildning som krävs för att de ska kunna utföra sina uppgifter ska utbildningen vara gratis för arbetstagarna. När det gäller en eventuell ”ersättningsklausul” om utbildningen går utöver de rättsliga kraven och leder till högre kvalifikationer och arbetstagaren säger upp sig inom en kort tid efter utbildningen konstaterar EESK att sådana klausuler i enstaka fall måste vara väl motiverade och i förekommande fall framförhandlade av arbetsmarknadsparterna, och i alla fall vara förenliga med proportionalitetsprincipen och regressiva (dvs. att återbetalningsrisken minskar ju längre arbetstagaren arbetar kvar). |
| --- | --- |

4.3.11

| 4.3.12 | EESK välkomnar att artikel 12 föreskriver att miniminormerna i artiklarna 7–11 kan ändras enligt kollektivavtal under förutsättning att arbetstagarnas rättigheter kvarstår på en lämplig nivå i dessa avtal och att det övergripande skyddet för arbetstagare iakttas. Vi vill påpeka att tydliga och förutsägbara arbetsförhållanden framför allt bör förhandlas fram av arbetsmarknadens parter inom ramen för den sociala dialogen. |
| --- | --- |

4.3.12

4.4   Övriga bestämmelser

| 4.4.1 | EESK understryker att artikel 13 kräver att medlemsstaterna säkerställer att detta direktiv följs och att de ogiltigförklarar eller ändrar bestämmelser som strider mot det i kollektivavtal och individuella avtal så att de överensstämmer med bestämmelserna i detta direktiv. Konsekvenserna av att introducera ogiltigförklaring och motsvarande överensstämmelse med direktivet i medlemsstaterna bör analyseras ingående, särskilt mot bakgrund av artikel 12. Arbetsmarknadsparternas roll för att säkerställa överensstämmelse bör uppmuntras och respekteras. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | I artikel 14 i förslaget föreskrivs instrument för att påföra påföljder om arbetsgivaren inte fullgör direktivets informationsförpliktelser. EESK lyfte fram denna lucka i ett tidigare yttrande och framhöll att den måste åtgärdas (4). EESK anser att påföljder, där de är berättigade, bör motsvara den skada som en arbetstagare lidit. Detta skulle kunna förebygga tvister vid smärre tekniska brott mot direktivet. EESK välkomnar bestämmelsen enligt artikel 14.2, som ger arbetsgivare 15 dagar att lämna den information som saknas. |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | EESK välkomnar kravet enligt artikel 15 att medlemsstaterna ska se till att arbetstagare har tillgång till ändamålsenlig och opartisk tvistlösning och rätt till prövning, inbegripet lämplig kompensation i händelse av överträdelse av deras rättigheter enligt detta direktiv. |
| --- | --- |

4.4.3

| 4.4.4 | EESK välkomnar bestämmelserna i artikel 16 som ger det övergripande förbudet mot disciplinär behandling en mer reell form. Dessa bestämmelser, vilka medlemsstaterna skulle genomföra genom ett uttryckligt förbud mot diskriminering, tjänar som en signal till rättstillämpare och fungerar därför som en förebyggande åtgärd. |
| --- | --- |

4.4.4

| 4.4.5 | EESK noterar skyddet mot uppsägning enligt artikel 17 och den därmed förbundna bevisbördan. I artikel 17.1 föreskrivs att medlemsstaterna ska förbjuda uppsägning eller motsvarande och alla förberedelser för uppsägning av arbetstagare på grund av att de utövat de rättigheter som föreskrivs i detta direktiv. I kombination med artikel 17.2, där arbetstagare som anser sig ha sagts upp på grund av att de har utövat de rättigheter som föreskrivs i detta direktiv får begära att arbetsgivaren vederbörligen motiverar uppsägningen, är detta ett användbart verktyg för utövande av rättigheter som härrör från detta direktiv. Tillvägagångssättet i artikel 17.3 – att det åligger arbetsgivaren att bevisa att uppsägningen grundades på andra skäl än diskriminering av arbetstagaren – går i rätt riktning, men det finns vissa farhågor angående den rättsliga grunden som bör förtydligas. Det bör klargöras att uppsägningar, eller andra åtgärder med motsvarande effekt, är ogiltiga om de sker på grund av att arbetstagarna har åberopat de rättigheter som tillkommer dem enligt direktivet. |
| --- | --- |

4.4.5

| 4.4.6 | EESK stöder medlemsstaternas skyldigheter enligt artikel 18 att fastställa ändamålsenliga, proportionerliga och avskräckande sanktioner för överträdelser av nationella genomförandebestämmelser. |
| --- | --- |

4.4.6

| 4.4.7 | EESK välkomnar de uttryckliga bestämmelserna i artikel 19 som förbjuder sänkning av standarder i denna lagstiftning, som redan finns i det befintliga direktivet om skriftligt meddelande (artikel 7) och är absolut nödvändiga när standarder för materiella rättigheterna är högre. Punkt 1 måste dock förtydligas för att säkerställa att inte bara den allmänna skyddsnivån upprätthålls, utan att det – särskilt med avseende på de enskilda områden som omfattas av direktivet – inte är tillåtet sänka nivån på de områden som det reglerar genom dess genomförande. |
| --- | --- |

4.4.7

| 4.4.8 | EESK gläder sig över att de rättigheter och skyldigheter som fastställs i detta direktiv även ska tillämpas på befintliga anställningsförhållanden enligt artikel 21. Detta är både rätt och nödvändigt, med tanke på förbättringen av den rättsliga situation som direktivet syftar till att uppnå. Kommittén inser emellertid att det skulle kunna medföra kostnader och en del ytterligare bördor för företagen. Åtgärder bör vidtas för att hjälpa fysiska personer som agerar som arbetsgivare och företag, särskilt små företag och mikroföretag, att fullgöra sina skyldigheter enligt direktivet. |
| --- | --- |

4.4.8

Bryssel den 23 maj 2018.

Luca JAHIER

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EUT C 434, 15.12.2017, s. 30.

1

(2)  EUT C 125, 21.4.2017, s. 10, EUT C 81, 2.3.2018, s. 145.

2

(3)  EUT C 125, 21.4.2017, s. 10.

3

(4)  EUT C 125, 21.4.2017, s. 10.

4

---

| 10.8.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 283/48 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 283/48

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en ram för interoperabilitet mellan EU-informationssystem (gränser och viseringar) och om ändring av rådets beslut 2004/512/EG, förordning (EG) nr 767/2008, rådets beslut 2008/633/RIF, förordning (EU) 2016/399 och förordning (EU) 2017/2226

[COM(2017) 793 final – 2017/0351 (COD)] och

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en ram för interoperabilitet mellan EU-informationssystem (polissamarbete och rättsligt samarbete, asyl och migration)

[COM(2017) 794 final – 2017/0352 (COD)]

(2018/C 283/07)

| Föredragande: | Laure Batut |
| --- | --- |

Föredragande:

Laure Batut

| Remiss | Europeiska kommissionen, 18.1.2018
  Europaparlamentet, 28.2.2018 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| | |
| Ansvarig facksektion | Facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna |
| Antagande av facksektionen | 25.4.2018 |
| Antagande vid plenarsessionen | 23.5.2018 |
| Plenarsession nr | 535 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 160/3/2 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 18.1.2018

Europaparlamentet, 28.2.2018

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig facksektion

Facksektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna

Antagande av facksektionen

25.4.2018

Antagande vid plenarsessionen

23.5.2018

Plenarsession nr

535

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

160/3/2

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK anser att kommissionens förslag om att förbättra interoperabiliteten mellan EU:s informationssystem beträffande gränser och viseringar samt beträffande polissamarbete och rättsligt samarbete, asyl och migration, är bra och positivt. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK anser att interoperabilitet bör vara ett strategiskt mål för EU för att unionen ska förbli ett öppet område och en garant för grundläggande rättigheter och rörlighet. EU och medlemsstaterna är skyldiga att skydda alla människors liv och säkerhet. Principen om ”non-refoulement” måste respekteras fullt ut. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Åtgärderna för interoperabilitet kommer att bli enklare att förstå om de






  — | inom ramen för EU:s migrationsstrategi garanterar en balans mellan frihet och säkerhet, i enlighet med principen om maktdelning, |
| --- | --- | --- |

1.3

—

inom ramen för EU:s migrationsstrategi garanterar en balans mellan frihet och säkerhet, i enlighet med principen om maktdelning,

| — | garanterar alla berörda personer deras grundläggande rättigheter, i synnerhet rätten till skydd av personuppgifter och av den personliga integriteten och rätten till åtkomst till personuppgifter samt rättelse och radering av dessa inom rimlig tid genom tillgängliga förfaranden, |
| --- | --- |

—

garanterar alla berörda personer deras grundläggande rättigheter, i synnerhet rätten till skydd av personuppgifter och av den personliga integriteten och rätten till åtkomst till personuppgifter samt rättelse och radering av dessa inom rimlig tid genom tillgängliga förfaranden,

| — | bekräftar kravet på inbyggda mekanismer för skydd av den personliga integriteten (inbyggt integritetsskydd), även i samtliga genomförandeakter, |
| --- | --- |

—

bekräftar kravet på inbyggda mekanismer för skydd av den personliga integriteten (inbyggt integritetsskydd), även i samtliga genomförandeakter,

| — | inte skapar nya hinder för normal gods- och persontrafik. |
| --- | --- |

—

inte skapar nya hinder för normal gods- och persontrafik.

| 1.4 | EESK efterlyser förfaranden och garantier avseende användningen av uppgifter för brottsbekämpande ändamål som






  — | innebär att man tillämpar den mest skyddande EU-lagstiftningen (den allmänna dataskyddsförordningen), |
| --- | --- | --- |

1.4

—

innebär att man tillämpar den mest skyddande EU-lagstiftningen (den allmänna dataskyddsförordningen),

| — | gör det möjligt att påskynda processen för att avgöra vilken medlemsstat som är ansvarig att pröva ansökningar om internationellt skydd, |
| --- | --- |

—

gör det möjligt att påskynda processen för att avgöra vilken medlemsstat som är ansvarig att pröva ansökningar om internationellt skydd,

| — | garanterar de berörda personerna deras rätt till prövning i två instanser, |
| --- | --- |

—

garanterar de berörda personerna deras rätt till prövning i två instanser,

| — | garanterar minderåriga, särskilt ensamkommande – oavsett om de har uppehållstillstånd eller inte, om de är utsatta för förföljelse eller står åtalade – rätten att få ett visum, skyddas och integreras och att åtnjuta rätt att bli bortglömd inom en kortare tidsrymd än vuxna. |
| --- | --- |

—

garanterar minderåriga, särskilt ensamkommande – oavsett om de har uppehållstillstånd eller inte, om de är utsatta för förföljelse eller står åtalade – rätten att få ett visum, skyddas och integreras och att åtnjuta rätt att bli bortglömd inom en kortare tidsrymd än vuxna.

| 1.5 | EESK anser att den nuvarande rättsliga grunden för informationssystemen bör förstärkas och ta hänsyn till att systemen för datainsamling utvecklas. Kommittén förespråkar






  — | ökad säkerhet i befintliga databaser och deras kommunikationskanaler, |
| --- | --- | --- |

1.5

—

ökad säkerhet i befintliga databaser och deras kommunikationskanaler,

| — | en utvärdering av konsekvenserna av den stärkta förhandskontrollen av riskhanteringen och |
| --- | --- |

—

en utvärdering av konsekvenserna av den stärkta förhandskontrollen av riskhanteringen och

| — | att dataskyddsmyndigheterna (Europeiska datatillsynsmannen) genomför en fortlöpande kontroll och utvärdering av strukturen. Kommittén kräver att de ansvariga varje år till de beslutsfattande myndigheterna och kommissionen rapporterar om säkerheten hos interoperabilitetskomponenterna, samt vartannat år om vilken inverkan åtgärderna får på de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

—

att dataskyddsmyndigheterna (Europeiska datatillsynsmannen) genomför en fortlöpande kontroll och utvärdering av strukturen. Kommittén kräver att de ansvariga varje år till de beslutsfattande myndigheterna och kommissionen rapporterar om säkerheten hos interoperabilitetskomponenterna, samt vartannat år om vilken inverkan åtgärderna får på de grundläggande rättigheterna.

| 1.6 | EESK anser att kompetent personal är en förutsättning för projektet och efterlyser






  — | ordentliga utbildningsprogram för de berörda myndigheterna och de anställda vid eu-LISA och |
| --- | --- | --- |

1.6

—

ordentliga utbildningsprogram för de berörda myndigheterna och de anställda vid eu-LISA och

| — | en strikt kontroll av kompetensen hos personer som är anställda vid denna byrå och personer som söker arbete där. |
| --- | --- |

—

en strikt kontroll av kompetensen hos personer som är anställda vid denna byrå och personer som söker arbete där.

| 1.7 | EESK uttrycker farhågor när det gäller finansieringen av det nya systemet. En uppföljning av planeringen är avgörande för att undvika budgetöverskridanden och för att projektet ska kunna genomföras fram till 2029. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK rekommenderar att medborgarna informeras om projektets förlopp tills det är slutfört, och att människorna får pedagogisk information om de kontroller som de är föremål för. Kommittén anser att det måste finnas möjlighet att avsluta hela projektet om friheten och de grundläggande rättigheterna skulle äventyras av ett missbruk av systemet. |
| --- | --- |

1.8

2.   Inledning

| 2.1 | Mot bakgrund av den globala kontexten 2017, som ansågs instabil, såväl på det geopolitiska planet som på det inrikespolitiska planet i medlemsstaterna, har rådet vid upprepade tillfällen uppmanat kommissionen att tillhandahålla de medel som krävs för att spåra personer som bedömts ”ligga i riskzonen” och som redan registrerats i någon av medlemsstaterna. Att spåra deras gränspassager, resor och rutter i Europa skulle kunna vara av avgörande betydelse för EU:s säkerhet. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | I sin resolution av den 6 juli 2016 uppmanade Europaparlamentet kommissionen att tillhandahålla nödvändiga garantier när det gäller skydd av personuppgifter. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | De aktuella texterna ingår i målet om bevarande och stärkande av Schengen (1). EU har redan antagit flera förordningar och digitala informationstjänster på områden med koppling till kontroll av gränspassager för personer och varor. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Påminnelse:






  — | SIS: Schengens informationssystem, som är en av de äldsta mekanismerna, har reviderats och hanterar ett brett spektrum av registreringar om personer och varor. |
| --- | --- | --- |

2.4

—

SIS: Schengens informationssystem, som är en av de äldsta mekanismerna, har reviderats och hanterar ett brett spektrum av registreringar om personer och varor.

| — | Eurodac: europeiskt system för jämförelse av fingeravtryck för att identifiera asylsökande och tredjelandsmedborgare som har passerat de yttre gränserna irreguljärt eller som vistas olagligt i en medlemsstat, samt för att avgöra vilken medlemsstat som är ansvarig för att pröva en ansökan (CESE 2016–02981, föredragande: José Antonio Moreno Díaz (2)). |
| --- | --- |

—

Eurodac: europeiskt system för jämförelse av fingeravtryck för att identifiera asylsökande och tredjelandsmedborgare som har passerat de yttre gränserna irreguljärt eller som vistas olagligt i en medlemsstat, samt för att avgöra vilken medlemsstat som är ansvarig för att pröva en ansökan (CESE 2016–02981, föredragande: José Antonio Moreno Díaz (2)).

| — | VIS: Informationssystemet för viseringar (viseringskodex), som hanterar visering för kortare vistelse (CESE 2014–02932, föredragande: Antonello Pezzini och Luis Miguel Pariza Castaños (3)). |
| --- | --- |

—

VIS: Informationssystemet för viseringar (viseringskodex), som hanterar visering för kortare vistelse (CESE 2014–02932, föredragande: Antonello Pezzini och Luis Miguel Pariza Castaños (3)).

| — | EES: in- och utresesystem (i avvaktan på beslut), ett system som på elektronisk väg ska hantera passuppgifter och in- och utresedatum för tredjelandsmedborgare som besöker Schengenområdet (CESE 2016–03098 SOC/544, föredragande: Cristian Pîrvulescu (4)). |
| --- | --- |

—

EES: in- och utresesystem (i avvaktan på beslut), ett system som på elektronisk väg ska hantera passuppgifter och in- och utresedatum för tredjelandsmedborgare som besöker Schengenområdet (CESE 2016–03098 SOC/544, föredragande: Cristian Pîrvulescu (4)).

| — | Etias: EU-system för reseuppgifter och resetillstånd (i avvaktan på beslut), ett mycket stort automatiserat system för lagring och förhandskontroll av uppgifter från tredjelandsmedborgare som är undantagna från viseringskravet för att röra sig fritt i Schengenområdet (CESE 2016–06889 SOC/556, föredragande: Jan Simons (5)). |
| --- | --- |

—

Etias: EU-system för reseuppgifter och resetillstånd (i avvaktan på beslut), ett mycket stort automatiserat system för lagring och förhandskontroll av uppgifter från tredjelandsmedborgare som är undantagna från viseringskravet för att röra sig fritt i Schengenområdet (CESE 2016–06889 SOC/556, föredragande: Jan Simons (5)).

| — | Ecris-TCN: Europeiskt system för utbyte av tredjelandsmedborgares kriminalregisteruppgifter (har föreslagits av kommissionen), ett elektroniskt system för utbyte av uppgifter om domstolsbeslut som redan har fattats av nationella domstolar. |
| --- | --- |

—

Ecris-TCN: Europeiskt system för utbyte av tredjelandsmedborgares kriminalregisteruppgifter (har föreslagits av kommissionen), ett elektroniskt system för utbyte av uppgifter om domstolsbeslut som redan har fattats av nationella domstolar.

| 2.5 | Man skulle kunna likna en behörig myndighets befintliga medel vid en smart telefon med olika appar, som var och en separat tillhandahåller ”sina” uppgifter. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Samtliga system, utom SIS, är inriktade på hantering av tredjelandsmedborgare. Det finns sex kompletterande och decentraliserade system. Summan av de uppgifter som eftersöks är den information som utredningstjänsterna genererar via olika databaser, beroende på deras åtkomsträtt. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Kommissionen avser att svara på följande fråga:






  — | Hur kan man, utan att behöva förändra de strukturer som redan byggts upp eller förlora komplementariteten, få alla databaser att samverka samtidigt, så att man vid en viss inreseplats till EU:s territorium, och med hjälp av en enda sökning i systemet, kan få fram alla uppgifter som redan samlats in i befintliga, samverkande databaser och kanalisera dem till den tillsynsmyndighet som har åtkomsträtt, samtidigt som man respekterar lagstiftningen om uppgiftsskydd och de grundläggande rättigheterna? |
| --- | --- | --- |

2.7

—

Hur kan man, utan att behöva förändra de strukturer som redan byggts upp eller förlora komplementariteten, få alla databaser att samverka samtidigt, så att man vid en viss inreseplats till EU:s territorium, och med hjälp av en enda sökning i systemet, kan få fram alla uppgifter som redan samlats in i befintliga, samverkande databaser och kanalisera dem till den tillsynsmyndighet som har åtkomsträtt, samtidigt som man respekterar lagstiftningen om uppgiftsskydd och de grundläggande rättigheterna?

| 2.8 | Genom de aktuella förslagen skulle kommissionen vilja |
| --- | --- |

2.8

| 2.8.1 | att man kan dra nytta av de ytterligare möjligheter som det skulle innebära att få tillgång till databaserna vid Europol och Interpol, som redan samarbetar med de europeiska tillsynsmyndigheterna, |
| --- | --- |

2.8.1

| 2.8.2 | att man ”synkroniserar” informationssökningarna för att minska svarstiden när det gäller migranters ärenden och för att vid behov påskynda säkerhetsinsatser. Därför föreslår kommissionen att inrätta nya enheter som skulle göra det möjligt att få de befintliga baserna att samverka. |
| --- | --- |

2.8.2

| 2.9 | Syftet är att i så stor utsträckning som möjligt avhjälpa bristerna i olika system, förbättra förvaltningen av Schengenområdets yttre gränser, bidra till EU:s inre säkerhet, hantera identitetsbedrägerier, utreda fall med multipla identiteter, spåra misstänkta eller redan dömda personer och kontrollera deras identitet inom Schengenområdet. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | För att återknyta till liknelsen med en smart telefon skulle den behöriga myndigheten inte bara få tillgång till ett flertal appar utan den skulle även samtidigt genom en enda sökning med hjälp av tillträdeskoder kunna samla in uppgifter som finns lagrade i alla stödstrukturer, PC, bärbar dator, telefon, pekplatta, lättare bärbar dator (notebook) osv. |
| --- | --- |

2.10

3.   Systemets funktion

| 3.1 | Kommissionen har genomfört samråd och inrättat en högnivåexpertgrupp på området informationssystem och interoperabilitet (6), med medlemmar som har utsetts av medlemsstaterna, de länder som ingår i Schengengruppen, europeiska byråer såsom eu-LISA (7) och FRA (8) under samordning av GD Migration och inrikes frågor.


  Metod: sammankoppling eller interoperabilitet? |
| --- | --- |

3.1

Metod: sammankoppling eller interoperabilitet?

| 3.1.1 | Sammankoppling av informationssystemen avser möjligheten att koppla ihop dem med varandra så att man genom en sökning i ett av systemen automatiskt kan få tillgång till uppgifter i ett annat system. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | Interoperabilitet (9) avser de olika systemens förmåga att kommunicera sinsemellan, att utbyta uppgifter och att använda den information som har överförts, i enlighet med varje systems åtkomsträtt. |
| --- | --- |

3.1.2

3.2   Att välja interoperabilitet

| 3.2.1 | Kommissionen anser att detta alternativ inte medför några stora förändringar av de nuvarande strukturerna eller behörigheterna och att uppgifterna fortfarande kommer att hållas åtskilda från varandra. Trots den stärkta kommunikationsförmågan skulle detta innebära en säkerhetsfördel för systemen och uppgifterna, som självklart inte skulle vara tillgängliga via internet. De texter om vilka kommissionen har begärt att kommittén ska yttra sig har stora inbördes likheter:






  — | Den ena, COM(2017) 793, avser interoperabilitet mellan informationssystem för gränser och viseringar, |
| --- | --- | --- |

3.2.1

—

Den ena, COM(2017) 793, avser interoperabilitet mellan informationssystem för gränser och viseringar,

| — | medan den andra, COM(2017) 794, avser polissamarbete och rättsligt samarbete, asyl och migration. |
| --- | --- |

—

medan den andra, COM(2017) 794, avser polissamarbete och rättsligt samarbete, asyl och migration.

