# Europos Sąjungos C 242/2018

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 242 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 61 metai2018m. liepos 10d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 242

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

61 metai2018m. liepos 10d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPOS PARLAMENTAS
  2016–2017 m. SESIJA2017 m. sausio 16–19 d. posėdžiai
  Posėdžių protokolai paskelbti OL C 395, 2017 11 22 .
  PRIIMTI TEKSTAI | 1 |

Turinys

Puslapis

EUROPOS PARLAMENTAS
  2016–2017 m. SESIJA2017 m. sausio 16–19 d. posėdžiai
  Posėdžių protokolai paskelbti OL C 395, 2017 11 22 .
  PRIIMTI TEKSTAI

EUROPOS PARLAMENTAS

Posėdžių protokolai paskelbti OL C 395, 2017 11 22 .

1

---

| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| --- | --- |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Europos Parlamentas |
| | 2017 m. sausio 19 d., ketvirtadienis |
| 2018/C 242/01 | 2017 m. sausio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Indonezijos, visų pirma Hoseos Yeimo ir Ismaelio Aluos ir Džakartos gubernatoriaus atvejų (2017/2506(RSP)) | 2 |
| 2018/C 242/02 | 2017 m. sausio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Centrinės Afrikos Respublikoje (2017/2507(RSP)) | 5 |
| 2018/C 242/03 | 2017 m. sausio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Burundyje (2017/2508(RSP)) | 10 |
| 2018/C 242/04 | 2017 m. sausio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl logistikos ES ir dėl daugiarūšio transporto naujuose TEN-T koridoriuose (2015/2348(INI)) | 15 |
| 2018/C 242/05 | 2017 m. sausio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos socialinių teisių ramsčio (2016/2095(INI)) | 24 |
| 2018/C 242/06 | 2017 m. sausio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl su ES muitinės kodekso įgyvendinimu susijusių problemų sprendimo (2016/3024(RSP)) | 41 |

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2017 m. sausio 19 d., ketvirtadienis

2018/C 242/01

2017 m. sausio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Indonezijos, visų pirma Hoseos Yeimo ir Ismaelio Aluos ir Džakartos gubernatoriaus atvejų (2017/2506(RSP))

2

2018/C 242/02

2017 m. sausio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Centrinės Afrikos Respublikoje (2017/2507(RSP))

5

2018/C 242/03

2017 m. sausio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Burundyje (2017/2508(RSP))

10

2018/C 242/04

2017 m. sausio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl logistikos ES ir dėl daugiarūšio transporto naujuose TEN-T koridoriuose (2015/2348(INI))

15

2018/C 242/05

2017 m. sausio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos socialinių teisių ramsčio (2016/2095(INI))

24

2018/C 242/06

2017 m. sausio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl su ES muitinės kodekso įgyvendinimu susijusių problemų sprendimo (2016/3024(RSP))

41

---

| | II   Komunikatai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Parlamentas |
| | 2017 m. sausio 18 d., trečiadienis |
| 2018/C 242/07 | 2017 m. sausio 18 d. Europos Parlamento sprendimas dėl nuolatinių komitetų narių skaičiaus (2016/3040(RSO)) | 44 |

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2017 m. sausio 18 d., trečiadienis

2018/C 242/07

2017 m. sausio 18 d. Europos Parlamento sprendimas dėl nuolatinių komitetų narių skaičiaus (2016/3040(RSO))

44

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | EUROPOS PARLAMENTAS |
| | 2017 m. sausio 19 d., ketvirtadienis |
| 2018/C 242/08 | P8_TA(2017)0005ES ir Kosovo stabilizacijos ir asociacijos susitarimas: jo taikymo tvarka ***I2017 m. sausio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tam tikros Europos Sąjungos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Kosovo stabilizacijos ir asociacijos susitarimo taikymo tvarkos (COM(2016)0460 – C8-0327/2016 – 2016/0218(COD))P8_TC1-COD(2016)0218Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. sausio 19 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/... dėl tam tikros Europos Sąjungos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Kosovo stabilizacijos ir asociacijos susitarimo taikymo tvarkos | 46 |
| 2018/C 242/09 | P8_TA(2017)0006Tekstilės gaminių, kuriems netaikomos konkrečios Sąjungos importo taisyklės, importas iš tam tikrų trečiųjų šalių ***I2017 m. sausio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2015/936 dėl tekstilės gaminių, kuriems netaikomos dvišalės sutartys, protokolai ar kiti susitarimai arba kitos konkrečios Sąjungos importo taisyklės, bendrųjų importo iš tam tikrų trečiųjų šalių taisyklių (COM(2016)0044 – C8-0022/2016 – 2016/0029(COD))P8_TC1-COD(2016)0029Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. sausio 19 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2015/936 dėl tekstilės gaminių, kuriems netaikomos dvišalės sutartys, protokolai ar kiti susitarimai arba kitos konkrečios Sąjungos importo taisyklės, bendrųjų importo iš tam tikrų trečiųjų šalių taisyklių | 48 |
| 2018/C 242/10 | 2017 m. sausio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Susitarimo dėl Tarptautinio mokslo ir technologijų centro veiklos tęsimo sudarymo projekto (08558/2016 – C8-0214/2016 – 2016/0120(NLE)) | 49 |
| 2018/C 242/11 | 2017 m. sausio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2016 m. lapkričio 24 d. Komisijos deleguotojo reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2016/1675, kuriuo papildoma Direktyva (ES) 2015/849 nustatant strateginių trūkumų turinčias didelės rizikos trečiąsias valstybes (C(2016)07495 – 2016/3007(DEA)) | 50 |

III   Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

2017 m. sausio 19 d., ketvirtadienis

2018/C 242/08

P8_TA(2017)0005ES ir Kosovo stabilizacijos ir asociacijos susitarimas: jo taikymo tvarka ***I2017 m. sausio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tam tikros Europos Sąjungos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Kosovo stabilizacijos ir asociacijos susitarimo taikymo tvarkos (COM(2016)0460 – C8-0327/2016 – 2016/0218(COD))P8_TC1-COD(2016)0218Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. sausio 19 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/... dėl tam tikros Europos Sąjungos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Kosovo stabilizacijos ir asociacijos susitarimo taikymo tvarkos

46

2018/C 242/09

P8_TA(2017)0006Tekstilės gaminių, kuriems netaikomos konkrečios Sąjungos importo taisyklės, importas iš tam tikrų trečiųjų šalių ***I2017 m. sausio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2015/936 dėl tekstilės gaminių, kuriems netaikomos dvišalės sutartys, protokolai ar kiti susitarimai arba kitos konkrečios Sąjungos importo taisyklės, bendrųjų importo iš tam tikrų trečiųjų šalių taisyklių (COM(2016)0044 – C8-0022/2016 – 2016/0029(COD))P8_TC1-COD(2016)0029Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. sausio 19 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2015/936 dėl tekstilės gaminių, kuriems netaikomos dvišalės sutartys, protokolai ar kiti susitarimai arba kitos konkrečios Sąjungos importo taisyklės, bendrųjų importo iš tam tikrų trečiųjų šalių taisyklių

48

2018/C 242/10

2017 m. sausio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Susitarimo dėl Tarptautinio mokslo ir technologijų centro veiklos tęsimo sudarymo projekto (08558/2016 – C8-0214/2016 – 2016/0120(NLE))

49

2018/C 242/11

2017 m. sausio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2016 m. lapkričio 24 d. Komisijos deleguotojo reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2016/1675, kuriuo papildoma Direktyva (ES) 2015/849 nustatant strateginių trūkumų turinčias didelės rizikos trečiąsias valstybes (C(2016)07495 – 2016/3007(DEA))

50

---

| Simbolių paaiškinimai






  - | Konsultavimosi procedūra |
| --- | --- |
| *** | Pritarimo procedūra |
| ***I | Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas |
| ***II | Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas |
| ***III | Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas |

Simbolių paaiškinimai

*

Konsultavimosi procedūra

***

Pritarimo procedūra

***I

Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas

***II

Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas

***III

Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas

(Procedūra pasirenkama atsižvelgiant į teisės akto projekte pasiūlytą teisinį pagrindą.)

Parlamento pakeitimai

Naujos teksto dalys žymimos
  pusjuodžiu kursyvu
  . Išbrauktos teksto dalys nurodomos simboliu ▌ arba perbraukiamos. Pakeistos teksto dalys nurodomos naują tekstą pažymint
  pusjuodžiu kursyvu
  , o ankstesnį nereikalingą tekstą išbraukiant arba perbraukiant.

pusjuodžiu kursyvu

pusjuodžiu kursyvu

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

10.7.2018

| 10.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 242/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 242/1

---

EUROPOS PARLAMENTAS

2016–2017 m. SESIJA

2017 m. sausio 16–19 d. posėdžiai

Posėdžių protokolai paskelbti OL C 395, 2017 11 22.

PRIIMTI TEKSTAI

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2017 m. sausio 19 d., ketvirtadienis

| 10.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 242/2 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 242/2

---

P8_TA(2017)0002

Indonezija, visų pirma Hoseos Yeimo, Ismaelio Aluos ir Džakartos gubernatoriaus atvejai

2017 m. sausio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Indonezijos, visų pirma Hoseos Yeimo ir Ismaelio Aluos ir Džakartos gubernatoriaus atvejų (2017/2506(RSP))

(2018/C 242/01)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Indonezijos, visų pirma, į 2014 m. vasario 26 d. rezoliuciją dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Indonezijos Respublikos pagrindų susitarimo dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo, išskyrus su readmisija susijusius klausimus, sudarymo projekto (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Indonezijos, visų pirma, į 2014 m. vasario 26 d. rezoliuciją dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Indonezijos Respublikos pagrindų susitarimo dėl visapusės partnerystės ir bendradarbiavimo, išskyrus su readmisija susijusius klausimus, sudarymo projekto (1),

| — | atsižvelgdamas į ES ir Indonezijos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą (PBS), kuris įsigaliojo 2014 m. gegužės 1 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES ir Indonezijos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą (PBS), kuris įsigaliojo 2014 m. gegužės 1 d.,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai Federicos Mogherini 2015 m. gegužės 23 d. pareiškimą dėl kitų galimų mirties bausmių Indonezijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai Federicos Mogherini 2015 m. gegužės 23 d. pareiškimą dėl kitų galimų mirties bausmių Indonezijoje,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 27 d. Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) atstovo spaudai pareiškimą dėl suplanuotų mirties bausmių Indonezijoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 27 d. Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) atstovo spaudai pareiškimą dėl suplanuotų mirties bausmių Indonezijoje,

| — | atsižvelgdamas į 6-ąjį Europos Sąjungos ir Indonezijos dialogą žmogaus teisių klausimais, vykusį 2016 m. birželio 28 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 6-ąjį Europos Sąjungos ir Indonezijos dialogą žmogaus teisių klausimais, vykusį 2016 m. birželio 28 d.,

| — | atsižvelgdama į 2016 m. spalio 14 d. Bankoko deklaraciją dėl pasaulinės ASEAN ir ES partnerystės siekiant bendrų strateginių tikslų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į 2016 m. spalio 14 d. Bankoko deklaraciją dėl pasaulinės ASEAN ir ES partnerystės siekiant bendrų strateginių tikslų,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. gruodžio 10 d. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. gruodžio 10 d. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, kurį Indonezija ratifikavo 2006 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, kurį Indonezija ratifikavo 2006 m.,

| — | atsižvelgdamas į 1987 m. Konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1987 m. Konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi Indonezija yra ketvirta pagal gyventojų skaičių valstybė pasaulyje, trečioji pagal dydį demokratinė valstybė, didžiausia valstybė, kurioje gyvena dauguma musulmonų ir milijonai kitų tikėjimų šalininkų, turinti daugiakultūrę visuomenę, kurią sudaro 255 mln. įvairių kultūrų, kalbų ir etninių grupių piliečių; |
| --- | --- |

A.

kadangi Indonezija yra ketvirta pagal gyventojų skaičių valstybė pasaulyje, trečioji pagal dydį demokratinė valstybė, didžiausia valstybė, kurioje gyvena dauguma musulmonų ir milijonai kitų tikėjimų šalininkų, turinti daugiakultūrę visuomenę, kurią sudaro 255 mln. įvairių kultūrų, kalbų ir etninių grupių piliečių;

| B. | kadangi Indonezija yra svarbi ES partnerė; kadangi Europos Sąjungos ir Indonezijos – G20 narės – ryšiai yra stiprūs; kadangi ES ir Indoneziją sieja tos pačios vertybės, susijusios su žmogaus teisėmis, valdymu ir demokratiją; |
| --- | --- |

B.

