# Den Europæiske Unions C 233/2018

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 233 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 61. årgang4. juli 2018 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 233

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

61. årgang4. juli 2018

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | II   Meddelelser |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2018/C 233/01 | Meddelelse fra Kommissionen — Tilpasning i overensstemmelse med inflationen af mindstebeløbene i Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 2009/103/EF om ansvarsforsikring for motorkøretøjer og kontrollen med forsikringspligtens overholdelse | 1 |
| 2018/C 233/02 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.8416 — The Priceline Group/Momondo Group Holdings) (
  1) | 3 |

Indhold

Side

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2018/C 233/01

Meddelelse fra Kommissionen — Tilpasning i overensstemmelse med inflationen af mindstebeløbene i Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 2009/103/EF om ansvarsforsikring for motorkøretøjer og kontrollen med forsikringspligtens overholdelse

1

2018/C 233/02

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.8416 — The Priceline Group/Momondo Group Holdings) (
  1)

1

3

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2018/C 233/03 | Euroens vekselkurs | 4 |
| 2018/C 233/04 | Oversigt over Europa-Kommissionens afgørelser om godkendelser af markedsføring med henblik på anvendelse og/eller om godkendelser af anvendelse af stoffer, der er opført i bilag XIV til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH) (Offentliggjort i henhold til artikel 64, stk. 9, i forordning (EF) nr. 1907/2006)
   (
  1) | 5 |
| 2018/C 233/05 | Tilbagetrækning af forslag fra Kommissionen | 6 |
| | Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse |
| 2018/C 233/06 | Resumé af udtalelse fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse om onlinemanipulation og personoplysninger | 8 |
| 2018/C 233/07 | Resumé af udtalelse fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse om forslagene til to forordninger om en ramme for interoperabilitet mellem store informationssystemer i EU | 12 |
| | OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE |
| 2018/C 233/08 | Bekendtgørelse fra Kommissionen i henhold til artikel 17, stk. 5, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1008/2008 om fælles regler for driften af lufttrafiktjenester i Fællesskabet — Udbud vedrørende ruteflyvning med forpligtelse til offentlig tjeneste (
  1) | 18 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2018/C 233/03

Euroens vekselkurs

4

2018/C 233/04

Oversigt over Europa-Kommissionens afgørelser om godkendelser af markedsføring med henblik på anvendelse og/eller om godkendelser af anvendelse af stoffer, der er opført i bilag XIV til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH) (Offentliggjort i henhold til artikel 64, stk. 9, i forordning (EF) nr. 1907/2006)
   (
  1)

(Offentliggjort i henhold til artikel 64, stk. 9, i forordning (EF) nr. 1907/2006)

1

5

2018/C 233/05

Tilbagetrækning af forslag fra Kommissionen

6

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

2018/C 233/06

Resumé af udtalelse fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse om onlinemanipulation og personoplysninger

8

2018/C 233/07

Resumé af udtalelse fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse om forslagene til to forordninger om en ramme for interoperabilitet mellem store informationssystemer i EU

12

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

2018/C 233/08

Bekendtgørelse fra Kommissionen i henhold til artikel 17, stk. 5, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1008/2008 om fælles regler for driften af lufttrafiktjenester i Fællesskabet — Udbud vedrørende ruteflyvning med forpligtelse til offentlig tjeneste (
  1)

1

18

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2018/C 233/09 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.8891 — Puig/BSH/Noustique) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1) | 19 |
| 2018/C 233/10 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.8939 — Liberty House Group/Aluminium Dunkerque) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1) | 21 |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2018/C 233/11 | Meddelelse vedrørende en anmodning i medfør af artikel 35 i direktiv 2014/25/EU — Ophør af suspension af fristen for vedtagelse af gennemførelsesretsakter | 22 |

V   Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2018/C 233/09

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.8891 — Puig/BSH/Noustique) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1)

1

19

2018/C 233/10

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.8939 — Liberty House Group/Aluminium Dunkerque) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1)

1

21

ANDET

Europa-Kommissionen

2018/C 233/11

Meddelelse vedrørende en anmodning i medfør af artikel 35 i direktiv 2014/25/EU — Ophør af suspension af fristen for vedtagelse af gennemførelsesretsakter

22

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 4.7.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 233/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 233/1

---

Meddelelse fra Kommissionen

Tilpasning i overensstemmelse med inflationen af mindstebeløbene i Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 2009/103/EF om ansvarsforsikring for motorkøretøjer og kontrollen med forsikringspligtens overholdelse

(2018/C 233/01)

Denne meddelelse vedrører tilpasning i overensstemmelse med inflationen, for visse medlemsstater, af mindstebeløbene i Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 2009/103/EF af 16. september 2009 om ansvarsforsikring for motorkøretøjer og kontrollen med forsikringspligtens overholdelse (1). De berørte medlemsstater er de 13 medlemsstater, der er omfattet af en overgangsperiode for anvendelsen af direktiv 2009/103/EF.

I overensstemmelse med artikel 9, stk. 2, i direktiv 2009/103/EF er de beløb i euro, der er fastsat i artikel 9, stk. 1, blevet taget op til revision for at tage hensyn til ændringerne i det europæiske forbrugerprisindeks, der omfatter alle medlemsstater og offentliggøres af Eurostat.

De medlemsstater, der er omfattet af en overgangsperiode, er inddelt i tre grupper med tre forskellige overgangsperioder, og derfor er beregningen udført særskilt for hver gruppe.

For den første gruppe af medlemsstater (Slovakiet og Slovenien) lå perioden fra december 2011 til december 2016.

For den anden gruppe af medlemsstater (Tjekkiet, Grækenland og Letland) lå perioden fra maj 2012 til maj 2017.

For den tredje gruppe af medlemsstater (Bulgarien, Estland, Italien, Litauen, Malta, Polen, Portugal og Rumænien) lå perioden fra juni 2012 til juni 2017.

Efter revisionen blev der fastsat følgende beløb i EUR:

For de medlemsstater, for hvilke overgangsperioden udløb i december 2011 (Slovakiet og Slovenien):

| — | ved personskade forhøjes mindstebeløbet til 1 050 000 EUR pr. skadelidt eller 5 240 000 EUR for hvert uheld, uanset antallet af skadelidte |
| --- | --- |

—

ved personskade forhøjes mindstebeløbet til 1 050 000 EUR pr. skadelidt eller 5 240 000 EUR for hvert uheld, uanset antallet af skadelidte

| — | ved tingsskade forhøjes mindstebeløbet til 1 050 000 EUR for hvert uheld, uanset antallet af skadelidte. |
| --- | --- |

—

ved tingsskade forhøjes mindstebeløbet til 1 050 000 EUR for hvert uheld, uanset antallet af skadelidte.

For de medlemsstater, for hvilke overgangsperioden udløb i maj 2012 (Tjekkiet, Grækenland og Letland), og de medlemsstater, for hvilke overgangsperioden udløb i juni 2012 (Bulgarien, Estland, Italien, Litauen, Malta, Polen, Portugal og Rumænien):

| — | ved personskade forhøjes mindstebeløbet til 1 050 000 EUR pr. skadelidt eller 5 210 000 EUR for hvert uheld, uanset antallet af skadelidte |
| --- | --- |

—

ved personskade forhøjes mindstebeløbet til 1 050 000 EUR pr. skadelidt eller 5 210 000 EUR for hvert uheld, uanset antallet af skadelidte

| — | ved tingsskade forhøjes mindstebeløbet til 1 050 000 EUR for hvert uheld, uanset antallet af skadelidte. |
| --- | --- |

—

ved tingsskade forhøjes mindstebeløbet til 1 050 000 EUR for hvert uheld, uanset antallet af skadelidte.

For de medlemsstater, for hvilke direktiv 2009/103/EF trådte i kraft uden nogen overgangsperiode, blev mindstebeløbene allerede revideret i 2016 (2).

---

(1)  EUT L 263 af 7.10.2009, s. 11.

(2)  Kommissionens meddelelse COM(2016) 246 af 10. maj 2016.

---

| 4.7.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 233/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 233/3

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.8416 — The Priceline Group/Momondo Group Holdings)

(EØS-relevant tekst)

(2018/C 233/02)

Den 17. juli 2017 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32017M8416. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32017M8416. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 4.7.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 233/4 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 233/4

---

Euroens vekselkurs (1)

3. juli 2018

(2018/C 233/03)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,1665 |
| JPY | japanske yen | 129,09 |
| DKK | danske kroner | 7,4506 |
| GBP | pund sterling | 0,88350 |
| SEK | svenske kroner | 10,3123 |
| CHF | schweiziske franc | 1,1573 |
| ISK | islandske kroner | 124,60 |
| NOK | norske kroner | 9,4655 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 26,073 |
| HUF | ungarske forint | 327,35 |
| PLN | polske zloty | 4,3915 |
| RON | rumænske leu | 4,6615 |
| TRY | tyrkiske lira | 5,4444 |
| AUD | australske dollar | 1,5761 |
| CAD | canadiske dollar | 1,5344 |
| HKD | hongkongske dollar | 9,1506 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,7281 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,5921 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 298,07 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 15,9718 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,7481 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,3845 |
| IDR | indonesiske rupiah | 16 766,10 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,7208 |
| PHP | filippinske pesos | 62,249 |
| RUB | russiske rubler | 73,6468 |
| THB | thailandske bath | 38,681 |
| BRL | brasilianske real | 4,5429 |
| MXN | mexicanske pesos | 22,9451 |
| INR | indiske rupee | 79,9310 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,1665

JPY

japanske yen

129,09

DKK

danske kroner

7,4506

GBP

pund sterling

0,88350

SEK

svenske kroner

10,3123

CHF

schweiziske franc

1,1573

ISK

islandske kroner

124,60

NOK

norske kroner

9,4655

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

26,073

HUF

ungarske forint

327,35

PLN

polske zloty

4,3915

RON

rumænske leu

4,6615

TRY

tyrkiske lira

5,4444

AUD

australske dollar

1,5761

CAD

canadiske dollar

1,5344

HKD

hongkongske dollar

9,1506

NZD

newzealandske dollar

1,7281

SGD

singaporeanske dollar

1,5921

KRW

sydkoreanske won

1 298,07

ZAR

sydafrikanske rand

15,9718

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,7481

HRK

kroatiske kuna

7,3845

IDR

indonesiske rupiah

16 766,10

MYR

malaysiske ringgit

4,7208

PHP

filippinske pesos

62,249

RUB

russiske rubler

73,6468

THB

thailandske bath

38,681

BRL

brasilianske real

4,5429

MXN

mexicanske pesos

22,9451

INR

indiske rupee

79,9310

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

| 4.7.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 233/5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 233/5