3.3   De nya verktygen

| 3.3.1 | För att interoperabiliteten ska fungera behöver de sex grundläggande verktygen kompletteras med en ny struktur med fyra verktyg för att man ska kunna arbeta snabbt och inte starta fler än en sökning i systemet, och alltid se till att det är en behörig person som står bakom sökningen. |
| --- | --- |

3.3.1

3.4   En europeisk sökportal

| 3.4.1 | Den behöriga tillsynsmyndigheten (slutanvändaren) bör ha en enda åtkomstpunkt för hela systemet. I stället för att starta sex olika sökningar kan man via en gemensam åtkomstpunkt söka efter de begärda uppgifterna i flera databaser (polis, tull osv.) samtidigt, utan att lagra några uppgifter. Om uppgifterna finns kommer systemet att hitta dem. Om det finns misstanke om brott eller terroristverksamhet kan den första träffen kan vara neutral för den kontrollerade personen (”no-hit”), men om uppgiften stämmer överens med en ytterligare träff (”hit”) i databaser såsom SIS, EES eller Etias, skulle detta kunna leda till fördjupade sökningar och en utredning. |
| --- | --- |

3.4.1

3.5   Den gemensamma biometriska matchningstjänsten (shared biometric matching service)

| 3.5.1 | Den gemensamma biometriska matchningstjänsten (shared biometric matching service) Med hjälp av denna delade matchningsplattform kan man samtidigt söka och jämföra matematiska och biometriska data, digitala fingeravtryck och passfoton från olika databaser, såsom SIS, Eurodac, VIS, in- och utresesystemet (10) och Ecris, men inte Etias. |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | Uppgifterna i dessa databaser måste alltså vara kompatibla. De matematiska uppgifterna lagras inte i sin ursprungliga form. |
| --- | --- |

3.5.2

3.6   Den gemensamma databasen för identitetsuppgifter (CIR)

| 3.6.1 | En gemensam databas för identitetsuppgifter kommer att sammanföra biografiska och biometriska uppgifter om kontrollerade tredjelandsmedborgare, oavsett om de befinner sig vid gränsen eller i Schengenområdets medlemsstater. En flaggfunktion vid träff i de olika databaserna kommer att göra sökningarna snabbare. Under eu-LISA:s överinseende och med hjälp av byråns säkerhetsresurser kommer uppgifterna att lagras på ett sådant sätt att ingen kan få tillgång till mer än en alfanumerisk rad åt gången. CIR skulle bygga på in- och utresesystemet och Etias och skulle inte leda till att några uppgifter dubbleras. Lagret får också användas för civila sökningar. |
| --- | --- |

3.6.1

3.7   Detektorn för multipla identiteter (MID)

| 3.7.1 | Detektorns uppgift skulle vara att kontrollera att personer med ärligt uppsåt har lämnat riktiga uppgifter om sin identitet och att bekämpa identitetsbedrägerier genom en sökning i alla databaser samtidigt. Ingen förvaltning har ännu använt sig av ett verktyg av denna typ, som bör göra det möjligt att undvika identitetsstöld. |
| --- | --- |

3.7.1

3.8   Byrån eu-LISA:s roll (11)

| 3.8.1 | Byrån, som inrättades 2011, ska stödja EU:s politik på områdena rättvisa, säkerhet och frihet. Byrån har sitt säte i Tallinn i Estland och handhar redan samarbetet och informationsutbytet mellan olika brottsbekämpande myndigheter i medlemsstaterna och de stora it-systemens obehindrade funktion samt den fria rörligheten för personer inom Schengenområdet. |
| --- | --- |

3.8.1

| 3.8.2 | Byrån medverkar i projektet ”Smarta gränser” och dess roll i den nya strukturen för informationsutbyte kommer att bestå i att lagra de komponenter som är kopplade till personer, till exempel med avseende på myndigheter, utredningar och utredare. Den kommer att kontrollera att de som begär uppgifter har åtkomsträtt och ansvara för datasäkerheten, t.ex. i händelse av säkerhetsincidenter (artikel 44, förslagen (2017) 793 och 794). |
| --- | --- |

3.8.2

| 3.8.3 | Det universella meddelandeformatet (UMF) som ännu inte har skapats skulle underlätta arbetet med de nya systemen, som kommer att vara obligatoriska, vilket kräver inrättandet av gränssnitt i de medlemsstater som ännu inte har sådana och ett system för tillfällig översättning från ett språk till ett annat. |
| --- | --- |

3.8.3

3.9   Skydd av personuppgifter (artiklarna 7 och 8 i stadgan):

| 3.9.1 | I förslaget till förordning erkänns att säkerhetsincidenter kan inträffa. Medlemsstaterna och deras informationssystem måste vara de första som respekterar de principer för uppgiftsskydd som fastställs i texterna, fördraget, EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna och den allmänna dataskyddsförordningen (12), som träder i kraft den 25 maj 2018. |
| --- | --- |

3.9.1

4.   Diskussion

4.1   Mervärdet av interoperabilitet i en demokrati

| 4.1.1 | EU behöver ett regelverk och utredningskapacitet som skyddar mot brott. Interoperabilitet mellan informationssystemen innebär en möjlighet att hävda rättsstatsprincipen och skyddet av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

4.1.1

| 4.1.2 | In- och utresesystemet och Etias kommer, i kombination med den gemensamma biometriska matchningstjänsten och CIR, att göra det möjligt att kontrollera gränspassager för misstänkta personer och att lagra uppgifter om dem. Möjligheten för de brottsbekämpande myndigheterna att via den gemensamma biometriska matchningstjänsten få tillgång till ”informationssystem som inte är utformade för brottsbekämpning på EU-nivå” (artikel 17 i förslaget till förordning om CIR (2017) 794 och 793)), kan dock inte vara förenlig med de ändamål som anges som grunderna för de aktuella förslagen. Kommittén måste i detta sammanhang hänvisa till proportionalitetsprincipen (artikel 300.4 i EUF-fördraget) och uppmanar kommissionen att undvika varje scenario av typen ”storebror ser dig” (13) samt att undvika att skapa hinder för EU-medborgarnas fria rörlighet (artikel 3 i EU-fördraget). |
| --- | --- |

4.1.2

| 4.1.3 | Den modell som föreslås för insamling och användning av de personuppgifter som erhålls vid gränserna och på EU:s territorium vid kontroller av resvägar och innehavda dokument presenteras som vattentät och endast öppen för behöriga personer och för säkerhets- och hanteringssyften, och den kommer att göra förfarandena smidigare. |
| --- | --- |

4.1.3

| 4.1.4 | Kommittén ifrågasätter denna vattentäthet: det finns fortfarande brister, uppbyggnaden av systemet ska ske över en tidsperiod på nio år och bygger på ”grunder” som ännu inte finns, såsom databaserna för in- och utresesystemet och Etias, eller nationella gränssnitt. Den tekniska kontexten förändras ständigt, projektet grundar sig med nödvändighet på tekniken och det finns inga budgetanslag för att hantera den föråldring som uppstår inom vissa digitala sektorer. |
| --- | --- |

4.1.4

| 4.1.5 | Den snabbt ökande användningen av algoritmer, eller artificiell intelligens (AI), skulle ha kunnat beaktas i förslaget, både som ett verktyg för kontroll av systemen och som en säkerhetsnyckel som de beslutsfattande myndigheterna kan använda sig av för att säkerställa en demokratisk användning av strukturen. |
| --- | --- |

4.1.5

| 4.1.6 | I förslaget presenteras ett system för laglydiga aktörer med ärligt uppsåt. Det faktum att människor ska ha kontrollen är betryggande, men detta faktum kan även utgöra en svag länk. Kommittén föreslår att man lägger till en artikel om att införa en mekanism för att avbryta systemet i händelse av politisk kris och/eller ”förvaltningsproblem”, eftersom alla problem i en databas kan innebära en risk för hela strukturen (14). Generaliseringen av det universella meddelandeformatet skulle kunna leda till en internationell användning, vilket är mycket positivt men mycket riskfyllt för skyddet av personuppgifter. De behöriga myndigheterna bär ett stort ansvar. Dessa aspekter tas inte upp i de aktuella texterna. Skydd av de grundläggande rättigheterna |
| --- | --- |

4.1.6

4.2   De grundläggande rättigheterna är absoluta

| 4.2.1 | Begränsningar får endast göras om de är nödvändiga och faktiskt svarar mot mål av allmänt samhällsintresse som erkänns av unionen, och om de är förenliga med det väsentliga innehållet i de grundläggande rättigheterna (artiklarna 8 och 52.1 i stadgan om de grundläggande rättigheterna). Kommittén ställer sig frågan hur man kan bedöma kontrollåtgärdernas proportionalitet när det gäller migranter som flyr förföljelse och söker asyl i EU. (COM(2017) 794 final, Motivering – Grundläggande rättigheter). Sökandet efter misstänkta i syfte att förebygga kriminella handlingar, särskilt terrorism, får inte medföra att våra demokratier går mot en utveckling där man kan straffas för brott som man ännu inte begått. Det måste fortsatt finnas en skillnad mellan ”verksamhet” som stör den allmänna ordningen och ”åsikter”. |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Om alla människor respekterar de rättigheter som fastställs i stadgan bör detta garantera den balans mellan säkerhet och frihet som krävs för att demokratin ska överleva. Kommittén anser att en sådan balans är av avgörande betydelse och bör vara ett permanent mål för samtliga myndigheter, inklusive tillsynsmyndigheter, såväl på nationell som europeisk nivå. |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Information om vilka myndigheter som deltar i en sökning och tillhörande metadata kommer att lagras i systemet. De grundläggande rättigheter som dessa behöriga myndigheter besitter bör också respekteras i fråga om de uppgifter som genereras, i synnerhet med avseende på säkerhet, integritet, samt vid fall av skadliga intrång i strukturen och missbruk av uppgifter från och med tidpunkten för insamlingen av uppgifterna till dess att de raderas. |
| --- | --- |

4.2.3

4.3   Dataskydd

| 4.3.1 | I förslaget erkänns principen om inbyggt persondataskydd och persondataskydd som standard, även om man i motiveringen påminner om att det enligt Europeiska unionens domstol inte rör sig om en absolut rättighet. Kommittén erkänner fördelarna med förebyggande åtgärder för att garantera säkerhet, kampen mot falska identiteter och säkerställandet av rätten till asyl. Men vi vill understryka gränserna för kvantifiering och anonymisering av uppgifter: de berörda personerna kan till exempel behöva sina uppgifter i ett senare skede. |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Vi understryker också att den typ av uppgifter som lagras (biometriska och biologiska) är av särskilt intresse för vissa företag och för kriminella. It-säkerheten är i detta sammanhang lika viktig som den fysiska säkerheten, men återspeglas i alltför liten utsträckning i förslagen. Uppgifterna lagras på en enda fysisk plats – även med de allra striktaste säkerhetsarrangemang kan den utsättas för risker. |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | EESK påminner om att när det gäller dataskydd och rätten till radering (rätten att bli bortglömd) omfattas EU:s organ av förordning (EG) nr 45/2001, som ger ett mindre skydd än den allmänna dataskyddsförordningen (15) från 2016 (som träder i kraft i maj 2018), som medlemsstaterna omfattas av. EESK betonar att tillämpningen av denna rättighet är komplex, och betvivlar att resenärer, migranter och asylsökande framgångsrikt kommer att kunna kräva att den efterlevs.






  1) | Skyddet av personuppgifter måste valideras för samtliga befintliga databaser – nationella och europeiska – för att alla uppgifter ska vara skyddade. |
| --- | --- | --- |

4.3.3

1)

Skyddet av personuppgifter måste valideras för samtliga befintliga databaser – nationella och europeiska – för att alla uppgifter ska vara skyddade.

| 2) | Detta skydd är av avgörande betydelse för att medborgarna ska acceptera att underkastas detta vidsträckta övervakningsnätverk. |
| --- | --- |

2)

Detta skydd är av avgörande betydelse för att medborgarna ska acceptera att underkastas detta vidsträckta övervakningsnätverk.

| 4.3.4 | Lagringstiden för uppgifter som samlats in av behöriga myndigheter specificeras inte i förslagen. I texterna nämns förfarandet för rätt till korrigering och/eller radering, som bollas mellan den medlemsstat till vilken begäran har ställts och den stat som är ansvarig för prövningen, men inte lagringstiden för uppgifterna (artikel 47 i förslagen). Kommittén rekommenderar att lagringstiden fastställs och att den ska vara kortare för minderåriga (artikel 24 i stadgan), utom när det gäller terrorism, så att de få möjlighet till integrering. |
| --- | --- |

4.3.4

4.4   Förvaltning och redovisningsskyldighet

| 4.4.1 | Internationella databaser omfattas inte av samma regler som europeiska datoriserade system. Inrättandet av ett internationellt format för åtkomst, som skulle kunna bli internationellt, skulle endast vara en teknisk komponent som inte gör bestämmelserna enhetliga, även om Interpol självfallet måste efterleva artikel 17 i FN:s konvention (16). För övrigt faller åtkomsträtten även fortsättningsvis under medlemsstaterna. EESK anser att denna fråga bör behandlas i förslagen. |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | En enda sökning ska räcka för att få den samlade informationen från de europeiska databaserna. EESK understryker att den byråkrati som skapas gott och väl kommer att uppvägas av den tid man vinner. Kommissionen kommer tillsammans med medlemsstaterna att ansvara för förvaltningen inom ramen för ett kontrollförfarande. Centralpunkten kommer att vara byrån eu-LISA, som bland annat ska säkerställa att det finns förfaranden för insamling av uppgifter om interoperabilitetskomponenternas funktion. Byrån ska samla in uppgifter från medlemsstaterna och Europol och vart fjärde år lämna in en teknisk utvärderingsrapport till rådet, Europaparlamentet och kommissionen. Kommissionen utarbetar i sin tur en övergripande rapport ett år efter varje utvärderingsrapport (artikel 68 i förslagen). Kommittén anser att dessa tidsperspektiv är alltför långa. Bedömningen av säkerheten i interoperabilitetskomponenterna (artikel 68.5 d) bör äga rum åtminstone varje år och bedömningen av inverkan på de grundläggande rättigheterna åtminstone vartannat år (artikel 68.5 b). |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | Kommittén beklagar att så grundläggande frågor som de som tas upp i de aktuella förslagen ska hanteras av europeiska byråer, vars rekryteringsförfaranden och funktion är oklara för många medborgare. Vi anser att det är nödvändigt att utbyta bästa praxis och att samråda med alla oberoende tillsynsmyndigheter avseende användningen av uppgifter (Europeiska datatillsynsmannen) och andra byråer, såsom Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA) och Europeiska unionens byrå för nät- och informationssäkerhet (Enisa). |
| --- | --- |

4.4.3

| 4.4.4 | Inrättandet av alla dessa nya strukturer och förfaranden kommer att ske med hjälp av delegerade akter och genomförandeakter från kommissionen. Kommittén skulle vilja att målet att respektera de grundläggande rättigheterna och rätten till skydd av personuppgifter ska finnas inskrivet i alla dessa akter permanent, i en ansats till ett bättre mottagande av människor vid gränserna. EESK rekommenderar att EU-medborgarna informeras om etapperna fram till projektets slutförande, och att människorna får pedagogisk information om de kontroller som de är föremål för. |
| --- | --- |

4.4.4

5.   Utbildning som behövs för alla tillsynsmyndigheter i hela unionen

| 5.1 | Kommittén anser, i motsats till vad kommissionen anger i sin sammanfattade konsekvensanalys (C), att det kommer att krävas mycket utbildning under den första perioden (efter 2021). Kommissionen anger ett belopp på 76 miljoner euro per år. Övergången till nya förfaranden kräver alltid en uppdatering. Det handlar här om EU:s samtliga gränser och de nationella systemen. Vissa medlemsstater har ännu inte system som är kompatibla och måste göra avsevärda insatser för att införa gränssnitt som gör det möjligt för dem att delta. För att interoperabiliteten ska fungera bör skillnaderna mellan medlemsstaterna undanröjas. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Utbildning i god användning av uppgifter och det universella meddelandeformatet (UMF) kommer att vara av avgörande betydelse. EESK föreslår att Cepol (17), Frontex och Europol osv. anordnar gemensam utbildning för behöriga myndigheter, inbegripet eu-LISA vars medlemmar bör få sin behörighet strikt kontrollerad. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Ett verktyg som detektorn för multipla identiteter finns ingen annanstans. Om verktyget blir framgångsrikt kommer det att bli mycket kraftfullt. Den nya strukturen kommer att kräva att uppgifterna är av högsta kvalitet. För att allt ska motsvara förväntningarna på projektet måste samtliga medlemsstater delta i samma utsträckning, annars kommer bristerna att bli allvarligare än tidigare. Om så blir fallet kommer rätten till asyl och rätten till internationellt skydd att undergrävas (artiklarna 18 och 19 i stadgan). |
| --- | --- |

5.3

6.   Finansiering

| 6.1 | Grunden till hela den struktur som föreslås bygger på vissa antaganden och är beroende av att de beslutsfattande myndigheterna antar in- och utresesystemet, Etias och UMF, att detektorn för multipla identiteter fungerar väl och att den gemensamma databasen för identitetsuppgifter (CIR) är säker. Har de två organen EDPS och byrån eu-LISA, och eventuellt Enisa, tillräckliga personalresurser och ekonomiska resurser? Kommissionen föreslår samfinansiering mellan EU och medlemsstaterna. Kommittén konstaterar att förvaltningen av den europeiska planeringsterminen fortfarande görs med åtstramade budgetar och att den aktuella användningen av befintliga databaser (SIS, VIS, Prüm och in- och utresesystemet) för övrigt bör optimeras ytterligare vad gäller de rättsliga kraven (expertgruppens rapport). |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | EESK undrar över de budgetmässiga konsekvenserna av brexit, även om Förenade kungariket inte är med i Schengensystemet, och mer allmänt över den framtida komplexiteten i hanteringen av interoperabiliteten i de europeiska länder som inte deltar i SIS men som deltar i andra system, t.ex. Eurodac. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Den fond som man planerar att använda är Fonden för inre säkerhet. Driftsstarten planeras till 2023. Kommittén ställer sig frågande till om fem år räcker för att minska skillnaderna inom EU och för att de förutsättningar som krävs för att projektet ska bli framgångsrikt ska kunna uppnås. Den planerade budgeten uppgår till 424,7 miljoner euro under nio år (2019–2027). EU (Fonden för inre säkerhet) och medlemsstaterna kommer att behöva stå för finansieringen. Medlemsstaterna måste uppnå en situation där de befintliga systemen fungerar väl tillsammans med den nya it-strukturen. Kommittén anser att en förbättrad tillväxt kommer att bidra till förverkligandet av dessa investeringar. |
| --- | --- |

6.3

Bryssel den 23 maj 2018.

Luca JAHIER

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  COM(2017) 570 final.

1

(2)  EUT C 34, 2.2.2017, s. 144.

2

(3)  EUT C 458, 19.12.2014, s. 36.

3

(4)  EUT C 487, 28.12.2016, s. 66.

4

(5)  EUT C 246, 28.7.2017, s. 28.

5

(6)  GD Migration och inrikes frågor, enhet B/3, kommissionens beslut C(2016) 3780 av den 17 juni 2016 http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?Lang=SV.

6

(7)  Europeiska byrån för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa.

7

(8)  FRA: EU:s byrå för grundläggande rättigheter

8

(9)  Kommissionen, COM(2016) 205 final, meddelande, ”Starkare och smartare informationssystem för gränser och säkerhet”.

9

(10)  Kursiveringen indikerar att texterna avseende dessa organ ännu inte har antagits.

10

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1077/2011 av den 25 oktober 2011 om inrättande av en Europeisk byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa

11

(12)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning). EESK:s yttrande: EUT C 229, 31.7.2012, s. 90 och EUT C 345, 13.10.2017, s. 138.

12

(13)  I 1984 av George Orwell.

13

1984

(14)  Europeiska datatillsynsmannen, Expertgruppens slutrapport, bilaga, maj 2017.

14

(15)  Den allmänna dataskyddsförordningen (förordning (EU) 2016/679).

15

(16)  Den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter – FN, ”Artikel 17: 1. Ingen får utsättas för godtyckligt eller olagligt ingripande med avseende på privatliv, familj, hem eller korrespondens och inte heller för olagliga angrepp på sin heder eller sitt anseende. 2. Var och en har rätt till lagens skydd mot sådana ingripanden och angrepp.”

16

(17)  Cepol, Europeiska unionens byrå för utbildning av tjänstemän inom brottsbekämpning (Budapest, Ungern).

17

---

| 10.8.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 283/56 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 283/56

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén om genomförandet av paketet om den cirkulära ekonomin: åtgärder i gränssnittet mellan lagstiftningen om kemikalier, produkter och avfall

[COM(2018) 32 final]

(2018/C 283/08)

| Föredragande: | Brian CURTIS |
| --- | --- |

Föredragande:

Brian CURTIS

| Remiss från kommissionen | 12.2.2018 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| | |
| Presidiets beslut | 19.9.2017 (i avvaktan på remiss) |
| | |
| Ansvarig facksektion | Jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö |
| Antagande av facksektionen | 3.5.2018 |
| Antagande vid plenarsessionen | 23.5.2018 |
| Plenarsession nr | 535 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 185/01/01 |

Remiss från kommissionen

12.2.2018

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Presidiets beslut

19.9.2017 (i avvaktan på remiss)

Ansvarig facksektion

Jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö

Antagande av facksektionen

3.5.2018

Antagande vid plenarsessionen

23.5.2018

Plenarsession nr

535

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

185/01/01

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Kommittén välkomnar kommissionens tillvägagångssätt att systematiskt undersöka olika relevanta åtgärder som skulle kunna bidra till att lösa en rad problem som konstaterats i gränssnittet mellan kemikalie-, produkt- och avfallslagstiftningen. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Det proaktiva, långsiktiga grepp som kommissionen tar om denna fråga är lovvärt. Övergången kommer ofrånkomligen att ta lång tid, och det kommer att krävas ständig uppmuntran för att driva den framåt. Dessutom måste man beakta den pågående utvecklingen inom identifierings- och processteknik. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Att trygga allmänhetens hälsa i allmänhet och hälsan hos slutkonsumenter av produkter är avgörande för att bygga upp förtroendet för den cirkulära ekonomins principer. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Utan heltäckande åtgärder, särskilt när det gäller hanteringen av problemet med etablerade ämnen, riskerar man också hälsan och säkerheten för personer som arbetar i materialåtervinningsanläggningar. Det är därför mycket viktigt att man ger heltäckande information till fackföreningarna. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | En fullständig tillämpning av Reach-förordningen och övrig kemikalielagstiftning som redan finns bör prioriteras. Den befintliga lagstiftningen för att förhindra att farliga kemikalier kommer in i materialkretsloppet tillämpas fortfarande inte fullt ut, särskilt inte när det gäller produkter som förs in i EU från tredjeländer. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Kommittén identifierar och förespråkar fortsatta investeringar i anpassad sorteringsutrustning för återvinningsföretag och att man överväger ekonomiska och tekniska stödåtgärder på detta område. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Kommittén stöder helt och fullt åsikten att bättre information om förekomsten och koncentrationen av farliga kemikalier, och var de är lokaliserade, i produkter och material som återvunnits från avfall kan minska de problem som drabbar operatörerna i återvinningskedjan. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Identifiering av såväl potentiella värdekällor som nödvändiga skyddsåtgärder för farliga kemikalier i avfallsflödet kommer att stödja den kostnads-nyttoanalys som kommer att krävas för att motivera lagstiftningsåtgärder och praktiska insatser. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Det är viktigt att vid behov förbättra och förstärka identifierings- och spårningskraven avseende importerade varor som kan innehålla ämnen som inger mycket stora betänkligheter (SVHC-ämnen), för att kunna tillämpa dels förbud när detta anses nödvändigt, dels lämpliga spårningsmekanismer under hela produktens livscykel. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | Den rättsliga ramen bör erbjuda likvärdigt skydd oavsett om produkten är tillverkad av nya eller återvunna material. |
| --- | --- |

1.10

2.   Inledning

| 2.1 | I sitt yttrande om Paketet för cirkulär ekonomi (1) (2) noterade kommittén behovet av att ytterligare underlätta återvinningen av material från avfallsflödet samt att ett antal rättsliga, tekniska och finansiella hinder måste åtgärdas. Förekomsten av farliga ämnen i avfall är ett sådant hinder, och det här meddelandet ingår i en process som går ut på att fastställa politiska mål, utmaningar och lösningar för att uppnå större cirkularitet i ekonomin. Vissa områden måste hanteras med hjälp av andra åtgärder än lagstiftning, men det övergripande syftet är att påverka den framtida politiken. |
| --- | --- |

2.1

3.   Sammanfattning av kommissionens förslag

| 3.1 | I meddelandet fastställs ett antal politiska mål och relaterade frågor, och berörda intressenter uppmanas att ta ställning till de utmaningar som beskrivs i syfte att staka ut vägen mot en verkligt cirkulär ekonomi. Dessa utmaningar tas upp under fyra allmänna rubriker och tillvägagångssättet är utforskande och icke-styrande. Vårt yttrande, där vi tar fasta på kommissionens arbetsdokument och synpunkter från EESK:s ledamöter och det civila samhällets organisationer, är ett svar på uppmaningen att ange vilka åtgärder som är att föredra för att hantera de största utmaningarna. Av denna anledning presenteras det huvudsakliga innehållet i yttrandet i det sista avsnittet under särskilda kommentarer. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Kommissionen har nu inlett ett offentligt samråd och uppmuntrar till diskussioner med Europaparlamentet, rådet och berörda parter för att välja alternativ och fastställa specifika åtgärder på en allmän eller sektoriell nivå för att utveckla marknaderna för hållbara returråvaror. Efterföljande åtgärder kommer tas vidare i enlighet med principerna för bättre lagstiftning, och konsekvensbedömningar kommer att utarbetas innan eventuella konkreta förslag som väntas få betydande inverkan läggs fram. |
| --- | --- |

3.2

4.   Allmänna kommentarer

| 4.1 | Den EU-lagstiftning som är relevant för detta område omfattar områdena kemikalier, produkter och avfall (3). Det finns framför allt svagheter i den nuvarande rättsliga ramen när det handlar om att se till att information om farliga kemikalier förs vidare genom hela materialkretsloppet och eventuella senare livscykler. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Vårt allt mer komplexa samhälle blir mer och mer beroende av användningen av kemikalier (4). Pelarna i EU:s kemikalielagstiftning är CLP-förordningen (5), Reach-förordningen (6) och POP-förordningen (7), som kompletterar varandra och är tillämpliga oavsett sektor. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Produktlagstiftningen kan inrikta sig på produktsäkerhet och produkters hållbarhet. I det allmänna produktsäkerhetsdirektivet (8) fastställs allmänna säkerhetskrav för konsumentvaror som inte är livsmedel. En mängd produktspecifik lagstiftning, såsom direktivet om leksaker, förordningen om livsmedelsförpackningar, RoHS-direktivet (9) och ekodesigndirektivet är också relevant. EESK:s yttrande (10) stöder en ”integrerad strategi” för ekodesign, som bör utvidgas bortom dess nuvarande tillämpningsområde. En sådan integrerad strategi skulle ta hänsyn till såväl produkters energieffektivitet och energiprestanda som effektivitet och prestanda med avseende på användning av resurser och material. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Flera delar av avfallslagstiftningen är också relevanta. Ramdirektivet om avfall har varit föremål för flera yttranden från kommittén och vi har alltid ställt oss bakom kravet att medlemsstaterna ska fastställa en prioritetsordning för avfallshanteringen, där det första steget är förebyggande av avfall, sedan förberedelse för återanvändning, materialåtervinning eller annan återvinning och, som en sista utväg, bortskaffande genom förbränning och deponering. EESK har också efterfrågat att medlemsstaterna ska införa obligatoriska system för utvidgat producentansvar. Vi har även efterlyst att bestämmelsen om separat insamling ska skärpas (11). |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Vissa allmänna anmärkningar kan göras som bör vägleda framtida åtgärder:






  — | Bättre information om förekomsten och koncentrationen av farliga kemikalier, och var de är lokaliserade, i produkter och material som återvunnits från avfall kan minska de problem som drabbar operatörerna i återvinningskedjan och förbättra skyddet av miljön och människors hälsa. |
| --- | --- | --- |