kadangi Indonezija yra svarbi ES partnerė; kadangi Europos Sąjungos ir Indonezijos – G20 narės – ryšiai yra stiprūs; kadangi ES ir Indoneziją sieja tos pačios vertybės, susijusios su žmogaus teisėmis, valdymu ir demokratiją;

| C. | kadangi pirmajame ministrų strateginiame dialoge (2016 m. balandžio 8 d.) Indonezijos užsienio reikalų ministras ir Komisijos pirmininko pavaduotoja ir Sąjungos vyriausioji įgaliotinė užsienio reikalams ir saugumo politikai kartu paskelbė savo sprendimą perkelti santykius į naują partnerystės tarp ES ir Indonezijos lygį; |
| --- | --- |

C.

kadangi pirmajame ministrų strateginiame dialoge (2016 m. balandžio 8 d.) Indonezijos užsienio reikalų ministras ir Komisijos pirmininko pavaduotoja ir Sąjungos vyriausioji įgaliotinė užsienio reikalams ir saugumo politikai kartu paskelbė savo sprendimą perkelti santykius į naują partnerystės tarp ES ir Indonezijos lygį;

| D. | kadangi 2016 m. gruodžio 19 d. Hosea Yeimo ir Ismael Alua, du papua politiniai aktyvistai, buvo sulaikyti ir apkaltinti kaltinimais dėl sukilimo pagal Indonezijos baudžiamąjį kodeksą dėl taikios politinės veiklos; kadangi Hosea Yeimo ir Ismael Alua 2017 m. sausio 11 d. buvo paleisti už užstatą; kadangi šios bylos teisinis procesas tęsiasi; kadangi, jei būtų nuteisti, jiems gali tekti kalėjimo iki gyvos galvos bausmė; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2016 m. gruodžio 19 d. Hosea Yeimo ir Ismael Alua, du papua politiniai aktyvistai, buvo sulaikyti ir apkaltinti kaltinimais dėl sukilimo pagal Indonezijos baudžiamąjį kodeksą dėl taikios politinės veiklos; kadangi Hosea Yeimo ir Ismael Alua 2017 m. sausio 11 d. buvo paleisti už užstatą; kadangi šios bylos teisinis procesas tęsiasi; kadangi, jei būtų nuteisti, jiems gali tekti kalėjimo iki gyvos galvos bausmė;

| E. | kadangi prezidentas Joko Widodo Papua gyventojams pažadėjo pradėti atvirą dialogą siekiant geresnės Papua ir įsipareigojo nutraukti neproporcingą jėgos naudojimą ir žmogaus teisių pažeidimus; kadangi prezidentas apsilankė Papua keturis kartus po jo išrinkimo 2014 m.; kadangi neseniai jis įsakė išlaisvinti daug Papua kalinių kaip įtampos mažinimo veiksmą; |
| --- | --- |

E.

kadangi prezidentas Joko Widodo Papua gyventojams pažadėjo pradėti atvirą dialogą siekiant geresnės Papua ir įsipareigojo nutraukti neproporcingą jėgos naudojimą ir žmogaus teisių pažeidimus; kadangi prezidentas apsilankė Papua keturis kartus po jo išrinkimo 2014 m.; kadangi neseniai jis įsakė išlaisvinti daug Papua kalinių kaip įtampos mažinimo veiksmą;

| F. | kadangi Džakartos gubernatorius Basuki Tjahaja Purnama, geriau žinomas kaip Ahok, šiuo metu teisiamas, nes kai kurios religinės grupės apkaltino jį islamo įžeidimu; kadangi nuo 2016 m. spalio mėn. islamistų grupuočių koalicijos, pasivadinusios Nacionaliniu judėjimu dėl MUI fatvų išsaugojimo (GNPF-MUI), įskaitant Pembala islamo fronto (FPI) narius, surengė tris mitingus, kuriuose buvo raginama Ahoką uždaryti į kalėjimą; |
| --- | --- |

F.

kadangi Džakartos gubernatorius Basuki Tjahaja Purnama, geriau žinomas kaip Ahok, šiuo metu teisiamas, nes kai kurios religinės grupės apkaltino jį islamo įžeidimu; kadangi nuo 2016 m. spalio mėn. islamistų grupuočių koalicijos, pasivadinusios Nacionaliniu judėjimu dėl MUI fatvų išsaugojimo (GNPF-MUI), įskaitant Pembala islamo fronto (FPI) narius, surengė tris mitingus, kuriuose buvo raginama Ahoką uždaryti į kalėjimą;

| G. | kadangi minties laisvė, taikių susirinkimų ir asociacijų laisvė, religijos laisvė, teisė nebūti savavališkai sulaikytam ar suimtam ir teisė nebūti kankinamam yra viena pagrindinių ir neatimamų laisvių ir teisių; |
| --- | --- |

G.

kadangi minties laisvė, taikių susirinkimų ir asociacijų laisvė, religijos laisvė, teisė nebūti savavališkai sulaikytam ar suimtam ir teisė nebūti kankinamam yra viena pagrindinių ir neatimamų laisvių ir teisių;

| H. | kadangi 2013 m. Indonezija atnaujino mirties bausmę ir ją įvykdė keletui nuteistųjų; |
| --- | --- |

H.

kadangi 2013 m. Indonezija atnaujino mirties bausmę ir ją įvykdė keletui nuteistųjų;

| 1. | teigiamai vertina tvirtus ES ir Indonezijos ryšius ir dar kartą pakartoja, kaip svarbu palaikyti tvirtus ir ilgalaikius politinius, ekonominius ir kultūrinius abiejų šalių ryšius; |
| --- | --- |

1.

| 2. | yra susirūpinęs dėl to, kad Indonezijoje didėja netolerancija etninių, religinių ir seksualinių mažumų atžvilgiu; griežtai smerkia visus smurto, priekabiavimo, bauginimo ir nebaudžiamumo už tokius veiksmus atvejus ir smerkia sustiprėjusį piktnaudžiavimą dabar galiojančiais teisės aktais siekiant diskriminuoti, patraukti baudžiamojon atsakomybėn ir įkalinti religinių mažumų, tradicinių religijų ir etninių bei seksualinių mažumų narius; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palankiai vertina Indonezijos įžvalgas kovojant su smurtiniu ekstremizmu ir jos patirtį šioje srityje, paremtą tolerantiškos visuomenės ir tikėjimų dialogų skatinimu; atkreipia dėmesį į Indonezijos pastangas išlaikyti demokratiją, gerbti žmogaus teises ir primena jos devizą „suvienijusi įvairovę“; pabrėžia, kad reikia užtikrinti visų gyventojų žmogaus teisių, ypač mažumų ir pažeidžiamų asmenų grupių, apsaugą, užtikrinant jų diskriminavimą dėl religijos ar tikėjimo, žodžio, asociacijų ir taikių susirinkimų laisvių; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palankiai vertina tęsiamą Europos Sąjungos ir Indonezijos dialogą žmogaus teisių klausimais, pradėtą 2010 m.; palankiai vertina glaudų ES ir Indonezijos bendradarbiavimą įvairiausiais klausimais; pabrėžia, kad ES ir Indonezija susitarė vykdyti konkrečius bendradarbiavimo projektus įvairiose srityse, įskaitant teisę kreiptis į teismą ir baudžiamąją politiką, kovą su smurtiniu ekstremizmu, migrantų teises, verslą ir žmogaus teises, taip pat neįgaliųjų ir asmenų, priklausančių mažumoms ir pažeidžiamoms grupėms, teises; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primena, kad žmogaus teisių padėties gerinimas Indonezijoje yra ES ir Indonezijos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo (PBS) prioritetas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palankiai vertina gerus Indonezijos ir jos kaimynų santykius ir aktyvų šalies įsipareigojimą Jungtinėms Tautoms; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Indonezijos vyriausybę imtis visų būtinų priemonių siekiant užtikrinti, kad būtų apsaugotos taikių aktyvistų teisės, ir užtikrinti, kad būtų sukurta palanki aplinka siekiant įgyvendinti žodžio laisvę ir laisvę rengti taikius susirinkimus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palankiai vertina tai, kad 2017 m. sausio 11 d. už užstatą buvo paleisti Ismael Alua ir Hosea Yeimo; pažymi, kad šios bylos teisinis procesas dar tęsis; ragina ES delegaciją Indonezijoje stebėti šį teismo procesą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | prašo Indonezijos valdžios institucijų apsvarstyti galimybę panaikinti Ismaeliui Aluai, Hoseai Yeimo ir kitiems sąžinės kalinių, kuriems pateikti kaltinimai dėl to, kad jie taikiai naudojosi savo teise į žodžio laisvę, pateiktus kaltinimus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | primygtinai ragina Indonezijos valdžios institucijas ir Papua vietos valdžios institucijas įgyvendinti skubias ir veiksmingas priemones siekiant užtikrinti taikių politinių aktyvistų, kurie naudojasi savo teisėmis, saugą ir saugumą; ragina valdžios institucijas užtikrinti, kad žmonės Papua galėtų laisvai reikšti savo mintis ir nuomonę nebijodami bausmių, represijų ar bauginimo; |
| --- | --- |

10.

| 11. | griežtai smerkia visus teroro ar smurto išpuolius ir reiškia savo užuojautą aukų šeimoms; |
| --- | --- |

11.

| 12. | susirūpinęs pažymi, kad Ahokui iškeltos byla dėl šventvagystės; pabrėžia, kad saviraiškos laisvė ir minties, sąžinės bei religijos laisvė yra apsaugota pagal tarptautinę žmogaus teisių teisę; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina Indonezijos valdžios institucijas panaikinti šalies baudžiamojo kodekso 156 ir 156(a) straipsnius, išbraukti nuostatas dėl šventvagystės iš baudžiamojo kodekso (RUU Revisi KUHP) dabartinio peržiūros projekto, elektroninio informavimo ir sandorių įstatymo, sukilimo įstatymų (ypač kodekso 106 ir 110 straipsnius), ir užtikrinti, kad visi teisės aktai atitiktų Indonezijos įsipareigojimus pagal tarptautinę žmogaus teisių teisę, visų pirma dėl saviraiškos, minties, sąžinės ir religijos laisvės, lygybės prieš įstatymą, nediskriminavimo ir teisės į saviraišką ir susirinkimus viešumoje; atkreipia dėmesį į tai, kad dėl „šmeižto“ žmonės gali būti įkalinti penkeriems metams; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad Indonezijos vyriausybė turi apsaugoti Indonezijos religinės tolerancijos ir pliuralizmo tradiciją, vykdydama tyrimus, sulaikydama ir patraukdama baudžiamojon atsakomybėn asmenis ar grupes, kurie diskriminuoja religines bendruomenes arba prieš jas vykdo smurto veiksmus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | yra susirūpinęs dėl to, kad intensyvėja prieš LGBTI asmenis nukreipta retorikos, kuri pasireiškė įvairiomis grėsmėmis ir smurtiniais išpuoliais prieš LGBTI NVO, aktyvistus ir asmenis; ragina vyriausybę ir teisės aktų leidėjus susilaikyti nuo tolesnio LGBTI asmenų teisių ribojimo ir užtikrinti, kad jų teisė į saviraiškos laisvę ir susirinkimų laisvę būtų užtikrinta; |
| --- | --- |

15.

| 16. | apgailestauja dėl to, kad vėl įvesta mirties bausmė; ragina valdžios institucijas paskelbti mirties bausmės vykdymo moratoriumą, siekiant panaikinti mirties bausmę; reiškia susirūpinimą dėl ES piliečio Serge’o Atlaoui atvejo; |
| --- | --- |

16.

| 17. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Indonezijos vyriausybei ir parlamentui, ASEAN generaliniam sekretoriui, ASEAN Tarpvyriausybinei žmogaus teisių komisijai ir JT Žmogaus teisių tarybai. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0141.