---

Oversigt over Europa-Kommissionens afgørelser om godkendelser af markedsføring med henblik på anvendelse og/eller om godkendelser af anvendelse af stoffer, der er opført i bilag XIV til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH)

(Offentliggjort i henhold til artikel 64, stk. 9, i forordning (EF) nr. 1907/2006 (1)
  )

(EØS-relevant tekst)

(2018/C 233/04)

Afgørelser om meddelelse af godkendelse

| Henvisning til afgørelsen (2) | Dato for afgørelsen | Stof | Indehaver af godkendelsen | Godkendelsesnr. | Godkendt anvendelse | Frist for fornyet vurdering | Begrundelse for afgørelsen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| C(2018) 3702 | 27. juni 2018 | Bis(2-methoxyethyl)ether
  (diglym)
  EF-nr.: 203-924-4
  CAS-nr. 111-96-6 | Merck KGaA Frankfurter Straße 250, 64293 Darmstadt, Tyskland. | REACH/18/11/0 | Industriel brug af diglym som opløsningsmiddel i fremstillingen af cryptandmellemprodukter til videre forarbejdning til cryptand 221 og cryptand 222 | 27. juni 2030 | Risikoen er tilstrækkeligt kontrolleret i overensstemmelse med artikel 60, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1907/2006.
  Der findes ingen egnede alternativer inden solnedgangsdatoen |

Henvisning til afgørelsen (2)

Dato for afgørelsen

Stof

Indehaver af godkendelsen

Godkendelsesnr.

Godkendt anvendelse

Frist for fornyet vurdering

Begrundelse for afgørelsen

C(2018) 3702

27. juni 2018

Bis(2-methoxyethyl)ether

(diglym)

EF-nr.: 203-924-4

CAS-nr. 111-96-6

Merck KGaA Frankfurter Straße 250, 64293 Darmstadt, Tyskland.

REACH/18/11/0

Industriel brug af diglym som opløsningsmiddel i fremstillingen af cryptandmellemprodukter til videre forarbejdning til cryptand 221 og cryptand 222

27. juni 2030

Risikoen er tilstrækkeligt kontrolleret i overensstemmelse med artikel 60, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1907/2006.

Der findes ingen egnede alternativer inden solnedgangsdatoen

---

(1)  EUT L 396 af 30.12.2006, s. 1.

(2)  Afgørelsen findes på Europa-Kommissionens websted: https://ec.europa.eu/growth/sectors/chemicals/reach/about_da

---

| 4.7.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 233/6 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 233/6

---

Tilbagetrækning af forslag fra Kommissionen

(2018/C 233/05)

Liste over tilbagetrukne forslag

| Dokument | Interinstitutionel procedure | Titel |
| --- | --- | --- |
| Landbrug og udvikling af landdistrikter |
| COM/2017/0150 | 2017/068/COD | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets Forordning om fastsættelse i henhold til forordning (EU) nr. 1306/2013 af tilpasningssatsen for direkte betalinger for kalenderåret 2017 |
| Økonomiske og finansielle anliggender samt beskatning og told |
| COM/2011/737 | 2011/333/CNS | Forslag til Rådets forordning om metoderne og proceduren for overdragelse af den egne indtægt fra moms |
| COM/2014/43 | 2014/0020/COD | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om strukturelle foranstaltninger til forbedring af modstandsdygtigheden i kreditinstitutter i EU |
| Udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik |
| COM/2003/695 | CNS 2003/0268 | Forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af en aftale om politisk dialog og samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Det Andinske Fællesskab og dets medlemslande Republikken Bolivia, Republikken Colombia, Republikken Ecuador, Republikken Peru og Den Bolivariske Republik Venezuela på den anden side |
| COM/2014/360 | 2014/0182/NLE | Forslag til Rådets afgørelse om Unionens holdning i Samarbejdsrådet nedsat ved partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Georgien på den anden side for så vidt angår vedtagelse af en henstilling om gennemførelse af associeringsdagsordenen mellem EU og Georgien |
| COM/2014/359 | 2014/0181/NLE | Forslag til Rådets afgørelse om Unionens holdning i Samarbejdsrådet nedsat ved partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Moldova på den anden side for så vidt angår vedtagelse af en henstilling om gennemførelse af associeringsdagsordenen mellem EU og Moldova |
| JOIN/2013/014 | 2013/0149/NLE | Fælles forslag til Rådets afgørelse om Unionens holdning i det associeringsråd, der er oprettet ved Euro-Middelhavsaftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæisk Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Den Libanesiske Republik på den anden side, til vedtagelsen af en henstilling om gennemførelsen af anden ENP-handlingsplan EU-Libanon |
| Det indre marked, industri, iværksætteri og SMV'er |
| COM/2012/164 | 2012/82/COD | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om forenklede regler for overførsel i det indre marked af motorkøretøjer, der er indregistreret i en anden medlemsstat |
| Internationalt samarbejde og udvikling |
| COM/2011/0861 | 2011/0420/NLE | Forslag til Rådets afgørelse om EU's tiltrædelse af Den Internationale Rådgivende Bomuldskomité (ICAC) |
| Retlige anliggender, forbrugere og ligestilling mellem mænd og kvinder |
| COM/2014/0212 | 2014/0120/COD | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om enkeltmandsselskaber med begrænset ansvar |
| Maritime anliggender og fiskeri |
| COM/2011/0760 | 2011/0345/COD | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1300/2008 af 18. december 2008 om fastlæggelse af en flerårig plan for sildebestanden i området vest for Skotland og fiskeriets udnyttelse af denne bestand |
| COM/2013/09 | 2013/0007/COD | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 om oprettelse af en EF-kontrolordning med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik |
| Migration, indre anliggender og medborgerskab |
| COM/2014/163 | 2014/0095/COD | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets om indførelse af et rundrejsevisum og om ændring af konventionen om gennemførelse af Schengenaftalen og forordning (EF) nr. 562/2006 og (EF) nr. 767/2008 |
| COM/2014/164 | 2014/0094/COD | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om en EU- kodeks for visa (visumkodeks) |
| Transport |
| COM/2013/409 | 2013/0187/COD | Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 216/2008 for så vidt angår flyvepladser, lufttrafikstyring og luftfartstjenester |

Dokument

Interinstitutionel procedure

Titel

Landbrug og udvikling af landdistrikter

COM/2017/0150

2017/068/COD

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets Forordning om fastsættelse i henhold til forordning (EU) nr. 1306/2013 af tilpasningssatsen for direkte betalinger for kalenderåret 2017

Økonomiske og finansielle anliggender samt beskatning og told

COM/2011/737

2011/333/CNS

Forslag til Rådets forordning om metoderne og proceduren for overdragelse af den egne indtægt fra moms

COM/2014/43

2014/0020/COD

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om strukturelle foranstaltninger til forbedring af modstandsdygtigheden i kreditinstitutter i EU

Udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik

COM/2003/695

CNS 2003/0268

Forslag til Rådets afgørelse om indgåelse af en aftale om politisk dialog og samarbejde mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Det Andinske Fællesskab og dets medlemslande Republikken Bolivia, Republikken Colombia, Republikken Ecuador, Republikken Peru og Den Bolivariske Republik Venezuela på den anden side

COM/2014/360

2014/0182/NLE

Forslag til Rådets afgørelse om Unionens holdning i Samarbejdsrådet nedsat ved partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Georgien på den anden side for så vidt angår vedtagelse af en henstilling om gennemførelse af associeringsdagsordenen mellem EU og Georgien

COM/2014/359

2014/0181/NLE

Forslag til Rådets afgørelse om Unionens holdning i Samarbejdsrådet nedsat ved partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Republikken Moldova på den anden side for så vidt angår vedtagelse af en henstilling om gennemførelse af associeringsdagsordenen mellem EU og Moldova

JOIN/2013/014

2013/0149/NLE

Fælles forslag til Rådets afgørelse om Unionens holdning i det associeringsråd, der er oprettet ved Euro-Middelhavsaftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europæisk Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Den Libanesiske Republik på den anden side, til vedtagelsen af en henstilling om gennemførelsen af anden ENP-handlingsplan EU-Libanon

Det indre marked, industri, iværksætteri og SMV'er

COM/2012/164

2012/82/COD

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om forenklede regler for overførsel i det indre marked af motorkøretøjer, der er indregistreret i en anden medlemsstat

Internationalt samarbejde og udvikling

COM/2011/0861

2011/0420/NLE

Forslag til Rådets afgørelse om EU's tiltrædelse af Den Internationale Rådgivende Bomuldskomité (ICAC)

Retlige anliggender, forbrugere og ligestilling mellem mænd og kvinder

COM/2014/0212

2014/0120/COD

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om enkeltmandsselskaber med begrænset ansvar

Maritime anliggender og fiskeri

COM/2011/0760

2011/0345/COD

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1300/2008 af 18. december 2008 om fastlæggelse af en flerårig plan for sildebestanden i området vest for Skotland og fiskeriets udnyttelse af denne bestand

COM/2013/09

2013/0007/COD

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 om oprettelse af en EF-kontrolordning med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik

Migration, indre anliggender og medborgerskab

COM/2014/163

2014/0095/COD

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets om indførelse af et rundrejsevisum og om ændring af konventionen om gennemførelse af Schengenaftalen og forordning (EF) nr. 562/2006 og (EF) nr. 767/2008

COM/2014/164

2014/0094/COD

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om en EU- kodeks for visa (visumkodeks)

Transport

COM/2013/409

2013/0187/COD

Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 216/2008 for så vidt angår flyvepladser, lufttrafikstyring og luftfartstjenester

---

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

| 4.7.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 233/8 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 233/8

---

Resumé af udtalelse fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse om onlinemanipulation og personoplysninger

(Udtalelsen findes i sin helhed på engelsk, fransk og tysk på den tilsynsførendes websted www.edps.europa.eu)

(2018/C 233/06)

Digitaliseringen af samfundet og økonomien har et blandet indvirkning på det samfundsmæssige engagement i beslutningstagningen og på barriererne for borgernes involvering i demokratiske processer.