4.5

—

Bättre information om förekomsten och koncentrationen av farliga kemikalier, och var de är lokaliserade, i produkter och material som återvunnits från avfall kan minska de problem som drabbar operatörerna i återvinningskedjan och förbättra skyddet av miljön och människors hälsa.

| — | Det är mycket viktigt att förhindra farliga kemikalier från att komma in i materialkretsloppet från första början. Den befintliga lagstiftningen om detta tillämpas fortfarande inte fullt ut. |
| --- | --- |

—

Det är mycket viktigt att förhindra farliga kemikalier från att komma in i materialkretsloppet från första början. Den befintliga lagstiftningen om detta tillämpas fortfarande inte fullt ut.

| — | Den rättsliga ramen bör erbjuda likvärdigt skydd oavsett om en produkt är tillverkad av nya eller återvunna material. |
| --- | --- |

—

Den rättsliga ramen bör erbjuda likvärdigt skydd oavsett om en produkt är tillverkad av nya eller återvunna material.

| 4.6 | Det kan noteras att det stödjande arbetet pågår. Till exempel har frågan om farliga ämnen i elektrisk och elektronisk utrustning behandlats i RoHS-direktivet där man, genom att påbörja ersättningen av vissa farliga ämnen i elektrisk och elektronisk utrustning, förbättrar möjligheten till, och den ekonomiska lönsamheten för, materialåtervinning av avfall från sådan utrustning. Ytterligare fyra lagstiftningsförslag (12) (13) (14) (15) håller för närvarande på att behandlas av Europaparlamentet och rådet. EESK noterar den politiska överenskommelse som nyligen nåddes på området (16). |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Vissa av de frågor som tas upp i detta meddelande är begreppsmässigt komplexa, särskilt de som rör problem som uppstått på grund av bristande harmonisering och anpassning av regler. De mer konkreta frågorna om information och etablerade ämnen bör enligt kommitténs uppfattning prioriteras. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Av den sammanfattning över frågor som ställs i detta meddelande och av den rad initiativ som pågår eller är under utveckling för att uppnå en verkligt cirkulär ekonomi, framgår det dock tydligt att övergångsprocessen för att avlägsna farliga ämnen från avfall och i samband med återvinning eller materialåtervinning inte kommer att kunna genomföras snabbt. Det proaktiva, långsiktiga grepp som kommissionen tar om frågan är därför lovvärt. |
| --- | --- |

4.8

5.   Särskilda kommentarer

Behovet av information

| 5.1 | Målet är att se till att alla aktörer i leveranskedjan och ytterst även avfallsföretagen får tillgång till tillförlitlig information om farliga ämnen i produkter. Om vi kan begränsa att farliga kemikalier kommer in i det ekonomiska kretsloppet från första början skulle detta utan tvekan vara det bästa sättet att skydda människors hälsa och miljön. Det kan även möjliggöra återvinning av material från avfall och stärka den cirkulära ekonomin. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Att tillhandahålla heltäckande information till fackföreningarna kan spela en viktig roll när det handlar om att skydda arbetstagarnas hälsa och är därför mycket viktigt. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Reach-förordningen reglerar tillverkning, användning och utsläppande på marknaden av kemikalier i EU. Dess främsta syfte är att säkerställa en hög skyddsnivå för människor och miljö. Vissa konsumentorganisationer och kommissionen rapporterar om bristande genomförande av de begränsade meddelandeskyldigheter i leveranskedjan som införts genom Reach. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Kommissionen kommer att inleda en genomförbarhetsstudie om användningen av olika informationssystem samt innovativ teknik och strategier för spårning som skulle kunna medge ett flöde av relevant information utmed produkternas leveranskedjor och till återvinningsföretagen. Man ställer sig frågan: Skulle ett obligatoriskt informationssystem ge ett mervärde och hur ska vi hantera varor som importeras till unionen och som kanske innehåller otillåtna ämnen? |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Kommittén hävdar att det i stor utsträckning redan finns rättsliga verktyg som kan begränsa att ämnen som inger mycket stora betänkligheter (SVHC) kommer in i materialkretsloppet. Särskilt relevanta är de rättsliga bestämmelser som prioriterar och uppmuntrar till att ämnena ersätts med ofarliga kemiska ämnen. Kommittén stöder en fullständig tillämpning av Reach-förordningen och att den hålls à jour med nya vetenskapliga rön om kemikaliers farliga egenskaper, inbegripet returråvaror. Detta kommer att skydda arbetstagarnas hälsa och säkerhet samt folkhälsan och slutkonsumenternas hälsa. Det kommer också att öka förtroendet för den cirkulära ekonomin. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | När det gäller importerade varor är importörerna redan skyldiga att identifiera ämnen som inger mycket stora betänkligheter. Ytterligare tonvikt skulle kunna läggas på efterlevnaden av skyldigheten enligt Reach-förordningen för tillverkare och importörer att i sina registreringsunderlag och säkerhetsdatablad detaljerat beskriva exponeringsscenarier som täcker avfallsstadiet. Dessutom skulle mer detaljerade uppgifter kunna krävas, t.ex. en beskrivning av olika scenarier för materialåtervinning, förberedelse för återanvändning eller bortskaffande av uttjänta produkter. Detta bör ske i samband med uppfyllandet av skyldigheten för tillverkare och importörer av produkter att informera ekonomiska aktörer i leveranskedjan om förekomsten av ämnen som inger mycket stora betänkligheter i varor, samt kravet att ange var i produkten ämnet finns. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | Det är viktigt att vid behov förbättra och förstärka identifierings- och spårningskraven avseende importerade varor som kan innehålla SVHC-ämnen, för att kunna tillämpa dels förbud när detta anses nödvändigt, dels lämpliga spårningsmekanismer under hela produktens livscykel. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | Kommittén oroar sig för att det kan bli särskilt problematiskt att fullt ut identifiera ämnen som inger mycket stora betänkligheter i samband med frihandelsavtal och avtal om ekonomiskt partnerskap. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | I allmänhet kommer ytterligare investeringar i anpassad sorteringsutrustning att krävas för återvinningsföretag, och ekonomiska och tekniska stödåtgärder bör övervägas. |
| --- | --- |

5.9

Avfall som innehåller ämnen som inte längre är tillåtna i nya produkter

| 5.10 | Restriktiv lagstiftning om farliga kemiska ämnen har funnits i medlemsstaterna sedan artonhundratalet och nya kemikalier måste genomgå en rigorös riskbedömning. En fortlöpande riskbedömning medför dock att produkter som tillverkades i enlighet med dåtidens lagstiftning innehåller ämnen som inger mycket stora betänkligheter och att de som tillverkas i dag innehåller ämnen som senare kan komma att förbjudas. I avfallshanterings- och återvinningsstadiet kan detta leda till farliga ”etablerade ämnen”. |
| --- | --- |

5.10

| 5.11 | Målet är att underlätta återvinning och samtidigt öka användningen av returråvaror genom att främja kretslopp med giftfria material. När vi överväger möjliga restriktioner för kemikalier och undantag från dessa måste vi dessutom i högre grad beakta deras effekter på den framtida återvinningen och återanvändningen. |
| --- | --- |

5.11

| 5.12 | Kommissionen gör gällande att problemet med etablerade ämnen fortsätter att vara ett hinder för den cirkulära ekonomin och att en särskild metod för beslutsfattande om eventuell återvinning av avfall som innehåller farliga ämnen därför bör utformas. Detta arbete pågår och väntas vara klart i mitten av 2019. I anslutning till detta finns det också ett behov av att utarbeta riktlinjer för att säkerställa att förekomsten av ämnen som inger mycket stora betänkligheter i återvunna material företrädelsevis tas upp i det inledande skedet när man tar fram förslag om hur riskerna ska hanteras. Man överväger även att införa genomförandelagstiftning för att möjliggöra en effektiv kontroll av hur det befintliga undantaget från Reach-registreringen för återvunna ämnen tillämpas. |
| --- | --- |

5.12

| 5.13 | Realiteten med etablerade ämnen gör att man ställer sig frågan huruvida vi kan förena inställningen att avfall är en resurs som bör återvinnas med behovet av att säkerställa att avfall som innehåller ämnen som inger mycket stora betänkligheter bara återvinns i form av material som är säkra att använda. Bör vi tillåta att återvunna material innehåller kemikalier som inte längre är tillåtna i råmaterial? På vilka villkor i så fall? |
| --- | --- |

5.13

| 5.14 | Målet för återvunnet material är att det ska likna jämförbara råvaror så mycket som möjligt i fråga om prestanda och kemisk sammansättning. Ekonomiska och tekniska faktorer spelar en viktig roll för att avgöra genomförbarheten av att avlägsna farliga ämnen, och omständigheterna skiljer sig mycket från fall till fall. De politiska alternativen är att kräva att alla råvaror och returråvaror ska uppfylla samma regler eller att tillåta att returråvaror omfattas av särskilda tidsbegränsade undantag. |
| --- | --- |

5.14

| 5.15 | EESK anser att alla kriterier som tillämpas i detta sammanhang måste förhindra att farliga kemikalier i återvunna material förekommer i halter som överskrider den tillåtna nivån för nya material. |
| --- | --- |

5.15

Bristande anpassning av de regler som avgör vilket avfall som är farligt och vilka kemikalier som är farliga

| 5.16 | Detta problem hänger nära samman med det harmoniseringsproblem som beskrivs ovan och båda är begreppsmässigt komplexa. Såsom anges ovan omfattas tillverkningen och användningen av farliga kemikalier och produkter av strikta EU-regler som antagits för att skydda arbetstagarna, medborgarna och miljön från skador. Avfallshanteringen omfattas på liknande sätt av EU-regler som har antagits i samma syfte. Forskning har dock visat att de två regelverken inte är helt överensstämmande (17). |
| --- | --- |

5.16

| 5.17 | Vi måste se till att reglerna om klassificering av kemikalier och avfall tillämpas med större konsekvens. Till exempel att det antas bestämmelser liknande dem i WEEE-direktivet (18) för andra specifika produktgrupper eller materialflöden (t.ex. möbler eller textilier) som kräver en lämplig hantering av avfall som innehåller farliga kemikalier innan de kan återvinnas och användas i nya produkter. Kommissionen har för avsikt att publicera en vägledning om avfallsklassificering för att hjälpa avfallsföretag och behöriga myndigheter till en gemensam metod för att karakterisera och klassificera avfall. Ytterligare utbyte av bästa praxis när det gäller testmetoder kommer också att äga rum. Berörda parter uppmanas att överväga huruvida reglerna om faroklassificering bör anpassas så att avfall kan betraktas som farligt i enlighet med samma regler som för produkter. |
| --- | --- |

5.17

Bryssel den 23 maj 2018.

Luca JAHIER

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Yttrandet om ”Paketet för cirkulär ekonomi” (EUT C 264, 20.7.2016, s. 98).

1

(2)  Paketet om cirkulär ekonomi antogs av kommissionen den 2 december 2015.

2

(3)  Definitionerna för farligt avfall finns i ”Guidance document on the definition and classification of hazardous waste”, juni 2015.

3

(4)  Europeiska miljöbyråns rapport nr 2/2016, s. 33–34.

4

(5)  Förordning (EG) nr 1272/2008 om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar.

5

(6)  Förordning (EG) nr 1907/2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach).

6

(7)  Förordningen om långlivade organiska föroreningar – se http://ec.europa.eu/environment/chemicals/international_conventions/index_en.htm

7

(8)  Direktiv 2001/95/EG om allmän produktsäkerhet.

8

(9)  Direktiv 2011/65/EU om begränsning av användning av vissa farliga ämnen i elektrisk och elektronisk utrustning.

9

(10)  Yttrandet om ”Arbetsplan för ekodesign 2016–2019” (EUT C 345, 13.10.2017, s. 97).

10

(11)  Yttrandet om ”Paketet för cirkulär ekonomi” (EUT C 264, 20.7.2016, s. 98).

11

(12)  Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 94/62/EG om förpackningar och förpackningsavfall.

12

(13)  Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiven 2000/53/EG om uttjänta fordon, 2006/66/EG om batterier och ackumulatorer och förbrukade batterier och ackumulatorer och 2012/19/EU om avfall som utgörs av eller innehåller elektriska och elektroniska produkter.

13

(14)  Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2008/98/EG om avfall.

14

(15)  Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 1999/31/EG om deponering av avfall.

15

(16)  Uttalande av kommissionsledamot Karmenu Vella om den politiska överenskommelsen om att modernisera bestämmelserna om avfall.

16

(17)  Till exempel: Keeping it Clean: How to protect the circular economy from hazardous substances. Europeiska miljökontoret (EEB).

17

Keeping it Clean: How to protect the circular economy from hazardous substances

(18)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/19/EU av den 4 juli 2012 om avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk och elektronisk utrustning.

18

---

| 10.8.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 283/61 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 283/61

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – En europeisk strategi för plast i en cirkulär ekonomi

[COM(2018) 28 final],

och om

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om mottagningsanordningar i hamn för avlämning av avfall från fartyg, om upphävande av direktiv 2000/59/EG och ändring av direktiv 2009/16/EG och direktiv 2010/65/EU

[COM(2018) 33 final — 2018/0012 (COD)]

(2018/C 283/09)

| Föredragande: | Antonello PEZZINI |
| --- | --- |

Föredragande:

Antonello PEZZINI

| Remiss | Europaparlamentet, 5.2.2018
  Rådet, 9.2.2018
  Europeiska kommissionen, 12.2.2018 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artiklarna 100.2 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| | |
| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 19.9.2017 |
| | |
| Ansvarig facksektion | Jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö |
| Antagande av facksektionen | 3.5.2018 |
| Antagande vid plenarsessionen | 23.5.2018 |
| Plenarsession nr | 535 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 193/00/01 |

Remiss

Europaparlamentet, 5.2.2018

Rådet, 9.2.2018

Europeiska kommissionen, 12.2.2018

Rättslig grund

Artiklarna 100.2 och 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Beslut av EESK:s plenarförsamling

19.9.2017

Ansvarig facksektion

Jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö

Antagande av facksektionen

3.5.2018

Antagande vid plenarsessionen

23.5.2018

Plenarsession nr

535

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

193/00/01

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK har redan från början gett sitt stöd till kommissionens politik för den cirkulära ekonomin, men anser att den måste genomföras i nära samarbete med arbetsmarknadens parter och organisationerna i det civila samhället, genom framsyn, och med deltagande av institutioner för högre utbildning och olika utbildningscentrum. |
| --- | --- |

1.1

| 1.1.1 | På samma sätt kan man inte bortse från ändamålsenliga utbildningsåtgärder, design- och beteendeincitament, gemensamma tekniska och lagstiftningsmässiga kvalitetsstandarder, attraktiva och belönande system (även skattemässigt och ekonomiskt), en systemisk och sektorsövergripande metod och en smart och genomgripande tillämpning av digitala applikationer. |
| --- | --- |

1.1.1

| 1.2 | Respekt och skydd för nyttigheter som ingår i biosfärens dynamiska balans uppnås inte av sig själva utan är resultatet av en lyhördhet som uppstår genom kulturen och vetskapen att världen inte skapades för att utnyttjas och förstöras för ekonomisk vinning, utan för att användas, förbättras och bevaras på ett klokt sätt i tillkomsten av den universella antropomorfismen (1). |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | De nya upptäckterna, exempelvis polymerer, har underlättat människans arbete och välbefinnande, men de måste under sin livscykel hanteras på ett sådant sätt att de inte får negativa konsekvenser för naturprocesserna. |
| --- | --- |

1.3

| 1.3.1 | Kommittén anser att en ekodesignkultur för polymerer måste utvecklas för att de, efter att ha använts en gång, lättare ska kunna användas som returpolymerer. |
| --- | --- |

1.3.1

| 1.3.2 | Det krävs en kulturell revolution där avfall omvandlas till dyrbara resurser som måste värdesättas, i våra beteenden och i produktions-, distributions- och konsumtionsstrukturerna, utan att bortse från det civila samhället och skolor av alla slag och på alla nivåer. |
| --- | --- |

1.3.2

| 1.3.3 | EESK anser att det av ekonomiska och sanitära skäl bör utarbetas en branschstrategi som syftar till återanvändning, framför allt inom förpackningssektorn som i dag är oerhört stor. Strategin bör utarbetas tillsammans med de företag som har erfarenhet inom återvinningsprocesser. Det handlar om att harmonisera och skapa kompetens, uppströms och nedströms i processen. |
| --- | --- |

1.3.3

| 1.3.4 | De nationella standardiseringsorganen bör, i nära samarbete med europeiska och internationella organ, förstärka erkännandeförfarandena för returråvaror genom märkning för att öka konsumenternas säkerhet när det gäller nya produkter genom en europeisk harmonisering. |
| --- | --- |

1.3.4

| 1.3.5 | EESK anser att en betydande roll måste innehas av forskning och innovation, framför allt det gemensamma teknikinitiativet för institutionella offentlig-privata partnerskap inom ramen för Horisont 2020, som syftar till utveckling av biobaserade produkter (2), och andra initiativ för cirkulär hållbarhet inom det nionde ramprogrammet. |
| --- | --- |

1.3.5

| 1.3.6 | Man måste ge prioritet åt tillämpningsprocessen för digital märkning av olika typer av plast för att möjliggöra gemensamma metoder för identifiering, separation och eventuellt bortskaffande. Sådana returråvaror bör framför allt inte innehålla några sådana giftiga ämnen som finns i råvaror som inte är avsedda att användas i livsmedel och i leksaker. |
| --- | --- |

1.3.6

| 1.4 | EESK anser att åtgärder, genom kemiska analyser som är kopplade till Reach, måste vidtas för att begränsa mikroplastföroreningarna, som utgör ett av de främsta hoten mot miljön och människors hälsa. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK ger sitt fulla stöd till kommissionens förslag om att förse hamnar med avfallsinsamlingssystem och att fartygsansvariga ska vara skyldiga att följa vissa förfaranden när det gäller utsläpp av avfall. |
| --- | --- |

1.5

| 1.5.1 | Enligt EESK bör en liknande politik även tillämpas på förvaltning av floder, som samlar upp stora mängder havsföroreningar. |
| --- | --- |

1.5.1

| 1.5.2 | EESK anser att fiskarorganisationer och sociala aktörer, såväl kulturellt som genom nationell finansiering och/eller gemenskapsfinansiering, bör delta i en kampanj för att samla in polymert avfall i vattnen och även främja informationskampanjer om avfall i hav och floder. Med lämplig utbildning skulle de också kunna vidta åtgärder i den del av sektorn som är verksam i hamnarna eller utmed floderna under de första återvinningsfaserna, framför allt under fredningstiderna. |
| --- | --- |

1.5.2

| 1.6 | EESK anser att uppkomsten och utvecklingen av ny kompletterande verksamhet, till följd av den cirkulära ekonomin, nödvändiggör en översyn av den befintliga avfallslagstiftningen, som härrör från direktiv 2008/98/EG. Enligt denna lagstiftning är det avfallsinnehavaren som bär ansvaret, men ofta föreskrivs inte några instrument för återanvändning. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK anser att ekodesign (3), som hittills har tillämpats för att spara energi, bör användas för den cirkulära ekonomin, särskilt när det gäller plast. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK anser att det behövs lämpliga regionala avtal om havsföroreningar och att de bör utvidgas till att omfatta grannskapspolitiken samt Euromed- och Östersjöavtalen. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Man bör stödja och uppmuntra frivilliga sektorsavtal och sektorsövergripande avtal för branscher och offentliga lokala och regionala förvaltningar, för att främja företagscertifiering (Emas, CSR) och ”green boats” (4). |
| --- | --- |

1.9

2.   Inledning

| 2.1 | Plast är den allmänna beteckningen på en grupp av polymerer. Det är ett viktigt material och är allestädes närvarande i vår ekonomi och vardag. Plast bidrar till att främja hållbar tillväxt och konkurrenskraft, hållbar sysselsättning samt flera olika tekniska och designrelaterade innovationer. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Upptäckten av plast – från monomer till polymer – gjordes i mitten av 50-talet av de båda vetenskapsmännen Natta och Ziegler. Den tyske kemisten Karl Ziegler lyckades 1953 få fram en oljebaserad plast, polyeten, vars molekyl är en polymer (5). Den italienske kemisten Giulio Natta utvecklade en annan polymer, nämligen polypropen, som patenterades under namnet Moplen. Denna upptäckt bidrog stort till en kris inom mineralindustrin, som i människans historia hade försett oss med material (6) för att skapa föremål som vi använder i vår vardag och i vårt arbete. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Plast härrör från olja, och två kilo olja ger i genomsnitt ett kilo plast. |
| --- | --- |

2.3

| 2.3.1 | Med dessa nya material (7) tillverkades en lång rad olika föremål, som inte rostar, som är lätta och som inte går sönder. År 1973 framställdes den första flaskan i PET (8). |
| --- | --- |

2.3.1

| 2.4 | EESK har betonat (9) att ”övergången till en europeisk kretsloppsekonomi kan förbättra utsikterna när det gäller att genomföra målen i Europa 2020-strategin”. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Kommittén anser att övergången till en europeisk cirkulär ekonomi kan förbättra utsikterna för EU:s systemiska konkurrenskraft ”om den baseras på en gemensam europeisk strategisk vision och om arbetslivet, regeringar, arbetsgivare och arbetstagare, konsumenter samt lagstiftande och reglerande myndigheter på olika nivåer aktivt deltar” (10). |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | EESK påminner om det paket som lanserades 2014 (11) – och som senare drogs tillbaka – och om paketet från december 2015 med antagandet av en EU-handlingsplan för den cirkulära ekonomin, där plast gavs högsta prioritet. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Enligt EESK åstadkoms beteendeförändringar ”lättast genom tydliga prissignaler, dvs. genom att erbjuda konsumenterna bekvämlighet och konkurrenskraftig prissättning. [...] Detta kan [...] ske genom system för utvidgat producentansvar och/eller miljöskatter.” (12) |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Den europeiska plastindustrin hade 2016 en omsättning på nästan 350 miljarder euro, med cirka 62 000 företag, mer än 1,5 miljoner sysselsatta arbetstagare och en produktion på 60 miljoner ton (13). |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | I dag förekommer plast i alla delar av vår vardag: från transporter till byggbranschen, från telekommunikation till konsumtionsvaror, från livsmedel till hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Små och medelstora företag med mindre än 20 anställda utgör cirka 80 % av plastföretagen i EU, medan medelstora/stora företag utgör cirka 20 % (14). |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Varje år genererar EU-medborgarna 25 miljoner ton så kallat plastavfall. Mindre än 30 % återvinns (15). |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Enligt en färsk europeisk studie (se fotnot 15) skulle ersättandet av plast med andra material inom de viktigaste användningsområdena medföra att förpackningarna blir nästan fyra gånger tyngre än plastförpackningar, att det producerade avfallets volym ökar med 60 % och att den årliga energiförbrukningen ökar med 57 % under hela livscykeln. |
| --- | --- |

2.12

| 2.12.1 | Dessutom går 95 % av förpackningens värde förlorat efter en enda användning. Av de 78 miljoner ton som konsumeras återvinns 72 % inte, varav hamnar 40 % på deponier och 32 % inte samlas in på lagstadgat sätt. |
| --- | --- |

2.12.1

| 2.13 | Härav följer nödvändigheten att utveckla ekodesign för plast, för att göra plast mer återvinningsbart och på så sätt öka industrisektorernas, distributionskedjornas, konsumenternas och EU-medborgarnas efterfrågan på återvunnen plast. |
| --- | --- |

2.13

| 2.13.1 | Det är viktigt att förstärka dialogen med återvinningsindustrin för att förstå dess produktionsprocesser, behov och teknik. |
| --- | --- |

2.13.1

| 2.14 | Återvunnen plast bör omklassificeras på lämpligt sätt och uppgraderas genom standardisering och certifiering via märkning. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | I en cirkulär ekonomi bör plast betraktas som en värdefull gemensam materiell tillgång, eftersom den är nödvändig för en hållbar och konkurrenskraftig ekonomisk utveckling till förmån för medborgarna, hälsan och miljön, förutsatt att föremål som innehåller denna råvara inte längre betraktas som ”avfall som ska bortskaffas” utan som ”föremål som ska återvinnas”. |
| --- | --- |

2.15

3.   Haven och plasten

| 3.1 | Haven utgör 70 % av vår planets yta och havsvattnet 97 % av allt vatten. Haven är vår starkaste bundsförvant mot klimatförändringarna och har tagits med i Parisavtalet, med en särskild IPCC-rapport tillägnad just haven. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Marint avfall, och framför allt plast och mikroplast, utgör ett annat stort hot mot haven och är således ett globalt problem som berör samtliga världshav. Varje år hamnar åtskilliga miljoner ton avfall i haven, över hela världen, vilket medför miljörelaterade, ekonomiska, estetiska och hälsorelaterade problem. Marint avfall kan orsaka allvarlig ekonomisk skada, exempelvis förlorade intäkter för kustsamhällen, mindre turism samt svårigheter för sjöfarten och fisket. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Den potentiella kostnaden för att samla in avfall längs kuster och stränder i hela EU uppskattas till cirka 630 miljoner euro per år. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | På grund av ansamlingen och spridningen utgör marint avfall ett fruktansvärt hot mot världshavens hälsa, särskilt eftersom avfallet ökar i snabb takt. Därför krävs väl avvägda och effektiva kretsloppsåtgärder på internationell och europeisk nivå, med målen att minska det marina avfallet i EU med 30 % och 50 % till 2025 respektive 2030. |
| --- | --- |