---

| 10.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 242/5 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 242/5

---

P8_TA(2017)0003

Centrinės Afrikos Respublika

2017 m. sausio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Centrinės Afrikos Respublikoje (2017/2507(RSP))

(2018/C 242/02)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Centrinės Afrikos Respublikos (CAR), ypač į 2016 m. birželio 7 d. rezoliuciją „Taikos paramos operacijos. ES santykiai su JT ir Afrikos Sąjunga“ (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Centrinės Afrikos Respublikos (CAR), ypač į 2016 m. birželio 7 d. rezoliuciją „Taikos paramos operacijos. ES santykiai su JT ir Afrikos Sąjunga“ (1),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 26 d. vykusiame 7747-ajame Saugumo Tarybos posėdyje priimtą JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 2301 (2016), pagal kurią iki 2017 m. lapkričio 15 d. atnaujinami Jungtinių Tautų daugialypės integruotos stabilizavimo misijos Centrinės Afrikos Respublikoje (MINUSCA) įgaliojimai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 26 d. vykusiame 7747-ajame Saugumo Tarybos posėdyje priimtą JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 2301 (2016), pagal kurią iki 2017 m. lapkričio 15 d. atnaujinami Jungtinių Tautų daugialypės integruotos stabilizavimo misijos Centrinės Afrikos Respublikoje (MINUSCA) įgaliojimai,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 14 d. JT žmogaus teisių ataskaitą ir į Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) atstovo spaudai 2017 m. sausio 6 d. pareiškimą dėl išpuolių prieš MINUSCA, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 14 d. JT žmogaus teisių ataskaitą ir į Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) atstovo spaudai 2017 m. sausio 6 d. pareiškimą dėl išpuolių prieš MINUSCA,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad Komisijos pirmininko pavaduotoja ir Sąjungos vyriausioji įgaliotinė užsienio reikalams ir saugumo politikai (pirmininko pavaduotoja ir vyriausioji įgaliotinė) Federica Mogherini ir CAR Prezidentas Faustin-Archange Touadéra kartu pirmininkavo 2016 m. lapkričio 17 d. Briuselyje vykusiai konferencijai, skirtai CAR, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad Komisijos pirmininko pavaduotoja ir Sąjungos vyriausioji įgaliotinė užsienio reikalams ir saugumo politikai (pirmininko pavaduotoja ir vyriausioji įgaliotinė) Federica Mogherini ir CAR Prezidentas Faustin-Archange Touadéra kartu pirmininkavo 2016 m. lapkričio 17 d. Briuselyje vykusiai konferencijai, skirtai CAR,

| — | atsižvelgdamas į ES informacinį susitikimą dėl CAR, kurį Taikos palaikymo operacijų skyriuje 2016 m. spalio 21 d. surengė Europos Sąjungos delegacijos Jungtinėse Tautose vadovo pavaduotoja J. E. Joanne Adamson, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES informacinį susitikimą dėl CAR, kurį Taikos palaikymo operacijų skyriuje 2016 m. spalio 21 d. surengė Europos Sąjungos delegacijos Jungtinėse Tautose vadovo pavaduotoja J. E. Joanne Adamson,

| — | atsižvelgdamas į JT nepriklausomos ekspertės, Žmogaus teisių tarybos paskirtos žmogaus teisių padėčiai CAR stebėti, apie ją informuoti ir konsultuoti su ja susijusiais klausimais, 2016 m. liepos 22 d. ataskaitą ir į jos 2016 m. lapkričio 16 d. pareiškimą prieš paramos teikėjų susitikimą Briuselyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT nepriklausomos ekspertės, Žmogaus teisių tarybos paskirtos žmogaus teisių padėčiai CAR stebėti, apie ją informuoti ir konsultuoti su ja susijusiais klausimais, 2016 m. liepos 22 d. ataskaitą ir į jos 2016 m. lapkričio 16 d. pareiškimą prieš paramos teikėjų susitikimą Briuselyje,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos 2015 m. vasario 9 d., 2015 m. liepos 20 d. ir 2016 m. kovo 14 d. išvadas dėl CAR bei 2016 m. balandžio 19 d. išvadas dėl CAR taikiai įvykusių rinkimų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos 2015 m. vasario 9 d., 2015 m. liepos 20 d. ir 2016 m. kovo 14 d. išvadas dėl CAR bei 2016 m. balandžio 19 d. išvadas dėl CAR taikiai įvykusių rinkimų,

| — | atsižvelgdamas į Taikos stiprinimo komisijos (TSK) CAR padalinio pirmininko 2016 m. liepos 8 d. pareiškimą JT Saugumo Tarybos informaciniame susitikime dėl CAR, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Taikos stiprinimo komisijos (TSK) CAR padalinio pirmininko 2016 m. liepos 8 d. pareiškimą JT Saugumo Tarybos informaciniame susitikime dėl CAR,

| — | atsižvelgdamas į peržiūrėtą Kotonu susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į peržiūrėtą Kotonu susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į 1998 m. Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statutą, kurį CAR ratifikavo 2001 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1998 m. Tarptautinio baudžiamojo teismo Romos statutą, kurį CAR ratifikavo 2001 m.,

| — | atsižvelgdamas į Vaiko teisių konvencijos fakultatyvinį protokolą dėl vaikų dalyvavimo ginkluotuose konfliktuose, kurį yra pasirašiusi CAR, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vaiko teisių konvencijos fakultatyvinį protokolą dėl vaikų dalyvavimo ginkluotuose konfliktuose, kurį yra pasirašiusi CAR,

| — | atsižvelgdamas į organizacijos „Amnesty International“2017 m. sausio 11 d. ataskaitą „Ilgai laukiamas teisingumas: atskaitomybė Centrinės Afrikos Respublikoje“ (angl. The long wait for justice: accountability in Central African Republic), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į organizacijos „Amnesty International“2017 m. sausio 11 d. ataskaitą „Ilgai laukiamas teisingumas: atskaitomybė Centrinės Afrikos Respublikoje“ (angl. The long wait for justice: accountability in Central African Republic),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi CAR, atsigaudama po smurtinio konflikto tarp sukilėlių koalicijos „Séléka“ ir ginkluotosios grupuotės „Anti-Balaka“, padedama tarptautinės bendruomenės nuo 2013 m. padarė įspūdingą pažangą: sėkmingai surengus taikius rinkimus ir baigus politinio permainų procesą, šaliai pavyko atkurti konstitucinę tvarką; |
| --- | --- |

A.

kadangi CAR, atsigaudama po smurtinio konflikto tarp sukilėlių koalicijos „Séléka“ ir ginkluotosios grupuotės „Anti-Balaka“, padedama tarptautinės bendruomenės nuo 2013 m. padarė įspūdingą pažangą: sėkmingai surengus taikius rinkimus ir baigus politinio permainų procesą, šaliai pavyko atkurti konstitucinę tvarką;

| B. | kadangi, nepaisant politinės pažangos, CAR tebekausto nestabilumas ir atsitiktiniai neramumai, kurie sustiprėja kilus smurtiniams susidūrimams įvairiose šalies vietose ir dėl kurių ne kartą teko persikelti šalies vakarinių, šiaurinių ir rytinių regionų gyventojams; kadangi pilietinių laisvių neužtikrinimas, lyčių nelygybė, religijos ar tikėjimo laisvės varžymas bei įtampa tarp bendruomenių taip pat tebėra didelį susirūpinimą dėl žmogaus teisių CAR keliantys klausimai; |
| --- | --- |

B.

kadangi, nepaisant politinės pažangos, CAR tebekausto nestabilumas ir atsitiktiniai neramumai, kurie sustiprėja kilus smurtiniams susidūrimams įvairiose šalies vietose ir dėl kurių ne kartą teko persikelti šalies vakarinių, šiaurinių ir rytinių regionų gyventojams; kadangi pilietinių laisvių neužtikrinimas, lyčių nelygybė, religijos ar tikėjimo laisvės varžymas bei įtampa tarp bendruomenių taip pat tebėra didelį susirūpinimą dėl žmogaus teisių CAR keliantys klausimai;

| C. | kadangi CAR esančių JT misijos taikdarių skaičius sudaro iki 10 750, tačiau kai kurie civiliai gyventojai skundžiasi, kad šito nepakanka norint juos apsaugoti nuo įvairiausių ginkluotų grupuočių; kadangi 2016 m. gruodžio 14 d. JT žmogaus teisių ataskaitoje dėl savavališko žudymo kalbama apie lytinę prievartą CAR; |
| --- | --- |

C.

kadangi CAR esančių JT misijos taikdarių skaičius sudaro iki 10 750, tačiau kai kurie civiliai gyventojai skundžiasi, kad šito nepakanka norint juos apsaugoti nuo įvairiausių ginkluotų grupuočių; kadangi 2016 m. gruodžio 14 d. JT žmogaus teisių ataskaitoje dėl savavališko žudymo kalbama apie lytinę prievartą CAR;

| D. | kadangi 2016 m. gruodžio mėn. MINUSCA parėmė naują dialogą tarp 11 iš 14 ginkluotų grupuočių ir vyriausybės, kaip dalį šiuo metu dedamų pastangų nuginkluoti CAR veikiančias gaujas; kadangi, pasak MINUSCA, 2017 m. sausio 4 d. patruliavusius jos taikdarius, grįžtančius iš Koui miestelio, maždaug 60 km (37 mylios) į vakarus nuo Obo užklupus apie 50 užpuolikų, du taikdariai buvo nužudyti nežinomų sukilėlių, o 2017 m. sausio 7 d. panašiam išpuoliui įvykus į šiaurės vakarus nuo Bokayi žuvo vienas taikdarys; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2016 m. gruodžio mėn. MINUSCA parėmė naują dialogą tarp 11 iš 14 ginkluotų grupuočių ir vyriausybės, kaip dalį šiuo metu dedamų pastangų nuginkluoti CAR veikiančias gaujas; kadangi, pasak MINUSCA, 2017 m. sausio 4 d. patruliavusius jos taikdarius, grįžtančius iš Koui miestelio, maždaug 60 km (37 mylios) į vakarus nuo Obo užklupus apie 50 užpuolikų, du taikdariai buvo nužudyti nežinomų sukilėlių, o 2017 m. sausio 7 d. panašiam išpuoliui įvykus į šiaurės vakarus nuo Bokayi žuvo vienas taikdarys;

| E. | kadangi teisingumo sektoriaus atkūrimas tebėra embriono stadijoje, policijos pajėgumai ir toliau nepaprastai riboti, o tai – kartu su funkcionuojančios teismų sistemos nebuvimu – reiškia, kad nedaug padaryta siekiant sustabdyti žmogaus teisių pažeidimus ar spręsti šią problemą bei patraukti nusikaltėlius baudžiamojon atsakomybėn; |
| --- | --- |

E.

kadangi teisingumo sektoriaus atkūrimas tebėra embriono stadijoje, policijos pajėgumai ir toliau nepaprastai riboti, o tai – kartu su funkcionuojančios teismų sistemos nebuvimu – reiškia, kad nedaug padaryta siekiant sustabdyti žmogaus teisių pažeidimus ar spręsti šią problemą bei patraukti nusikaltėlius baudžiamojon atsakomybėn;

| F. | kadangi, pasak organizacijos „Amnesty International“, teisingumo neužtikrinimo problema CAR tokia didelė, kad aukos priverstos diena iš dienos gyventi šalia savo skriaudikų, nes šimtai yra atsidūrę laisvėje per masinius pabėgimus iš kalėjimų, o daugybė sunkiausiais nusikaltimais kaltinamų asmenų apskritai nebuvo suimti; kadangi veikia tik 8 iš 35 kalėjimų, o už sostinės Bangio ribų veikia nedaug teismų; |
| --- | --- |

F.

kadangi, pasak organizacijos „Amnesty International“, teisingumo neužtikrinimo problema CAR tokia didelė, kad aukos priverstos diena iš dienos gyventi šalia savo skriaudikų, nes šimtai yra atsidūrę laisvėje per masinius pabėgimus iš kalėjimų, o daugybė sunkiausiais nusikaltimais kaltinamų asmenų apskritai nebuvo suimti; kadangi veikia tik 8 iš 35 kalėjimų, o už sostinės Bangio ribų veikia nedaug teismų;

| G. | kadangi susirūpinimą kelia nuo 2016 m. rugpjūčio mėn. CAR užfiksuotas žmogaus teisių nepaisymo ir tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimo atvejų, kuriuos vykdo įvairios „Séléka“, „Anti-Balaka“ ir su jomis susijusioms grupuotėms priskiriamos gaujos, skaičius, o jų rezultatas yra mažiausiai 100 žmogžudysčių, priverstinis civilių gyventojų perkėlimas ir nuosavybės sunaikinimas; kadangi teisių gynimo organizacijos pranešė apie 2016 m. lapkričio mėn. pabaigoje CAR vykusias rimtas dviejų „Séléka“ grupuočių kovas, per kurias mažiausiai 14 civilių žuvo, o 76 buvo sužeisti; |
| --- | --- |

G.

kadangi susirūpinimą kelia nuo 2016 m. rugpjūčio mėn. CAR užfiksuotas žmogaus teisių nepaisymo ir tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimo atvejų, kuriuos vykdo įvairios „Séléka“, „Anti-Balaka“ ir su jomis susijusioms grupuotėms priskiriamos gaujos, skaičius, o jų rezultatas yra mažiausiai 100 žmogžudysčių, priverstinis civilių gyventojų perkėlimas ir nuosavybės sunaikinimas; kadangi teisių gynimo organizacijos pranešė apie 2016 m. lapkričio mėn. pabaigoje CAR vykusias rimtas dviejų „Séléka“ grupuočių kovas, per kurias mažiausiai 14 civilių žuvo, o 76 buvo sužeisti;

| H. | kadangi, pasak MINUSCA atstovo spaudai Bangyje Vladimiro Monteiro, tokie išpuoliai rengiami ne tik prieš JT taikdarius, bet ir būna nukreipti į humanitarinės pagalbos teikėjus bei civilius gyventojus; |
| --- | --- |