Analyser af big data og systemer til kunstig intelligens har gjort det muligt at indsamle, kombinere, analysere og på ubestemt tid lagre massive mængder af oplysninger. I de seneste to årtier er der fremkommet en dominerende forretningsmodel for de fleste webbaserede tjenester, der er baseret på at spore personer online og indsamle oplysninger om deres personlighed, sundhed, relationer samt tanker og holdninger med henblik på at generere digitale reklameindtægter. De digitale markeder er blevet koncentreret om nogle få virksomheder, der fungerer som effektive internetvogtere og råder over højere inflationskorrigerede markedskapitaliseringsværdier end nogen virksomheder i mands minde.

Dette digitale økosystem har forbundet mennesker med hinanden i hele verden, idet over 50 % af befolkningen er på internettet, om end meget ujævnt fordelt hvad angår geografi, velstand og køn. Den indledende optimisme med hensyn til internetværktøjets og de sociale mediers potentiale i forbindelse med det samfundsmæssige engagement er afløst af bekymring over, at mennesker manipuleres, dels gennem den konstante indsamling af ofte intime oplysninger om dem, dels gennem kontrollen over de oplysninger, de ser online på grundlag af den kategori, de er blevet placeret i. Viral spredning er for mange algoritmedrevne tjenester en vigtig drivkraft for værdi, med produkter og applikationer, der er designet til at maksimere opmærksomhed og afhængighed. Forbundethed — i det mindste i forbindelse med den nuværende model — har ført til opdeling.

Den efterfølgende debat har været koncentreret omkring de vildledende, falske eller misvisende oplysninger (»indhold«), der gives til personer i den hensigt at påvirke den politiske diskurs og valg, et fænomen, der har fået betegnelsen »falske nyheder« eller »onlinemisinformation«. Løsningerne har haft fokus på gennemsigtighedsforanstaltninger, hvor man har afdækket oplysningskilderne, men samtidig negligeret ansvarligheden hos aktører i økosystemet, som profiterer af en skadelig adfærd. I mellemtiden udgør markedskoncentrationen og den øgede platformdominans en ny trussel for mediepluralismen. For den tilsynsførende illustrerer denne krise med hensyn til tilliden til det digitale økosystem den gensidige afhængighed mellem privatlivets fred og ytringsfrihed. Formindskelsen af personers intime sfære som følge af en uundgåelig overvågning fra virksomheders og forvaltningers side lægger en dæmper på personers evne og vilje til at udtale sig og indgå relationer frit, herunder i den samfundsmæssige sfære, der er af så afgørende betydning for et sundt demokrati. Denne udtalelse vedrører derfor den måde, hvorpå personoplysninger anvendes med henblik på at mikromålrette specifikt indhold til fysiske personer og grupper, de relevante grundlæggende rettigheder og værdier samt relevante love til at imødegå truslerne.

Den tilsynsførende har gennem flere år slået til lyd for et større samarbejde mellem databeskyttelsesmyndigheder og andre tilsynsmyndigheder for at beskytte fysiske personers rettigheder og interesser i det digitale samfund, hvilket er baggrunden for, at vi i 2017 lancerede et digitalt clearing house. I betragtning af bekymringerne over, at politiske kampagner kan udnytte det digitale rum med henblik på at omgå eksisterende love (1), mener vi, at det nu er på tide, at dette samarbejde udvides til tilsynsmyndigheder på valgområdet og det audiovisuelle område.

1.   HVORFOR OFFENTLIGGØR VI DENNE UDTALELSE

i.   Intens igangværende offentlig debat

Der er for øjeblikket en intens offentlig debat om indvirkningen af nutidens enorme og komplekse økosystem af digital information på ikke kun markedsøkonomien, men også på den politiske økonomi, hvordan det politiske miljø interagerer med økonomien. De vigtigste platforme befinder sig i centrum af dette økosystem og drager uforholdsmæssig stor fordel af væksten inden for digitale reklamer og øger deres relative styrke i takt hermed. Der er behov for personoplysninger til at segmentere, målrette og skræddersy budskaber rettet til personer, men de fleste annoncører er udvidende om, hvordan sådanne beslutninger træffes, og de fleste personer er uvidende om, hvordan de bruges. Systemet belønner sensationelt og viralt indhold og skelner generelt ikke mellem annoncører — om der er tale om kommercielle eller politiske annoncører. Afsløringer af, hvordan bevidst misinformation (»falske nyheder«) er blevet udbredt via dette system, har ført til frygt for, at demokratiers integritet kan være truet. Systemer til kunstig intelligens — hvor markedet også er kendetegnet ved koncentration — er selv baseret på data og vil — uden kontrol — føre til en mere fjern og uansvarlig beslutningstagning i dette miljø.

ii.   Relevansen af databeskyttelseslovgivning og politiske kampagner

De grundlæggende rettigheder til privatlivets fred og til databeskyttelse er klart en afgørende faktor for at afhjælpe denne situation, hvilket gør dette spørgsmål til en strategisk prioritet for alle uafhængige databeskyttelsesmyndigheder. I deres Resolution on the Use of Personal Data for Political Communication (resolution om anvendelse af personoplysninger til politisk kommunikation) fra 2005 gav databeskyttelsestilsyn udtryk for væsentlige bekymringer vedrørende databeskyttelse på verdensplan med hensyn til ikke-kommercielle aktørers øgede behandling af personoplysninger. Resolutionen henviste specifikt til behandlingen af følsomme oplysninger vedrørende reelle eller formodede moralske og politiske overbevisninger eller valgaktiviteter samt invasiv profilering af forskellige personer, der på nuværende tidspunkt er klassificeret — undertiden unøjagtigt eller på grundlag af en overfladisk kontakt — som sympatisører, fortalere, tilhængere eller partimedlemmer (2). I den internationale resolution opfordredes der til en strengere håndhævelse af databeskyttelsesreglerne om dataminimering, lovlig behandling, samtykke, gennemsigtighed, registreredes rettigheder, formålsbegrænsning og datasikkerhed. Tiden er måske nu inde til at gentage denne opfordring.

EU's lovgivning om databeskyttelse og fortrolighed i forbindelse med elektronisk kommunikation finder anvendelse på dataindsamling, profilering og mikromålretning og skulle, hvis den håndhæves korrekt, bidrage til at minimere skader som følge af forsøg på at manipulere fysiske personer eller grupper. Politiske partier, der behandler vælgeroplysninger i EU, er omfattet af anvendelsesområdet for den generelle forordning om databeskyttelse. I den generelle forordning om databeskyttelse defineres personoplysninger om politisk overbevisning som særlige kategorier af oplysninger. Behandling af sådanne oplysninger er generelt forbudt, medmindre et af de opregnede forhold gør sig gældende. I forbindelse med politiske kampagner er de to nedenstående forhold navnlig relevante og fortjener fuld gengivelse:

| »(d) | Behandling foretages af en stiftelse, en sammenslutning eller et andet organ, som ikke arbejder med gevinst for øje, og hvis sigte er af politisk, filosofisk, religiøs eller fagforeningsmæssig art, som led i organets legitime aktiviteter og med de fornødne garantier, og på betingelse af at behandlingen alene vedrører organets medlemmer, tidligere medlemmer eller personer, der på grund af organets formål er i regelmæssig kontakt hermed, og at personoplysningerne ikke videregives uden for organet uden den registreredes samtykke. |
| --- | --- |

»(d)

Behandling foretages af en stiftelse, en sammenslutning eller et andet organ, som ikke arbejder med gevinst for øje, og hvis sigte er af politisk, filosofisk, religiøs eller fagforeningsmæssig art, som led i organets legitime aktiviteter og med de fornødne garantier, og på betingelse af at behandlingen alene vedrører organets medlemmer, tidligere medlemmer eller personer, der på grund af organets formål er i regelmæssig kontakt hermed, og at personoplysningerne ikke videregives uden for organet uden den registreredes samtykke.

| (e) | Behandling vedrører personoplysninger, som tydeligvis er offentliggjort af den registrerede. [...]. |
| --- | --- |

(e)

Behandling vedrører personoplysninger, som tydeligvis er offentliggjort af den registrerede. [...].

| (g) | Behandling er nødvendig af hensyn til væsentlige samfundsinteresser på grundlag af EU-retten eller medlemsstaternes nationale ret og står i rimeligt forhold til det mål, der forfølges, respekterer det væsentligste indhold af retten til databeskyttelse og sikrer passende og specifikke foranstaltninger til beskyttelse af den registreredes grundlæggende rettigheder og interesser.« |
| --- | --- |

(g)

Behandling er nødvendig af hensyn til væsentlige samfundsinteresser på grundlag af EU-retten eller medlemsstaternes nationale ret og står i rimeligt forhold til det mål, der forfølges, respekterer det væsentligste indhold af retten til databeskyttelse og sikrer passende og specifikke foranstaltninger til beskyttelse af den registreredes grundlæggende rettigheder og interesser.«

I betragtning 56 præciseres artikel 9, stk. 2, litra g): »Hvis det i forbindelse med afholdelse af valg i en medlemsstat er nødvendigt, for at det demokratiske system kan fungere, at politiske partier indsamler personoplysninger om personers politiske holdninger, kan behandling af sådanne oplysninger tillades af hensyn til varetagelsen af samfundsinteresser, såfremt fornødne garantier er etableret«.