3.4

| 3.4.1 | För att nå dessa mål krävs framför allt en ändring i den befintliga lagstiftningen, som innebär att ägaransvaret tillfaller den person som samlar in avfallet, vilket inte uppmuntrar till insamling. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Man bör undersöka lämpliga incitament för dem, framför allt fiskare, som kan samarbeta för att samla in avfall i hav och floder, bl.a. genom lämpligt utnyttjande av Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF). |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.5 | Den 18 december 2017 antog rådet sina slutsatser om miljöinnovation, där man framhöll ”behovet av samstämmighet mellan innovationsstödspolitiken och annan politik, särskilt med fokus på skyddet av människors hälsa, på miljön och på övergången till en cirkulär ekonomi” (16). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Europaparlamentet har för sin del antagit flera dokument på området: från resolutionen av den 9 juli 2015 om resurseffektivitet: på väg mot ett kretsloppssamhälle, till resolutionerna från februari 2017 om avfallspaketet och slutligen resolutionen av den 18 december 2017 om Internationell världshavsförvaltning. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Åtgärderna för att samla in avfall i Medelhavet skulle kunna skapa synergieffekter med det offentlig-offentliga partnerskapet Prima, som föreskriver ekologiska åtgärder i miljösyfte (17). |
| --- | --- |

3.7

4.   Kommissionens förslag

| 4.1 | Den strategi som kommissionen föreslår syftar till att skydda miljön från plastföroreningar och att samtidigt främja tillväxt och innovation, genom att på så sätt försöka omvandla en ekonomisk utmaning med ett linjärt paradigm i fråga om produktion, distribution, konsumtion och beteende till en cirkulär modell som är självförsörjande genom en effektiv resursanvändning och där ”avfall” betraktas som ”resurser som ska återskapas”. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Återanvändning, materialåtervinning och återvinning skulle bli nyckelord kring vilka ett nytt paradigm byggs för att främja ny design, hållbarhet, innovation och konkurrenskraft på hela den inre och den globala marknaden. |
| --- | --- |

4.2

Den föreslagna strategin inbegriper 40 åtgärder, 15 rekommendationer till nationella och regionala myndigheter samt åtta rekommendationer till industrin.

| 4.3 | Förslaget till direktiv om mottagningsanordningar i hamn innehåller nya regler för att ta itu med problemet med marint avfall, genom åtgärder för att säkerställa att avfall som genereras på fartyg eller samlas in till havs inte slängs i havet utan förs i land och hanteras där på ett lämpligt sätt. I förslaget ingår också åtgärder för att minska den administrativa bördan för hamnar, fartyg och behöriga myndigheter. |
| --- | --- |

4.3

5.   Allmänna kommentarer och rekommendationer

| 5.1 | Kommittén anser att en vinnande plaststrategi måste innehålla ändamålsenliga utbildningsåtgärder, design- och beteendeincitament, gemensamma tekniska och lagstiftningsmässiga kvalitetsstandarder, attraktiva och belönande system (även skattemässigt och ekonomiskt), en systemisk och sektorsövergripande metod, en smart och genomgripande tillämpning av digitala applikationer, en utbredd framsyn som kännetecknas av deltagande, för att åtfölja processen med en sann europeisk kretsloppskultur för plast utifrån en analys av produkternas hela livscykel. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Mikroplastföroreningar utgör ett av de främsta hoten mot miljön och människors hälsa. Sådana ämnen används ofta i rengöringsmedel, kosmetika, möbler och färg. Enligt EESK bör sådana föroreningar åtgärdas vid källan genom åtgärder på EU-nivå inom ramen för Reach. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | I EU är cirka 40 % av all plast engångsartiklar och är den främsta orsaken till föroreningar: med ett minimalt pris per plastpåse kan man minska konsumtionen av dem enormt. EESK rekommenderar också att denna åtgärd utvidgas till att omfatta alla typer av engångsartiklar av plast. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | EESK anser att det är ytterst viktigt med digital märkning av olika sorters plast, för att identifiera, välja ut och eventuellt utesluta skadliga komponenter. I plast finns ofta giftiga ämnen, som är förbjudna i material som kommer i kontakt med livsmedel och i leksaker. Plaståtervinning skulle kunna innebära att sådana ämnen hamnar i de nya produkterna. Därför är det nödvändigt att säkerställa och intyga att ”returplast” inte innehåller några giftiga ämnen. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | Lagstiftningen skiljer sig åt mellan länderna i fråga om volymer och tillstånd. En enda, harmoniserad lagstiftning med strängare bestämmelser skulle vara till konsumenternas fördel. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | EESK anser att man bör utarbeta åtgärder vars syfte är att prioritera följande:






  — | Gemensamma påvisningsmetoder. |
| --- | --- | --- |

5.6

—

Gemensamma påvisningsmetoder.

| — | Digitalisering av produkter, processer och komponenter, för digital märkning av olika typer. |
| --- | --- |

—

Digitalisering av produkter, processer och komponenter, för digital märkning av olika typer.

| — | Högeffektiv infrastruktur för insamling och sortering, med optiska läsare. |
| --- | --- |

—

Högeffektiv infrastruktur för insamling och sortering, med optiska läsare.

| — | Standarder och certifiering för produkter, processer och anläggningar. |
| --- | --- |

—

Standarder och certifiering för produkter, processer och anläggningar.

| — | Professionalisering och övervakning av återvinningen. |
| --- | --- |

—

Professionalisering och övervakning av återvinningen.

| — | Belöningssystem med ett utökat producent- och konsumentansvar. |
| --- | --- |

—

Belöningssystem med ett utökat producent- och konsumentansvar.

| — | En EU-pilotåtgärd för organisation, skapande och konkurrenskraftig kommersiell utveckling av en verklig europeisk marknad för returplast av hög kvalitet, genom främjande av grön upphandling. |
| --- | --- |

—

En EU-pilotåtgärd för organisation, skapande och konkurrenskraftig kommersiell utveckling av en verklig europeisk marknad för returplast av hög kvalitet, genom främjande av grön upphandling.

| 5.7 | Separat insamling och framför allt återvinning av PET (18) kan ge ekonomiska fördelar i EU, med ny produktionsverksamhet och nya arbetstillfällen. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | Fram till i dag har man prioriterat organisk materialåtervinning genom kompostering (19), deponering och energiåtervinning genom förbränning (20), särskilt inom stål- och cementsektorn, med lämplig filtrering av avgaser. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | Det blir allt viktigare att plast återvinns till nya föremål, antingen av samma slag (flaska/flaska) eller av annat slag (plast/tyg). Detta förutsätter dock att incitament ges till konsumenterna (21) och att identifieringen är enkel genom digitala läsare på insamlingsplatserna. |
| --- | --- |

5.9

| 5.10 | Återvunnen PET kan användas som fiber för framställning av sommar- och vinterkläder, overaller, militäruniformer, däckförstärkning, rör, transportband, förpackningsfilm och trycksaker. |
| --- | --- |

5.10

| 5.11 | Med en kraftfull åtgärd för teknisk och lagstiftningsmässig standardisering samt certifiering, även efter återvinning, om processerna genomförs på rätt sätt och är certifierade (22), är PET fortfarande kemiskt inert och således lämpat för användningsområden som medför en säker kontakt med livsmedel (23). |
| --- | --- |

5.11

| 5.12 | När det gäller marint avfall är kommittén positiv till att direktivet samordnas med den internationella konventionen till förhindrande av förorening från fartyg (Marpol), och anser att man kan finna lösningar på problemet med havsföroreningar genom att ta itu med frågan om avfall från fiske- och fritidsfartyg, förutsatt att lämpliga undantag görs för små fartyg och hamnar med begränsad trafik. |
| --- | --- |

5.12

| 5.13 | För att organisera insamlingen av avfall i havet vore det lämpligt att via EHFF involvera fiskarnas organisationer. Fiskarna skulle nämligen med lämplig utbildning kunna komplettera de ibland osäkra fiskeintäkterna med arbete inom insamling och återvinningsindustrin. |
| --- | --- |

5.13

| 5.14 | Samma metod skulle kunna tillämpas för att samla in avfall i floder genom utnyttjande av kooperativ, om den befintliga lagstiftningen ändras (24). |
| --- | --- |

5.14

| 5.15 | EESK anser att det är ytterst viktigt att ta fram regionala avtal om havsföroreningar, framför allt i havs- och flodområden. |
| --- | --- |

5.15

6.   Särskilda kommentarer

| 6.1 | Från PET till garn. PET återvinns genom en mekanisk/kemisk process som är innovativ och icke-förorenande, innebär att fiberns renhet bevaras, minskar vatten- och energiförbrukningen och sänker koldioxidutsläppen med cirka 30 %. Allt detta sker utan att slagg eller avfall uppstår. |
| --- | --- |

6.1

| 6.1.1 | Tack vare separat insamling kan först och främst råmaterialet återvinnas. Efter att ha sönderdelats, tvättats, malts ner, dragits, torkats och krossats omvandlas PET till en ny polymer, genom en icke-förorenande process där man först och främst utnyttjar temperaturskillnaderna. Till sist sänds den smälta polymeren till en extruder. Den skärs ner i önskad längd, till en rad olika återvunna syntetiska trådar, i polyester av hög kvalitet och med hög prestanda. |
| --- | --- |

6.1.1

| 6.2 | Utvecklingen när det gäller PET (25) (polyetentereftalat) i tyg handlar om innovation, miljöhänsyn och kvalitet, från produktionsteknik till design. |
| --- | --- |

6.2

| 6.2.1 | Tekniska uppgifter (26):






  — | Två kilo olja (C9H18) ger ett kilo PET (C10H8O4)N. |
| --- | --- | --- |

6.2.1

—

Två kilo olja (C9H18) ger ett kilo PET (C10H8O4)N.

| — | En flaska som rymmer 1,5 liter väger 38 gram. |
| --- | --- |

—

En flaska som rymmer 1,5 liter väger 38 gram.

| — | En flaska som rymmer 0,5 liter väger 25 gram. |
| --- | --- |

—

En flaska som rymmer 0,5 liter väger 25 gram.

| — | För att tillverka en fleecetröja (330 gr/m2) behövs cirka 27 flaskor om 1,5 liter. |
| --- | --- |

—

För att tillverka en fleecetröja (330 gr/m2) behövs cirka 27 flaskor om 1,5 liter.

| — | 27 flaskor motsvarar 1 026 gram PET, vilket i sin tur motsvarar cirka 2 052 gram olja. |
| --- | --- |

—

27 flaskor motsvarar 1 026 gram PET, vilket i sin tur motsvarar cirka 2 052 gram olja.

| — | Koldioxidminskningen per 2 052 gram olja (24,2136 kWh) (27) är 6,39239 kg/CO2
  . |
| --- | --- |

—

Koldioxidminskningen per 2 052 gram olja (24,2136 kWh) (27) är 6,39239 kg/CO2
  .

| 6.2.2 | Ett annat exempel: 53 900 återvunna plastflaskor om 1,5 liter kan omvandlas till utmärkt polyester, som krävs för att tillverka 7 000 ryggsäckar, med en koldioxidbesparing på 3,34 ton koldioxid (28). |
| --- | --- |

6.2.2

7.   Kvarstående frågor

| 7.1 | Ländernas åtaganden:






  — | Utbildning, redan i skolan, i avfallssortering (inklusive plast!), särskilt på hushållsnivå. |
| --- | --- | --- |

7.1

—

Utbildning, redan i skolan, i avfallssortering (inklusive plast!), särskilt på hushållsnivå.

| — | Inrättande av kooperativ/sammanslutningar som samlar in plast i samarbete med kommuner och företag och som överlämnar plasten till centraler för bearbetning och för certifiering som ”returplast”. |
| --- | --- |

—

Inrättande av kooperativ/sammanslutningar som samlar in plast i samarbete med kommuner och företag och som överlämnar plasten till centraler för bearbetning och för certifiering som ”returplast”.

| — | Anpassning av de befintliga avfallsreglerna till behoven i fråga om plastinsamling. |
| --- | --- |

—

Anpassning av de befintliga avfallsreglerna till behoven i fråga om plastinsamling.

| 7.2 | EESK stöder dialogen mellan parterna för inrättandet av en fond för att investera i teknik för återvinning av plast och för inrättandet av en europeisk marknad för högkvalitativ returplast. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | Genom Horisont 2020 och det nya nionde ramprogrammet, bland annat med avseende på studier av bakterier (29), stöder EESK det gemensamma teknikinitiativet och i synnerhet de institutionella offentlig-privata partnerskapen för biobaserade industrier (ett av de sju gemensamma teknikinitiativen). |
| --- | --- |

7.3

Bryssel den 23 maj 2018.

Luca JAHIER

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  Benedetto Croce; i historien om allt som har mänsklig form i universum.

1

(2)  Initiativet för biobaserade industrier är ett offentlig-privat partnerskap mellan Europeiska kommissionen och konsortiet för biobaserade industrier. Konsortiet omfattar för närvarande mer än 60 europeiska små och stora företag, kluster och organisationer på områdena teknik, industri, jordbruk och skogsbruk. De har alla förbundit sig att investera i gemensam forskning, utveckling och demonstration på området biobaserad teknik inom ramen för det offentlig-privata partnerskapet. Investeringar på 3,8 miljarder euro i biobaserad innovation planeras under programperioden 2014–2020 (Horisont 2020): 1 miljard euro är EU-medel och 2,8 miljarder euro är privata medel.

2

(3)  Direktiv 2005/32/EU och senare ändringar.

3

(4)  Se artikel 8.5 i COM(2008) 33.

4

(5)  Ziegler upptäckte, tillsammans med Giulio Natta, den stereospecifika syntesen för polypropen, med hjälp av katalysatorer innehållande titan. Dessa katalysatorer kallas i allmänhet Ziegler–Natta-katalysatorer. År 1963 tilldelades de Nobelpriset i kemi.

5

(6)  Zink, zinkblände, zinkspat, baryt och bakelit.

6

(7)  PE (polyeten), PP (polypropen), PS (polystyren), PET (polyetentereftalat) och PVC (polyvinylklorid).

7

(8)  Patenterat av den amerikanske ingenjören N. Convers Wyrth.

8

(9)  EESK:s yttrande (EUT C 230, 14.7.2015, s. 91).

9

(10)  EESK:s yttrande (EUT C 230, 14.7.2015, s. 91).

10

(11)  Se SWD(2014) 208 och SWD(2014) 259 final.

11

(12)  EESK:s yttrande (EUT C 230, 14.7.2015, s. 91).

12

(13)  Se rapporten ”L'eccellenza della filiera della plastica per il rilancio industriale dell'ITALIA e dell'EUROPA 2017” (Den viktiga roll som plastindustrin spelar för den industriella återhämtningen i Italien och Europa, 2017) https://www.ambrosetti.eu/wp-content/uploads/parte-2.pdf

13

(14)  Ambrosetti, ”L'eccellenza della filiera della plastica nell'UE”, 2015.

14

(15)  Europeiska kommissionen, pressmeddelande av den 16 januari 2018.

15

(16)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-15811-2017-INIT/sv/pdf, rådets slutsatser av den 18 december 2017, ”Miljöinnovation – möjliggörande av övergången till en cirkulär ekonomi”.

16

(17)  COM(2016) 662 final och EESK:s yttrande (EUT C 125, 21.4.2017, s. 80).

17

(18)  PET: polyetentereftalat, sammansättning (C10H8O4)n. Från råolja (C9H18). Termoplastiskt harts som anpassats för kontakt med livsmedel.

18

10

8

4

n

9

18

(19)  Med kompost avses det som återstår efter nedbrytnings- och humifieringsprocessen av rester av organiska ämnen.

19

kompost

(20)  Fast bränsle från avfall. Under förbränningen uppstår stora mängder värme när bindningarna brister mellan atomerna H och C i plasten.

20

Fast bränsle från avfall

(21)  I Tyskland finns till exempel en pantskyldighet. I Schweiz är säljarna skyldiga att ta tillbaka tomflaskor.

21

(22)  Att förhindra bildandet av acetaldehyd, genom att optimera smältpunkten och uppehållstiden, samt att utesluta dekontaminering.

22

(23)  Enligt viss nationell lagstiftning får behållare som är avsedda för livsmedel utgöras av högst 50 % returplast. Den får dessutom inte komma i kontakt med livsmedel, så den återvunna plasten täcks med ny plast i den del som finns närmast livsmedlet.

23

(24)  Mellan 1,15 och 2,41 miljoner ton plastavfall beräknas för närvarande hamna i havet varje år via floder, och mer än 74 % av utsläppen äger rum mellan maj och oktober. De 20 mest förorenande floderna, varav de flesta är belägna i Asien, står för 67 % av den totala globala mängden.

24

(25)  Polyester kommer från PET och finns både som flockfiber och som slät- eller skrymgarn samt som mikrofiber.

25

(26)  Källa: Pielleitalia S.r.l. Grassobbio Bergamo.

26

(27)  Källa: JRC Ispra: konverteringsfaktor för råolja:

27

| — | 11,8 MWh/t |
| --- | --- |

—

11,8 MWh/t

| — | 0,264 tCO2/MWh |
| --- | --- |

—

0,264 tCO2/MWh

2

(28)  Se fotnot 28 – JRC Ispra.

28

(29)  Kyoto Institute of Technology och Keio-universitetet har tillsammans med andra japanska forskningsinstitut isolerat en typ av bakterie, Ideonella sakaiensis, som kan ”äta” plast genom att använda den som en resurs för att överleva och växa till genom en kemisk process som endast involverar två enzymer. Se science.sciencemag.org/content/351/6278/1196, Yoshida m.fl. John McGeehan, professor i biologi vid University of Portsmouth, skapade tillsammans med sina kollegor av en slump en mycket kraftfull version av det plastätande enzymet. Information om detta offentliggjordes i Proceedings of the National Academy of Sciences 2018.

29

Ideonella sakaiensis

---

| 10.8.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 283/69 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 283/69

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: Framtiden för livsmedel och jordbruk

[COM(2017) 713 final]

(2018/C 283/10)

| Föredragande: | Jarmila DUBRAVSKÁ |
| --- | --- |
| Medföredragande: | John BRYAN |

Föredragande:

Jarmila DUBRAVSKÁ

Medföredragande:

John BRYAN

| Remiss | Europeiska kommissionen, 18.1.2018 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Presidiets beslut | 5.12.2017 |
| Ansvarig facksektion | Facksektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö |
| Antagande av facksektionen | 3.5.2018 |
| Antagande vid plenarsessionen | 23.5.2018 |
| Plenarsession nr | 535 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 195/7/18 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 18.1.2018

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Presidiets beslut

5.12.2017

Ansvarig facksektion

Facksektionen för jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö

Antagande av facksektionen

3.5.2018

Antagande vid plenarsessionen

23.5.2018

Plenarsession nr

535

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

195/7/18

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK välkomnar kommissionens meddelande om framtiden för livsmedel och jordbruk och anser att en stark och välfinansierad gemensam jordbrukspolitik (GJP) lägger grunden för ett hållbart och livskraftigt jordbruk i EU. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Den framtida gemensamma jordbrukspolitiken måste uppfylla de ursprungliga mål som fastställdes i Romfördraget samt nya mål kring miljö, klimatförändringar och biologisk mångfald, men också se till att EU:s jordbruksmodell upprätthålls och förblir konkurrens- och livskraftig för att tillgodose EU-medborgarnas behov. Den nya gemensamma jordbrukspolitiken måste även anta och uppnå FN:s mål för hållbar utveckling och COP21-målen. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK välkomnar reformernas inriktning och de nya förslagen om subsidiaritet och den nya genomförandemodellen, och framhåller behovet av att se till att de genomförs på ett sätt som skyddar den gemensamma politiken och den inre marknaden och överensstämmer med åtagandena om förenkling. Kommittén anser emellertid att meddelandet borde ha varit mer konkret. EESK hoppades att kommissionen skulle ta hänsyn till de ståndpunkter från det civila samhället som framförs i detta yttrande i sina kommande lagstiftningsförslag. Tidsplanen för EESK:s yttrande och kommissionens lagstiftningsförslag var alltför snäv. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK ställer sig bakom tvåpelarmodellen för den gemensamma jordbrukspolitiken, där den första pelaren tillhandahåller direktstöd, som bör få en ny inriktning och måste säkerställa en rimlig inkomst för jordbrukare och incitament för tillhandahållandet av kollektiva nyttigheter, samt marknadsstöd, och där den andra pelaren stöder landsbygdsområden och kampen mot avfolkning i linje med Cork 2.0-förklaringen. Vi motsätter oss en medfinansiering av den första pelaren. Kommittén efterlyser att ett rimligt tak fastställs för medfinansiering av den andra pelaren för alla medlemsstater. Kommittén är tydlig med att direktstödet endast bör gå till aktiva jordbrukare på grundval av objektiva kriterier för jordbruksverksamhet och tillhandahållande av kollektiva nyttigheter. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Vi stöder en stark och välfinansierad gemensam jordbrukspolitik och en ökning av EU:s budget till 1,3 % av BNI i linje med tillväxten i EU:s ekonomi. Tillräcklig GJP-finansiering måste tillhandahållas för att ta itu med låga inkomster hos lantbrukare och jordbruksarbetare, inflation och ett eventuellt underskott till följd av brexit, samt ytterligare miljö- och klimatkrav, och för att tillgodose behovet av tillnärmning av direktstödet mellan medlemsstaterna med beaktande av skillnaderna i villkor. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK anser att den gemensamma jordbrukspolitiken måste stödja både småskaliga och storskaliga jordbruk, såväl unga som äldre, nya och etablerade jordbrukare, egenföretagande jordbrukare och deras anställda, kvinnor och män, på ett sådant sätt att livet på landsbygden blir bärkraftigt för aktiva jordbrukare som bedriver jordbruksproduktion, tillhandahåller kollektiva nyttigheter, tar hand om miljön och bidrar till sysselsättningen. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK välkomnar de nya förslagen om subsidiaritet och om att ge medlemsstaterna ett större ansvar, men vill tydligt framhålla att en stark gemensam jordbrukspolitik måste upprätthållas utan åternationalisering som äventyrar den inre marknaden. Subsidiariteten bör endast gälla medlemsstaternas planer för genomförande av den gemensamma jordbrukspolitikens mål, men ge medlemsstaterna utrymme att välja de stödalternativ i första och andra pelaren som bäst passar de former, strukturer och villkor för jordbruket som gäller i de enskilda länderna, med beaktande av naturförhållandena och miljön. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Den föreslagna nya genomförandemodellen för miljö- och klimatmål måste i första hand tillämpas på medlemsstatsnivå. I linje med åtagandet om förenkling måste den vara enkel och lätt att förstå för jordbrukarna, och inte medföra extra kostnader. Nationella strategiska planer måste på gårdsnivå omsättas i enkla planer med lättbegripliga och enkelt mätbara indikatorer. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Förenkling har länge varit ett ledord i meddelanden om den gemensamma jordbrukspolitiken och detta löfte måste infrias i denna reform. EESK anser att reformen erbjuder en verklig möjlighet till förenkling och har gjort en uppställning med mycket konkreta förslag som bör genomföras. Tvärvillkor bör konsolideras med hjälp av tekniska framsteg, formen på och antalet inspektioner på jordbruksföretagen måste ses över och optimeras, och toleransen bör eventuellt höjas i syfte att undvika skenbara överensstämmelser. Jordbrukare bör ha möjlighet att rätta till eventuella brister under en slutavräkningsprocess innan de åläggs eventuella påföljder, och stödet bör utbetalas i tid. I samband med detta bör man tillämpa principen om ettårighet så att behovet av retroaktiva kontroller och påföljder bortfaller. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | EESK är en varm anhängare av förbättrade åtgärder för unga jordbrukare och har föreslagit sex konkreta åtgärder, bland annat en tydlig definition av unga jordbrukare för att ta itu med den brännande frågan om generationsskifte inom jordbruket. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | Ur ett positivt miljöperspektiv och för att öka gräsmarksområdena i hela EU rekommenderar EESK ett stärkt direktstöd till aktiva jordbrukare för permanent gräsmark med högre utbetalningar. |
| --- | --- |

1.11

| 1.12 | Den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2020 bör stärka jordbrukarnas ställning i leveranskedjan så att de kan förvärva en skälig inkomst och inte är den svagaste parten i kedjan (1). Den gemensamma jordbrukspolitiken måste trygga en fungerande inre marknad, med obligatorisk ursprungsmärkning av jordbruksprodukter som inte hämmar den fria rörligheten för varor i EU. |
| --- | --- |

1.12

| 1.13 | EESK anser att den gemensamma jordbrukspolitiken måste komplettera en heltäckande livsmedelspolitik (2). |
| --- | --- |

1.13

| 1.14 | Livsmedelskonsumtionen i EU måste vara hållbar och respektera kravet på låga koldioxidutsläpp (3) och höga miljö- och klimatnormer, i linje med den cirkulära ekonomin och miljöanpassat jordbruk. |
| --- | --- |

1.14

| 1.15 | Jordbruk handlar inte enbart om livsmedelsproduktion utan också om förvaltning av jordbruksmark, användning av vattenresurser och miljövård. EESK uppmanar därför kommissionen att på EU-nivå skydda marken från rofferi och oåterkallelig användning för andra syften. Marken måste även skyddas mot förstöring, ökenspridning, övergivande, förorening och erosion (4). Den nära kopplingen mellan jord- och skogsbruk bör också erkännas. |
| --- | --- |