H.

kadangi, pasak MINUSCA atstovo spaudai Bangyje Vladimiro Monteiro, tokie išpuoliai rengiami ne tik prieš JT taikdarius, bet ir būna nukreipti į humanitarinės pagalbos teikėjus bei civilius gyventojus;

| I. | kadangi mažiausiai 115 žmonių žuvo per 2016 m. lapkričio 28–30 d. vykusius dviejų grupuočių (Liaudies fronto už Centrinės Afrikos Respublikos atgimimą (pranc. FPRC) ir Sąjungos už taiką Centrinės Afrikos Respublikoje (pranc. UPC), kurios abi priskiriamos grupuotei „Séléka“) susirėmimus, kilusius siekiant kontroliuoti kelius, vedančius į deimantų kasyklas šalia Kalaga miestelio, esančio 4,5 km nuo Brijos, kur abi grupuotės renka „kelių mokesčius“ – ypač kasyklų vietovėse ir šalia migracijos kelių, kuriais naudojasi fulbių gyvulių augintojai; |
| --- | --- |

I.

kadangi mažiausiai 115 žmonių žuvo per 2016 m. lapkričio 28–30 d. vykusius dviejų grupuočių (Liaudies fronto už Centrinės Afrikos Respublikos atgimimą (pranc. FPRC) ir Sąjungos už taiką Centrinės Afrikos Respublikoje (pranc. UPC), kurios abi priskiriamos grupuotei „Séléka“) susirėmimus, kilusius siekiant kontroliuoti kelius, vedančius į deimantų kasyklas šalia Kalaga miestelio, esančio 4,5 km nuo Brijos, kur abi grupuotės renka „kelių mokesčius“ – ypač kasyklų vietovėse ir šalia migracijos kelių, kuriais naudojasi fulbių gyvulių augintojai;

| J. | kadangi 2016 m. gegužės mėn. JT Penktasis komitetas priėmė kompleksinę rezoliuciją dėl taikos palaikymo, kurioje teigiamai įvertintas Generalinio Sekretoriaus ryžtas visapusiškai įgyvendinti visiško netoleravimo politiką, pakartota, kad būtina glaudžiau koordinuoti paramą aukoms, ir papildyta JT skaidrumo politika tais atvejais, kai įtariama seksualiniu išnaudojimu ir prievarta; |
| --- | --- |

J.

kadangi 2016 m. gegužės mėn. JT Penktasis komitetas priėmė kompleksinę rezoliuciją dėl taikos palaikymo, kurioje teigiamai įvertintas Generalinio Sekretoriaus ryžtas visapusiškai įgyvendinti visiško netoleravimo politiką, pakartota, kad būtina glaudžiau koordinuoti paramą aukoms, ir papildyta JT skaidrumo politika tais atvejais, kai įtariama seksualiniu išnaudojimu ir prievarta;

| K. | kadangi 2016 m. lapkričio 17 d. pirmininko pavaduotoja ir vyriausioji įgaliotinė Federica Mogherini ir CAR Prezidentas Faustin-Archange Touadéra sutelkė tarptautinę bendruomenę siekdami politinio palaikymo ir konkrečių įsipareigojimų, kad būtų paremta CAR valdžios institucijų didelio užmojo darbotvarkė, skirta taikai, saugumui ir susitaikymui visoje šalyje užtikrinti, taip pat vystymuisi ir ekonominiam atsigavimui paremti; |
| --- | --- |

K.

kadangi 2016 m. lapkričio 17 d. pirmininko pavaduotoja ir vyriausioji įgaliotinė Federica Mogherini ir CAR Prezidentas Faustin-Archange Touadéra sutelkė tarptautinę bendruomenę siekdami politinio palaikymo ir konkrečių įsipareigojimų, kad būtų paremta CAR valdžios institucijų didelio užmojo darbotvarkė, skirta taikai, saugumui ir susitaikymui visoje šalyje užtikrinti, taip pat vystymuisi ir ekonominiam atsigavimui paremti;

| L. | kadangi, pasak JT, beveik pusė CAR gyventojų susiduria su maisto stygiumi ir jiems būtina humanitarinė pagalba; kadangi 40 proc. jaunesnių nei trejų metų amžiaus vaikų kenčia dėl lėtinio išsekimo ir vienas iš penkių vaikų nesulauks savo penktojo gimtadienio; |
| --- | --- |

L.

kadangi, pasak JT, beveik pusė CAR gyventojų susiduria su maisto stygiumi ir jiems būtina humanitarinė pagalba; kadangi 40 proc. jaunesnių nei trejų metų amžiaus vaikų kenčia dėl lėtinio išsekimo ir vienas iš penkių vaikų nesulauks savo penktojo gimtadienio;

| M. | kadangi apskaičiuota, kad šiemet humanitarinės pagalbos reikės 2,2 mln. žmonių, įskaitant 1,1 mln. vaikų; kadangi 2016 m. pabaigoje šalies viduje perkeltų asmenų skaičius siekė maždaug 420 000, o dar 453 000 ieškojo prieglobsčio kaimyninėse šalyse; |
| --- | --- |

M.

kadangi apskaičiuota, kad šiemet humanitarinės pagalbos reikės 2,2 mln. žmonių, įskaitant 1,1 mln. vaikų; kadangi 2016 m. pabaigoje šalies viduje perkeltų asmenų skaičius siekė maždaug 420 000, o dar 453 000 ieškojo prieglobsčio kaimyninėse šalyse;

| N. | kadangi per pastaruosius trejus metus Europos Sąjunga – didžiausia paramos CAR teikėja – šaliai skyrė per 500 mln. EUR; kadangi vien Komisija nuo 2013 m. gruodžio mėn. humanitarinei pagalbai skyrė 124 mln. EUR (neskaitant 30 mln. EUR CAR pabėgėliams kaimyninėse šalyse); kadangi 2016 m. lapkričio 17 d. Briuselyje vykusioje paramos teikėjų konferencijoje ES paskelbė, kad CAR atkūrimo, taikos palaikymo ir humanitarinėms reikmėms bus skirtas dar 409 mln. EUR finansavimas; |
| --- | --- |

N.

kadangi per pastaruosius trejus metus Europos Sąjunga – didžiausia paramos CAR teikėja – šaliai skyrė per 500 mln. EUR; kadangi vien Komisija nuo 2013 m. gruodžio mėn. humanitarinei pagalbai skyrė 124 mln. EUR (neskaitant 30 mln. EUR CAR pabėgėliams kaimyninėse šalyse); kadangi 2016 m. lapkričio 17 d. Briuselyje vykusioje paramos teikėjų konferencijoje ES paskelbė, kad CAR atkūrimo, taikos palaikymo ir humanitarinėms reikmėms bus skirtas dar 409 mln. EUR finansavimas;

| O. | kadangi rytinėje CAR dalyje suaktyvėjusi Viešpaties pasipriešinimo armija (angl. LRA) plečia savo veiksmus už kasyklų vietovių ribų ir rengia išpuolius, įskaitant plėšimus, savavališką laisvės atėmimą, civilių gyventojų nuosavybės sunaikinimą ir pasisavinimą bei grobimus; kadangi, remiantis duomenų bazės „LRA crisis tracker“ informacija, nuo 2016 m. sausio mėn. pranešta apie 344 LRA pagrobtus asmenis, įskaitant daugiau nei 60 vaikų, o iš vietovių, kuriose ji veikia, buvo perkelti tūkstančiai civilių gyventojų; |
| --- | --- |

O.

kadangi rytinėje CAR dalyje suaktyvėjusi Viešpaties pasipriešinimo armija (angl. LRA) plečia savo veiksmus už kasyklų vietovių ribų ir rengia išpuolius, įskaitant plėšimus, savavališką laisvės atėmimą, civilių gyventojų nuosavybės sunaikinimą ir pasisavinimą bei grobimus; kadangi, remiantis duomenų bazės „LRA crisis tracker“ informacija, nuo 2016 m. sausio mėn. pranešta apie 344 LRA pagrobtus asmenis, įskaitant daugiau nei 60 vaikų, o iš vietovių, kuriose ji veikia, buvo perkelti tūkstančiai civilių gyventojų;

| P. | kadangi 2014 m. liepos 15 d. ES įsteigė pirmąjį CAR skirtą kelių paramos teikėjų patikos fondą „Bêkou“, kuris padės stabilizuoti ir atkurti šalį; |
| --- | --- |

P.

kadangi 2014 m. liepos 15 d. ES įsteigė pirmąjį CAR skirtą kelių paramos teikėjų patikos fondą „Bêkou“, kuris padės stabilizuoti ir atkurti šalį;

| Q. | kadangi apskritai saugumo padėtis nuo 2013 m. pagerėjo, ypač Bangyje, tačiau tebėra trapi, o pastaraisiais mėnesiais smurto protrūkių vėl daugėjo; kadangi visoje šalyje toliau susiduriama su tokiais nusikaltimais, kaip žmogžudystės, kankinimai, lytinė prievarta, vagystės, grobimai, nuosavybės sunaikinimas ir neteisėta prekyba ginklais bei jų laikymas; |
| --- | --- |

Q.

kadangi apskritai saugumo padėtis nuo 2013 m. pagerėjo, ypač Bangyje, tačiau tebėra trapi, o pastaraisiais mėnesiais smurto protrūkių vėl daugėjo; kadangi visoje šalyje toliau susiduriama su tokiais nusikaltimais, kaip žmogžudystės, kankinimai, lytinė prievarta, vagystės, grobimai, nuosavybės sunaikinimas ir neteisėta prekyba ginklais bei jų laikymas;

| R. | kadangi Pasaulio maisto programa paskelbė, kad dėl riboto finansavimo turės dar labiau sumažinti maisto kiekį, kurį jį gali tiekti, ir kad iki 2017 m. vasario mėn. tiekimas gali būti apskritai sustabdytas; |
| --- | --- |

R.

kadangi Pasaulio maisto programa paskelbė, kad dėl riboto finansavimo turės dar labiau sumažinti maisto kiekį, kurį jį gali tiekti, ir kad iki 2017 m. vasario mėn. tiekimas gali būti apskritai sustabdytas;

| S. | kadangi neteisėta prekyba deimantais ir mediena bei jų gavyba dar labiau kursto konfliktą, nes padeda finansuoti ginkluotas grupuotes; |
| --- | --- |

S.

kadangi neteisėta prekyba deimantais ir mediena bei jų gavyba dar labiau kursto konfliktą, nes padeda finansuoti ginkluotas grupuotes;

| T. | kadangi Tarptautinė frankofonijos organizacija („Organisation Internationale de la Francophonie“ – OIF) nuo 2003 m. be perstojo dirbo siekdama stiprinti demokratiją, teisinę valstybę ir taiką CAR bei tęsia darbą dabartinėmis atkūrimo pasibaigus krizei aplinkybėmis; kadangi OIF darbas gyvybiškai svarbus norint stiprinti CAR institucijų pajėgumus, teikti techninę pagalbą specialiojo baudžiamojo teismo veiklai įgyvendinti, padėti įsteigti nacionalinę žmogaus teisių komisiją, padėti stiprinti administracinę ir teisinę rinkimų sistemą, teikti techninę pagalbą nusiginklavimo, demobilizacijos ir reintegracijos bei saugumo sektoriaus reformų (DDR-SSR) programoms, taip pat teikti techninę pagalbą specialiajam baudžiamajam teismui mobilizuojant prancūzų kalbą mokančius teisėjus; |
| --- | --- |

T.