Flere databeskyttelsesmyndigheder har udviklet regler eller retningslinjer om databehandling i politisk øjemed:

| — | I marts 2014 vedtog den italienske datatilsynsmyndighed regler om politiske partiers behandling af personoplysninger. Reglerne havde fokus på det generelle forbud mod at anvende personoplysninger, der er offentliggjort på internettet, f.eks. på sociale netværk eller fora, til politisk kommunikation, hvis disse oplysninger var indsamlet til andre formål (3). |
| --- | --- |

—

I marts 2014 vedtog den italienske datatilsynsmyndighed regler om politiske partiers behandling af personoplysninger. Reglerne havde fokus på det generelle forbud mod at anvende personoplysninger, der er offentliggjort på internettet, f.eks. på sociale netværk eller fora, til politisk kommunikation, hvis disse oplysninger var indsamlet til andre formål (3).

| — | I november 2016 offentliggjorde den franske Commission Nationale de l'informatique et des libertés (CNIL) yderligere retningslinjer til sine henstillinger fra 2012 om politisk kommunikation og præciserede reglerne for behandling af personoplysninger på sociale netværk. CNIL understregede navnlig, at det kun kan være lovligt at aggregere vælgeres personoplysninger med henblik på at profilere og målrette dem på sociale netværk, hvis det er baseret på samtykke som en grund til databehandling (4). |
| --- | --- |

—

I november 2016 offentliggjorde den franske Commission Nationale de l'informatique et des libertés (CNIL) yderligere retningslinjer til sine henstillinger fra 2012 om politisk kommunikation og præciserede reglerne for behandling af personoplysninger på sociale netværk. CNIL understregede navnlig, at det kun kan være lovligt at aggregere vælgeres personoplysninger med henblik på at profilere og målrette dem på sociale netværk, hvis det er baseret på samtykke som en grund til databehandling (4).

| — | I april 2017 udsendte UK Information Commissioner's Office (ICO) en ajourført Guidance on political campaigning, som også omfattede retningslinjer om anvendelsen af dataanalyser i politiske kampagner. ICO forklarede, at når en politisk organisation lader en anden virksomhed gennemføre analyser, er denne virksomhed formentlig databehandler, mens organisationen er dataansvarlig. Særlige bestemmelser i databeskyttelseslovgivningen om forholdet mellem dataansvarlig og databehandler skal opfyldes, for at behandlingen er lovlig (5). |
| --- | --- |

—

I april 2017 udsendte UK Information Commissioner's Office (ICO) en ajourført Guidance on political campaigning, som også omfattede retningslinjer om anvendelsen af dataanalyser i politiske kampagner. ICO forklarede, at når en politisk organisation lader en anden virksomhed gennemføre analyser, er denne virksomhed formentlig databehandler, mens organisationen er dataansvarlig. Særlige bestemmelser i databeskyttelseslovgivningen om forholdet mellem dataansvarlig og databehandler skal opfyldes, for at behandlingen er lovlig (5).

De nationale databeskyttelsesmyndigheders retningslinjer har potentiale til at give en yderligere autoritativ fortolkning af lovbestemmelser om databeskyttelse og privatlivets fred, som tager hensyn til forskellene i organisationen af nationale politiske systemer (6).

iii.   Formålet med den tilsynsførendes udtalelse

Det er den tilsynsførendes vision at hjælpe EU med at gå foran med et godt eksempel i den globale dialog om databeskyttelse og privatlivets fred i den digitale tidsalder ved at identificere tværfaglige strategiske løsninger på udfordringer i forbindelse med big data og udvikle en etisk dimension i relation til behandling af personoplysninger (7). Vi har opfordret til, at den registrerede behandles som en person, ikke blot som forbruger eller bruger, og sat fokus på etiske spørgsmål i forbindelse med virkningerne af prædiktiv profilering og algoritmebestemt personalisering (8). Vi har opfordret til en ansvarlig og bæredygtig udvikling af det digitale samfund på grundlag af den enkeltes kontrol over personoplysninger vedrørende vedkommende, privatlivsbevidst konstruktion og ansvarlighed og ensartet håndhævelse (9). Den tilsynsførendes rådgivende etikgruppe bemærkede i sin rapport fra januar 2018, at mikromålretning af canvassing i forbindelse med valg ændrer reglerne for offentlig tale, hvilket giver et mindre råderum for debat og udveksling af idéer, hvor der hurtigst muligt skal indledes en demokratisk debat om anvendelsen og udnyttelsen af oplysninger til politiske kampagner og beslutningstagning (10).

Dette spørgsmål om at anvende information og personoplysninger til at manipulere mennesker og politik går selvfølgelig langt ud over retten til databeskyttelse. Et personaliseret, mikromålrettet onlinemiljø skaber »filterbobler«, hvor mennesker udsættes for »mere af det samme«-information og færre meninger, hvilket resulterer i en øget politisk og ideologisk polarisering (11). Det øger falske historiers og konspirationsteoriers gennemtrængnings- og overbevisningsevne (12). Forskning viser, at manipulationen af personers nyhedsstrøm eller søgeresultater kunne påvirke deres stemmeadfærd (13).

Det ligger den tilsynsførende på sinde at bidrage til at sikre, at behandlingen af personoplysninger — som anført i den generelle forordning om databeskyttelse — tjener menneskeheden, og ikke omvendt (14). Den teknologiske udvikling bør ikke hæmmes, men derimod styres i overensstemmelse med vores værdier. Respekten for de grundlæggende rettigheder, herunder en ret til databeskyttelse, er af afgørende betydning for at sikre retfærdige valg, navnlig efterhånden som vi nærmer os valget til Europa-Parlamentet i 2019 (15). Denne udtalelse er den seneste i en række med bredt engagement fra den tilsynsførendes side i spørgsmålet om, hvordan databeskyttelse skal anvendes med henblik på at behandle de mest presserende spørgsmål vedrørende grundlæggende retsprincipper. Den bygger videre på den tilsynsførendes tidligere arbejde vedrørende big data og digital etik og behovet for at koordinere reguleringen af konkurrencedygtige og fair markeder (16). I udtalelsen sammenfattes først den proces, hvorved personoplysninger støtter og bestemmer den nuværende cyklus af digital sporing, mikromålretning og manipulation. Derefter behandles de forskellige aktørers roller i det digitale informationsøkosystem. Der ses nærmere på de relevante grundlæggende rettigheder, de relevante databeskyttelsesprincipper og andre relevante juridiske forpligtelser. Afslutningsvis anføres, at problemet med onlinemanipulation kun kan forventes at blive værre, at ingen enkelt reguleringsmæssig tilgang vil være tilstrækkelig alene, og at det derfor er nødvendigt, at tilsynsmyndighederne ufortøvet samarbejder for ikke blot at tage fat på konstaterede misbrug, men også de strukturelle fordrejninger, der er forårsaget af en for stor markedskoncentration.

7.   KONKLUSION

Onlinemanipulation udgør en trussel mod samfundet, da filterbobler og indhegnede samfund gør det vanskeligere for mennesker at forstå hinanden og udveksle erfaringer. Svækkelsen af denne »sociale lim« kan underminere demokratiet og flere andre grundlæggende rettigheder og friheder. Onlinemanipulation er også et symptom på uigennemsigtigheden og den manglende ansvarlighed i det digitale økosystem. Problemet er reelt og presserende og kan forventes at blive værre, efterhånden som flere personer og ting forbindes til internettet, og den rolle, som systemer til kunstig intelligens spiller, bliver større. Årsagen til problemet er til dels den uansvarlige, ulovlige eller uetiske anvendelse af personoplysninger. Gennemsigtighed er nødvendig, men ikke nok. Indholdsstyring kan være nødvendig, men må ikke krænke grundlæggende rettigheder. En del af løsningen er derfor at håndhæve de eksisterende regler, navnlig den generelle forordning om databeskyttelse, konsekvent og sammen med andre normer for valg og mediepluralisme.

Som et bidrag til at fremme debatten vil den tilsynsførende i foråret 2019 afholde en workshop, hvor nationale tilsynsmyndigheder inden for databeskyttelse, valglovgivning og lovgivning om audiovisuelle medier vil kunne undersøge disse samspil yderligere, drøfte de udfordringer, de står over for, og se nærmere på muligheder for fælles tiltag, også under hensyntagen til det kommende valg til Europa-Parlamentet.

Det fremgår af denne udtalelse, at teknologi og adfærd på markedet forårsager skade på grund af strukturelle ubalancer og fordrejninger. Vi har opfordret til at tilpasse incitamenterne til innovation. Teknologigiganterne og -pionererne har indtil nu draget fordel af at operere i et forholdsvis ureguleret miljø. Traditionelle industrier og grundlæggende begreber som territorial kompetence, suverænitet og også sociale normer, herunder demokrati, er berørt. Disse værdier afhænger af en mangfoldighed af meninger og balance mellem parter. Ingen enkelt aktør eller sektor kan klare dette alene. Beskyttelse af oplysninger er en del af løsningen og måske en større del end forventet. Det er ikke tilstrækkeligt at sætte sin lid til velviljen hos kommercielle aktører, der i sidste ende ikke stilles til ansvar. Vi er nu nødt til at gribe ind for at sprede fordelene ved digitalisering mere ligeligt.

Udfærdiget i Bruxelles, den 19. marts 2018.

Giovanni BUTTARELLI

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

---

(1)  Se f.eks.: http://www.independent.co.uk/news/uk/politics/election-2017-facebook-ads-marginal-seats-tories-labour-outdated-election-spending-rules-a7733131.html [tilgået 18.3.2018].

1

(2)  Resolution tilgængelig på: https://icdppc.org/wp-content/uploads/2015/02/Resolution-on-Use-of-Personal-Data-for-Polictical-Communication.pdf [tilgået 18.3.2018].

2

(3)  http://www.garanteprivacy.it/web/guest/home/docweb/-/docweb-display/docweb/3013267 »Provvedimento in materia di trattamento di dati presso i partiti politici e di esonero dall’informativa per fini di propaganda elettorale« offentliggjort i den italienske databeskyttelsesmyndigheds tidende nr. 71 den 26.3.2014 [doc. web n. 3013267].

3

(4)  https://www.cnil.fr/fr/communication-politique-quelles-sont-les-regles-pour-lutilisation-des-donnees-issues-des-reseaux »Communication politique: quelles sont les règles pour l'utilisation des données issues des réseaux sociaux?« offentliggjort af Commission Nationale de l'informatique et des libertés den 8.11.2016.

4

Commission Nationale de l'informatique et des libertés

(5)  https://ico.org.uk/media/for-organisations/documents/1589/promotion_of_a_political_party.pdf Information Commissioner’s Office »Guidance on political campaigning« (vejledning om politiske kampagner) [20170426].

5

(6)  I henhold til artikel 57, stk. 1, litra d), i den generelle forordning om databeskyttelse skal hver tilsynsmyndighed på sit område [...] fremme dataansvarliges og databehandleres kendskab til deres forpligtelser i henhold til denne forordning.