1.15

| 1.16 | EESK anser att det behövs en betydligt mer konsekvent strategi mellan den gemensamma jordbrukspolitiken och den internationella handelspolitik som bedrivs av EU. Handelspolitiken är avgörande för en framgångsrik gemensam jordbrukspolitik. Kommittén anser därför att alla nya handelsavtal måste kräva att europeiska normer på kritiska områden som livsmedelssäkerhet, miljöpåverkan, djurs och växters hälsa och välbefinnande samt arbetsvillkor respekteras fullt ut. |
| --- | --- |

1.16

2.   Jordbrukets betydelse och framtiden för livsmedel och jordbruk

| 2.1 | Ett hållbart och livskraftigt jordbruk är den enda sektorn som kan tillgodose den mänskliga befolkningens mest grundläggande behov i form av livsmedelsproduktion, och genom markförvaltning och markvård tillhandahåller den även väsentliga kollektiva nyttigheter som rör miljöskyddet av våra naturtillgångar som vatten, jord, luft och biologisk mångfald. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Förutom att tillhandahålla kollektiva nyttigheter skapar jordbruket, skogsbruket och fiskerinäringen, med 11 miljoner sysselsatta, 22 miljoner arbetstillfällen direkt på gårdarna, och ytterligare 22 miljoner arbetstillfällen inom den vidare livsmedelssektorn i hela Europa inom anknutna områden såsom bearbetning, handel och transport och till och med vetenskap, forskning och utbildning. Jordbruket skulle kunna bidra mer till ekonomin, tillväxten och sysselsättningen på landsbygden om ramvillkoren ändrades på rätt sätt. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Jordbruket har en central roll i Europas framtid och för att man ska nå de mål som fastställts i såväl FN:s mål för hållbar utveckling som åtagandena från den 21:a partskonferensen (COP21). När det gäller framtiden för livsmedel och jordbruk kan det europeiska jordbruket, genom en förbättrad livsmedelskedja, ge samhället stora fördelar genom att tillhandahålla ett stort utbud av säkra och överkomliga livsmedel och råvaror på ett hållbart sätt där våra viktigaste miljötillgångar som jord, vatten, luft och biologisk mångfald skyddas, och också ge jordbrukarna en skälig inkomst genom rimliga priser. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | EESK anser att den framtida gemensamma jordbrukspolitiken förutom att uppnå de centrala mål som fastställs i Romfördraget, nämligen att 1) höja produktiviteten inom jordbruket, 2) tillförsäkra jordbrukarna en skälig levnadsstandard, 3) stabilisera marknaderna, 4) trygga försörjningen och 5) tillförsäkra konsumenterna skäliga priser, även måste göra större insatser, särskilt på områdena miljö, klimatförändringar och biologisk mångfald liksom i sociala frågor och sysselsättning på landsbygden. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | EESK konstaterar att de mål för den gemensamma jordbrukspolitiken som fastställdes i Romfördragen har utvecklats med tiden och att alla mål inte har uppnåtts fullt ut. Ett mål var och är att generera tillräckliga inkomster genom att höja jordbruksföretagens produktivitet. Jordbruken är i dag visserligen mer produktiva än någonsin men inkomsterna är ofta otillräckliga, och därför har direktstöden i många fall fått ersätta de ”rättvisa och skäliga” priser som skulle kunna uppnås på marknaderna. Utöver marknadsavkastningen behöver aktiva jordbrukare få samlat gårdsstöd inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | EESK anser att följande grundprinciper bör ligga till grund för den gemensamma jordbrukspolitikens framtida mål:






  — | Att skydda den europeiska jordbruksmodellen med dess multifunktionella roller och bärkraftiga familjejordbruk, små och medelstora företag, kooperativ och andra jordbrukssystem som är historiskt etablerade i EU. Den gemensamma jordbrukspolitiken bör möjliggöra hållbar jordbruksproduktion i EU:s alla regioner. |
| --- | --- | --- |

2.6

—

Att skydda den europeiska jordbruksmodellen med dess multifunktionella roller och bärkraftiga familjejordbruk, små och medelstora företag, kooperativ och andra jordbrukssystem som är historiskt etablerade i EU. Den gemensamma jordbrukspolitiken bör möjliggöra hållbar jordbruksproduktion i EU:s alla regioner.

| — | Starkt direktstöd för att upprätthålla jordbruksinkomster som det går att leva på. |
| --- | --- |

—

Starkt direktstöd för att upprätthålla jordbruksinkomster som det går att leva på.

| — | Kraftfulla åtgärder för landsbygdsutveckling. |
| --- | --- |

—

Kraftfulla åtgärder för landsbygdsutveckling.

| — | En väl fungerande inre marknad. |
| --- | --- |

—

En väl fungerande inre marknad.

| — | En starkare ställning för primärproducenterna i värdekedjan. |
| --- | --- |

—

En starkare ställning för primärproducenterna i värdekedjan.

| — | En hållbar användning och förvaltning av naturresurser som jord, vatten, luft och biologisk mångfald. |
| --- | --- |

—

En hållbar användning och förvaltning av naturresurser som jord, vatten, luft och biologisk mångfald.

| — | Miljöskydd och begränsning av klimatförändringar. |
| --- | --- |

—

Miljöskydd och begränsning av klimatförändringar.

| — | Bevarande av naturen och landskapet. |
| --- | --- |

—

Bevarande av naturen och landskapet.

| — | Stöd för generationsskiften och för att locka unga jordbrukare. |
| --- | --- |

—

Stöd för generationsskiften och för att locka unga jordbrukare.

| — | Främjande av sysselsättning. |
| --- | --- |

—

Främjande av sysselsättning.

| — | Att bevara arbetstillfällen och den sociala delaktigheten. |
| --- | --- |

—

Att bevara arbetstillfällen och den sociala delaktigheten.

| — | Stöd till tillväxt och stärkt konkurrenskraft. |
| --- | --- |

—

Stöd till tillväxt och stärkt konkurrenskraft.

| — | Medborgarnas tillgång till ett brett urval av livsmedel som produceras på ett hållbart sätt, bland annat regionala produkter, produkter med geografiska beteckningar och ekologiska livsmedel. |
| --- | --- |

—

Medborgarnas tillgång till ett brett urval av livsmedel som produceras på ett hållbart sätt, bland annat regionala produkter, produkter med geografiska beteckningar och ekologiska livsmedel.

| — | Att anta en konsekvent handelspolitik som är förenlig med målen för den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

—

Att anta en konsekvent handelspolitik som är förenlig med målen för den gemensamma jordbrukspolitiken.

| — | Obligatorisk ursprungsmärkning som mervärde för konsumenterna. |
| --- | --- |

—

Obligatorisk ursprungsmärkning som mervärde för konsumenterna.

| — | Att prioritera utbildningsåtgärder som är inriktade på att förbättra produktionen av livsmedel och deras kvalitet. |
| --- | --- |

—

Att prioritera utbildningsåtgärder som är inriktade på att förbättra produktionen av livsmedel och deras kvalitet.

| — | Att tillåta cirkulär migration för att tillfredsställa produktionsbehov med hjälp av säsongsarbetare från tredjeländer. |
| --- | --- |

—

Att tillåta cirkulär migration för att tillfredsställa produktionsbehov med hjälp av säsongsarbetare från tredjeländer.

| — | Att främja digitalisering av landsbygdsområden, jordbruket och livsmedelskedjan. |
| --- | --- |

—

Att främja digitalisering av landsbygdsområden, jordbruket och livsmedelskedjan.

| 2.7 | EESK anser att de nya förslagen i kommissionens meddelande kring subsidiaritet och den nya genomförandemodellen är positiva och att de, om de genomförs på rätt sätt, kan få en mycket positiv effekt på den gemensamma jordbrukspolitiken på gårdsnivå i form av förenklingar och minskad byråkrati och en bättre anpassning av åtgärderna till de olika förhållandena i medlemsstaterna och även genom att politiken inriktas mer på miljö och klimatförändringar. Kommittén anser också att detta förutsätter vissa grundläggande ändringar i den gemensamma jordbrukspolitiken som delvis återfinns i kommissionens förslag. Om de genomförs på rätt sätt kan de påverka jordbruket och det faktiska uppnåendet av den gemensamma jordbrukspolitikens mål positivt. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Den gemensamma jordbrukspolitiken måste avspegla de viktigaste målen och prioriteringarna i FN:s mål för hållbar utveckling och COP21-målen. Dessa innefattar utrotning av fattigdom, vilket inbegriper förbättrade jordbruksinkomster, bekämpning av svält, god hälsa och välbefinnande, god utbildning, rent vatten och sanitet, överkomlig och ren energi, anständigt arbete och ekonomisk tillväxt, minskad ojämlikhet, ansvarsfull produktion och konsumtion, klimatåtgärder, vattenskydd och skydd av livet på land. EESK anser att den gemensamma jordbrukspolitiken måste respektera dessa huvudmål, och att detta bör återspeglas i villkoren för direktstöd, särskilt i samband med markfrågor och miljö- och arbetsnormer. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Med tanke på tidpunkten för framläggandet av förslagen föreslår EESK att tydliga övergångsbestämmelser fastställs, om inte annat för att de nödvändiga politiska förfarandena och det administrativa genomförandet förmodligen inte kommer att kunna slutföras före 2022 års utgång. Det behövs tillräckligt med tid för att omställningen från den befintliga till den nya politiken ska kunna genomföras utan problem. Jordbrukarna och jordbrukssektorn behöver klarhet, stabilitet och planeringssäkerhet. EU måste undvika de svårigheter som uppstod i samband med den förra reformen. |
| --- | --- |

2.9

3.   Budget

| 3.1 | Direktstöden måste fortsätta att spela en roll för inkomsttryggheten eftersom de nuvarande ramvillkoren inte gör det möjligt för jordbrukarna att generera tillräckliga inkomster genom försäljning av sina produkter. Eftersom man samtidigt bör skapa en marknad för ”kollektiva nyttigheter” för jordbrukare som inte bara kompenserar de extra bördorna för jordbrukarna och eventuell minskad avkastning utan också påverkar deras inkomster – något som EESK starkt stöder – bör politiken erbjuda tillräcklig finansiering så att dessa löften också kan infrias. Kommittén ställer sig kritisk till att meddelandet inte innehåller någon analys av de verkliga finansieringsbehoven för den nya ”rättvisare och miljövänligare gemensamma jordbrukspolitiken” (5). |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | EESK kräver därför att det skapas en stark budget för den gemensamma jordbrukspolitiken men anser att den är hotad. För att kunna tillgodose de nya kraven på att den gemensamma jordbrukspolitiken ska uppfylla ytterligare miljö- och klimatkrav på gårdsnivå, ta itu med behovet av tillnärmning av direktstöden mellan medlemsstaterna med beaktande av skillnader i villkoren, fortsätta reagera på trycket från låga jordbruksinkomster samt överbrygga inkomstklyftan i förhållande till andra sektorer i samhället och ta itu med inflationen, måste GJP-budgeten förmodligen utökas avsevärt. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Sedan 1980-talet har utgifterna för den gemensamma jordbrukspolitiken minskat från cirka 70 % av EU:s budget till 38 %. Budgeten för den gemensamma jordbrukspolitiken höjdes inte när antalet medlemsstater i EU snabbt ökade med 18 och EU:s jordbruksareal ökade betydligt. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | EESK noterar förslagen från Europaparlamentet om att öka EU:s budget från 1,0 % till minst 1,3 % av BNI. Det är dock oklart hur stor del av de extra medel som avsätts som skulle tillfalla jordbruket och om detta räcker för att ge den gemensamma jordbrukspolitiken en tillräcklig och lämplig budget och för att uppfylla alla de ambitiösa målen och kraven. Både det civila samhället och Europaparlamentet ställer sig bakom en stark budget och den stabilitet som detta medför. Förslag till reform av den gemensamma jordbrukspolitiken utan en tillräcklig budget kommer inte att lyckas. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | Eventuella underskott i EU:s budget, och särskilt i GJP-budgeten, till följd av brexit måste kompenseras genom ytterligare bidrag från medlemsstaterna. Dessutom måste förslag om att finansiera nya EU-åtgärder inbegripa nya medel. |
| --- | --- |

3.5

4.   Subsidiaritet

| 4.1 | EESK välkomnar förslaget om att införa mer subsidiaritet i den gemensamma jordbrukspolitiken, men betonar vikten av att bibehålla en stark gemensam jordbrukspolitik och en stark inre marknad i EU. Subsidiariteten får inte undergräva den gemensamma jordbrukspolitiken eller den inre marknaden på något sätt. Dessutom menar EESK:s ledamöter att subsidiariteten inte får leda till att den gemensamma jordbrukspolitiken åternationaliseras i någon medlemsstat, vilket vi ser med oro på. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Subsidiariteten bör endast gälla de planer som tas fram av medlemsstaterna för att genomföra GJP-prioriteringar, men politikens tvåpelarmodell måste bibehållas. EESK välkomnar initiativet att utveckla jordbruket i migranters ursprungsregioner. Arbetsnormerna för alla arbetstagare, inklusive säsongsarbetare, måste respekteras. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | Kommissionen har en viktig roll när det gäller att godkänna, kontrollera och – vid bristande efterlevnad – eventuellt fatta beslut om påföljder i samband med de nationella genomförandeplanerna för att se till att den gemensamma jordbrukspolitiken förblir gemensam. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | Det bärande elementet i en positiv subsidiaritet bör vara att låta medlemsstaterna utforma de system och verksamheter inom ramen för utbetalningar från första och andra pelaren som bäst passar de former, strukturer och villkor för jordbruket som gäller i de enskilda länderna, och samtidigt säkerställa ett bättre uppfyllande av klimat- och miljömål. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | Subsidiariteten bör också ge medlemsstaterna flexibilitet att anta den utformning, de villkor och de regler för tvärvillkor som bäst passar omständigheterna i deras land och som i sin tur leder till verklig och genomgripande förenkling på gårdsnivå, samtidigt som man bibehåller ordentliga kontroller. |
| --- | --- |

4.5

5.   Den nya genomförandemodellen

| 5.1 | I meddelandet om den gemensamma jordbrukspolitiken föreslår kommissionen en ny genomförandemodell som, genom subsidiaritet, låter medlemsstaterna att utforma en blandning av obligatoriska och frivilliga åtgärder inom båda pelarna för att uppnå EU:s miljö- och klimatmål. Det föreslås att medlemsstaterna ska fastställa kvantitativa mål i strategiska planer för att se till att målen uppnås. Det föreslås också att allt direktstöd till jordbrukarna ska beviljas på villkoret att de anammar (eller bibehåller) en miljö- och klimatpraxis. Kommissionen föreslår också att man belönar jordbrukare som tillämpar mer ambitiösa frivilliga rutiner, vilket kommer att kräva starka ekonomiska incitament. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | Kommittén är tydlig med att kvantitativa mål, resultat och resultatindikatorer om miljö och klimatförändringar måste tillämpas främst på medlemsstatsnivå. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | På gårdsnivå skulle den nya genomförandemodellen kunna bestå av en enkel plan som omfattar de viktigaste aspekterna av miljö- och klimatåtgärder för att skydda jord, vatten, luft, biologisk mångfald och landskapet samt näringsförvaltning. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Ytterligare och högre utbetalningar skulle göras inom den andra pelaren, om strängare, frivilliga miljörelaterade, sociala, arbetsrättsliga och klimatrelaterade villkor uppfylls. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | EESK anser att det är mycket viktigt att den nya genomförandemodellen är i linje med målen om förenkling och är lätt att förstå och tillämpa på gårdsnivå. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Tillämpningen av den nya genomförandemodellen får inte medföra några extra kostnader på gårdsnivå i form av rådgivningstjänster eller efterlevnadskostnader som kommer att erodera direktstödet. Alla kostnader på gårdsnivå för att efterleva de ökade kraven på att möta de nya miljö- och klimatutmaningarna måste avspeglas i högre utbetalningar och budgetanslag på medlemsstatsnivå. |
| --- | --- |

5.6

| 5.7 | EESK välkomnar kommissionens förslag att anamma begreppet ”smart jordbruk”, som bidrar till att förbättra inkomsterna från jordbruket och samtidigt uppnå miljömässiga fördelar. Det skulle innebära att man utnyttjar utbildning, överföring av kunskap och teknik i syfte att uppnå en effektivitetsökning i förbrukningen av vatten, energi, gödningsmedel samt exempelvis bekämpningsmedel (6) och att man främjar ekologiska produktionsmetoder såsom miljöanpassad markförvaltning, ekologiskt jordbruk och agroekologi. |
| --- | --- |

5.7

6.   Förenkling

| 6.1 | EESK är en varm anhängare av en betydande förenkling av den gemensamma jordbrukspolitiken och genomförande av de politiska åtagandena om förenkling i syfte att uppnå konkreta fördelar, bland annat en minskning av den byråkratiska bördan för jordbrukarna. Förenkling har utlovats i många tidigare reformer av den gemensamma jordbrukspolitiken, men har införts i mycket liten utsträckning eller inte alls. |
| --- | --- |

6.1

| 6.2 | Det är synnerligen viktigt att lagstiftningsförslagen medför en verklig förenkling av de mest byråkratiska inslagen i den gemensamma jordbrukspolitiken, särskilt kring kontroller på plats i anslutning till stödansökningar som avser arealrelaterade stödordningar och de mycket omfattande och komplicerade tvärvillkor som jordbrukare måste uppfylla enligt de föreskrivna verksamhetskraven och god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden. Samtidigt är det viktigt att ett effektivt, ändamålsenligt och riskbaserat kontrollsystem införs som under alla omständigheter hänger samman med att det finns ett rådgivnings- och incitamentssystem för jordbrukare i föregående led. |
| --- | --- |

6.2

| 6.3 | Även om omnibusförordningen i viss mån innehöll välkomna förenklingar behövs det ytterligare ändringar för att uppfylla målet om förenkling. |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | EESK föreslår att det införs förenklingar inom följande områden genom den nya genomförandemodellen, subsidiaritet och ett bättre utnyttjande av modern teknik, där man utnyttjar det gemensamma forskningscentrumets resurser och verktyg.






  — | En fullständig översyn och omarbetning av kontrollsystemet på gårdsnivå är nödvändig för att göra det mer effektivt och mindre byråkratiskt. Detta bör ske på grundval av en princip om ettårighet (inga retroaktiva kontroller) samt med fokus på handledning och korrigering i stället för straff och påföljder i första skedet. |
| --- | --- | --- |

6.4

—

En fullständig översyn och omarbetning av kontrollsystemet på gårdsnivå är nödvändig för att göra det mer effektivt och mindre byråkratiskt. Detta bör ske på grundval av en princip om ettårighet (inga retroaktiva kontroller) samt med fokus på handledning och korrigering i stället för straff och påföljder i första skedet.

| — | En förbättrad användning av ny teknik, satellitinspektioner och fjärranalys skulle kunna ersätta vissa kontroller på plats av tvärvillkoren. |
| --- | --- |

—

En förbättrad användning av ny teknik, satellitinspektioner och fjärranalys skulle kunna ersätta vissa kontroller på plats av tvärvillkoren.

| — | De nuvarande föreskrivna verksamhetskraven och kraven om god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden bör optimeras utan att man gör avkall på kontroller eller normer. |
| --- | --- |

—

De nuvarande föreskrivna verksamhetskraven och kraven om god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden bör optimeras utan att man gör avkall på kontroller eller normer.

| — | Toleransen bör höjas för att ta hänsyn till de särdrag som kännetecknar faktisk jordbruksverksamhet, som i många fall kan vara ett enmansföretag, och en lämplig tidsfrist för att korrigera eller rätta till eventuella överträdelser bör ges. |
| --- | --- |

—

Toleransen bör höjas för att ta hänsyn till de särdrag som kännetecknar faktisk jordbruksverksamhet, som i många fall kan vara ett enmansföretag, och en lämplig tidsfrist för att korrigera eller rätta till eventuella överträdelser bör ges.

| — | Inspektionerna får inte försena utbetalningar av stöd och det bör finnas regler om att eventuella påföljder rörande stödberättigande och tvärvillkor/verksamhetskrav bör tillämpas följande år (7). |
| --- | --- |

—

Inspektionerna får inte försena utbetalningar av stöd och det bör finnas regler om att eventuella påföljder rörande stödberättigande och tvärvillkor/verksamhetskrav bör tillämpas följande år (7).

| 6.5 | Subsidiariteten ger medlemsstaterna möjlighet att besluta om ytterligare förenkling på gårdsnivå för att ta hänsyn till särskilda omständigheter, och samtidigt upprätthålla tillhandahållandet av kollektiva nyttigheter. |
| --- | --- |

6.5

7.   Direktstöd, landsbygdsutveckling och en samlad marknadsordning

| 7.1 | En färsk rapport från Europeiska revisionsrätten visade att ordningen för grundstöd för jordbrukare operativt sett är på rätt väg, men endast i begränsad utsträckning har lett till förenkling, mer riktat stöd och konvergens av stödnivåer. Dessutom konstaterar revisionsrätten att ordningen för grundstöd är en betydande inkomstkälla för många jordbrukare men att den har inneboende begränsningar. Den tar inte hänsyn till marknadsvillkor, användning av jordbruksmark eller gårdens individuella omständigheter och grundar sig inte på en analys av jordbrukarnas totala inkomstsituation. |
| --- | --- |

7.1

| 7.2 | Direktstödet har för många jordbrukare alltså blivit det viktigaste instrumentet i den gemensamma jordbrukspolitiken (8) och har en avgörande betydelse för det europeiska jordbruket genom att det stöder jordbruksinkomsterna, bidrar till att skydda EU:s jordbruksmodell och upprätthåller de högsta livsmedels- och miljönormerna, eftersom jordbrukarna ofta inte längre kan uppnå tillräckliga inkomster genom produktion och försäljning av sina produkter på marknaden. I genomsnitt utgör direktstödet 46 % av jordbruksinkomsterna för omkring 7 miljoner jordbrukare, och omfattar 90 % av den brukade marken i EU (9). I vissa sektorer och regioner är direktstödet ännu viktigare och helt nödvändigt för jordbrukets överlevnad. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | EESK beklagar denna utveckling, som gör jordbruket alltmer beroende av budgetförhandlingar. För EESK gäller följande: Den gemensamma jordbrukspolitiken måste först och främst se till att stabiliserade marknader (och rättvisa handelsavtal) leder till att försäljning av produkter som framställts på ett hållbart sätt genererar rättvisa inkomster. Samtidigt välkomnar kommittén att politiken vill säkerställa en marknad för tillhandahållande av kollektiva nyttigheter som påverkar inkomsterna positivt. |
| --- | --- |

7.3

| 7.4 | Detta kommer att göra det nödvändigt att ändra inriktningen på direktstöden, och detta framgår också tydligt av kommissionens meddelande. Kommittén ställer sig positiv till att kommissionen tar upp frågan om huruvida den nuvarande fördelingen av medlen kan upprätthållas. Alla eventuella förändringar måste dock innebära att ett av de viktigaste inslagen i politiken bibehålls: skyddet av den välfungerande inre marknad som den gemensamma jordbrukspolitiken har lett fram till under årens lopp. |
| --- | --- |

7.4

| 7.5 | Kommittén är bekymrad över bristen på stöd till jordbrukare som erhåller ett lågt eller inget direktstöd, såsom frukt- och grönsaksodlare med små arealer, eller till exempel lantbrukare som föder upp boskap på bete i medlemsstater som inte erbjuder produktionsbaserat stöd för deras tjänster. |
| --- | --- |

7.5

| 7.6 | EESK stöder att tvåpelarmodellen för den gemensamma jordbrukspolitiken bibehålls, med direktstöd och marknadsåtgärder för att stödja jordbruksinkomster i den första pelaren och insatser inriktade på ekonomiska, miljörelaterade, arbetsrättsliga och sociala aspekter av jordbruket och i landsbygdsområden, i linje med Cork 2.0-förklaringen, i den andra pelaren (10). |
| --- | --- |

7.6

| 7.7 | EESK stöder förslagen om en högre ambitionsnivå och en ökad inriktning på miljövård och klimatåtgärder inom båda pelarna för att miljöanpassa den gemensamma jordbrukspolitiken, där den nuvarande politiken har visat sig alltför byråkratisk och bör effektiviseras. |
| --- | --- |

7.7

| 7.8 | Direktstödet får endast gå till aktiva jordbrukare på grundval av tydliga objektiva kriterier samt regional praxis där jordbruksverksamhet och tillhandahållande av kollektiva nyttigheter står i centrum. Direktstödet ska inte vara tillgängligt för dem som endast äger mark och som inte aktivt bedriver jordbruksproduktion eller tillhandahåller kollektiva nyttigheter. |
| --- | --- |

7.8

| 7.9 | Vid behov måste medlemsstaterna tillåtas att höja nivån på de kopplade stöden för att kraftfullt stötta utsatta sektorer och regioner, utan snedvridning av marknaden. Detta kommer att bidra till att bevara den biologiska mångfalden, gräsmarksbruk och andra sektorer som är på tillbakagång och förhindra nedläggning av jordbruk, inte minst i avlägsna landsbygdsområden där det inte är möjligt att anta eller övergå till andra typer av jordbruk. Dessutom bör medlemsstaterna ges mer flexibilitet att rikta stödet från den andra pelaren för att förbättra situationen i utsatta sektorer och regioner som är på tillbakagång, där kopplat stöd kanske inte är lämpligt. |
| --- | --- |