kadangi Tarptautinė frankofonijos organizacija („Organisation Internationale de la Francophonie“ – OIF) nuo 2003 m. be perstojo dirbo siekdama stiprinti demokratiją, teisinę valstybę ir taiką CAR bei tęsia darbą dabartinėmis atkūrimo pasibaigus krizei aplinkybėmis; kadangi OIF darbas gyvybiškai svarbus norint stiprinti CAR institucijų pajėgumus, teikti techninę pagalbą specialiojo baudžiamojo teismo veiklai įgyvendinti, padėti įsteigti nacionalinę žmogaus teisių komisiją, padėti stiprinti administracinę ir teisinę rinkimų sistemą, teikti techninę pagalbą nusiginklavimo, demobilizacijos ir reintegracijos bei saugumo sektoriaus reformų (DDR-SSR) programoms, taip pat teikti techninę pagalbą specialiajam baudžiamajam teismui mobilizuojant prancūzų kalbą mokančius teisėjus;

| 1. | teigiamai vertina pastangas, kurias deda Prezidentas F.-A. Touadéra ir jo vyriausybė, kad po dešimtmečius trukusio nepakankamo vystymosi ir nestabilumo bei keletą metų trukusio ginkluoto konflikto CAR būtų puoselėjama taika ir susitaikymas; ragina CAR vyriausybę dar labiau stengtis, ypač siekiant užmegzti dialogą su ginkluotosiomis grupuotėmis, įgyvendinti DDR-SSR programas, taip pat atkurti teismų ir baudžiamojo proceso grandinę bei kovoti su nebaudžiamumu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | griežtai smerkia tai, kad žmonės netenka galimybių pragyventi ir nuosavybės, taip pat kad nepaisoma žmogaus teisių ir pažeidžiama tarptautinė humanitarinė teisė, įskaitant savavališkus žudymus, lytinę prievartą, nežmonišką elgesį ir visų formų išpuolius bei agresiją ir provokacijas prieš civilius gyventojus ir taikdarius; primena, kad pagal tarptautinės humanitarinės teisės nuostatas tokie tiksliniai išpuoliai gali būti laikomi karo nusikaltimais; reiškia nuoširdžią užuojautą Maroko ir Bangladešo vyriausybėms, aukų šeimoms ir MINUSCA; pabrėžia, kad prieš taikdarius nukreipti išpuoliai yra neleistini ir prieštarauja visoms tarptautinėms normoms; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mano, kad 2016 m. vasario 14 d. CAR taikiai įvykę jungtiniai rinkimai, kuriuose aktyviai dalyvavo rinkėjai, yra tikros politinių permainų proceso sėkmės įrodymas; puikiai vertina valdžios institucijų pastangas, kuriomis buvo sustiprintas rinkimų patikimumas ir skaidrumas; teigiamai vertina MINUSCA įsipareigojimą ir pagalbą, suteiktą įgyvendinant operaciją „Sangaris“: tai buvo didžiulis indėlis užtikrinant taikią rinkimų proceso eigą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tvirtai remia JT generalinio sekretoriaus įgaliojimus įgyvendinant JT skaidrumo (visiško netoleravimo) politiką tais atvejais, kai įtariamam seksualiniu išnaudojimu ir prievarta, ir teigiamai vertina iniciatyvas, kurių jis iki šiol ėmėsi CAR atžvilgiu; ragina JT valstybes nares užtikrinti, kad MINUSCA elgesio ir drausmės bei vidaus priežiūros komandoms būtų skirti ištekliai, būtini norint imtis veiksmingų atsakomųjų priemonių seksualinio išnaudojimo ir prievartos bei kitų nusikaltimų atvejais; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atkreipia ypatingą dėmesį į didžiulę saugumo svarbą; šiuo požiūriu pažymi, kad būtinos reformos siekiant CAR ginkluotąsias pajėgas pertvarkyti į profesionalią, demokratiškai vadovaujamą armiją, kurioje būtų atstovaujama visoms etninėms grupėms; teigiamai vertina 2016 m. balandžio 19 d. posėdžiavusios Europos Vadovų Tarybos sprendimą įsteigti karinę mokymo misiją CAR (EUTM RCA), siekiant padėti reformuoti šalies gynybos sektorių; tikisi, kad, rengiant strategines konsultacijas CAR gynybos ministerijos ir bendrajam personalui, taip pat užtikrinant švietimą ir mokymą, tai padės modernizuoti Centrinės Afrikos ginkluotąsias pajėgas (pranc. FACA) ir pagerinti jų veiksmingumą bei įtraukumą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina CAR vyriausybę inicijuoti skubius ir nešališkus visų tariamų žmogaus teisių ir humanitarinės teisės pažeidimo atvejų tyrimus, tinkamai teisti kaltuosius – nusikaltėliai ir žudikai turi būti patraukti baudžiamojon atsakomybėn kad ir kokiai grupuotei priklausytų – ir užtikrinti deramas teisių gynimo priemones pažeidimų aukoms; tvirtai remia greitą specialiojo baudžiamojo teismo įsteigimą (tikimasi, kad iki 2017 m. vidurio šis darbas bus baigtas): šis teismas turi būti nuolat finansuojamas siekiant užtikrinti atskaitomybę ir užkirsti kelią šiuo metu įsigalėjusiam nebaudžiamumui; teigiamai vertina 2016 m. gruodžio mėn. JT pradėtą aštuonių tarptautinių teisėjų įdarbinimo procesą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | apgailestauja, kad CAR teisingumo sistemai, kuri jau iki pilietinio karo buvo silpna, stipriai pakenkė nuolatinės kovos, dėl kurių buvo sunaikinta daug teismo įrašų, o teisininkai buvo priversti išvykti į užsienį; ragina CAR vyriausybę padedant tarptautinei bendruomenei skirti dideles investicijas šalies teisingumo sistemai, įskaitant jos teismų, policijos pajėgų ir kalėjimų veiklos atkūrimą; kartu primena, kad sėkmė bus užtikrinta tik laikantis gero demokratinio ir ekonominio valdymo principų – vadovaujantis konstruktyviu požiūriu į dialogą Bangio forumo dvasia; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ypač atkreipia dėmesį į glaudaus veiksmų koordinavimo su susijusiais partneriais – pirmiausia su CAR valdžios institucijomis, Europos Sąjunga, Pasaulio banku ir JT – svarbą, kad būtų užtikrintas tinkamas bendradarbiavimas ir pastangų, dedamų siekiant atkurti stabilumą CAR, papildomumas; ragina nedelsiant imtis veiksmų siekiant kovoti su nebaudžiamumu už karo ir kitus nusikaltimus bei padėti atkurti teisingumo sistemą, nes tai, kad neužtikrinamas teisingumas, prisidėjo prie pastaraisiais mėnesiais padažnėjusių smurtinių susirėmimų; |
| --- | --- |

8.

| 9. | apgailestauja, kad dėl nepakankamo finansavimo JT Pasaulio maisto programa rizikuoja būti priversta netrukus sustabdyti pagalbos teikimą 150 000 dėl smurto perkeltųjų asmenų krizės draskomoje CAR; pažymi, kad Pasaulio maisto programos tiekiamas maistas gyvybiškai svarbus šiems perkeltiesiems asmenims, kurie yra netekę visko, ir kad sustabdžius pagalbos teikimą pasekmės jų gyvenimui būtų tragiškos; atsižvelgdamas į tai ragina paramos teikėjus laikytis savo įsipareigojimų Pasaulio maisto programai ir užkirsti kelią bet kokioms tolesnėms humanitarinės pagalbos tiekimo kliūtims; |
| --- | --- |

9.

| 10. | teigiamai vertina tai, kad, atsižvelgdamos į kintančias reikmes, ES ir valstybės narės didina humanitarinę veiklą CAR; ragina visus tarptautinius paramos teikėjus prisidėti prie ES humanitarinės pagalbos, įskaitant Pasaulio maisto programą, ir padėti nukentėjusiesiems nuo krizės CAR – tiek šalyje gyvenantiems žmonėms, tiek į kaimynines šalis pasitraukusiems pabėgėliams; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina CAR kurti nacionalinę politiką ir teisės aktų sistemas, pagal kurias būtų deramai saugomos perkeltųjų asmenų žmogaus teisės, įskaitant judėjimo laisvę; taip pat ragina priimti ilgalaikius sprendimus dėl perkeltųjų asmenų ir pabėgėlių, įskaitant savanorišką, ilgalaikį, saugų ir orų jų grįžimą namo bei integraciją vietoje arba perkėlimą; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mano, kad dialogas tebėra vienintelis būdas ilgalaikei taikai konflikto nuniokotuose CAR regionuose užtikrinti, ir ragina vyriausybę konkrečiai atsakyti į susirūpinimą tarptautinei bendruomenei keliančius klausimus, t. y. spręsti krizes imantis iniciatyvos užtikrinti vietos gyventojų saugumą; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina CAR vyriausybę padedant tarptautiniams partneriams skubiai įgyvendinti savo nacionalinį atsigavimo ir taikos palaikymo planą, pirmiausia sustiprinant nacionalines saugumo pajėgas nuginkluojant, demobilizuojant ir reintegruojant ginkluotąsias grupuotes bei kovojant su nebaudžiamumu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina CAR valdžios institucijas parengti savo nacionalinę kovos su neteisėtos gamtos išteklių gavybos ir prekybos tinklais strategiją; |
| --- | --- |

14.

| 15. | siūlo JT sukurti MINUSCA padalinį, kuris kovotų su neteisėta prekyba deimantais, mediena, auksu ir dramblio kaulu bei sukarintu brakonieriavimu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina tarptautines deimantų bendroves liautis kursčius konfliktą ir žmogaus teisių pažeidimus iš CAR perkant deimantus, kurie išgaunami ir kuriais prekiaujama neteisėtai; |
| --- | --- |

16.

| 17. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją CAR vyriausybei ir valdžios institucijoms, Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, JT Saugumo Tarybai, JT generaliniam sekretoriui, Afrikos Sąjungos institucijoms, Centrinės Afrikos valstybių ekonominei bendrijai, AKR ir ES jungtinei parlamentinei asamblėjai ir ES valstybėms narėms. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0249.

---

| 10.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 242/10 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 242/10

---

P8_TA(2017)0004

Padėtis Burundyje

2017 m. sausio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl padėties Burundyje (2017/2508(RSP))

(2018/C 242/03)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl padėties Burundyje, ypač į dvi paskutines 2015 m. liepos 9 d. (1) ir 2015 m. gruodžio 17 d. (2) priimtas rezoliucijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl padėties Burundyje, ypač į dvi paskutines 2015 m. liepos 9 d. (1) ir 2015 m. gruodžio 17 d. (2) priimtas rezoliucijas,

| — | atsižvelgdamas į Kotonu partnerystės susitarimą, ypač į jo 96 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kotonu partnerystės susitarimą, ypač į jo 96 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 14 d. Tarybos sprendimą (ES) 2016/394 dėl konsultacijų su Burundžio Respublika pagal Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių (AKR) ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimo 96 straipsnį procedūros baigimo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 14 d. Tarybos sprendimą (ES) 2016/394 dėl konsultacijų su Burundžio Respublika pagal Afrikos, Karibų jūros bei Ramiojo vandenyno grupės valstybių (AKR) ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimo 96 straipsnį procedūros baigimo (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. spalio 4 d. rezoliuciją dėl AKR ir ES santykių ateities po 2020 m. (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. spalio 4 d. rezoliuciją dėl AKR ir ES santykių ateities po 2020 m. (4),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 9 d. AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos rezoliuciją dėl padėties Burundyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 9 d. AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos rezoliuciją dėl padėties Burundyje,

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. rugpjūčio 28 d. Arušos taikos ir susitaikymo susitarimą dėl Burundžio, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. rugpjūčio 28 d. Arušos taikos ir susitaikymo susitarimą dėl Burundžio,

| — | atsižvelgdamas į Burundžio konstituciją, ypač į jos 96 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Burundžio konstituciją, ypač į jos 96 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Afrikos demokratijos, rinkimų ir valdymo chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Afrikos demokratijos, rinkimų ir valdymo chartiją,

| — | atsižvelgdamas į Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 21 d. Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai pareiškimą Europos Sąjungos vardu dėl Pietų Afrikos ir Burundžio, taip pat dėl Tarptautinio baudžiamojo teismo (TBT), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 21 d. Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai pareiškimą Europos Sąjungos vardu dėl Pietų Afrikos ir Burundžio, taip pat dėl Tarptautinio baudžiamojo teismo (TBT),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 1 d. Tarybos reglamentą (ES) 2015/1755 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Burundyje ir į jų atnaujinimą 2016 m. rugsėjo 29 d. (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 1 d. Tarybos reglamentą (ES) 2015/1755 dėl ribojamųjų priemonių atsižvelgiant į padėtį Burundyje ir į jų atnaujinimą 2016 m. rugsėjo 29 d. (5),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 4 d. Afrikos žmogaus ir tautų teisių komisijos rezoliuciją dėl žmogaus teisių padėties Burundžio Respublikoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 4 d. Afrikos žmogaus ir tautų teisių komisijos rezoliuciją dėl žmogaus teisių padėties Burundžio Respublikoje,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 20 d. Jungtinių Tautų nepriklausomo tyrimo dėl Burundžio ataskaitą, parengtą pagal Žmogaus teisių tarybos rezoliuciją Nr. S-24/1, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 20 d. Jungtinių Tautų nepriklausomo tyrimo dėl Burundžio ataskaitą, parengtą pagal Žmogaus teisių tarybos rezoliuciją Nr. S-24/1,

| — | atsižvelgdamas į JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro 2016 m. birželio 17 d. ataskaitą dėl žmogaus teisių padėties Burundyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro 2016 m. birželio 17 d. ataskaitą dėl žmogaus teisių padėties Burundyje,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 30 d. priimtą Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos rezoliuciją dėl žmogaus teisių padėties Burundyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 30 d. priimtą Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos rezoliuciją dėl žmogaus teisių padėties Burundyje,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 17 d. Afrikos žmogaus ir tautų teisių komisijos delegacijos faktų nustatymo misijos į Burundį 2015 m. gruodžio 7–13 d. ataskaitą; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 17 d. Afrikos žmogaus ir tautų teisių komisijos delegacijos faktų nustatymo misijos į Burundį 2015 m. gruodžio 7–13 d. ataskaitą;