6

(7)  Se Leading by Example: The EDPS Strategy 2015-2019, s. 17. »Big data« henviser efter vores opfattelse til den praksis, hvor enorme mængder meget forskellige oplysninger kombineres og analyseres, ofte ved hjælp af selvlærende algoritmer, med henblik på at træffe informerede beslutninger. En af de største værdier af big data for virksomheder og regeringer stammer fra overvågningen af menneskelig adfærd, både kollektivt og individuelt, og ligger i deres prædiktive potentiale; Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelses udtalelse nr. 4/2015, Towards a new digital ethics: Data, dignity and technology (Mod en ny digital etik: Data, værdighed og teknologi), 11.9.2015, s. 6.

7

(8)  Profiler, der bruges til at forudsige menneskers adfærd, risikerer at blive udsat for stigmatisering, som styrker eksisterende stereotyper, social og kulturel adskillelse og udstødelse, idet en sådan »kollektiv intelligens« undergraver individuelle valg og lige muligheder. Sådanne »filterbobler« eller »personlige ekkokamre« kan ende med at sætte en stopper for al den kreativitet, innovation og ytrings- og forsamlingsfrihed, som har gjort det muligt for den digitale teknologi at blomstre; Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelses udtalelse nr. 4/2015, s. 13 (henvisninger udeladt).

8

(9)  Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelses udtalelse nr. 7/2015: Meeting the challenges of big data (Udfordringerne ved massedata), s. 9.

9

(10)  Rapport fra den tilsynsførendes rådgivende etikgruppe, januar 2018, s. 28.

10

(11)  Se f.eks. The Economist, How the World Was Trolled (4.-10. november 2017), Vol. 425, nr. 9065, s. 21-24.

11

(12)  H. Allcott og M. Gentzkow, Social Media and Fake News in the 2016 Election (forår 2017). Stanford University, Journal of Economic Perspectives, Vol. 31, nr. 2, s. 211-236. https://web.stanford.edu/~gentzkow/research/fakenews.pdf, s. 219.

12

(13)  I et af forsøgene fik brugere af sociale platforme at vide, hvad deres venner havde sagt, at de havde stemt, hvilket fik en statistisk signifikant større andel i dette segment af befolkningen (0,14 % af de stemmeberettigede eller ca. 340 000 vælgere) til at stemme til midtvejsvalget til Kongressen i 2010; H. Allcott og M. Gentzkow, Social Media and Fake News in the 2016 Election (forår 2017), Stanford University, Journal of Economic Perspectives, Vol. 31, nr. 2, s. 211-236, s. 219). I en anden undersøgelse fandt forskerne, at forskelle i Google-søgeresultater kunne ændre uafklarede vælgeres præferencer med hensyn til stemmeafgivelse med 20 %; F. Zuiderveen Borgesius & D. Trilling & J. Möller & B. Bodó & C. de Vreese & N. Helberger (2016). Should we worry about filter bubbles?. Internet Policy Review, 5(1). DOI: 10.14763/2016.1.401, s. 9.

13

(14)  Betragtning 4 til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF, herefter »den generelle forordning om databeskyttelse«.

14

(15)  Som fastslået af Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol i sagen Orlovskaya Iskra mod Rusland danner »frie valg og ytringsfriheden, navnlig den frie politiske debat, grundlaget for ethvert demokratisk system. De to rettigheder er indbyrdes forbundne og forstærker hinanden: Eksempelvis er ytringsfrihed et af de »forhold«, der er nødvendige for at sikre »folkets frie meningstilkendegivelse ved valget af medlemmer til den lovgivende forsamling«. Det er derfor navnlig vigtigt i perioden forud for et valg, at alle slags meninger og oplysninger har mulighed for at cirkulere frit. I forbindelse med valgdebatter er kandidaternes uhindrede udøvelse af ytringsfriheden af særlig betydning« (henvisninger udeladt af teksten), punkt 110. http://hudoc.echr.coe.int/eng?i=001-171525.

15

(16)  2014 — Foreløbig udtalelse om »Privacy and Competitiveness in the Age of Big Data« (Beskyttelse af privatliv og konkurrenceevne i en tid med big data); 2015 — udtalelse nr. 4/2015 »Towards a new digital ethics. Data, dignity and technology« (Mod en ny digital etik: Data, værdighed og teknologi); 2015 — Udtalelse nr. 7/2015 »Meeting the challenges of big data. A call for transparency, user control, data protection by design and accountability« (Udfordringerne ved massedata — behov for gennemsigtighed, brugerkontrol, indbygget databeskyttelse og ansvarlighed); 2016 — Udtalelse nr. 8/2016 »EDPS Opinion on coherent enforcement of fundamental rights in the age of big data« (Udtalelse fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse om effektiv håndhævelse af grundlæggende rettigheder i en tid med big data).

16

---

| 4.7.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 233/12 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 233/12

---

Resumé af udtalelse fra Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse om forslagene til to forordninger om en ramme for interoperabilitet mellem store informationssystemer i EU

(Udtalelsen findes i sin helhed på engelsk, fransk og tysk på den tilsynsførendes websted www.edps.europa.eu)

(2018/C 233/07)

Nutidens presserende udfordringer i forbindelse med sikkerhed og grænseforvaltning kræver en mere intelligent brug af de oplysninger, som allerede er til rådighed for kompetente offentlige myndigheder. Dette har fået Europa-Kommissionen til at igangsætte en proces med henblik på at opnå interoperabilitet mellem (eksisterende og fremtidige) store informationssystemer i EU inden for migration, asyl og sikkerhed. I december 2017 fremlagde Kommissionen to forslag til forordninger, som vil etablere en retlig ramme for interoperabilitet mellem store informationssystemer i EU.

Forudsat at interoperabilitet gennemføres på en velgennemtænkt måde og i fuld overensstemmelse med de grundlæggende rettigheder, herunder retten til privatlivets fred og til databeskyttelse, kan det være et nyttigt redskab til at imødekomme legitime behov hos kompetente myndigheder, der anvender store informationssystemer, og bidrage til udviklingen af en effektiv informationsudveksling. Interoperabilitet er ikke kun eller primært et teknisk valg, men derimod et politisk valg, der kan forventes at få gennemgribende retlige og samfundsmæssige konsekvenser, som ikke kan skjules bag angiveligt tekniske ændringer. EU-lovgiverens beslutning om at gøre store IT-systemer interoperable vil ikke kun permanent og gennemgribende påvirke deres struktur og funktionsmåde, men også ændre den måde, hvorpå retsprincipper hidtil er blevet fortolket på dette område, og vil som sådan markere et punkt, hvorfra der ikke er nogen vej tilbage.

Selv om interoperabilitet i første omgang måske var tænkt som et redskab til kun at lette anvendelsen af systemerne, vil forslagene indføre nye muligheder for at få adgang til og anvende de data, der er lagret i de forskellige systemer, med henblik på at bekæmpe identitetssvig, lette identitetskontrol samt strømline retshåndhævende myndigheders adgang til informationssystemer, som ikke vedrører retshåndhævelse.

Forslagene opretter navnlig en ny central database, som vil indeholde oplysninger om millioner af tredjelandsstatsborgere, herunder deres biometriske data. På grund af omfanget og arten af de data, der skal lagres i denne database, kunne konsekvenserne af et brud på datasikkerheden skade et potentielt meget stort antal enkeltpersoner alvorligt. Hvis sådanne oplysninger havner i de forkerte hænder, kunne databasen blive et farligt redskab til skade for grundlæggende rettigheder. Det er derfor af afgørende betydning at opbygge stærke retlige, tekniske og organisatoriske sikkerhedsforanstaltninger. Der er også behov for særlig årvågenhed med hensyn til såvel formålene med databasen som betingelserne og de nærmere regler for anvendelsen heraf.

I denne forbindelse understreger den tilsynsførende betydningen af yderligere at præcisere omfanget af problemet med identitetssvig blandt tredjelandsstatsborgere for at sikre, at den foreslåede foranstaltning er passende og forholdsmæssig. Muligheden for at søge i den centrale database med henblik på at lette identitetskontrollen på medlemsstaternes område bør defineres mere snævert.

Den tilsynsførende forstår behovet for, at retshåndhævende myndigheder får de bedst mulige redskaber til hurtigt at identificere gerningsmænd til terrorhandlinger og andre alvorlige strafbare handlinger. Hvad angår grundlæggende rettigheder er det imidlertid særdeles vigtigt at lette de retshåndhævende myndigheders adgang til informationssystemer, som ikke vedrører retshåndhævelse (dvs. til oplysninger, som myndigheder har indhentet til andre formål end retshåndhævelse), selv i begrænset omfang. En rutinemæssig adgang vil faktisk udgøre en alvorlig overtrædelse af princippet om formålsbegrænsning. Den tilsynsførende opfordrer derfor til at opretholde reelle sikkerhedsforanstaltninger for at beskytte tredjelandsstatsborgeres grundlæggende rettigheder.

Endelig vil den tilsynsførende gerne understrege, at forslagene både i retlig og teknisk henseende tilføjer endnu et lag af kompleksitet til de eksisterende systemer samt de systemer, der stadig er under udarbejdelse, idet det på nuværende tidspunkt er vanskeligt at vurdere de præcise konsekvenser heraf. Denne kompleksitet vil få konsekvenser ikke kun for databeskyttelsen, men også for forvaltningen af og tilsynet med systemerne. Det er på nuværende tidspunkt vanskeligt fuldt ud at vurdere de præcise konsekvenser for de rettigheder og friheder, som er kernen i EU's projekt. Den tilsynsførende opfordrer derfor til en bredere debat om fremtiden for EU's informationsudveksling, forvaltningen heraf og måderne til at sikre grundlæggende rettigheder i denne forbindelse.