7.9

| 7.10 | EESK anser att familjejordbruken måste stödjas på ett mer målinriktat sätt. I syfte att förbättra lönsamheten hos små jordbruksföretag bör de lämpligaste frivilliga åtgärderna inom den gemensamma jordbrukspolitikens första och andra pelare användas. En eventuell omfördelning av stöden mellan stödmottagare får inte leda till höjda mark- eller arrendepriser eller till minskade inkomster och minskad lönsamhet för aktiva jordbrukare. |
| --- | --- |

7.10

| 7.11 | Varje medlemsstat kommer att ha antagit en strategisk plan. På grundval av denna kommer medlemsstaten att vidta åtgärder för att tillhandahålla stöd till jordbruket. Taket för direktstödet inom den första pelaren bör läggas på en rättvis och rimlig nivå för enskilda jordbrukare. Justeringar bör vara möjliga och hänsyn bör tas till partnerskap, kooperativ, bolag och antalet anställda som måste försäkras. Taket bör inte gälla för frivilliga miljöåtgärder och för dem som tillhandahåller kollektiva nyttigheter. Medel som drivs in till följd av taket skulle kunna användas till omfördelningsstöd. Medlemsstaten får ta hänsyn till sysselsättning, animalieproduktion och känsliga sektorer. |
| --- | --- |

7.11

| 7.12 | Vad beträffar grundstödet föreslås att länder som har infört en annan modell än systemet med enhetligt grundstöd, t.ex. en hybridmodell eller en tillnärmande modell, bör få behålla denna modell efter 2020 om den lämpar sig bättre för förhållandena i dessa länder (11). Medlemsstater med en enhetlig arealersättning bör ha möjlighet att avskaffa systemet med stödrättigheter. Ett fast stöd per hektar kan i vissa fall gynna producenter av jordbruksgrödor mer än arbetsintensiva sektorer såsom djuruppfödning och frukt- och grönsaksodling. |
| --- | --- |

7.12

| 7.13 | För att upprätthålla den gemensamma jordbrukspolitiken som en stark gemensam EU-politik anser EESK att den första pelaren inte får omfatta någon medfinansiering. EESK stöder inte idén om att ge medlemsstaterna möjlighet att överföra medel från den andra till den första pelaren. Vi anser att man bör fastställa en rimlig nivå för samfinansieringen av den andra pelaren för alla medlemsstater. |
| --- | --- |

7.13

| 7.14 | Nivån på direktstödet till jordbrukarna i de enskilda EU-medlemsstaterna måste tillnärmas ytterligare för att ta hänsyn till skillnaderna i villkor och därmed skapa lika konkurrensvillkor för jordbrukarna i alla medlemsstater och för att sörja för en balanserad utveckling av landsbygden i hela EU (12). |
| --- | --- |

7.14

| 7.15 | En stark andra pelare för landsbygdsutvecklingspolitiken med visst spelrum vid utformningen är avgörande för att stödja de jordbruksrelaterade, ekonomiska, miljörelaterade och sociala behoven i landsbygdsområden, inklusive mer utsatta regioner, i linje med Cork 2.0-förklaringen. Åtgärder bör inriktas på att bekämpa avfolkning, i samverkan med andra strukturåtgärder. EESK betonar också den nära kopplingen mellan jord- och skogsbruket och skogens roll i landsbygdsekonomier. |
| --- | --- |

7.15

| 7.16 | Stöd till områden med naturliga eller andra särskilda begränsningar är en av de åtgärder som är av särskild betydelse för att återställa, bevara och stärka de ekosystem som är beroende av jord- och skogsbruk (13). Stöd till jordbrukare som bedriver verksamhet i områden med naturliga eller andra särskilda begränsningar är avgörande för att bevara jordbruket i dessa områden och förebygga nedläggning av jordbruk och i slutändan avfolkning av landsbygden. Medlemsstaterna måste tilldelas tillräckliga ekonomiska anslag från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) till stöd för områden med naturliga eller andra särskilda begränsningar. |
| --- | --- |

7.16

| 7.17 | Kommittén fortsätter att stödja en förstärkning av stödet i områden med naturliga eller andra särskilda begränsningar. Detta bör variera beroende på nackdelarnas omfattning, som bör grunda sig på de befintliga biofysikaliska kriterierna för fastställande av områden med naturliga eller andra särskilda begränsningar. |
| --- | --- |

7.17

| 7.18 | EESK föreslår att den nuvarande samlade marknadsordningen ska förbättras och förstärkas så att den ger ett effektivt skyddsnät och marknadsstöd, särskilt vid kriser eller utmaningar såsom det ryska embargot eller brexit, i syfte att skydda primärproducenter, beredningsföretag, konsumenter, marknader och arbetstillfällen. EESK anser att kommissionens lagstiftningsförslag måste ha ett mycket starkare fokus på frågorna ”marknader” och ”handel” och inbegripa meningsfulla och konkreta åtgärder. |
| --- | --- |

7.18

| 7.19 | Den gemensamma jordbrukspolitiken bör stärka jordbrukarnas ställning så att de inte är den svagaste parten i försörjningskedjan (14). EESK välkomnar kommissionens initiativ att utarbeta lagstiftningsåtgärder för att ta itu med illojala handelsmetoder. Dessa måste läggas fram så snart som möjligt, så att det stöd som tillhandahålls genom EU:s budget inte går förlorat för jordbruket utan i stället skapar värde och hjälper jordbrukarna att släppa ut sina produkter på marknaden till rättvisa priser. Dessutom rekommenderar EESK att man omsätter förslagen från arbetsgruppen för jordbruksmarknader (AMTF). |
| --- | --- |

7.19

| 7.20 | En välfungerande inre marknad måste utgöra kärnan i den gemensamma jordbrukspolitiken. Den senaste tidens tendenser till åternationalisering på den inre marknaden är mycket oroande eftersom det leder till större pris- och marknadsskillnader. Det är nödvändigt att införa regler, där sådana inte redan finns, för obligatorisk märkning av jordbruksprodukters och livsmedels ursprung för att förhindra bedrägerier och ge konsumenterna möjlighet att göra välgrundade val, just för att sådana regler inte ska undergräva eller begränsa den fria rörligheten för varor på den inre marknaden (15). Illojal konkurrens genom bristande efterlevnad av arbetsnormer (avtal, social trygghet, hälsa och säkerhet på arbetsplatsen) äventyrar allvarligt den inre marknaden. |
| --- | --- |

7.20

| 7.21 | Politisk osäkerhet, klimatförändringar och andra faktorer medför att jordbrukarna allt oftare konfronteras med naturkatastrofer pga. väder och stora prisfluktuationer på marknaderna. Jordbruksinkomsterna kan påverkas kraftigt av instabila råvarupriser. EESK uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att sörja för instrument som hjälper jordbrukarna att effektivt övervinna riskerna och trygga en stabil inkomst för sig själva. Den nuvarande krisreservmekanismen bör ses över i syfte att samla ekonomiska resurser för att möjliggöra effektiva svar på krissituationer. EESK vill tydligt framhålla att ett starkt direktstöd är det bästa sättet att trygga jordbrukarnas inkomst. |
| --- | --- |

7.21

8.   Unga jordbrukare, generationsskifte, nya jordbrukare och kvinnor inom jordbruket

| 8.1 | Antalet unga jordbrukare minskar stadigt, liksom antalet jordbrukare överlag. Den snabba minskningen av antalet jordbrukare från 14,5 miljoner till 10,7 miljoner (16) under den förra budgetperioden gäller dock alla åldersgrupper (17). Trots samma stödmöjligheter genom den gemensamma jordbrukspolitiken varierar antalet unga jordbrukare och deras andel kraftigt mellan medlemsstaterna (18). Under 2016 var endast 31,8 % av EU:s jordbruksarbetare under fyrtio, jämfört med 42,4 % av den förvärvsarbetande befolkningen som helhet (19). |
| --- | --- |

8.1

| 8.2 | EESK föreslår att GJP-stödet till unga jordbrukare och till ett generationsskifte förbättras. Dessutom bör medlemsstaterna ges utrymme att erbjuda unga jordbrukare och unga jordbruksanställda åtgärder för stabila inkomster, skatteförmåner eller andra stimulansordningar. De bör också vidta åtgärder för att få in nya jordbrukare (över 40 år) för att ta hänsyn till att rörligheten på arbetsmarknaden på landsbygden ökar på samma sätt som i städer. |
| --- | --- |

8.2

| 8.3 | EESK föreslår att definitionen av ”ung jordbrukare” förtydligas som en person under 40 år som har de nödvändiga kvalifikationerna och uppfyller de fastställda kraven för en aktiv jordbrukare. |
| --- | --- |

8.3

| 8.4 | Unga jordbrukare konfronteras med stora risker, höga kostnader och en osäker inkomst från sin verksamhet. EESK lägger fram följande konkreta förslag för att stödja och bistå unga jordbrukare och främja ett generationsskifte:






  — | Förbättra inkomster och investeringsstöd genom ökat stöd till unga kvalificerade jordbrukare i första och andra pelaren. |
| --- | --- | --- |

8.4

—

Förbättra inkomster och investeringsstöd genom ökat stöd till unga kvalificerade jordbrukare i första och andra pelaren.

| — | Öka stödet med 25 % för unga jordbrukare i den första pelaren. |
| --- | --- |

—

Öka stödet med 25 % för unga jordbrukare i den första pelaren.

| — | Inför ett pensionsprogram, i den andra pelaren, för jordbrukare som vill lämna yrket och överlämna sina gårdar till unga kvalificerade jordbrukare, inklusive en bestämmelse om mobilitet inom markägande. |
| --- | --- |

—

Inför ett pensionsprogram, i den andra pelaren, för jordbrukare som vill lämna yrket och överlämna sina gårdar till unga kvalificerade jordbrukare, inklusive en bestämmelse om mobilitet inom markägande.

| — | Inför ett installationsprogram och andra riktade åtgärder, i den andra pelaren, för unga jordbrukare för att hjälpa dem att etablera sig. |
| --- | --- |

—

Inför ett installationsprogram och andra riktade åtgärder, i den andra pelaren, för unga jordbrukare för att hjälpa dem att etablera sig.

| — | Ge ett inkomststöd under fem år till unga som etablerar små jordbruksföretag för produkter avsedda för de lokala marknaderna i syfte att möjliggöra en gradvis installation. |
| --- | --- |

—

Ge ett inkomststöd under fem år till unga som etablerar små jordbruksföretag för produkter avsedda för de lokala marknaderna i syfte att möjliggöra en gradvis installation.

| — | Ta fram finansiella instrument för att bistå med startkapital och lån till låg kostnad. |
| --- | --- |

—

Ta fram finansiella instrument för att bistå med startkapital och lån till låg kostnad.

| — | Innovations- och kunskapsöverföringsstöd som riktar sig till unga jordbrukare. |
| --- | --- |

—

Innovations- och kunskapsöverföringsstöd som riktar sig till unga jordbrukare.

| 8.5 | Andelen kvinnor som arbetar inom jordbruket i EU är lägre än andelen kvinnor i arbetslivet i generellt sett, 35,1 % jämfört med 45,9 %, och varierar avsevärt mellan medlemsstaterna. Den kvinnliga arbetsstyrkans roll är dock mycket betydelsefull. Det är därför viktigt att man i den gemensamma jordbrukspolitiken inbegriper åtgärder för att få in fler kvinnor i jordbruket och för att öka deras motivation. |
| --- | --- |

8.5

9.   Insatser av stort mervärde för miljön

| 9.1 | EESK välkomnar den starka inriktningen på miljö och klimatförändringar i meddelandet om den gemensamma jordbrukspolitiken och särskilt på skydd av och hållbar utveckling av mark, vatten, luft och biologisk mångfald på gårdsnivå. |
| --- | --- |

9.1

| 9.2 | Utöver sina produktiva funktioner fyller permanent gräsmark, som utgör mer än 20 % av EU:s yta, en rad andra funktioner. Den medför uppenbara miljöfördelar, särskilt i form av kolsänka och ekologisk stabilitet som en viktig källa till biologisk mångfald i jordbruksområden. |
| --- | --- |

9.2

| 9.3 | Av detta skäl och för att öka EU:s gräsmarksområden rekommenderar EESK att den gemensamma jordbrukspolitiken ger medlemsstaterna möjlighet att a) tillhandahålla ett stärkt direktstöd till aktiva jordbrukare för permanent gräsmark, med ett nytt högre stöd för gräsmark, och b) stödja marknadsföringsinitiativ för produkter som härrör från betesbruket. En förutsättning för att erhålla högre stödbelopp är att den sökande uppfyller kraven i fråga om lägsta djurtäthet och betesperiod. Vi noterar emellertid också ett antal problem vad gäller stödberättigandet för permanent gräsmark i systemet för identifiering av jordbruksskiften (LPIS) (20) till följd av brister i övervakning och ofullständiga källuppgifter, vilket resulterar i utbetalning av stöd för icke stödberättigade arealer. |
| --- | --- |

9.3

| 9.4 | EESK noterar också långvariga terminologiska brister i beskrivningen av gräsmarker. Vi föreslår att man använder det samlande begreppet ”permanent gräsmark”, vilket skulle undanröja de terminologiska skillnader som är ett arv från tidigare perioder (21). Förordningen bör också bättre definiera och beakta animalieproduktion som använder icke örtartat bete, vilket är vanligt förekommande i många delar av EU, eftersom detta spelar en avgörande roll för miljöskyddet. |
| --- | --- |

9.4

| 9.5 | Mark är en begränsande faktor i första hand för jordbruket och därefter andra sektorer. Inom EU har olika åtgärder vidtagits, såväl lagstiftningsåtgärder som andra åtgärder, för att skydda marken. En gemensam europeisk ram skulle dock säkerställa ett hållbart utnyttjande och skydd av jordbruksmark och jordbruksjord (22). Att skydda markens hälsa och bördighet bör vara ett av de mål som fastställs på EU-nivå som en del av GJP:s nya genomförandemodell. Kommittén anser att man bör utarbeta och genomföra en proteinstrategi för EU för att öka självförsörjningsgraden för proteinfoder. |
| --- | --- |

9.5

10.   Handel och internationella frågor

| 10.1 | Det europeiska jordbruket är världens största nettoexportör av jordbruksprodukter och dess framgång bygger i hög grad på handel med tredjeländer. Potentialen hos framtida frihandelsavtal som är rättvisa och ömsesidigt fördelaktiga bör utnyttjas för att garantera ett fortsatt bidrag till sysselsättning och jordbrukarnas inkomster. |
| --- | --- |

10.1

| 10.2 | EESK anser att det behövs en mycket mer konsekvent strategi mellan den gemensamma jordbrukspolitiken och den handelspolitik som bedrivs av EU. Den gemensamma jordbrukspolitiken är en positiv driftkraft i politiken för stöd till familjejordbruk och andra gårdsstrukturer i EU, samt för högre normer inom viktiga områden som livsmedelssäkerhet, miljö och arbete. I handelsförhandlingar, t.ex. Mercosur, accepterar EU emellertid import av livsmedel som inte uppfyller EU:s normer för livsmedelssäkerhet och som produceras med lägre miljönormer och fullkomligt oacceptabla arbetsnormer. |
| --- | --- |

10.2

| 10.3 | Alla EU:s handelsavtal måste respektera principen om livsmedelssuveränitet och gemenskapspreferens, som omfattar EU-livsmedel för EU-medborgare, och en gemensam yttre tulltaxa. Upprätthållande och skydd av de högsta möjliga normerna för sanitära, fytosanitära och miljörelaterade villkor samt arbetstagarnas villkor är nödvändigt för att förhindra koldioxidläckage och förlust av arbetstillfällen. |
| --- | --- |

10.3

| 10.4 | Ett aktuellt exempel på positiv handel är t.ex. avtalet mellan EU och Japan, där likvärdiga normer upprätthölls och inga större koldioxidläckage eller förluster av arbetstillfällen uppstod. Däremot medför det föreslagna EU–Mercosur-avtalet betydande koldioxidläckage på grund av den fortsatta förstörelsen av Amazonas regnskogar, ytterligare växthusgasutsläpp och förlust av arbetstillfällen. Utsläppen av växthusgaser från brasilianskt nötkött uppskattas till 80 kg CO2-ekvivalent/kg, jämfört med EU:s produktion på 19 kg CO2-ekvivalent/kg. De ekonomiska partnerskapsavtalen med utvecklingsländer bör ta hänsyn till effekterna på sysselsättningen och de sociala normerna i bestämmelseländerna. |
| --- | --- |

10.4

11.   Livsmedel och hälsa

| 11.1 | EU:s jordbrukare och den gemensamma jordbrukspolitiken tillförsäkrar medborgarna i Europeiska unionen tillräckliga mängder (23) säkra livsmedel av hög kvalitet till överkomliga priser och som producerats i enlighet med miljönormerna. Den gemensamma jordbrukspolitiken är gynnsam för jordbruket, som ligger till grund för EU:s livsmedelsindustri (24). |
| --- | --- |

11.1

| 11.2 | EESK framhåller att EU:s befintliga politiska verktyg behöver anpassas och harmoniseras för att tillhandahålla miljömässigt, ekonomiskt och sociokulturellt hållbara livsmedelssystem. Kommittén upprepar även att en heltäckande livsmedelspolitik bör utgöra ett komplement till – och inte ersätta – en omarbetad gemensam jordbrukspolitik (25). |
| --- | --- |

11.2

| 11.3 | EESK uppmanar kommissionen att skydda konsumenterna genom att se till att de produktionskrav till gagn för miljö och produktionsdjur samt de sanitära och fytosanitära standarder och sociala normer som gäller på den inre marknaden också bör vara tillämpliga på import från tredjeländer. |
| --- | --- |

11.3

Bryssel den 24 maj 2018.

Luca JAHIER

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EESK:s yttrande om De viktigaste underliggande faktorer som påverkar den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2020 (EUT C 75, 10.3.2017, s. 21).

1

De viktigaste underliggande faktorer som påverkar den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2020

(2)  EESK:s yttrande om Det civila samhällets bidrag till utvecklingen av en heltäckande livsmedelspolitik i EU (EUT C 129, 11.4.2018, s. 18).

2

Det civila samhällets bidrag till utvecklingen av en heltäckande livsmedelspolitik i EU

(3)  EESK:s yttrande om Klimaträttvisa (EUT C 81, 2.3.2018, s. 22).

3

Klimaträttvisa

(4)  EESK:s yttrande om Markanvändning för hållbar livsmedelsproduktion och ekosystemtjänster (EUT C 81, 2.3.2018, s. 72).

4

Markanvändning för hållbar livsmedelsproduktion och ekosystemtjänster

(5)  I sitt yttrande EUT C 354, 28.12.2010, s. 35 påpekade EEESK att den europeiska jordbruksmodellen inte kan köpas till världsmarknadspris.

5

(6)  EESK:s yttrande om En möjlig omformning av den gemensamma jordbrukspolitiken (EUT C 288, 31.8.2017, s. 10).

6

En möjlig omformning av den gemensamma jordbrukspolitiken

(7)  EESK:s yttrande om En möjlig omformning av den gemensamma jordbrukspolitiken (EUT C 288, 31.8.2017, s. 10 – punkt 4.24).

7

En möjlig omformning av den gemensamma jordbrukspolitiken

(8)  ”Jordbrukare behöver direktstöd”. Sammanfattning av resultaten från det offentliga samrådet om modernisering och förenkling av den gemensamma jordbrukspolitiken (Ecorys) – tabell 6.1, s. 95.

8

(9)  Framtiden för livsmedel och jordbruk, COM(2017) 713 final.

9

(10)  EESK:s yttrande om ”Från Cork 2.0-förklaringen till konkreta åtgärder” (EUT C 345, 13.10.2017, s. 37).

10

(11)  EESK:s yttrande om En möjlig omformning av den gemensamma jordbrukspolitiken (EUT C 288, 31.8.2017).

11

En möjlig omformning av den gemensamma jordbrukspolitiken

(12)  EESK:s yttrande om En möjlig omformning av den gemensamma jordbrukspolitiken (EUT C 288, 31.8.2017, s. 10 – punkt 1.12).

12

En möjlig omformning av den gemensamma jordbrukspolitiken

(13)  Bilaga VI till förordning (EU) nr 1305/2013.

13

(14)  EESK:s yttrande om De viktigaste underliggande faktorer som påverkar den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2020 (EUT C 75, 10.3.2017, s. 21).

14

De viktigaste underliggande faktorer som påverkar den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2020

(15)  EESK:s yttrande om En möjlig omformning av den gemensamma jordbrukspolitiken (EUT C 288, 31.8.2017, s. 10).

15

En möjlig omformning av den gemensamma jordbrukspolitiken

(16)  Tio miljoner i EU-28 under 2015 (Eurostat 2017).

16

(17)  Antalet jordbrukare i EU-27: 14,5 miljoner (2005), 10,7 miljoner (2013).

17

(18)  Den största nedgången under perioden 2007–2013 ägde rum i Polen, Tyskland och Italien, medan antalet ökade i Rumänien och Slovenien (Eurostat).

18

(19)  Arbetskraftsundersökningen 2016.

19

(20)  Europeiska revisionsrätten, Särskild rapport nr 25/2016.

20

Särskild rapport nr 25/2016

(21)  http://www.consilium.europa.eu/media/32072/pe00056en17.pdf;

21

http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Glossary:Permanent_grassland

(22)  EESK:s yttrande om Markanvändning för hållbar livsmedelsproduktion och ekosystemtjänster (EUT C 81, 2.3.2018, s. 72).

22

Markanvändning för hållbar livsmedelsproduktion och ekosystemtjänster

(23)  Artikel 39.1 e i Lissabonfördraget (EUF-fördraget)

23

(24)  Gemensamma forskningscentrumets utvärdering av EU:s boskapssektors bidrag till EU:s utsläpp av växthusgaser 2010.

24

(25)  EESK:s yttrande om En möjlig omformning av den gemensamma jordbrukspolitiken (EUT C 288, 31.8.2017, s. 10).

25

En möjlig omformning av den gemensamma jordbrukspolitiken

---

BILAGA I

Kompromissändringsförslaget till denna punkt i facksektionens yttrande antogs, men motrösterna uppgick till minst en fjärdedel av de avgivna rösterna:

Punkt 7.11

Taket för direktstödet inom den första pelaren bör läggas på en rättvis och rimlig nivå för enskilda aktiva jordbrukare (t.ex. på en nivå som motsvarar inkomsten för en jämförbar arbetstagare). Justeringar bör vara möjliga och hänsyn bör tas till partnerskap, kooperativ, bolag och antalet anställda med socialförsäkringar. Taket bör inte gälla för frivilliga miljöåtgärder och för dem som tillhandahåller kollektiva nyttigheter. Medel som drivs in till följd av taket skulle kunna användas till omfördelningsstöd.

Omröstning

| Röster för: | 92 |
| --- | --- |
| Röster emot: | 85 |
| Nedlagda röster: | 30 |

Röster för:

92

Röster emot:

85

Nedlagda röster:

30

---

BILAGA II

Följande kompromissändringsförslag fick mer än en fjärdedel av rösterna men avslogs av plenarförsamlingen:

Punkt 7.13

För att upprätthålla den gemensamma jordbrukspolitiken som en stark gemensam EU-politik anser EESK att den första pelaren inte får omfatta någon medfinansiering. Både en stark första och andra pelare är nödvändiga för en ny omformad gemensam jordbrukspolitik med flexibla landsbygdsutvecklingsprogram för alla medlemsstater, inklusive områden med naturliga begränsningar och med särskilt fokus på sårbara regioner och sektorer.
  EESK stöder inte idén om att ge medlemsstaterna möjlighet att överföra medel från den andra till den första pelaren. Vi anser att man bör fastställa en rimlig nivå för samfinansieringen av den andra pelaren för alla medlemsstater, med både minimi- och maximigränser.