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. sausio 6 d. EIVT atstovo spaudai pareiškimą dėl „Lygos Iteka“ (angl. Ligue Iteka) uždraudimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. sausio 6 d. EIVT atstovo spaudai pareiškimą dėl „Lygos Iteka“ (angl. Ligue Iteka) uždraudimo,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi Burundis nuo tada, kai šalies prezidentas Pierre Nkurunziza, pažeisdamas Arušos susitarimą ir valstybės konstituciją, nusprendė siekti trečios kadencijos 2015 m. balandžio mėn. prezidento rinkimuose, išgyvena sudėtingą politinę, socialinę ir ekonominę krizę; kadangi prezidentas P. Nkurunziza neseniai pareiškė, kad jis neatmeta galimybės persvarstyti Burundžio konstitucijos, kad jam atsivertų galimybė galbūt siekti ketvirtosios kadencijos nuo 2020 m. ir vėliau; |
| --- | --- |

A.

kadangi Burundis nuo tada, kai šalies prezidentas Pierre Nkurunziza, pažeisdamas Arušos susitarimą ir valstybės konstituciją, nusprendė siekti trečios kadencijos 2015 m. balandžio mėn. prezidento rinkimuose, išgyvena sudėtingą politinę, socialinę ir ekonominę krizę; kadangi prezidentas P. Nkurunziza neseniai pareiškė, kad jis neatmeta galimybės persvarstyti Burundžio konstitucijos, kad jam atsivertų galimybė galbūt siekti ketvirtosios kadencijos nuo 2020 m. ir vėliau;

| B. | kadangi 2016 m. spalio 19 d. Burundis informavo Tarptautinį baudžiamąjį teismą (TBT) apie savo pasitraukimą iš Romos statuto ir TBT po to, kai TBT pradėjo preliminarų tyrimą dėl smurto ir žmogaus teisių pažeidimų šalyje; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2016 m. spalio 19 d. Burundis informavo Tarptautinį baudžiamąjį teismą (TBT) apie savo pasitraukimą iš Romos statuto ir TBT po to, kai TBT pradėjo preliminarų tyrimą dėl smurto ir žmogaus teisių pažeidimų šalyje;

| C. | kadangi 2016 m. lapkričio 15 d.„Lyga Iteka“ paskelbė kartu su Tarptautine žmogaus teisių federacija po dvejų metų tyrimų šalyje parengtą ataskaitą „Represijų ir genocido dinamika Burundyje“, kurioje pateiktas atnaujintas vaizdas dėl vyriausybės vykdomų represijų ir masinių žmogaus teisių pažeidinėjimų; kadangi praėjus keletui savaičių „Lyga Iteka“ taip pat paskelbė keletą tiriamųjų ataskaitų dėl pačių sunkiausių nusikaltimų, kuriuos Burundyje įvykdė vyriausybės pajėgos: nužudymų, grobimų, priverstinių dingimų, kankinimų, prievartavimų ir daugybės žmonių sulaikymų; kadangi už šiuos nusikaltimus ir toliau visiškai nebaudžiama; kadangi iki 2016 m. spalio mėn. uždraustos dar penkios už teises kovojančios organizacijos: „Forum pour le renforcement de la société civile“ (FORSC), „Forum pour la conscience et le développement“ (FOCODE), „Action chrétienne pour l’abolition de la torture“ (ACAT), „Association burundaise pour la protection des droits humains et des personnes détenues“ (APRODH) ir „Réseau des citoyens probes“ (RCP); |
| --- | --- |

C.

kadangi 2016 m. lapkričio 15 d.„Lyga Iteka“ paskelbė kartu su Tarptautine žmogaus teisių federacija po dvejų metų tyrimų šalyje parengtą ataskaitą „Represijų ir genocido dinamika Burundyje“, kurioje pateiktas atnaujintas vaizdas dėl vyriausybės vykdomų represijų ir masinių žmogaus teisių pažeidinėjimų; kadangi praėjus keletui savaičių „Lyga Iteka“ taip pat paskelbė keletą tiriamųjų ataskaitų dėl pačių sunkiausių nusikaltimų, kuriuos Burundyje įvykdė vyriausybės pajėgos: nužudymų, grobimų, priverstinių dingimų, kankinimų, prievartavimų ir daugybės žmonių sulaikymų; kadangi už šiuos nusikaltimus ir toliau visiškai nebaudžiama; kadangi iki 2016 m. spalio mėn. uždraustos dar penkios už teises kovojančios organizacijos: „Forum pour le renforcement de la société civile“ (FORSC), „Forum pour la conscience et le développement“ (FOCODE), „Action chrétienne pour l’abolition de la torture“ (ACAT), „Association burundaise pour la protection des droits humains et des personnes détenues“ (APRODH) ir „Réseau des citoyens probes“ (RCP);

| D. | kadangi 2016 m. lapkričio mėn. Tarptautinė žmogaus teisių federacija pranešė apie daugiau kaip 1 000 mirties atvejų, 8 000 dėl politinių priežasčių sulaikytų asmenų, nuo 300 iki 800 dingusių asmenų, šimtus kankinimo atvejų, šimtus moterų – seksualinės prievartos aukų, tūkstančius savavališkų suėmimų, daugiau kaip 310 000 žmonių, kurie turėjo ieškoti prieglobsčio kaimyninėse šalyse, ir 61 000 viduje perkeltų asmenų; kadangi saugumo padėtis Burundyje kelia grėsmę viso regiono stabilumui; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2016 m. lapkričio mėn. Tarptautinė žmogaus teisių federacija pranešė apie daugiau kaip 1 000 mirties atvejų, 8 000 dėl politinių priežasčių sulaikytų asmenų, nuo 300 iki 800 dingusių asmenų, šimtus kankinimo atvejų, šimtus moterų – seksualinės prievartos aukų, tūkstančius savavališkų suėmimų, daugiau kaip 310 000 žmonių, kurie turėjo ieškoti prieglobsčio kaimyninėse šalyse, ir 61 000 viduje perkeltų asmenų; kadangi saugumo padėtis Burundyje kelia grėsmę viso regiono stabilumui;

| E. | kadangi vyriausybė vis labiau griežtina nepriklausomos žiniasklaidos ir laikraščių kontrolę, o žurnalistų atžvilgiu vykdomi priverstiniai dingimai, fizinis susidorojimas ir užpuolimai arba teisminis persekiojimas; kadangi uždarytos visos nepriklausomos radijo stotys; kadangi pagal organizacijos „Žurnalistai be sienų“ parengtą 2016 m. informacijos laisvės klasifikaciją Burundis tarp 180 valstybių užima 156-ą vietą; |
| --- | --- |

E.

kadangi vyriausybė vis labiau griežtina nepriklausomos žiniasklaidos ir laikraščių kontrolę, o žurnalistų atžvilgiu vykdomi priverstiniai dingimai, fizinis susidorojimas ir užpuolimai arba teisminis persekiojimas; kadangi uždarytos visos nepriklausomos radijo stotys; kadangi pagal organizacijos „Žurnalistai be sienų“ parengtą 2016 m. informacijos laisvės klasifikaciją Burundis tarp 180 valstybių užima 156-ą vietą;

| F. | kadangi 2016 m. kovo mėn. ES baigė konsultacijas pagal Kotonu susitarimo 96 straipsnį ir sustabdė tiesioginę finansinę paramą Burundžio administracijai, nes padarė išvadą, kad vyriausybės pasiūlyti įsipareigojimai žmogaus teisių, demokratinių principų ir teisinės valstybės srityse yra nepakankami; |
| --- | --- |

F.

kadangi 2016 m. kovo mėn. ES baigė konsultacijas pagal Kotonu susitarimo 96 straipsnį ir sustabdė tiesioginę finansinę paramą Burundžio administracijai, nes padarė išvadą, kad vyriausybės pasiūlyti įsipareigojimai žmogaus teisių, demokratinių principų ir teisinės valstybės srityse yra nepakankami;

| G. | kadangi Burundžio teisinė sistema yra labai korumpuota, ir nepaisant to, kad nuo krizės pradžios buvo nužudyta ir kankinama šimtai žmonių, daugelis iš jų – policijos ir žvalgybos tarnybų – labai nedaug asmenų patraukta baudžiamojon atsakomybėn; |
| --- | --- |

G.

kadangi Burundžio teisinė sistema yra labai korumpuota, ir nepaisant to, kad nuo krizės pradžios buvo nužudyta ir kankinama šimtai žmonių, daugelis iš jų – policijos ir žvalgybos tarnybų – labai nedaug asmenų patraukta baudžiamojon atsakomybėn;

| H. | kadangi baiminamasi, jog vyriausybė siekia suteikti krizei etninį atspalvį, o iš valstybės tarnautojų vis dažniau galima išgirsti nesantaiką kurstančių kalbų – tai irgi pažymėjo JT pareigūnai; |
| --- | --- |

H.

kadangi baiminamasi, jog vyriausybė siekia suteikti krizei etninį atspalvį, o iš valstybės tarnautojų vis dažniau galima išgirsti nesantaiką kurstančių kalbų – tai irgi pažymėjo JT pareigūnai;

| I. | kadangi, kaip teigiama ataskaitose, valdančiosios partijos jaunimo lygos „Imbonerakure“ nariai sulaiko, muša žmones, vagia gyventojų turtą, taip pat kaip ginklą naudoja prievartavimus; kadangi jie dažniausiai puola opozicijos atstovus, visų pirma Nacionalinio išsivadavimo pajėgų (NIP) judėjimo narius; kadangi per pastaruosius mėnesius buvo nužudyta, sulaikyta, sumušta ir kankinama daugybė opozicijos narių ir tariamų oponentų; |
| --- | --- |

I.

kadangi, kaip teigiama ataskaitose, valdančiosios partijos jaunimo lygos „Imbonerakure“ nariai sulaiko, muša žmones, vagia gyventojų turtą, taip pat kaip ginklą naudoja prievartavimus; kadangi jie dažniausiai puola opozicijos atstovus, visų pirma Nacionalinio išsivadavimo pajėgų (NIP) judėjimo narius; kadangi per pastaruosius mėnesius buvo nužudyta, sulaikyta, sumušta ir kankinama daugybė opozicijos narių ir tariamų oponentų;

| J. | kadangi 2016 m. rugsėjo 29 d. ES Taryba atnaujino ES ribojamųjų priemonių Burundžiui taikymą iki 2017 m. spalio 31 d.; kadangi šios priemonės (draudimas keliauti ir lėšų įšaldymas) tikslingai taikomos asmenims, kurių veikla, kaip buvo nustatyta, kenkė demokratijai ar kliudė rasti politinį krizės Burundyje sprendimą; |
| --- | --- |

J.

kadangi 2016 m. rugsėjo 29 d. ES Taryba atnaujino ES ribojamųjų priemonių Burundžiui taikymą iki 2017 m. spalio 31 d.; kadangi šios priemonės (draudimas keliauti ir lėšų įšaldymas) tikslingai taikomos asmenims, kurių veikla, kaip buvo nustatyta, kenkė demokratijai ar kliudė rasti politinį krizės Burundyje sprendimą;

| K. | kadangi toliau vyksta Afrikos Sąjungos, Rytų Afrikos bendrijos, ES ir JT visapusiškai remiamas tarpininkavimas, kuriuo siekiama skatinti Burundžio vidaus dialogą ieškant bendro taikaus Burundžio krizės sprendimo; |
| --- | --- |

K.