1.   INDLEDNING

1.1.   Baggrund

| 1. | I april 2016 vedtog Kommissionen en meddelelse om stærkere og mere intelligente informationssystemer for grænser og sikkerhed (1), hvorved der blev lanceret en drøftelse af, hvordan informationssystemerne i EU kunne være med til at forbedre grænseforvaltning og indre sikkerhed. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Som opfølgning på meddelelsen nedsatte Kommissionen i juni 2016 en ekspertgruppe på højt niveau vedrørende informationssystemer og interoperabilitet. Ekspertgruppen på højt niveau fik til opgave at se på retlige, tekniske og operationelle udfordringer ved at opnå interoperabilitet mellem centrale EU-systemer for grænser og sikkerhed (2). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Ekspertgruppen på højt niveau fremsatte først henstillinger i sin foreløbige rapport fra december 2016 (3) og senere i sin endelige rapport fra maj 2017 (4). Den tilsynsførende blev opfordret til at deltage i arbejdet i ekspertgruppen på højt niveau og afgav udtalelse om begrebet interoperabilitet inden for migration, asyl og sikkerhed, som indgår i den endelige rapport fra ekspertgruppen på højt niveau. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Baseret på meddelelsen fra 2016 og henstillingerne fra ekspertgruppen på højt niveau foreslog Kommissionen en ny tilgang, hvor alle centrale EU-informationssystemer for sikkerhed og grænse- og migrationsforvaltning vil være interoperable (5). Kommissionen meddelte sin hensigt om at arbejde hen imod oprettelse af en europæisk søgeportal, en fælles biometrisk matchtjeneste og et fælles identitetsregister. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Den 8. juni 2017 bifaldt Rådet Kommissionens synspunkter og den foreslåede vej frem med henblik på at opnå interoperabilitet mellem informationssystemer inden udgangen af 2020 (6). Den 27. juli 2017 indledte Kommissionen en offentlig høring om interoperabiliteten mellem EU's informationssystemer for grænser og sikkerhed (7). Høringen blev ledsaget af en indledende konsekvensanalyse. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Som et supplerende bidrag fremlagde den tilsynsførende den 17. november 2017 et oplæg om interoperabiliteten mellem informationssystemer inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed (8). I dette dokument anerkendte den tilsynsførende, at når interoperabilitet gennemføres på en velgennemtænkt måde og i overensstemmelse med de centrale krav om nødvendighed og proportionalitet, kan det være et nyttigt redskab til at imødekomme legitime behov hos kompetente myndigheder, der anvender store informationssystemer, herunder forbedre informationsudvekslingen. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Den 12. december 2017 offentliggjorde Kommissionen to lovgivningsforslag (herefter »forslagene«):






  — | Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastsættelse af en ramme for interoperabiliteten mellem EU-informationssystemer (grænser og visum) og om ændring af Rådets afgørelse 2004/512/EF, forordning (EF) nr. 767/2008, Rådets afgørelse 2008/633/RIA, forordning (EU) 2016/399 og forordning (EU) 2017/2226 (herefter »forslag om grænser og visum«) |
| --- | --- | --- |

7.

—

Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastsættelse af en ramme for interoperabiliteten mellem EU-informationssystemer (grænser og visum) og om ændring af Rådets afgørelse 2004/512/EF, forordning (EF) nr. 767/2008, Rådets afgørelse 2008/633/RIA, forordning (EU) 2016/399 og forordning (EU) 2017/2226 (herefter »forslag om grænser og visum«)

| — | Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastsættelse af en ramme for interoperabiliteten mellem EU-informationssystemer (politisamarbejde og retligt samarbejde, asyl og migration) (herefter »forslag om politisamarbejde og retligt samarbejde, asyl og migration«). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastsættelse af en ramme for interoperabiliteten mellem EU-informationssystemer (politisamarbejde og retligt samarbejde, asyl og migration) (herefter »forslag om politisamarbejde og retligt samarbejde, asyl og migration«).

1.2.   Formålene med forslagene

| 8. | Forslagene har generelt til formål at forbedre forvaltningen af de ydre Schengengrænser og bidrage til den indre sikkerhed i Den Europæiske Union. Med henblik herpå fastsætter de en ramme, der skal sikre interoperabiliteten mellem eksisterende og fremtidige store informationssystemer i EU inden for grænsekontrol, asyl og indvandring, politisamarbejde og retligt samarbejde i straffesager. |
| --- | --- |

8.

| 9. | De interoperabilitetskomponenter, der er fastsat i forslagene, vil omfatte:






  — | tre eksisterende systemer: Schengeninformationssystemet (SIS), Eurodac-systemet og visuminformationssystemet (VIS) |
| --- | --- | --- |

9.

—

tre eksisterende systemer: Schengeninformationssystemet (SIS), Eurodac-systemet og visuminformationssystemet (VIS)

| — | tre foreslåede systemer, der stadig er under forberedelse eller udvikling:






  — | ét, der for nylig er blevet vedtaget af EU-lovgiverne, og som skal udvikles: ind- og udrejsesystemet (9) og |
| --- | --- | --- |

—

tre foreslåede systemer, der stadig er under forberedelse eller udvikling:

—

ét, der for nylig er blevet vedtaget af EU-lovgiverne, og som skal udvikles: ind- og udrejsesystemet (9) og

| — | to, som der stadig forhandles om: det foreslåede EU-system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse (ETIAS) (10) og det foreslåede europæiske informationssystem til udveksling af oplysninger fra strafferegistre vedrørende tredjelandsstatsborgere (ECRIS-TCN) (11) |
| --- | --- |

—

to, som der stadig forhandles om: det foreslåede EU-system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse (ETIAS) (10) og det foreslåede europæiske informationssystem til udveksling af oplysninger fra strafferegistre vedrørende tredjelandsstatsborgere (ECRIS-TCN) (11)

| — | Interpols database over stjålne og bortkomne rejsedokumenter (SLTD) og |
| --- | --- |

—

Interpols database over stjålne og bortkomne rejsedokumenter (SLTD) og

| — | Europol-data (12). |
| --- | --- |

—

Europol-data (12).

| 10. | Interoperabiliteten mellem disse systemer består af fire komponenter:






  — | en europæisk søgeportal (»ESP«) |
| --- | --- | --- |

10.

—

en europæisk søgeportal (»ESP«)

| — | en fælles biometrisk matchtjeneste (»fælles BMS«) |
| --- | --- |

—

en fælles biometrisk matchtjeneste (»fælles BMS«)

| — | et fælles identitetsregister (»CIR«) og |
| --- | --- |

—

et fælles identitetsregister (»CIR«) og

| — | en multiidentitetsdetektor (»MID«). |
| --- | --- |

—

en multiidentitetsdetektor (»MID«).

| 11. | Den europæiske søgeportal vil fungere som en meddelelsesformidler. Dens formål er at tilvejebringe en simpel grænseflade, som vil give hurtige søgeresultater på en gennemsigtig måde. Den vil gøre det muligt at foretage samtidige søgninger i forskellige systemer ved hjælp af identitetsdata (både biografiske og biometriske). Slutbrugeren vil med andre ord kunne foretage en enkelt søgning og modtage resultater fra alle de systemer, som vedkommende er bemyndiget til at få adgang til, i stedet for at foretage en individuel søgning i det enkelte system. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Den fælles BMS er et teknisk redskab, der skal lette identifikationen af en person, som kan være registreret i forskellige databaser. Den vil lagre skabeloner af de biometriske data (fingeraftryk og ansigtsbilleder), der er indeholdt i EU's centrale informationssystemer (dvs. SIS, Eurodac-systemet, ind- og udrejsesystemet, VIS og ECRIS-TCN). Den vil gøre det muligt på den ene side samtidigt at søge biometriske data, der er lagret i de forskellige systemer, og på den anden side at sammenligne disse data. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Det fælles identitetsregister vil lette identifikationen af personer, herunder på medlemsstaters område, og også hjælpe med at effektivisere retshåndhævende myndigheders adgang til informationssystemer, som ikke vedrører retshåndhævelse. Det fælles identitetsregister vil lagre biografiske og biometriske data, der er registreret i VIS, ECRIS-TCN, ind- og udrejsesystemet, Eurodac-systemet og ETIAS. Det vil lagre datene — logisk opdelt — alt efter hvilket system dataene hidrører fra. |
| --- | --- |

13.

| 14. | MID bliver et redskab, der vil gøre det muligt at forbinde identiteter inden for det fælles identitetsregister og SIS og vil lagre links mellem registreringer. MID vil lagre links med oplysninger, når et eller flere endelige eller mulige match påvises, og/eller i tilfælde af identitetssvig. MID vil kontrollere, om de data, der søges eller indlæses, findes i mere end ét af systemerne med henblik på at påvise flere identiteter (f.eks. samme biometriske data knyttet til forskellige biografiske data eller samme/ensartede biografiske data knyttet til forskellige biometriske data). MID vil vise de biografiske identitetsdata, som har et link i de forskellige systemer. |
| --- | --- |

14.

| 15. | På grundlag af de fire interoperabilitetskomponenter har forslagene til formål at:






  — | give autoriserede brugere hurtig, let, systematisk og kontrolleret adgang til relevante informationssystemer |
| --- | --- | --- |

15.

—

give autoriserede brugere hurtig, let, systematisk og kontrolleret adgang til relevante informationssystemer

| — | lette identitetskontrol af tredjelandsstatsborgere på medlemsstaters område |
| --- | --- |

—

lette identitetskontrol af tredjelandsstatsborgere på medlemsstaters område

| — | påvise flere identiteter forbundet med samme sæt data og |
| --- | --- |

—

påvise flere identiteter forbundet med samme sæt data og

| — | effektivisere retshåndhævende myndigheders adgang til informationssystemer, der ikke vedrører retshåndhævelse. |
| --- | --- |

—

effektivisere retshåndhævende myndigheders adgang til informationssystemer, der ikke vedrører retshåndhævelse.

| 16. | Derudover vil forslagene oprette et centralt register til rapportering og statistik (»CRRS«) og det universelle meddelelsesformat (»UMF«) og indføre automatiske mekanismer til datakvalitetskontrol. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Offentliggørelsen af to lovgivningsforslag i stedet for ét er en følge af behovet for at tage højde for sondringen mellem systemer, som vedrører:






  — | Schengenreglerne om grænser og visum (dvs. VIS, ind- og udrejsesystemet, ETIAS og SIS som reguleret af forordning (EF) nr. 1987/2006) |
| --- | --- | --- |

17.