Omröstning

| Röster för: | 73 |
| --- | --- |
| Röster emot: | 98 |
| Nedlagda röster: | 37 |

Röster för:

73

Röster emot:

98

Nedlagda röster:

37

---

| 10.8.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 283/83 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 283/83

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: EU:s åtgärder för att förbättra efterlevnaden av miljölagstiftningen och miljöstyrningen

(COM(2018) 10 final)

(2018/C 283/11)

| Föredragande: | Arnaud SCHWARTZ |
| --- | --- |

Föredragande:

Arnaud SCHWARTZ

| Remiss | Europeiska kommissionen, 12.2.2018 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| | |
| Beslut av EESK:s plenarförsamling | 16.1.2018 |
| | |
| Ansvarig facksektion | Jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö |
| Antagande av facksektionen | 3.5.2018 |
| Antagande vid plenarsessionen | 23.5.2018 |
| Plenarsession nr | 535 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 192/02/05 |

Remiss

Europeiska kommissionen, 12.2.2018

Rättslig grund

Artikel 304 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Beslut av EESK:s plenarförsamling

16.1.2018

Ansvarig facksektion

Jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö

Antagande av facksektionen

3.5.2018

Antagande vid plenarsessionen

23.5.2018

Plenarsession nr

535

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

192/02/05

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) välkomnar det aktuella meddelandet, men med vissa förbehåll eftersom den handlingsplan som Europeiska kommissionen lägger fram för att förbättra efterlevnaden av miljölagstiftningen och miljöstyrningen mot bakgrund av omfattningen på dagens miljöförstöring i mycket stor utsträckning saknar ambition och resurser. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Kommittén är också betänksam med tanke på att vi, liksom kommissionen, har konstaterat att en bristande respekt för de mekanismer som säkerställer genomförandet av miljölagstiftningen och miljöstyrningen är en beklaglig bidragande faktor till illojal konkurrens och ekonomiska förluster. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK instämmer också med kommissionen i att de nuvarande bristerna undergräver medborgarnas förtroende för effektiviteten i EU:s lagstiftning och uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att mobilisera betydande finansiering för rekrytering av ytterligare personal för att övervaka genomförandet av miljöstyrningen och miljölagstiftningen. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Såsom framhålls i meddelandet ”Bättre resultat genom bättre tillämpning” (1) är överträdelser av EU-rätten ingen rutinfråga och bör inte behandlas som en sådan. EESK anser att bristande efterlevnad av EU-lagstiftningen måste hanteras på en tillräckligt hög nivå och utan dröjsmål, vilket inte är fallet i det aktuella meddelandet (2). |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Meddelandet handlar enbart om kapacitetsuppbyggnad och stöd på medlemsstatsnivå. Ingen av åtgärderna avser övervakning och tillsyn på EU-nivå av Europeiska kommissionen i egenskap av ”fördragets väktare”. Handlingsplanen tar inte upp skälen till att lagstiftningen inte efterlevs utöver förväxling och brist på kapacitet, t.ex. opportunism eller bristande politisk vilja. Även om det är nödvändigt att stödja medlemsstaterna kan de icke-bindande åtgärderna i handlingsplanen inte vara den enda strategin för att förbättra efterlevnaden av miljölagstiftningen. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Med hänvisning till sitt yttrande (3) uppmanar EESK dessutom särskilt kommissionen att komplettera sin handlingsplan när det gäller den mycket viktiga delen om tillgång till rättslig prövning. EESK anser också att frågan om kostnaderna för denna tillgång till rättslig prövning för det civila samhället måste tas upp. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK betonar också att större insatser måste göras för att förhindra att miljöskador uppkommer över huvud taget och att en förebyggande strategi alltid är att föredra framför åtgärder för att reparera skador. En konsekvent och strikt tillämpning av miljölagstiftningen från medlemsstaternas och kommissionens sida är avgörande för detta mål, eftersom detta är en starkt avskräckande faktor som förebygger framtida skador. Dessutom skulle kommunikationskampanjer som riktar sig till berörda parter och allmänheten vara välkomna för att öka medvetenheten och därigenom förbättra allmänhetens övervakande roll. För att allmänheten ska kunna fylla denna funktion är en verklig tillgång till rättslig prövning på miljöområdet oumbärlig. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK välkomnar slutligen möjligheten att företrädare för EESK kan ingå i forumet för efterlevnad och styrning på miljöområdet. EESK rekommenderar att tre av kommitténs ledamöter (dvs. en från varje grupp) ska ingå i forumet med rösträtt snarare än med observatörsstatus. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESK uppmanar kommissionen att se till att det förs en genuin och konstruktiv dialog med organisationerna i det civila samhället och forumet för efterlevnad och styrning på miljöområdet för att säkerställa att deras röster blir hörda. När det gäller efterlevnad av miljölagstiftningen betonar kommittén civilsamhällsorganisationernas viktiga roll, i synnerhet som övervakare av rättsstatsprincipen, det allmänna bästa och skyddet av allmänheten. |
| --- | --- |

1.9

2.   Allmänna kommentarer

| 2.1 | Kommittén har både i yttrandet om ”Granskningen av genomförandet av EU:s miljöpolitik” (4) och yttrandet om ”Tillgång till rättslig prövning på nationell nivå i samband med åtgärder för genomförande av EU:s miljölagstiftning” (5) framhållit att ett bristfälligt, splittrat och ojämnt genomförande av EU:s miljölagstiftning är ett allvarligt problem i många av EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Kommissionens meddelande COM(2018) 10 final innehåller en handlingsplan som syftar till att förbättra efterlevnaden av EU:s miljölagstiftning samt miljöstyrningen. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | I handlingsplanen föreskrivs ett nära samarbete mellan kommissionen, medlemsstaterna och relevanta yrkesgrupper (inspektörer, revisorer, poliser och åklagare) som syftar till att skapa en smart och samarbetsinriktad kultur när det gäller efterlevnad av EU:s miljölagstiftning. Detta är dock bara en bråkdel av vad som krävs för att se till att miljölagstiftningen genomförs. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Genomförandet av denna lagstiftning har stött på stora hinder som rör ihållande problem (t.ex. diffusa vattenföroreningar, dålig luftkvalitet, otillfredsställande avfallshantering samt förlust av arter och livsmiljöer). |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Enligt kommissionen uppgår kostnaderna om bestämmelserna inte genomförs till 50 miljarder euro per år. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Utöver de ekonomiska vinster som diskuteras ovan skulle en mer effektiv tillämpning av denna lagstiftning leda till många andra vinster (bland annat för folkhälsan och de resurser som samhället behöver på lång sikt). |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Att genomförandet av EU:s regler misslyckas beror dessutom delvis på svagheter i de mekanismer som används för att trygga efterlevnad av lagstiftningen och en effektiv styrning på EU-nivå och på nationell, regional och lokal nivå (bland annat en avsaknad av kontroller). |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Dessa otillräckliga mekanismer är också en faktor när det gäller illojal konkurrens för företagen och ekonomiska skador (t.ex. förlust av skatteintäkter). Detta undergräver allmänhetens förtroende för effektiviteten i EU:s lagstiftning. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | Kommissionen föreslår av dessa anledningar en handlingsplan i nio punkter samt inrättandet av en expertgrupp (6): forumet för efterlevnad och styrning på miljöområdet. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | De nio typer av åtgärder som ska genomföras enligt handlingsplanen anges i bilaga 1 till arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar (7). |
| --- | --- |

2.10

3.   Särskilda kommentarer

3.1   Att skapa en förebild i Europa och skydda allmänheten

| 3.1.1 | I ett globalt sammanhang bör EU sträva efter att vara en föregångare när det gäller ett effektivt skydd av miljön och medborgarna och bör insistera på att denna fråga prioriteras. Eftersom lagstiftning redan har införts och viktiga steg har tagits är ett misslyckande med att säkerställa efterlevnad av gällande lagstiftning en försummad chans för EU att leva upp till sina värderingar och att göra verklig skillnad. |
| --- | --- |

3.1.1

| 3.1.2 | EESK uppmärksammar kommissionen på att skyddet av medborgarna i vissa sammanhang är mycket dåligt. Det är avgörande att EU:s lagstiftning efterlevs i alla medlemsstater, eftersom felaktig nationell lagstiftning systematiskt undergräver medborgarnas möjligheter att hävda sina rättigheter och fullt ut dra nytta av fördelarna med EU:s lagstiftning. Detta är särskilt viktigt när det gäller miljölagstiftning, eftersom bristande efterlevnad av t.ex. luftkvalitetsnormer påverkar människors hälsa på ett betydande sätt. |
| --- | --- |

3.1.2

| 3.1.3 | EESK fäster kommissionens uppmärksamhet på kommitténs yttrande (8) och hoppas att kommissionen i sin handlingsplan kommer att ta hänsyn till detta yttrande. Dessutom hoppas EESK att handlingsplanen också kommer att ta upp exempelvis reglering, kontroll och styrning avseende nanomaterial och hormonstörande ämnen, utöver brott som rör avfall och vilda djur. |
| --- | --- |

3.1.3

| 3.1.4 | EESK vill emellertid påpeka att kommittén uppskattar kommissionens vilja att exempelvis främja användning av drönare och appar för smarta telefoner för att rapportera eller upptäcka miljöskador och uppmuntra medlemsstaterna och lokala och regionala myndigheter (vilket är fallet i exempelvis Irland) att antingen använda dessa själva eller stödja offentliga initiativ som kan förbättra genomförandet av miljöreglerna genom att använda denna typ av verktyg. |
| --- | --- |

3.1.4

3.2   Den inre marknaden och ekonomiska aspekter

| 3.2.1 | En enhetlig tillämpning av miljölagstiftningen är en mycket viktig del av den inre marknadens funktion. Inkonsekvent tillämpning av miljölagstiftningen skapar orättvisa fördelar för företag i medlemsstater med en bristande efterlevnad. Detta leder till orättvisa marknadsvillkor och skapar felaktiga incitament för företagen i EU. |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Det krävs konsekvens och säkerhet vid tillämpningen i alla medlemsstater för att säkerställa att sanktioner avseende bristande efterlevnad tillämpas på samma sätt i hela EU. På så sätt kan rättsstatsprincipen skyddas, och det innebär att företag kan förlita sig på EU-lagstiftningen samtidigt som det skapas lika villkor för företag i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.2.3 | I meddelandet uppger kommissionen att kostnaderna om bestämmelserna inte genomförs beräknas uppgå till 50 miljarder euro per år. I kommissionens studie för att bedöma de fördelar som en kontroll av efterlevnaden av EU:s miljölagstiftning erbjuder (Study to assess the benefits delivered through the enforcement of EU environmental legislation) (9) framhålls också de mycket stora ekonomiska vinster som kan göras genom att efterlevnaden av miljöregler säkerställs. Vid sidan av hänsyn som rör miljö- och hälsoskydd och rättsstatsprincipen bör det även finnas ett tydligt ekonomiskt intresse av att förhindra ytterligare skador genom effektiva kontroller och en korrekt tillämpning av EU:s gällande miljölagstiftning. |
| --- | --- |

3.2.3

| 3.2.4 | EESK påminner kommissionen om att det krävs mer personal och ekonomiska resurser för att kontrollera att miljöbestämmelser och miljöstyrning genomförs, vilket tidigare förklarats i yttrandet om ”En handlingsplan för naturen, människorna och näringslivet” (10). Framför allt är den finansiering som krävs för att nå de överenskomna målen otillräcklig, till exempel inom området biologisk mångfald. |
| --- | --- |

3.2.4

| 3.2.5 | EESK anser dessutom att EU inom ramen för bilaterala eller multilaterala handelsförhandlingar systematiskt bör se till att importerade produkter omfattas av en social- och miljölagstiftning som är likvärdig med EU:s. |
| --- | --- |

3.2.5

3.3   Kommissionens förfaranden för efterlevnadskontroll

| 3.3.1 | Även om medlemsstaterna har det primära ansvaret för att genomföra och tillämpa EU-lagstiftningen på ett korrekt sätt är det kommissionen som är fördragens väktare (11). Kommissionen måste därför se till att miljöpolitiska instrument respekteras och att medlemsstaterna avstår från alla åtgärder som kan sätta EU:s miljöpolitiska mål på spel (12). Kommissionen har i samband med detta rätt att inleda genomförandeförfaranden i enlighet med artikel 258 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

3.3.1

| 3.3.2 | På grund av de gränsöverskridande konsekvenserna av skador på miljön är efterlevnad i en medlemsstat av stort intresse för alla medlemsstater som vill skydda sina medborgare och förhindra miljöskador på sitt eget territorium. Kommissionen har därför en avgörande roll när det gäller att skydda detta gemensamma EU-intresse och ge tillgång till rättslig prövning i gränsöverskridande konflikter. |
| --- | --- |

3.3.2

| 3.3.3 | Europaparlamentet och rådet förklarade 2013 att en förbättring av ”genomförandet av unionens miljölagstiftning på medlemsstatsnivå kommer [...] att ha högsta prioritet de kommande åren” (13). Kommissionen betonade i meddelandet ”Bättre resultat genom bättre tillämpning” (14) vikten av att utnyttja sin tillsynsbefogenhet på ett strategiskt sätt för att prioritera de viktigaste överträdelserna av EU-rätten som påverkar medborgarnas och företagens intressen. Att miljölagstiftningen följs är av avgörande betydelse för EU genom att det direkt påverkar den inre marknaden och medborgarnas hälsa, och detta bör ges tydlig prioritet i kommissionens förfaranden för kontroll av efterlevnad. |
| --- | --- |

3.3.3

| 3.3.4 | EESK framhåller fördelarna med överträdelseförfaranden utöver den omedelbara tillämpningen i ett specifikt fall (15). Effektiva verkställighetsförfaranden sänder en tydlig signal till medlemsstaterna om att EU fäster stor vikt vid skyddet av sina medborgare och den miljö som de lever i. |
| --- | --- |

3.3.4

| 3.3.5 | En systematisk hantering av överträdelser utgör också en starkt avskräckande faktor och leder till att lagstiftningen efterlevs bättre rent generellt. Det skulle ytterligare stärka förtroendet för EU-lagstiftningen utanför området för miljöskydd, med positiva spridningseffekter på andra områden av EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

3.3.5

3.4   Lagstiftningens effektivitet

| 3.4.1 | Organisationer som företräder det civila samhället har i många länder konstaterat att straffrätten på miljöområdet håller på att undergrävas i mycket stor utsträckning och att det finns hinder för allmänhetens tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor och miljöstyrning. Detta kan bero på en felaktig tolkning av vissa av EU:s politiska riktlinjer (t.ex. att en strategi för bättre lagstiftning leder till förenkling och experimenterande, som gör det möjligt att bryta mot reglerna). |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | När det gäller vissa delar av EU:s miljöpolitik bör medlemsstaterna dessutom snarare ta itu med underlåtenheten att genomföra lagstiftningen på ett tillfredsställande sätt än en förmodad överreglering. Denna förmodade överreglering på nationell nivå kan leda till ett felaktigt intryck av att medlemsstaterna är mycket ambitiösa medan de i själva verket misslyckas med de mest centrala delarna genom att inte genomföra EU:s miljölagstiftning fullt ut, vilket leder till bristande efterlevnad. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.4.3 | I meddelandet presenteras tre åtgärdskategorier för att säkerställa efterlevnad, men det saknas förslag på åtgärder avseende alla tre. De föreslagna insatserna är alla åtgärder för att främja efterlevnad och bygga upp kapacitet på medlemsstatsnivå. Inga av de föreslagna åtgärderna avser uppföljning och verkställighetsåtgärder från kommissionen själv, vilket gör detta till en mycket svag handlingsplan som sannolikt inte kommer att leda till några betydande förbättringar när det gäller efterlevnaden av miljölagstiftningen. |
| --- | --- |

3.4.3

| 3.4.4 | Kommissionen tar därmed inte upp övervaknings- och tillsynsåtgärder på EU-nivå i sin handlingsplan. Även när det gäller de stödmekanismer som kommissionen föreslår missar man chansen att knyta tydliga mål till varje åtgärd för att mäta deras effektivitet. En förändring av praxis i medlemsstaterna är inget villkor för finansiellt stöd, vilket gör de förväntade resultaten oklara och leder till att man kan ifrågasätta effektiviteten och lämpligheten i de föreslagna åtgärderna. |
| --- | --- |

3.4.4

| 3.4.5 | Kommittén är även besviken över att hanteringen av klagomål och kontroll av det nationella genomförandet av EU-lagstiftningen inte har tagits upp. Kommittén är allvarligt oroad över en bristande politisk vilja inom kommissionen som leder till att klagomål inte vidarebefordras. Att de föreslagna åtgärderna inte är bindande ökar denna oro. |
| --- | --- |

3.4.5

| 3.4.6 | Utöver korrekt tillämpning av miljölagstiftning och god miljöstyrning anser EESK att hänsyn även bör tas till principen om upprätthållande av skyddsnivån i miljölagstiftningen i syfte att säkerställa en hållbar utveckling. |
| --- | --- |

3.4.6

| 3.4.7 | I meddelandet konstateras att det finns olika orsaker till att reglerna inte följs, såsom förväxling, dålig förståelse eller bristande acceptans, avsaknad av investeringar, opportunism och kriminalitet. Tyvärr tar kommissionen inte på ett tillfredsställande sätt itu med alla dessa orsaker, utan föreslår enbart åtgärder för att komma till rätta med förväxling och dålig förståelse. Även om stöd till medlemsstaterna är nödvändigt kan detta inte vara den enda strategin för att förbättra efterlevnaden av miljölagstiftningen eftersom man då inte tar itu med de flesta av de orsaker som inte rör förväxling och begränsad kapacitet. |
| --- | --- |

3.4.7

3.5   Tillgång till rättslig prövning på nationell nivå och EU-nivå

| 3.5.1 | EESK påminner kommissionen om att systematiska överträdelser i medlemsstaterna och otillräckligt upprätthållande genom nationella domstolar utgör ett tydligt problem när det gäller tillgång till rättslig prövning på nationell nivå. |
| --- | --- |

3.5.1

| 3.5.2 | EESK uppmanar eftertryckligen kommissionen att följa kommitténs rekommendation i yttrandet om tillgång till rättslig prövning (16) när det gäller uppföljning av förhandsavgöranden. EESK betonar vikten av förhandsavgöranden för att säkerställa konsekvensen i EU-lagstiftningen och uppmanar kommissionen att rapportera om nationella domstolars användning av detta verktyg och i vilken mån de följer förhandsavgöranden. |
| --- | --- |

3.5.2

| 3.5.3 | EESK upprepar (17) att fri tillgång till miljöinformation är av avgörande betydelse för att allmänheten och det civila samhällets organisationer ska kunna fullgöra sin övervakningsroll i det offentliga livet. |
| --- | --- |

3.5.3

| 3.5.4 | Samtidigt som EESK konstaterar att det finns skillnader mellan rättssystemen i de olika medlemsstaterna är kommittén besviken över att varken frågan om talerätt eller kostnader för att väcka talan på nationell nivå har tagits upp. För konsument-, medborgar-, samhälls- och miljöorganisationer utgör talerätt och kostnader betydande hinder för att de ska kunna ställa regeringar och stora företag till svars genom de nationella domstolarna. |
| --- | --- |

3.5.4

| 3.5.5 | Även om talerätt beviljas upprepar EESK, såsom tidigare påpekats i kommitténs yttrande (18), att de flesta civilsamhällesorganisationers ekonomiska resurser är mycket begränsade, vilket ofta leder till rättsvägran för de berörda personerna. Dessutom hindrar detta civilsamhällesorganisationerna från att utföra sitt arbete som bidrar till ett korrekt genomförande av befintlig lagstiftning, vilket är avgörande för skyddet av rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

3.5.5

| 3.5.6 | EESK påpekar också att det är viktigt att det finns system för att förhindra missbruk av rättssystemet. Det är med detta i åtanke som civilsamhällesorganisationer bör ges tillgång till rättslig prövning. EESK understryker dock nyttan av att dessa organisationer har tillgång till rättslig prövning genom att det gynnar konsument-, hälso- och miljöskyddet för samhället i stort. Bestämmelser om missbruk måste därför vara specifika och målinriktade för att inte hindra det viktiga arbete som civilsamhällesorganisationer utför när det gäller att bidra till genomförandet av lagstiftningen. |
| --- | --- |

3.5.6

| 3.5.7 | Att kommissionen och de europeiska domstolarna inte lyckats säkerställa att EU-lagstiftningen följs äventyrar rättsstatsprincipen och försvagar allmänhetens samt medlemsstaternas och näringslivets förtroende för EU-lagstiftningen. Det bidrar också till att förhindra medborgarnas, civilsamhällesorganisationernas och företagens tillgång till rättslig prövning, vilket leder till ökande misstro avseende kommissionens och domstolarnas effektivitet och undergräver förtroendet för EU som helhet. |
| --- | --- |

3.5.7

| 3.5.8 | Dessutom bortser kommissionen i meddelandet från två punkter som är känsliga på EU-nivå och som båda rör tillgång till de europeiska domstolarna:






  — | Tillgång till rättslig prövning på EU-nivå, vilket betonades vid partsmötet för Århuskonventionen och rör EU-institutionernas interna funktionssätt (t.ex. att kommissionen alltför snabbt beslutar att inte vidta åtgärder beträffande klagomål). |
| --- | --- | --- |

3.5.8

—

Tillgång till rättslig prövning på EU-nivå, vilket betonades vid partsmötet för Århuskonventionen och rör EU-institutionernas interna funktionssätt (t.ex. att kommissionen alltför snabbt beslutar att inte vidta åtgärder beträffande klagomål).

| — | Praxis hos vissa nationella domstolar, som vägrar att hänskjuta frågor för förhandsavgöranden och i stället, i strid med fördragen, tar sig friheten att tolka unionsrätten, ibland med groteska avgöranden (i exempelvis Frankrike talade en allmän föredragande vid Conseil d’État (högsta förvaltningsdomstolen) om för domarna att det var lönlöst att hänskjuta en fråga för förhandsavgörande till Europeiska unionens domstol eftersom denna aldrig hade behandlat ärendet i fråga). |
| --- | --- |

—

Praxis hos vissa nationella domstolar, som vägrar att hänskjuta frågor för förhandsavgöranden och i stället, i strid med fördragen, tar sig friheten att tolka unionsrätten, ibland med groteska avgöranden (i exempelvis Frankrike talade en allmän föredragande vid Conseil d’État (högsta förvaltningsdomstolen) om för domarna att det var lönlöst att hänskjuta en fråga för förhandsavgörande till Europeiska unionens domstol eftersom denna aldrig hade behandlat ärendet i fråga).

| 3.5.9 | EESK uppmanar därför kommissionen att uttryckligen inkludera synpunkterna om tillgång till rättslig prövning på nationell nivå och EU-nivå för att säkerställa ett helhetsgrepp som gynnar allmänheten genom att skydda människors hälsa och nuvarande och framtida livsmiljö. |
| --- | --- |

3.5.9

Bryssel den 23 maj 2018.

Luca JAHIER

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  EUT C 18, 19.1.2017, s. 10.

1

(2)  COM(2018) 10 final.

2

(3)  EUT C 129, 11.4.2018, s. 65.

3

(4)  EUT C 345, 13.10.2017, s. 114.

4

(5)  EUT C 129, 11.4.2018, s. 65.

5

(6)  EUT C 19, 19.1.2018, s. 3.

6

(7)  SWD(2018) 10.

7

(8)  EUT C 345, 13.10.2017, s. 114.

8

(9)  https://publications.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/219e8506-9adf-11e6-868c-01aa75ed71a1.

9

(10)  EUT C 129, 11.4.2018, s. 90.

10

(11)  Art. 17 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget).

11

(12)  Artikel 4.3 i EU-fördraget.

12

(13)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 1386/2013/EU av den 20 november 2013 om ett allmänt miljöhandlingsprogram för unionen till 2020 – Att leva gott inom planetens gränser (EUT L 354, 28.12.2013, s. 171).

13

(14)  EUT C 18, 19.1.2017, s. 10

14

(15)  EUT C 81, 2.3.2018, s. 88.

15

(16)  EUT C 129, 11.4.2018, s. 65.

16

(17)  EUT C 345, 13.10.2017, s. 114.

17

(18)  EUT C 129, 11.4.2018, s. 65.