kadangi toliau vyksta Afrikos Sąjungos, Rytų Afrikos bendrijos, ES ir JT visapusiškai remiamas tarpininkavimas, kuriuo siekiama skatinti Burundžio vidaus dialogą ieškant bendro taikaus Burundžio krizės sprendimo;

| 1. | reiškia didelį susirūpinimą dėl Burundyje blogėjančios politinės ir saugumo padėties; smerkia smurto atvejus Burundyje, apie kuriuos pranešama nuo 2015 m. ir dėl kurių pasitaikė mirčių, kankinimo, prieš moteris nukreipto smurto, įskaitant grupinius prievartavimus, tūkstančių žmonių persekiojimo ir įkalinimo, šimtų tūkstančių Burundžio gyventojų priverstinio perkėlimo, savavališkų suėmimų ir neteisėto sulaikymo, spaudos ir saviraiškos laisvės pažeidimo atvejų, taip pat smerkia plačiai paplitusį nebaudžiamumą už tokius veiksmus; ragina atlikti išsamų nepriklausomą žudymų ir smurto atvejų tyrimą ir šių veiksmų vykdytojus patraukti baudžiamojon atsakomybėn; |
| --- | --- |

1.

| 2. | primena Burundžio valdžios institucijoms jų įsipareigojimus užtikrinti, apsaugoti ir skatinti pagrindines teises, įskaitant šalies gyventojų pilietines ir politines teises, kaip antai žodžio laisvę ir susirinkimų laisvę, kurios įtvirtintos Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartijoje ir kitose tarptautinėse ir regioninėse žmogaus teisių priemonėse; primena Burundžio vyriausybei jos tarptautinius įsipareigojimus, nurodytus Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakte, visų pirma susijusius su pagarba pagrindinėms laisvėms bei teisinės valstybės principo laikymusi ir teismo bylų nagrinėjimu, visų pirma teise į teisingą ir nešališką bylos nagrinėjimą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | yra labai susirūpinęs dėl to, kad 2016 m. gruodžio 23 ir 28 d. Burundžio Nacionalinė asamblėja priėmė du įstatymų projektus, kuriais nustatoma griežtesnė vietos ir tarptautinių NVO veiksmų kontrolė; atkreipia dėmesį į tai, kad 2017 m. sausio 3 d. remiantis šiais įstatymais buvo uždrausta „Lygos Iteka“ veikla šalyje; primygtinai ragina Burundžio valdžios institucijas pakeisti šį sprendimą; dar kartą pabrėžia, kad pilietinė visuomenė ir žmogaus teisių aktyvistai atlieka itin svarbų vaidmenį demokratinėje visuomenėje; ragina vietos valdžios institucijas leisti jiems laisvai ir saugiai vykdyti savo veiklą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina nedelsiant ir besąlygiškai išlaisvinti visus sąžinės kalinius; ragina ES ir jos valstybes nares padvigubinti pastangas remiant ir apsaugant žmogaus teisių gynėjus ir žmogaus teisių organizacijas, kurios šalyje patiria riziką; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Burundžio valdžios institucijas nedelsiant atverti žiniasklaidą ir leisti sugrįžti į šalį tremtyje esantiems opozicijos lyderiams; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Burundžio vyriausybę atnaujinti bendradarbiavimą su Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuru ir JT Žmogaus teisių taryba, taip pat suteikti OHCHR darbuotojams galimybę lankytis sulaikymo vietose; primygtinai ragina Burundžio vyriausybę gerbti ir užtikrinti žmogaus teises ir pagrindines teises visiems, laikantis prisiimtų tarptautinių įsipareigojimų; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tvirtai remia demokratinius principus ir vertybes, žmogaus teises ir teisinės valstybės principus, nes tai pagrindiniai AKR ir ES partnerystės susitarimo elementai ir Arušos susitarime išdėstyti principai; primygtinai ragina visas šalis sudaryti reikiamas sąlygas, kad vykdant įtraukų ir skaidrų nacionalinį dialogą, kuriame dalyvautų vyriausybė, opozicinės partijos ir pilietinės visuomenės atstovai, kaip numatyta Arušos susitarime ir Burundžio konstitucijoje, būtų atstatytas pasitikėjimas ir skatinama nacionalinė vienybė; |
| --- | --- |

7.

| 8. | labai susirūpinęs pažymi, kad Burundis oficialiai pasitraukė iš Romos statuto; primena, kad TBT yra viena iš svarbiausių institucijų, padedanti piliečiams siekti teisingumo, kai susiduriama su pačiais sunkiausiais nusikaltimais, tais atvejais, kai to neįmanoma padaryti nacionaliniu lygiu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina JT Saugumo Tarybą ir TBT skubiai pradėti visapusišką tyrimą dėl įtariamų žmogaus teisių pažeidimų Burundyje, įskaitant įtarimus, kad jo jurisdikcijoje per dabartinę šalies krizę galėjo būti vykdomas genocidas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | smerkia tai, kad buvo priimtas naujas įstatymas dėl nacionalinio savanorių korpuso įkūrimo, pagal kurį būtų legalizuota smurtinė jaunimo organizacija „Imbonerakure“, kurią tarptautinės žmogaus teisių organizacijos ir JT kaltina daugybe šiurkščių žmogaus teisių pažeidimų ir tuo, kad ji veikia nebaudžiamumo aplinkoje; ragina nedelsiant nuginkluoti minėtą ginkluotą grupuotę; |
| --- | --- |

10.

| 11. | remia Tarybos sprendimą, žlugus pagal Kotonu susitarimo 96 straipsnį pradėtoms diskusijoms, sustabdyti tiesioginę finansinę paramą Burundžio administracijai, įskaitant biudžeto paramą, tačiau teikti visą finansinę paramą gyventojams ir humanitarinę pagalbą tiesioginiais kanalais; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palankiai vertina 2015 m. spalio 1 d. ES nustatytas tikslines sankcijas, derančias su Afrikos Sąjungos priimtu sprendimu taikyti tikslines sankcijas, įskaitant draudimą keliauti ir turto įšaldymą tiems Burundžio gyventojams, kurie atsakingi už žmogaus teisių pažeidimus ir kurie trukdo pastangoms surasti politinį šios krizės įveikimo būdą; ragina ES tokias sankcijas taikyti ir tiems asmenims, kurių veikla kelia grėsmę regiono taikai ir stabilumui, kursto neapykantą ir pažeidžia Arušos susitarimą; |
| --- | --- |

12.

| 13. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad politinės krizės gali sukelti etninį konfliktą; smerkia tai, kad Burundžio valstybės tarnyboje ir ginkluotose pajėgose asmenys nurodomi pagal jų etninę kilmę; primygtinai ragina visas konflikto šalis laikytis Arušos susitarimo; |
| --- | --- |

13.

| 14. | palankiai vertina tai, kad 2016 m. lapkričio mėn. įsteigta JT žmogaus teisių Burundyje tyrimo komisija, kuri atliks žmogaus teisių pažeidimų ir piktnaudžiavimo jomis Burundyje nuo 2015 m. balandžio mėn. tyrimą; primygtinai ragina Burundžio valdžios institucijas visapusiškai bendradarbiauti su Tyrimo komisijos nariais; |
| --- | --- |

14.

| 15. | remia 2016 m. liepos mėn. JT Saugumo Tarybos rezoliuciją, pagal kurią Burundyje leidžiama dislokuoti JT policijos pajėgas siekiant šalyje sumažinti smurtą ir žmogaus teisių pažeidimų atvejus; primygtinai ragina Afrikos Sąjungos Taikos ir saugumo tarybą skubiai nusiųsti delegaciją į Bužumbūrą susitikti su prezidentu P. Nkurunziza ir primygtinai raginti jį nutraukti saugumo pajėgų vykdomą smurtą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina Afrikos Sąjungą, Jungtines Tautas ir ES rimtai apsvarstyti regioninius aspektus ir užkirsti kelią tolesniam regiono destabilizavimui; primygtinai ragina vyriausiąją įgaliotinę ir pirmininko pavaduotoją bendradarbiauti su Burundžio valdžios institucijomis ir visais kitais susijusiais suinteresuotaisiais subjektas ir remti, atnaujinti ir stiprinti Rytų Afrikos bendrijos regioninio tarpininkavimo pastangų patikimumą, kad vykdant atvirą ir įtraukų dialogą būtų galima rasti ilgalaikį krizės sprendimą, kuriuo nebūtų pažeidžiama konstitucija, Arušos susitarimas ir tarptautinė žmogaus teisių teisė; |
| --- | --- |

16.

| 17. | yra labai susirūpinęs dėl didėjančio pabėgėlių srauto į kaimynines šalis ir dėl nerimą keliančios humanitarinės padėties Burundyje; dar kartą išreiškia paramą visoms šalyje veikiančioms humanitarinėms organizacijoms ir pabėgėlius priimančioms kaimyninėms šalims ir patvirtina solidarumą su jomis; be to, ragina ES padidinti regionui skiriamą paramą; |
| --- | --- |

17.

| 18. | reiškia didelį susirūpinimą dėl prezidento P. Nkurunzizos pareiškimo 2016 m. gruodžio 30 d., kad jis gali siekti ketvirtos prezidento kadencijos 2020 m.; |
| --- | --- |

18.

| 19. | yra itin susirūpinęs dėl to, kad Burundyje diskriminuojami ir kriminalizuojami lesbietės, gėjai, biseksualūs, translyčiai ir interseksualūs asmenys (LGBTI); todėl prašo Burundžio Nacionalinės asamblėjos ir vyriausybės panaikinti baudžiamojo kodekso straipsnius, pagal kuriuos pažeidžiamos LGBTI teisės; |
| --- | --- |

19.

| 20. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Burundžio vyriausybei ir parlamentui, AKR ir ES tarybai, Komisijai, Tarybai, Rytų Afrikos bendrijai ir jos valstybių narių vyriausybėms, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, Afrikos Sąjungos institucijoms ir Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0275.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0474.

(3)  OL L 73, 2016 3 18, p. 90.

(4)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0371.

(5)  OL L 257, 2015 10 2, p. 1.

---

| 10.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 242/15 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 242/15

---

P8_TA(2017)0009

Logistika ES ir daugiarūšis vežimas naujais transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) koridoriais

2017 m. sausio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl logistikos ES ir dėl daugiarūšio transporto naujuose TEN-T koridoriuose (2015/2348(INI))

(2018/C 242/04)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 9 d. savo rezoliuciją dėl 2011 m. Baltosios knygos dėl transporto politikos įgyvendinimo. Rezultatų apžvalga ir tolesni veiksmai tvaraus judumo link (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 9 d. savo rezoliuciją dėl 2011 m. Baltosios knygos dėl transporto politikos įgyvendinimo. Rezultatų apžvalga ir tolesni veiksmai tvaraus judumo link (1),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 2 d. savo rezoliuciją dėl tvaraus judumo mieste (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 2 d. savo rezoliuciją dėl tvaraus judumo mieste (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. rugsėjo 4 d. rezoliuciją dėl krovininio transporto Europoje (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. rugsėjo 4 d. rezoliuciją dėl krovininio transporto Europoje (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. rugsėjo 5 d. rezoliuciją dėl krovininio transporto logistikos Europoje – tvariojo mobilumo pagrindo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. rugsėjo 5 d. rezoliuciją dėl krovininio transporto logistikos Europoje – tvariojo mobilumo pagrindo (4),

| — | atsižvelgdamas į Reglamentą (ES) Nr. 1315/2013 (5) ir Reglamentą (ES) Nr. 1316/2013 (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Reglamentą (ES) Nr. 1315/2013 (5) ir Reglamentą (ES) Nr. 1316/2013 (6),

| — | atsižvelgdamas į Reglamentą (ES) Nr. 913/2010 (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Reglamentą (ES) Nr. 913/2010 (7),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos baltąją knygą „Bendros Europos transporto erdvės kūrimo planas. Konkurencingos efektyviu išteklių naudojimu grindžiamos transporto sistemos kūrimas“ (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos baltąją knygą „Bendros Europos transporto erdvės kūrimo planas. Konkurencingos efektyviu išteklių naudojimu grindžiamos transporto sistemos kūrimas“ (COM(2011)0144),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Spartesnis perėjimas prie mažos anglies dioksido taršos ekonomikos Europoje“ (COM(2016)0500), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Spartesnis perėjimas prie mažos anglies dioksido taršos ekonomikos Europoje“ (COM(2016)0500),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl Europos mažataršio judumo strategijos (COM(2016)0501), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl Europos mažataršio judumo strategijos (COM(2016)0501),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Europos investicijų, skirtų darbo vietoms kurti ir ekonomikos augimui užtikrinti, didinimas. Antrasis Europos strateginių investicijų fondo etapas ir naujasis Europos išorės investicijų planas“ (COM(2016)0581), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Europos investicijų, skirtų darbo vietoms kurti ir ekonomikos augimui užtikrinti, didinimas. Antrasis Europos strateginių investicijų fondo etapas ir naujasis Europos išorės investicijų planas“ (COM(2016)0581),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 16 d. Komisijos komunikatą „ES suskystintų gamtinių dujų naudojimo ir dujų laikymo strategija“ (COM(2016)0049), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 16 d. Komisijos komunikatą „ES suskystintų gamtinių dujų naudojimo ir dujų laikymo strategija“ (COM(2016)0049),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 20 d. Roterdamo ministrų deklaraciją dėl transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) įgyvendinimo (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 20 d. Roterdamo ministrų deklaraciją dėl transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) įgyvendinimo (8),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. Roterdamo TEN-T dienose paskelbtus dokumentus, kuriuos parengė TEN-T tinklo koridorių Europos koordinatoriai (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. Roterdamo TEN-T dienose paskelbtus dokumentus, kuriuos parengė TEN-T tinklo koridorių Europos koordinatoriai (9),

| — | atsižvelgdamas į Europos TEN-T koordinatorių sudarytus koridorių darbo planus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos TEN-T koordinatorių sudarytus koridorių darbo planus,

| — | atsižvelgdamas į Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 08/2016 „Krovininis geležinkelių transportas Europos Sąjungoje: vis dar netinkamame kelyje“ (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 08/2016 „Krovininis geležinkelių transportas Europos Sąjungoje: vis dar netinkamame kelyje“ (10),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A8-0384/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomonę (A8-0384/2016),

| A. | kadangi šiuolaikinis veiksmingas transportas ir logistika yra labai svarbūs veiksmingam ES vidaus rinkos veikimui, taip pat užtikrinant konkurencingumą, kuriant naujas įmones, suteikiant daugiau užimtumo galimybių, saugant aplinką ir švelninant klimato kaitos poveikį bei mažinant išmetamą anglies dioksido kiekį transporto sektoriuje; |
| --- | --- |