—

Schengenreglerne om grænser og visum (dvs. VIS, ind- og udrejsesystemet, ETIAS og SIS som reguleret af forordning (EF) nr. 1987/2006)

| — | Schengenreglerne om politisamarbejde, eller som ikke er knyttet til Schengenreglerne (Eurodac-systemet, ECRIS-TCN og SIS som reguleret af Rådets afgørelse 2007/533/RIA). |
| --- | --- |

—

Schengenreglerne om politisamarbejde, eller som ikke er knyttet til Schengenreglerne (Eurodac-systemet, ECRIS-TCN og SIS som reguleret af Rådets afgørelse 2007/533/RIA).

| 18. | Der er tale om to indbyrdes forbundne forslag, som skal læses sammen. Nummereringen af artiklerne er stort set den samme i begge forslag, og det samme gælder deres indhold. Medmindre andet er angivet, henvises der, når en specifik artikel nævnes, derfor til den pågældende artikel i begge forslag. |
| --- | --- |

18.

5.   KONKLUSIONER

| 142. | Den tilsynsførende anerkender, at når interoperabilitet gennemføres på en velgennemtænkt måde og i overensstemmelse med de centrale krav om nødvendighed og proportionalitet, kan det være et nyttigt redskab til at imødekomme legitime behov hos kompetente myndigheder, der anvender store informationssystemer, herunder forbedre informationsudvekslingen. |
| --- | --- |

142.

| 143. | Den tilsynsførende understreger, at interoperabilitet ikke primært er et teknisk valg, men først og fremmest et politisk valg, der skal træffes, med betydelige retlige og samfundsmæssige konsekvenser i de kommende år. I lyset af den klare tendens til at blande særskilte retlige og politiske mål i EU (dvs. grænsekontrol, asyl og indvandring, politisamarbejde og nu også retligt samarbejde i straffesager) og give retshåndhævende myndigheder rutinemæssig adgang til databaser, som ikke vedrører retshåndhævelse, vil EU-lovgiverens beslutning om at gøre store IT-systemer interoperable ikke kun permanent og gennemgribende påvirke deres struktur og funktionsmåde, men også ændre den måde, hvorpå retsprincipper hidtil er blevet fortolket på dette område, og vil som sådan markere et punkt, hvorfra der ikke er nogen vej tilbage. Den tilsynsførende opfordrer derfor til en bredere debat om fremtiden for EU's informationsudveksling, forvaltningen heraf og måderne til at sikre grundlæggende rettigheder i denne forbindelse. |
| --- | --- |

143.

| 144. | Selv om forslagene — som de er forelagt — kunne give indtryk af interoperabilitet som den endelige komponent af allerede fuldt fungerende informationssystemer (eller i det mindste systemer, hvis oprettelsesretsakter allerede er »stabile« og i de sidste trin i lovgivningsprocessen), ønsker den tilsynsførende at minde om, at dette ikke er tilfældet. I realiteten findes tre af de seks EU-informationssystemer, som forslagene søger at sammenknytte, ikke for øjeblikket (ETIAS, ECRIS-TCN og ind- og udrejsesystemet), to er på nuværende tidspunkt under revision (SIS og Eurodac), og ét vil blive revideret senere på året (VIS). Det er nærmest umuligt at vurdere de præcise konsekvenser for privatlivets fred og databeskyttelsen af et meget kompleks system med så mange »bevægelige dele«. Den tilsynsførende minder om betydningen af at sikre konsekvens mellem de lovtekster, der allerede forhandles om (eller kommende lovtekster), og forslagene med henblik på at sikre ensartede retlige, organisatoriske og tekniske rammer for alle databehandlingsaktiviteter i EU. I denne forbindelse vil han gerne understrege, at denne udtalelse ikke foregriber yderligere indgreb, som måtte følge, efterhånden som de forskellige indbyrdes forbundne retsinstrumenter gennemløber lovgivningsprocessen. |
| --- | --- |

144.

| 145. | Den tilsynsførende bemærker, at selv om interoperabilitet i første omgang måske var tænkt som et redskab til kun at lette anvendelsen af systemerne, indfører forslagene nye muligheder for at få adgang til og anvende de data, der er lagret i de forskellige systemer, med henblik på at bekæmpe identitetssvig, lette identitetskontrol samt effektivisere retshåndhævende myndigheders adgang til informationssystemer, som ikke vedrører retshåndhævelse. |
| --- | --- |

145.

| 146. | Som allerede understreget i sit oplæg understreger den tilsynsførende betydningen af først yderligere at præcisere omfanget af problemet med identitetssvig blandt tredjelandsstatsborgere for at sikre, at den foreslåede foranstaltning er passende og forholdsmæssig. |
| --- | --- |

146.

| 147. | Med hensyn til anvendelsen af de data, der er lagret i de forskellige systemer, med henblik på at lette identitetskontrollen på medlemsstaternes område fremhæver den tilsynsførende, at formålene med en sådan anvendelse, dvs. at bekæmpe irregulær migration og bidrage til et højt sikkerhedsniveau, er formuleret for bredt og bør være »strengt begrænset« og »præcist afgrænset« i forslagene for at overholde Den Europæiske Unions Domstols retspraksis. Den tilsynsførende er navnlig af den opfattelse, at adgang til det fælles identitetsregister for at fastslå en tredjelandsstatsborgers identitet med henblik på at sikre et højt sikkerhedsniveau kun bør tillades, når der er mulighed for adgang til nationale databaser (f.eks. register over statsborgere/borgere osv.) i samme øjemed og på de samme betingelser. Den tilsynsførende anbefaler, at dette gøres klart i forslagene. I modsat fald synes forslagene at opstille en formodning for, at tredjelandsstatsborgere pr. definition udgør en sikkerhedstrussel. Han anbefaler ligeledes, at det sikres, at adgang til dataene til at identificere en person i forbindelse med en identitetskontrol vil være tilladt:






  — | i princippet i personens tilstedeværelse og |
| --- | --- | --- |

147.

—

i princippet i personens tilstedeværelse og

| — | hvis personen ikke er i stand til at samarbejde eller ikke har dokumentation for sin identitet eller |
| --- | --- |

—

hvis personen ikke er i stand til at samarbejde eller ikke har dokumentation for sin identitet eller

| — | nægter at samarbejde eller |
| --- | --- |

—

nægter at samarbejde eller

hvis der er rimelig og berettiget grund til at tro, at de forelagte dokumenter er falske, eller at personen ikke fortæller sandheden om sin identitet.

| 148. | Den tilsynsførende forstår behovet for, at retshåndhævende myndigheder får de bedst mulige redskaber til hurtigt at identificere gerningsmænd til terrorhandlinger og andre alvorlige strafbare handlinger. Det vil imidlertid ikke være acceptabelt at fjerne reelle sikkerhedsforanstaltninger, der er indført for at beskytte grundlæggende rettigheder, hovedsagelig med henblik på at fremskynde en procedure. Han anbefaler derfor, at man i forslagenes artikel 22, stk. 1, tilføjer betingelserne vedrørende eksistensen af rimelige grunde, gennemførelsen af en forudgående søgning i nationale databaser og indledningen af en søgning i andre medlemsstaters elektroniske fingeraftryksidentifikationssystemer i henhold til afgørelse 2008/615/JHA, inden enhver søgning i det fælles identitetsregister. Endvidere er han af den opfattelse, at overholdelsen af betingelserne for adgang til selv begrænsede oplysninger, såsom et hit/intet hit, altid bør verificeres, uafhængigt af en yderligere adgang til de data, der er lagret i det system, som udløste hittet. |
| --- | --- |

148.

| 149. | Den tilsynsførende mener, at nødvendigheden og proportionaliteten af anvendelsen af de data, der er lagret i ECRIS-TCN, med henblik på at påvise flere identiteter og lette identitetskontrollen bør dokumenteres mere klart og ligeledes kræver en præcisering med hensyn til dens forenelighed med princippet om formålsbegrænsning. Han anbefaler derfor, at det sikres i forslagene, at de data, der er lagret i ECRIS-TCN, udelukkende kan tilgås og anvendes i forbindelse med ECRIS-TCN som fastsat i dets retsinstrument. |
| --- | --- |

149.

| 150. | Den tilsynsførende bifalder, at forslagene har til formål at skabe et harmoniseret teknisk miljø af systemer, som vil arbejde sammen med henblik på at tilvejebringe en hurtig, problemfri, kontrolleret og systematisk adgang til de oplysninger, som de forskellige interessenter behøver for at varetage deres opgaver. Han minder om, at der bør tages hensyn til de grundlæggende databeskyttelsesprincipper i alle faser af gennemførelsen af forslagene, og anbefaler derfor, at der i forslagene medtages en forpligtelse for eu-LISA og medlemsstaterne til at følge principperne om databeskyttelse gennem design og gennem standardindstillinger. |
| --- | --- |

150.

| 151. | Ud over de generelle bemærkninger og centrale spørgsmål, der er anført ovenfor, har den tilsynsførende supplerende anbefalinger vedrørende følgende aspekter af forslagene:






  — | funktionaliteten af ESP, den fælles BMS, det fælles identitetsregister og MID |
| --- | --- | --- |

151.

—

funktionaliteten af ESP, den fælles BMS, det fælles identitetsregister og MID

| — | opbevaringsperioder for data i forbindelse med det fælles identitetsregister og MID |
| --- | --- |

—

opbevaringsperioder for data i forbindelse med det fælles identitetsregister og MID

| — | den manuelle verifikation af links |
| --- | --- |

—

den manuelle verifikation af links

| — | det centrale register til rapportering og statistik |
| --- | --- |

—

det centrale register til rapportering og statistik

| — | rolle- og ansvarsfordelingen mellem eu-LISA og medlemsstaterne |
| --- | --- |

—

rolle- og ansvarsfordelingen mellem eu-LISA og medlemsstaterne

| — | sikkerheden i forbindelse med interoperabilitetskomponenterne |
| --- | --- |

—

sikkerheden i forbindelse med interoperabilitetskomponenterne

| — | de registreredes rettigheder |
| --- | --- |

—

de registreredes rettigheder

| — | adgangen for eu-LISA's personale |
| --- | --- |

—

adgangen for eu-LISA's personale

| — | overgangsperioden |
| --- | --- |

—

overgangsperioden

| — | logfilerne og |
| --- | --- |

—

logfilerne og

| — | de nationale tilsynsmyndigheders og den tilsynsførendes rolle. |
| --- | --- |

—

de nationale tilsynsmyndigheders og den tilsynsførendes rolle.

| 152. | Den tilsynsførende er fortsat tilgængelig med henblik på at give yderligere råd om forslagene, også vedrørende enhver delegeret retsakt eller gennemførelsesretsakt, der vedtages i medfør af de foreslåede forordninger, som kunne have indvirkning på behandlingen af personoplysninger. |
| --- | --- |

152.