18

---

| 10.8.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 283/89 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 283/89

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till rådets förordning om bildande av det gemensamma företaget för ett europeiskt högpresterande datorsystem

[COM(2018) 8 final — 2018/0003(NLE)]

(2018/C 283/12)

| Föredragande: | Ulrich SAMM |
| --- | --- |
| Medföredragande: | Antonio LONGO |

Föredragande:

Ulrich SAMM

Medföredragande:

Antonio LONGO

| Remiss | Europeiska unionens råd, 21.2.2018 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artiklarna 187 och 188 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig facksektion | Facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället |
| Antagande av facksektionen | 4.5.2018 |
| Antagande vid plenarsessionen | 23.5.2018 |
| Plenarsession nr | 535 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 196/2/4 |

Remiss

Europeiska unionens råd, 21.2.2018

Rättslig grund

Artiklarna 187 och 188 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig facksektion

Facksektionen för transporter, energi, infrastruktur och informationssamhället

Antagande av facksektionen

4.5.2018

Antagande vid plenarsessionen

23.5.2018

Plenarsession nr

535

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

196/2/4

1.   Slutsatser och rekommendationer

| 1.1 | EESK välkomnar detta initiativ till det gemensamma företaget för ett europeiskt högpresterande datorsystem (EuroHPC) som en konkret åtgärd i enlighet med den europeiska strategin för molnbaserade tjänster och som en del av en större EU-strategi (som omfattar cybersäkerhet, den digitala inre marknaden, det europeiska gigabitsamhället, öppen forskning osv.). Initiativet ger ett tydligt europeiskt mervärde med en nyckelteknik som kommer att bidra till att bemöta vårt moderna samhälles största utmaningar och i slutändan gynna vårt välbefinnande, vår konkurrenskraft och våra arbetstillfällen. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | EESK anser att den inledande investeringen på en miljard euro för anskaffning och drift av superdatorer i världsklass är betydelsefull, men inte särskilt ambitiös jämfört med EU:s konkurrenter, Förenta staterna och Kina. Kommittén är dock övertygad om att det kommer att krävas en avsevärd ökning av investeringarna (i EU:s medlemsstater) i kombination med ett starkt europeiskt program för forskning och innovation för att ligga kvar på världsklassnivå inom tillämpningar där man använder sig av högpresterande datorsystem (HPC). Kapplöpningen kommer att fortsätta och det råder inget tvivel om att liknande insatser kommer att krävas inom nästa fleråriga budgetram för att matcha de globala konkurrenternas insatser. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | EESK välkomnar industristrategin för utveckling av nästa generation mikrochips med låg energiförbrukning i Europa. Den skulle minska EU:s importberoende och säkra tillgången till HPC-teknik av högsta klass. EESK påpekar att utvecklingen av sådana mikrochips även får konsekvenser för småskalig databehandling eftersom de integrerade högkapacitetskretsarna kan anpassas (skalas ned) till anordningar på massmarknaden (persondatorer, smarttelefoner, fordonsindustrin). |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | EESK uppmanar kommissionen att lägga större tonvikt vid initiativets starka utgångsläge och det faktum att initiativet är avgörande för fortsättningen av den europeiska framgångssaga som har sin grund i de befintliga pelarna partnerskapet för avancerad datateknik i Europa (Prace) och det europeiska multigigabitnätet för forskning, som sedan många år förser vetenskapen och industrin med HPC-tjänster på hög nivå samt sammanlänkar forsknings-, utbildnings- och nationella forskningsnätverk och HPC-centrum med säkra högkapacitetsnätverk. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | EESK betonar därför den yttersta vikten av att integrera det nya gemensamma företaget EuroHPC med redan befintliga strukturer och program och att detta är det bästa sättet att gemensamt utnyttja europeiska resurser. Exempelvis bör den kollegiala granskning som anordnas av Prace bibehållas för att upprätthålla världsklasstandarden. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | EESK uppmanar fler medlemsstater att ansluta sig till det nya gemensamma företaget EuroHPC och se det som en möjlighet att dra nytta av datorkapacitet i världsklass. Med tanke på hur komplicerat ett gemensamt företag är ber kommittén kommissionen att göra lämpliga insatser för att förklara och lyfta fram fördelarna och möjligheterna med detta rättsliga instrument, i synnerhet för mindre länder och med avseende på möjligheten till icke-finansiellt bistånd. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | EESK välkomnar att två av kommissionens partner i det avtalsbaserade offentlig-privata partnerskapet skulle kunna bli de första privata medlemmarna, vilket är avgörande för att industrin ska delta, inbegripet små och medelstora företag. EESK välkomnar möjligheten till fler partner, men insisterar även på att eventuella nya partner, i synnerhet de utanför EU, ska uppfylla kraven på reciprocitet. EU bör kunna dra nytta av den möjlighet som utgörs av utvecklingen av HPC-teknik för att fullborda den europeiska industrisektorn i syfte att täcka hela produktionskedjan (utformning, tillverkning, genomförande, tillämpning). Europeiska unionen bör göra det till ett medelfristigt mål att uppnå kapacitet att planera och genomföra ett högpresterande datorsystem med europeisk teknik. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | EESK rekommenderar att medborgare och företag informeras om detta nya, viktiga initiativ för att återvinna medborgarnas förtroende för den europeiska integrationsprocessen och för att hjälpa europeiska företag, i synnerhet små och medelstora företag, att bli medvetna om dess fördelar. Även universitet och forskningscentrum måste involveras genom en särskild kommunikationsverksamhet som syftar till att öka intresset och främja projekt för högpresterande datorsystem. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | EESK rekommenderar även att så mycket som möjligt av digitaliseringsprocessens sociala dimension förstärks, som en grundläggande del av den europeiska pelaren för sociala rättigheter. Införandet och utnyttjandet av högpresterande maskiner måste ha en uppenbar och mätbar positiv inverkan på alla medborgares vardag. |
| --- | --- |

1.9

2.   Inledning

| 2.1 | Efter att ursprungligen ha utnyttjats i klimatforskning, numeriska väderprognoser, astrofysik, partikelfysik och kemi har högpresterande datorsystem (HPC) nu också använts inom de flesta andra vetenskapliga områden, alltifrån biologi, livsvetenskaper och hälso- och sjukvård, förbränningssimuleringar med hög precision och materialvetenskap till samhällsvetenskap och humaniora. Inom industrin har HPC i stor utsträckning använts för olje- och gasprospektering, luftfart, bilindustrin och finanssektorn och är på väg att bli en förutsättning för individualiserad vård, utveckling av nanoteknik samt utveckling och användning av förnybara energikällor. Högpresterande datorsystem håller slutligen på att bli ett allt viktigare verktyg för att stödja det offentliga beslutsfattande genom att simulera scenarier med anknytning till incidenter med naturrisker, industriella risker, biologiska risker och risker för (cyber)terrorism, och är således mycket viktiga för nationell säkerhet och försvar. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | Inom datorsystem är flyttalsoperationer per sekund (FLOPS) ett mått på datorprestanda. HPC-prestanda utgör den bortre gränsen för vad som är tekniskt möjligt. Denna höga prestanda ökar stadigt tack vare de allt mindre integrerade kretsarna (Moores lag) och övergången från vektorexekvering till parallell exekvering. Med tio–tolv års mellanrum har beräkningshastigheten multiplicerats med 1 000 och man har således gått från gigaskala (1985) till teraskala (1997) till petaskala (2008). Övergången från petaskala till exaskala (giga = 109, tera = 1012, peta = 1015, exa = 1018)förväntas ske någon gång mellan 2020 och 2023. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | Hittills har varje EU-medlemsstat investerat i HPC på egen hand. Jämfört med konkurrenterna i Förenta staterna, Kina och Japan underinvesterar EU utan tvivel i HPC och finansieringsgapet är 500–700 miljoner euro per år. EU har därför inte de snabbaste superdatorerna och dessutom är de befintliga HPC-datorerna i EU beroende av utomeuropeisk teknik. De nästkommande stegen inom HPC-teknik kan bäst tas genom gemensamma europeiska insatser med investeringar på en skala som ligger bortom vad enskilda medlemsstater klarar av. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Utvecklingen av nästa generation mikrochips i Europa skulle bidra till att EU blir oberoende när det gäller tillgång till den absolut bästa HPC-tekniken. Den europeiska leveranskedjan för HPC-teknik kan dock endast förbättras om det finns tydliga utsikter till en pionjärmarknad och till att utveckla ett ekosystem för datorer som förstorats till exaskala. Den offentliga sektorn har en viktig roll att spela för denna målsättning, annars kommer europeiska leverantörer inte att ta risken att utveckla datorerna på egen hand. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Följaktligen planerar kommissionen att i inledningsskedet investera en miljard euro tillsammans med medlemsstaterna för att bygga upp en europeisk infrastruktur för superdatorer i världsklass. Tanken med en sådan gemensam infrastruktur och gemensamt utnyttjande av befintlig kapacitet är att det ska gynna alla, från industrin, små och medelstora företag, vetenskapen, den offentliga sektorn och i synnerhet (mindre) medlemsstater utan självständiga nationella HPC-infrastrukturer. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Kommissionen klargjorde 2012 tydligt vikten av HPC i sin strategi Högpresterande datorsystem: Europas plats i en global kapplöpning (1). I april 2016 lanserade kommissionen det europeiska initiativet för molnbaserade tjänster (2). Initiativet omfattar två huvuddelar: den europeiska datainfrastrukturen med superdatorkapacitet i världsklass och höghastighetsuppkoppling samt det europeiska öppna forskningsmolnet med ledande datalagring och datahantering och gränssnitt för molnbaserat tillhandahållande av tjänster. Den första delen tillhandahålls nu genom
  förslaget till rådets förordning om bildande av det gemensamma företaget för ett europeiskt högpresterande datorsystem
   (3). |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Förslaget är en uppföljning av EuroHPC-förklaringen som undertecknades den 23 mars 2017 vid den digitala dagen i Rom av sju medlemsstater – Frankrike, Tyskland, Italien, Luxemburg, Nederländerna, Portugal och Spanien. Under 2017 anslöt sig Belgien, Slovenien, Bulgarien, Schweiz, Grekland och Kroatien till dessa. Dessa länder enades om att bygga upp en alleuropeisk integrerad infrastruktur för superdatorer i exaskala. Även andra medlemsstater och associerade länder uppmanas att underteckna EuroHPC-förklaringen. |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Efter en konsekvensbedömning fann kommissionen (4) att ett gemensamt företag var det bästa alternativet för att genomföra EuroHPC, vilket skulle göra det möjligt att på ett effektivt sätt kombinera gemensam upphandling, gemensamt ägande och drift av superdatorerna. |
| --- | --- |

2.8

3.   Förslagets innehåll

| 3.1 | Kommissionen lägger fram ett förslag till rådets förordning om bildande av det gemensamma företaget för ett europeiskt högpresterande datorsystem (EuroHPC). Denna nya juridiska person kommer att






  — | tillhandahålla en finansieringsstruktur för att förvärva, bygga och över hela Europa använda en infrastruktur för högpresterande datorsystem i världsklass, |
| --- | --- | --- |

3.1

—

tillhandahålla en finansieringsstruktur för att förvärva, bygga och över hela Europa använda en infrastruktur för högpresterande datorsystem i världsklass,

| — | stödja ett program för forskning och innovation i syfte att utveckla den teknik och de datorer (den maskinvara) samt de tillämpningar (den programvara) som ska köras på dessa superdatorer, |
| --- | --- |

—

stödja ett program för forskning och innovation i syfte att utveckla den teknik och de datorer (den maskinvara) samt de tillämpningar (den programvara) som ska köras på dessa superdatorer,

| — | tillhandahålla finansiellt stöd i form av upphandling eller bidrag för forskning och innovation till deltagare efter öppna och konkurrensutsatta ansökningsomgångar samt ge den europeiska industrin och i synnerhet små och medelstora företag bättre tillgång till superdatorer. |
| --- | --- |

—

tillhandahålla finansiellt stöd i form av upphandling eller bidrag för forskning och innovation till deltagare efter öppna och konkurrensutsatta ansökningsomgångar samt ge den europeiska industrin och i synnerhet små och medelstora företag bättre tillgång till superdatorer.

| 3.2 | EU:s bidrag till EuroHPC kommer att vara cirka 486 miljoner euro inom ramen för den nuvarande fleråriga budgetramen, och detta kommer att matchas av ett liknande belopp från medlemsstaterna och associerade länder. Privata medlemmar i initiativet kan även bidra med icke-finansiellt bistånd. Totalt sett kommer omkring en miljard euro i offentligt stöd att investeras fram till 2020. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Verksamheterna inom det gemensamma företaget EuroHPC som kommer att vara i drift 2019–2026 kommer att bestå av






  — | anskaffning och drift av två superdatorer i pre-exaskala i världsklass och minst två superdatorer i mellansegmentet (petaskala), samt tillhandahållande och hantering av tillgång till dessa superdatorer för en stor mängd offentliga och privata användare med start 2020, |
| --- | --- | --- |

3.3

—

anskaffning och drift av två superdatorer i pre-exaskala i världsklass och minst två superdatorer i mellansegmentet (petaskala), samt tillhandahållande och hantering av tillgång till dessa superdatorer för en stor mängd offentliga och privata användare med start 2020,

| — | ett program för forskning och innovation om högpresterande datorsystem: till stöd för utvecklingen av europeisk superdatorteknik, inklusive första generationen av europeisk teknik med mikroprocessorer med låg energiförbrukning, och medskapande design av europeiska datorer i exaskala samt främjande av tillämpningar, kompetens och en bredare användning av högpresterande datorsystem. |
| --- | --- |

—

ett program för forskning och innovation om högpresterande datorsystem: till stöd för utvecklingen av europeisk superdatorteknik, inklusive första generationen av europeisk teknik med mikroprocessorer med låg energiförbrukning, och medskapande design av europeiska datorer i exaskala samt främjande av tillämpningar, kompetens och en bredare användning av högpresterande datorsystem.

| 3.4 | Enligt förslaget är syftet att uppnå exaskala-prestanda senast 2022 eller 2023. Ett mellanliggande steg (50 % av exaskala-prestanda) bör uppnås senast 2019. Den planerade infrastrukturen kommer att ägas gemensamt och skötas av dess medlemmar som till en början består av de länder som har undertecknat EuroHPC-förklaringen och privata medlemmar från den akademiska världen och industrin. Andra medlemmar kan när som helst ansluta sig till detta samarbete, förutsatt att de lämnar ett ekonomiskt bidrag (inbegripet icke-finansiellt bistånd). |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | I förslaget fastslås att två infrastrukturer kommer att skapas och genomföras parallellt. Sådana infrastrukturer kommer att hysas av två EU-länder i enlighet med särskilda kriterier. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Det gemensamma företaget kommer att förvaltas av en styrelse som består av representanter för de offentliga medlemmarna av det gemensamma företaget. Den kommer att ansvara för strategiskt beslutsfattande och finansieringsbesluten med anknytning till det gemensamma företagets upphandlings- och FoI-verksamheter. Medlemmarnas rösträttigheter och röstningsförfaranden kommer att stå i proportion till deras finansiella bidrag. Den gemensamma företagsmodellen baseras på lärdomar som dragits av andra gemensamma företag som är i drift, t.ex. Ecsel. De båda gemensamma företagen har liknande struktur och mål. Den största skillnaden är den omfattande upphandlingsverksamheten i EuroHPC, som saknas i Ecsel. Denna skillnad är anledningen till att rösträtten fördelas i proportion till deltagarnas bidrag. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Styrelsen kommer att stödjas av en rådgivande industri- och vetenskapsnämnd, som består av representanter för de privata medlemmarna av det gemensamma företaget. För att undvika intressekonflikter kommer den rådgivande nämnden enbart att ha en rådgivande roll. |
| --- | --- |

3.7

4.   Särskilda kommentarer

| 4.1 | EESK stöder detta initiativ som en konkret åtgärd i linje med den europeiska strategin för molnbaserade tjänster: det strategiska valet av ett öppet europeiskt datormoln avsett för forskarsamhället och industrin inom ramen för en stark politisk och ekonomisk satsning på digital innovation (5). Initiativet ger ett tydligt europeiskt mervärde med en nyckelteknik som kommer att bidra till att bemöta vårt moderna samhälles största utmaningar och i slutändan gynna vårt välbefinnande, vår konkurrenskraft och våra arbetstillfällen. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Mer allmänt är HPC-initiativet en avgörande del av en större EU-strategi (som inbegriper cybersäkerhetsakten (6), strategin för den digitala inre marknaden (översyn) (7), det europeiska gigabitsamhället (8), öppen forskning osv.) som syftar till att återupprätta Europas digitala suveränitet och oberoende i syfte att göra EU till en nyckelspelare inom den digitala utvecklingen med direkt inverkan på konkurrenskraft och medborgarnas livskvalitet. |
| --- | --- |

4.2

| 4.3 | EESK anser att den inledande investeringen på en miljard euro för inköp och drift av superdatorer i pre-exaskala i världsklass och minst två superdatorer i mellansegmentet är betydelsefull, men inte särskilt ambitiös jämfört med EU:s konkurrenter. Kommittén är dock övertygad om att det kommer att vara nödvändigt med en avsevärd ökning av investeringarna (i EU:s medlemsstater) tillsammans med ett starkt europeiskt program för forskning och innovation för att ligga kvar på världsklassnivå inom HPC-tillämpningar. Kapplöpningen kommer att fortsätta och det råder inget tvivel om att det krävs liknande insatser inom nästa fleråriga budgetram för att matcha de globala konkurrenternas insatser. |
| --- | --- |

4.3

| 4.4 | EESK vill framhålla att enbart en snabb dator inte är tillräckligt för att nå framgång. Utveckling av programvara och tillämpningar med hög kapacitet som baseras på ett starkt program för forskning och utveckling är också oumbärligt för verkliga framsteg. På detta område släpar EU inte alls efter sina konkurrenter och EESK uppmanar kommissionen att lägga mer tonvikt på initiativets starka utgångsläge samt på det faktum att initiativet är avgörande för fortsättningen av den europeiska framgångssaga som har sin grund i de befintliga pelarna partnerskapet för avancerad datateknik i Europa (Prace) och det europeiska multigigabitnätet för forskning, som i mer än ett årtionde nu har ansvarat för att föra samman och förena områdena HPC respektive nätverksbyggande. |
| --- | --- |

4.4

| 4.5 | EU:s samfinansierade partnerskap för avancerad datateknik i Europa (Prace) som inrättades 2010 och omfattar 25 medlemsstater förser vetenskapen och industrin med HPC-tjänster med hög kapacitet och använder sig av de största nationella superdatorsystemen i Europa. År 2017 gav Prace tillgång till ett nätverk av sju system i världsklass som tillhandahölls av fem värdmedlemmar (Frankrike, Tyskland, Italien, Spanien och Schweiz) som har investerat över 400 miljoner euro i Prace sedan partnerskapets början. Prace anslår HPC-resurser på grundval av kollegialt granskade förslagsinfordringar, som baseras på vetenskaplig excellens, till forskningsprojekt som kommer från den akademiska världen och industrin, inbegripet små och medelstora företag. |
| --- | --- |

4.5

| 4.6 | Det alleuropeiska nätverket det europeiska multigigabitnätet för forskning, som lanserades 2000, sammanlänkar forsknings-, utbildnings- och nationella forskningsnätverk samt HPC-centrum med säkra högkapacitetsnätverk. Nätverket är av avgörande betydelse för att stödja öppen forskning med tjänster för säker åtkomst. Det europeiska multigigabitnätet för forskning är världens största och mest avancerade FoU-nätverk. Det sammanlänkar över 50 miljoner användare vid 10 000 institutioner i hela Europa och bistår alla vetenskapliga ämnesområden. Stomnätet har en hastighet på upp till 500 Gbps (2017). Det europeiska multigigabitnätet för forskning har utarbetat den väldigt framgångsrika eduroam-tjänsten som låter FoU-användare ansluta via alla wifi-nät där eduroam-ssid finns – ett system som EESK har föreslagit som förebild för wifi-åtkomst för alla européer inom ramen för strategin Konnektivitet för en konkurrenskraftig digital inre marknad – mot ett europeiskt gigabitsamhälle (9). |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | EESK betonar därför den yttersta vikten av att integrera det nya gemensamma företaget EuroHPC med redan befintliga strukturer och program. Exempelvis bör den kollegiala granskning som anordnas av Prace bibehållas för att upprätthålla världsklasstandarden. Övrig bästa praxis bör integreras eller anpassas. En integrerad strategi för EuroHPC, Horisont 2020 eller dess efterföljare i ramprogrammet och motsvarande nationella verksamheter är det bästa sättet att gemensamt utnyttja europeiska resurser. I detta sammanhang välkomnar EESK kommissionens plan att använda det gemensamma företaget EuroHPC för att samordna finansieringsinstrumentet inom ramen för Horisont 2020 (och dess efterföljare) på HPC-området. EESK noterar att byggandet av infrastrukturer kräver ett toppstyrt system, medan god forskning, så som den främjas av Prace, kräver en nedifrån och upp-strategi där forskarna måste vara drivkraften. |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | EESK uppmanar fler medlemsstater att ansluta sig till det gemensamma företaget EuroHPC och utnyttja det som en möjlighet att dra nytta av datorkapacitet i världsklass. Nätverksbyggande är avgörande för den vetenskapliga användningen av högpresterande datorsystem. Med tanke på hur komplicerat ett gemensamt företag är ber kommittén kommissionen att göra lämpliga insatser för att förklara och lyfta fram fördelarna med och möjligheterna inom detta rättsliga instrument, i synnerhet för mindre länder och med avseende på möjligheten till icke-finansiellt bistånd. |
| --- | --- |

4.8

| 4.9 | EESK välkomnar att två av kommissionens partner i det avtalsbaserade offentlig-privata partnerskapet har lämnat in skrivelser till stöd för genomförandet av det gemensamma företaget EuroHPC: European Technology Platform for High-Performance Computing (ETP4HPC) och Big Data Value Association (BDVA). De skulle kunna bli de första privata medlemmarna, vilket är avgörande för att industrin ska delta, inbegripet små och medelstora företag. EESK välkomnar möjligheten till fler partner, men insisterar även på att eventuella nya partner, i synnerhet de utanför EU, ska uppfylla kraven på reciprocitet. EU bör kunna dra nytta av den möjlighet som utgörs av utvecklingen av HPC-teknik för att fullborda den europeiska industrisektorn i syfte att täcka hela produktionskedjan (utformning, tillverkning, genomförande, tillämpning). |
| --- | --- |

4.9

| 4.10 | En superdator med en cpu på tolv petaflops har en effektförbrukning på cirka 1,5 MW. Med en linjär skalning till exaskala skulle högpresterande datorsystem som baseras på dagens teknik leda till en effektförbrukning i storleksordningen 150 MW, vilket är oacceptabelt, och utvecklingen av mikrochips med låg energiförbrukning är därför ett viktigt mål för EuroHPC. EESK påpekar att mikrochips med låg energiförbrukning således kommer att spela en viktig roll för målen för EU:s energistrategi, oberoende av målsättningen att göra EU oberoende av import. I linje med ovan nämnda mål kommer ”European Processor Initiative”, som lanserades av kommissionen 2018, stöds av ett konsortium med 23 partner från 10 medlemsstater och finansieras med 120 miljoner euro, att spela en viktig roll för genomförandet av HPC initiativet. |
| --- | --- |

4.10

| 4.11 | EESK påpekar att utvecklingen av avancerade mikrochips med låg energiförbrukning även får konsekvenser för småskaliga datorer (persondatorer, smarttelefoner, fordonsindustrin) eftersom de integrerade högkapacitetskretsarna kan anpassas (skalas ned) till anordningar på massmarknaden. Detta kommer att direkt gynna alla medborgare och skulle kunna öppna upp nya marknader för EU:s industri. Högpresterande datorsystem är därför på många sätt en viktig teknik för ett modernt samhälle. |
| --- | --- |

4.11

| 4.12 | EESK rekommenderar att medborgare och företag informeras om detta nya, viktiga initiativ som genomförs av EU. För det första kommer det att vara användbart för att återvinna medborgarnas förtroende för den europeiska integrationsprocessen. Det organiserade civila samhället skulle kunna vara ett användbart verktyg för att sprida sådan information. För det andra kommer en fokuserad kampanj att bidra till att göra europeiska företag, och i synnerhet små och medelstora företag, medvetna om de initiativ som pågår. Av denna anledning är det viktigt att på specifika sätt bistå små och medelstora företag som tillverkar varor med högre förädlingsvärde med tillgång till och användning av de nya infrastrukturerna. |
| --- | --- |

4.12

| 4.13 | Universitet och forskningscentrum måste involveras genom en särskild kommunikationsverksamhet som syftar till att öka intresset för och uppmuntra till HPC-projekt. En sådan process skulle även kunna stimulera till inrättandet av nya läroplaner för grundskola, yrkesutbildning och universitet i syfte att åtgärda det europeiska kompetensunderskottet i förhållande till de främsta globala konkurrenterna (10). |
| --- | --- |

4.13

| 4.14 | EESK rekommenderar även att så mycket som möjligt av digitaliseringsprocessens sociala dimension förstärks, som en grundläggande del av den europeiska pelaren för sociala rättigheter (11). Av denna anledning föreslår kommittén att man fastställer en rad samhällsutmaningar som ska hanteras med hjälp av den nya digitala infrastrukturen. Införandet och utnyttjandet av högpresterande maskiner måste ha en uppenbar och mätbar positiv inverkan på alla medborgares vardag. |
| --- | --- |

4.14

| 4.15 | EESK anser att högpresterande datorsystem och kvantteknik utgör två strategiska mål för europeisk tillväxt och konkurrenskraft. Kommittén rekommenderar således att båda teknikerna utvecklas parallellt för att säkerställa att EU kan dra nytta av bästa prestanda och möjligheter på medellång och lång sikt. |
| --- | --- |

4.15

Bryssel den 23 maj 2018.

Luca JAHIER

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---

(1)  COM(2012) 45 final och EUT C 299, 4.10.2012, s. 148.

1

(2)  COM(2016) 178 final och EUT C 487, 28.12.2016, s. 86.

2

(3)  COM(2018) 8 final och bilaga 1.

3

(4)  SWD(2018) 6 final.

4

(5)  EUT C 487, 28.12.2016, s. 86.

5

(6)  EUT C 227, 28.6.2018, s. 86

6

(7)  EUT C 81, 2.3.2018, s. 102.

7

(8)  EUT C 125, 21.4.2017, s. 51.

8

(9)  EUT C 125, 21.4.2017, s. 51 och EUT C 125, 21.4.2017, s. 69.

9

(10)  EUT C 434, 15.12.2017, s. 30, EUT C 173, 31.5.2017, s. 45.

10

(11)  EUT C 125, 21.4.2017, s. 10.

11

---

| 10.8.2018 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 283/95 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2018

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 283/95

---

Yttrande från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1343/2011 om vissa bestämmelser om fiske i AKFM:s avtalsområde (Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet)

[COM(2018) 143 final – 2018/0069 COD]

(2018/C 283/13)

| Remiss | Europaparlamentet, 16.4.2018
  Europeiska unionens råd, 12.4.2018 |
| --- | --- |
| Rättslig grund | Artikel 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt |
| Ansvarig facksektion | Jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö |
| Antagande vid plenarsessionen | 23.5.2018 |
| Plenarsession nr | 535 |
| Resultat av omröstningen
  (för/emot/nedlagda röster) | 187/3/10 |

Remiss

Europaparlamentet, 16.4.2018

Europeiska unionens råd, 12.4.2018

Rättslig grund

Artikel 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

Ansvarig facksektion

Jordbruk, landsbygdsutveckling och miljö

Antagande vid plenarsessionen

23.5.2018

Plenarsession nr

535

Resultat av omröstningen

(för/emot/nedlagda röster)

187/3/10

Eftersom kommittén till fullo stöder förslaget, som inte föranleder några särskilda kommentarer, beslutade EESK vid sin 535:e plenarsession den 23–24 maj 2018 (sammanträdet den 23 maj) med 187 röster för, 3 röster emot och 10 nedlagda röster att avge ett positivt yttrande om förslaget.

Bryssel den 22 mars 2018.

Luca JAHIER

Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs ordförande

---