Udfærdiget i Bruxelles, den 19. marts 2018.

Giovanni BUTTARELLI

Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

---

(1)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Rådet om stærkere og mere intelligente informationssystemer for grænser og sikkerhed, 6.4.2016, COM(2016) 205 final.

1

(2)  Idem, s. 15.

2

(3)  Foreløbig rapport fra formanden for ekspertgruppen på højt niveau vedrørende informationssystemer og interoperabilitet nedsat af Europa-Kommissionen, foreløbig rapport fra formanden for ekspertgruppen på højt niveau, december 2016, findes på: http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetail&groupID=3435&Lang=DA

3

(4)  Endelig rapport fra ekspertgruppen på højt niveau vedrørende informationssystemer og interoperabilitet nedsat af Europa-Kommissionen, 11. maj 2017, findes på http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetail&amp;groupID=3435&amp;Lang=DA.

4

(5)  Meddelelse af 16. Maj 2017 fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Det Europæiske Råd og Rådet, Syvende statusrapport om indførelsen af en effektiv og ægte sikkerhedsunion, COM(2017) 261 final.

5

(6)  Rådets konklusioner om vejen frem for at forbedre udvekslingen af oplysninger og sikre interoperabiliteten mellem EU's informationssystemer, 8. juni 2017: http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10151-2017-INIT/da/pdf.

6

(7)  Den offentlige høring og konsekvensanalysen findes på: https://ec.europa.eu/home-affairs/content/consultation-interoperability-eu-information-systems-borders-and-security_en.

7

(8)  https://edps.europa.eu/sites/edp/files/publication/17-11-16_opinion_interoperability_en.pdf.

8

(9)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/2226 af 30. november 2017 om oprettelse af et ind- og udrejsesystem til registrering af ind- og udrejseoplysninger og oplysninger om nægtelse af indrejse vedrørende tredjelandsstatsborgere, der passerer medlemsstaternes ydre grænser, om fastlæggelse af betingelserne for adgang til ind- og udrejsesystemet til retshåndhævelsesformål og om ændring af konventionen om gennemførelse af Schengenaftalen og forordning (EF) nr. 767/2008 og (EU) nr. 1077/2011 (EUT L 327 af 9.12.2017, s. 20).

9

(10)  Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af et EU-system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse (ETIAS) og om ændring af forordning (EU) nr. 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/794 og (EU) 2016/1624, COM(2016) 731 final, 16.11.2016.

10

(11)  Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af et centralt system til bestemmelse af, hvilke medlemsstater der ligger inde med oplysninger om straffedomme afsagt over tredjelandsstatsborgere og statsløse personer (tredjelandsstatsborgere) for at supplere og understøtte det europæiske informationssystem vedrørende strafferegistre (ECRIS-TCN-systemet), og om ændring af forordning (EU) nr. 1077/2011, COM(2017) 344 final, 29.6.2017.

11

(12)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/794 af 11. maj 2016 om Den Europæiske Unions Agentur for Retshåndhævelsessamarbejde (Europol) og om erstatning og ophævelse af Rådets afgørelse 2009/371/RIA, 2009/934/RIA, 2009/935/RIA, 2009/936/RIA og 2009/968/RIA (EUT L 135 af 24.5.2016, s. 53).

12

---

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

| 4.7.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 233/18 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 233/18

---

Bekendtgørelse fra Kommissionen i henhold til artikel 17, stk. 5, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1008/2008 om fælles regler for driften af lufttrafiktjenester i Fællesskabet

Udbud vedrørende ruteflyvning med forpligtelse til offentlig tjeneste

(EØS-relevant tekst)

(2018/C 233/08)

| Medlemsstat | Frankrig |
| --- | --- |
| Rute | Agen — Paris (Orly) |
| Kontraktens løbetid | 7. januar 2019-6. januar 2023 |
| Frist for indgivelse af ansøgninger og bud | 10. september 2018 (kl. 12.00 lokal tid) |
| Adresse, hvor udbudsteksten og eventuelle relevante oplysninger og/eller eventuel relevant dokumentation vedrørende det offentlige udbud og forpligtelsen til offentlig tjeneste kan rekvireres | Syndicat Mixte pour l'Aerodrome departemental (SMAD) |
| Aéroport d'Agen La Garenne |
| 47520 Le Passage |
| FRANKRIG |
| Tlf. +33 553770083 |
| E-mail: m.bertaud@aeroport-agen.fr |
| eller på platformen med SMAD's køberprofil: https://www.e-marchespublics.fr |

Medlemsstat

Frankrig

Rute

Agen — Paris (Orly)

Kontraktens løbetid

7. januar 2019-6. januar 2023

Frist for indgivelse af ansøgninger og bud

10. september 2018 (kl. 12.00 lokal tid)

Adresse, hvor udbudsteksten og eventuelle relevante oplysninger og/eller eventuel relevant dokumentation vedrørende det offentlige udbud og forpligtelsen til offentlig tjeneste kan rekvireres

Syndicat Mixte pour l'Aerodrome departemental (SMAD)

Aéroport d'Agen La Garenne

47520 Le Passage

FRANKRIG

Tlf. +33 553770083

E-mail: m.bertaud@aeroport-agen.fr

eller på platformen med SMAD's køberprofil: https://www.e-marchespublics.fr

---

V Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 4.7.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 233/19 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 233/19

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.8891 — Puig/BSH/Noustique)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2018/C 233/09)

1.

Anmeldelsen vedrører virksomhederne:

| — | Puig International, S.A. (»Puig International«, Schweiz), der kontrolleres af Puig, S.L. |
| --- | --- |

—

Puig International, S.A. (»Puig International«, Schweiz), der kontrolleres af Puig, S.L.

| — | BSH Hausgeräte GmbH (»BSH«, Tyskland), der kontrolleres Robert Bosch GmbH (»Bosch«) |
| --- | --- |

—

BSH Hausgeräte GmbH (»BSH«, Tyskland), der kontrolleres Robert Bosch GmbH (»Bosch«)

| — | Noustique Perfumes, S.L. (»Noustique«, Spanien). |
| --- | --- |

—

Noustique Perfumes, S.L. (»Noustique«, Spanien).

Puig International og BSH erhverver fælles kontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), og artikel 3, stk. 4, over Noustique.

Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktier i et nystiftet joint venture.

2.

—   Puig International: fremstilling og distribution af duftstoffer og kosmetikprodukter, herunder varemærker såsom Carolina Herrera og Nina Ricci, licenser og kendisdufte

—   BSH: fremstilling og distribution af husholdningsapparater via virksomhedens globale varemærker Bosch, Siemens, Gaggenau og Neff samt forskellige lokale varemærker. Bosch leverer teknologi og tjenesteydelser inden for bilindustrien, industriteknologi, forbrugervarer (f.eks. husholdningsapparater) og de energi- og byggeteknologiske brancher på globalt plan

—   Noustique: joint venture til udvikling og fremme af et nyt produkt i parfumesektoren.

3.

Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med meddelelse fra Kommissionen om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

4.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M.8891 — Puig/BSH/Noustique

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail, fax eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

| E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Fax +32 22964301 |
| Postadresse: |
| Europa-Kommissionen |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for fusioner |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postadresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for fusioner

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 4.7.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 233/21 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 233/21

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.8939 — Liberty House Group/Aluminium Dunkerque)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2018/C 233/10)

1.

Anmeldelsen vedrører virksomhederne:

| — | Liberty Industries France (Frankrig), der kontrolleres af Liberty House Group (Det Forenede Kongerige), |
| --- | --- |

—

Liberty Industries France (Frankrig), der kontrolleres af Liberty House Group (Det Forenede Kongerige),

| — | Aluminium Dunkerque (Frankrig). |
| --- | --- |

—

Aluminium Dunkerque (Frankrig).

Liberty Industries France erhverver kontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), over hele Aluminium Dunkerque.

Den planlagte fusion gennemføres gennem opkøb af aktier.

2.

—   Liberty House Group: produktion af, handel med og genanvendelse af stål og aluminium samt fremstilling af tekniske produkter med merværdi over hele verden,

—   Aluminium Dunkerque: produktion af primær aluminium i Frankrig.

3.

Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med meddelelse fra Kommissionen om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

4.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M.8939 — Liberty House Group/Aluminium Dunkerque.

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail, fax eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

| E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Fax +32 22964301 |
| Postadresse: |
| Europa-Kommissionen |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for fusioner |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postadresse:

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for fusioner

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

2

---

ANDET

Europa-Kommissionen

| 4.7.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 233/22 |
| --- | --- | --- | --- |

4.7.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 233/22

---

Meddelelse vedrørende en anmodning i medfør af artikel 35 i direktiv 2014/25/EU

Ophør af suspension af fristen for vedtagelse af gennemførelsesretsakter

(2018/C 233/11)

Den 2. november 2016 modtog Kommissionen en anmodning i henhold til artikel 35 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/25/EU (1).

Anmodningen, der er indgivet af Tjekkiet, vedrører visse aktiviteter på markedet for detailsalg af elektricitet og gas i Tjekkiet. De relevante meddelelser blev offentliggjort i EUT C 23 af 24.1.2017, s. 10, i EUT C 167 af 25.5.2017, s. 10, i EUT C 276 af 19.8.2017, s. 4, i EUT C 396 af 23.11.2017, s. 18 og i EUT C 439 af 20.12.2017, s. 12.

Den 21. december 2017 anmodede Kommissionen ansøgeren om at fremlægge supplerende oplysninger senest den 10. januar 2018. Som bebudet i den meddelelse, der blev offentliggjort i EUT C 114 af 28.3.2018, s. 20, blev den endelige frist forlænget med 55 arbejdsdage regnet fra modtagelsen af de fuldstændige og korrekte oplysninger. De fuldstændige og korrekte oplysninger blev modtaget den 12. april 2018.

Den endelige frist udløber således den 5. juli 2018.

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/25/EU af 26. februar 2014 om fremgangsmåderne ved indgåelse af kontrakter inden for vand- og energiforsyning, transport samt posttjenester og om ophævelse af direktiv 2004/17/EF (EUT L 94 af 28.3.2014, s. 243).

---