A.

kadangi šiuolaikinis veiksmingas transportas ir logistika yra labai svarbūs veiksmingam ES vidaus rinkos veikimui, taip pat užtikrinant konkurencingumą, kuriant naujas įmones, suteikiant daugiau užimtumo galimybių, saugant aplinką ir švelninant klimato kaitos poveikį bei mažinant išmetamą anglies dioksido kiekį transporto sektoriuje;

| B. | kadangi trečiuoju Komisijos baltosios knygos dėl transporto tikslu siekiama, kad iki 2030 m. 30 proc. daugiau kaip 300 km keliais vežamų krovinių turėtų būti gabenama kitų rūšių transportu – geležinkelių arba vandens transportu, o iki 2050 m. šis skaičius turėtų viršyti 50 proc., norint pasiekti šį tikslą, reikės sukurti atitinkamą infrastruktūrą; kadangi Europos transporto politika ir TEN-T gali labai prisidėti siekiant Sąjungos klimato tikslų ir COP 21 konferencijos Paryžiaus susitarimo tikslų; |
| --- | --- |

B.

kadangi trečiuoju Komisijos baltosios knygos dėl transporto tikslu siekiama, kad iki 2030 m. 30 proc. daugiau kaip 300 km keliais vežamų krovinių turėtų būti gabenama kitų rūšių transportu – geležinkelių arba vandens transportu, o iki 2050 m. šis skaičius turėtų viršyti 50 proc., norint pasiekti šį tikslą, reikės sukurti atitinkamą infrastruktūrą; kadangi Europos transporto politika ir TEN-T gali labai prisidėti siekiant Sąjungos klimato tikslų ir COP 21 konferencijos Paryžiaus susitarimo tikslų;

| C. | kadangi formuojant perspektyvią ES logistikos politiką reikėtų siekti logistikos sektoriui padėti išlaikyti jo pasaulinį konkurencingumą ir indėlį į ES ekonomikos augimą atsižvelgiant į skirtingas ekonomines, visuomenės ir technologines tendencijas ir pasaulio prekybos ryšius; |
| --- | --- |

C.

kadangi formuojant perspektyvią ES logistikos politiką reikėtų siekti logistikos sektoriui padėti išlaikyti jo pasaulinį konkurencingumą ir indėlį į ES ekonomikos augimą atsižvelgiant į skirtingas ekonomines, visuomenės ir technologines tendencijas ir pasaulio prekybos ryšius;

| D. | kadangi TEN-T politika siekiama užtikrinti veiksmingas, pažangias ir tvarias transporto paslaugas ir kadangi įgyvendinant į ateitį orientuotą logistiką ir daugiarūšio vežimo sprendimus reikalingas tam tikras bendradarbiavimas tarp įvairių sektorių; |
| --- | --- |

D.

kadangi TEN-T politika siekiama užtikrinti veiksmingas, pažangias ir tvarias transporto paslaugas ir kadangi įgyvendinant į ateitį orientuotą logistiką ir daugiarūšio vežimo sprendimus reikalingas tam tikras bendradarbiavimas tarp įvairių sektorių;

| E. | kadangi siekiant skatinti Sąjungos ekonomiką ir darbo vietų kūrimą pirmenybė turėtų būti teikiama daugiarūšio vežimo jungtims tarp uostų, oro uostų, daugiarūšių platformų, pagrindinių TEN-T koridorių ir kitų sekcijų; |
| --- | --- |

E.

kadangi siekiant skatinti Sąjungos ekonomiką ir darbo vietų kūrimą pirmenybė turėtų būti teikiama daugiarūšio vežimo jungtims tarp uostų, oro uostų, daugiarūšių platformų, pagrindinių TEN-T koridorių ir kitų sekcijų;

| F. | kadangi pagrindiniais TEN-T koridoriais skatinama sinergija, nes daugiau dėmesio skiriama terminalams ir miestų transporto mazgams, taip pat integruojant intelektines ir švarų kurą naudojančias transporto sistemas, ir kadangi labai svarbi yra ir visa apimančio tinklo papildomos prieigos funkcija; |
| --- | --- |

F.

kadangi pagrindiniais TEN-T koridoriais skatinama sinergija, nes daugiau dėmesio skiriama terminalams ir miestų transporto mazgams, taip pat integruojant intelektines ir švarų kurą naudojančias transporto sistemas, ir kadangi labai svarbi yra ir visa apimančio tinklo papildomos prieigos funkcija;

| G. | kadangi dar labai skiriasi valstybių narių transporto veiksmingumas ir efektyvumas, kurį lemia jų ekonominis pajėgumas, pramonės vaidmuo, geografinės sąlygos, infrastruktūros kokybė ir gyventojų tankis; |
| --- | --- |

G.

kadangi dar labai skiriasi valstybių narių transporto veiksmingumas ir efektyvumas, kurį lemia jų ekonominis pajėgumas, pramonės vaidmuo, geografinės sąlygos, infrastruktūros kokybė ir gyventojų tankis;

| H. | kadangi transporto bepiločiai orlaiviai teikia naujų galimybių krovininio transporto logistikos grandinėje, bet kadangi tam, kad būtų išnaudotas visas jų potencialas, be suderinto teisinio pagrindo, būtina glaudi sąsaja su įprastomis transporto rūšimis, siekiant ir ateityje užtikrinti ES konkurencingumą; |
| --- | --- |

H.

kadangi transporto bepiločiai orlaiviai teikia naujų galimybių krovininio transporto logistikos grandinėje, bet kadangi tam, kad būtų išnaudotas visas jų potencialas, be suderinto teisinio pagrindo, būtina glaudi sąsaja su įprastomis transporto rūšimis, siekiant ir ateityje užtikrinti ES konkurencingumą;

| I. | kadangi šiuo metu tam tikru lygmeniu plėtojami nustatyti Europos transporto tinklo prioritetiniai koridoriai gali turėti didelį teigiamą poveikį šalių, kurioms labai pakenkė ekonomikos krizė, ekonomikai; |
| --- | --- |

I.

kadangi šiuo metu tam tikru lygmeniu plėtojami nustatyti Europos transporto tinklo prioritetiniai koridoriai gali turėti didelį teigiamą poveikį šalių, kurioms labai pakenkė ekonomikos krizė, ekonomikai;

| J. | kadangi krovininio transporto srityje nustatytos problemos susijusios su skirtinga tarpvalstybinių jungčių įtampa; |
| --- | --- |

J.

kadangi krovininio transporto srityje nustatytos problemos susijusios su skirtinga tarpvalstybinių jungčių įtampa;

| K. | kadangi šiuo metu transporto reglamentai susieti su transporto rūšimi ir priklauso skirtingų tarptautinių organizacijų (pvz., Tarptautinės jūrų organizacijos arba Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos) kompetencijai; |
| --- | --- |

K.

kadangi šiuo metu transporto reglamentai susieti su transporto rūšimi ir priklauso skirtingų tarptautinių organizacijų (pvz., Tarptautinės jūrų organizacijos arba Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos) kompetencijai;

ES logistika ir poreikis į TEN-T programą įtraukti papildomų priemonių

| 1. | pažymi, kad siekiant plėtoti vidaus rinką, taip pat siekiant ES klestėjimo ir ekonominės, socialinės bei teritorinės sanglaudos svarbu užtikrinti laisvą asmenų, prekių ir paslaugų judėjimą, be kita ko, pasitelkiant veiksmingą ir tvarią krovininio transporto sistemą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mano, kad sklandi ES infrastruktūros sistema logistikos sektoriui, taigi, ir regionų vystymuisi bei augimui bus naudinga tik tada, jei bus įgyvendinta ir atitiks ES teisės aktus ir jau priimtą TEN-T politiką; primygtinai ragina valstybes nares teisės aktus tinkamai perkelti į nacionalinę teisę, netrukdant laisviems prekių mainams; ragina valstybes nares dėti daugiau pastangų siekiant taikyti ES teisės aktus ir jų laikytis bei nenustatyti naujų kliūčių; ragina Komisiją kreiptis į Teisingumo Teismą dėl valstybių narių, kurios vėluoja įgyvendinti ES teisės aktus arba juos taiko netinkamai, skatinti visus kitus atitinkamus dalyvius imtis veiksmų siekiant užkirsti kelią tokiam vėlavimui ar netinkamam taikymui; |
| --- | --- |

2.

| 3. | yra susirūpinęs dėl neigiamo poveikio, kurį logistikos sektoriui, taigi, ir regionų vystymuisi bei augimui turėjo vidaus sienų uždarymas, susijęs su humanitarine ir migrantų krize bei terorizmo grėsme Europos Sąjungoje; ragina valstybes nares ir Komisiją siūlant tokias priemones kuo labiau vengti netiesioginės žalos krovininio transporto srautams; ragina Komisiją imtis drausminių priemonių prieš valstybes nares, kurios trukdo laisvam judėjimui, tyčia užkirsdama kelią krovininio transporto srautams; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad logistika atlieka esminį vaidmenį užtikrinant veiksmingas ir tvarias krovininio transporto operacijas ES, nors tas vaidmuo nepakankamai pripažįstamas; pažymi, kad reikia suformuluoti atnaujintą ES krovinių vežimo logistikos strategiją;






  — | kurioje būtų atsižvelgiama į naują TEN-T infrastruktūros politiką, |
| --- | --- | --- |

4.

—

kurioje būtų atsižvelgiama į naują TEN-T infrastruktūros politiką,

| — | kuria būtų siekiama toliau mažinti reglamentavimo, veiklos ir technines kliūtis, |
| --- | --- |

—

kuria būtų siekiama toliau mažinti reglamentavimo, veiklos ir technines kliūtis,

| — | kuria būtų užtikrinamas optimalus išteklių naudojimas ir |
| --- | --- |

—

kuria būtų užtikrinamas optimalus išteklių naudojimas ir

| — | kuria būtų siekiama įdiegti naujas technologijas, padėsiančias sustiprinti sektoriaus veiksmingumą ir paspartinti perėjimą prie saugios ir mažo anglies dioksido kiekio transporto sistemos, |
| --- | --- |

—

kuria būtų siekiama įdiegti naujas technologijas, padėsiančias sustiprinti sektoriaus veiksmingumą ir paspartinti perėjimą prie saugios ir mažo anglies dioksido kiekio transporto sistemos,

| — | kuria būtų siekiama gerinti jungtis ir plėtoti infrastruktūrą tose srityse, kuriose jų trūksta, |
| --- | --- |

—

kuria būtų siekiama gerinti jungtis ir plėtoti infrastruktūrą tose srityse, kuriose jų trūksta,

| — | kuria būtų skatinama ir remiama Europos geležinkelių pramonė, taip pat stiprinama Europos geležinkelių reindustrializacijos politika, numatant abipusiškai naudingą perspektyvą, kad ES logistika taps tvaresnė ir bus užtikrinta geresnė geležinkelių produktų konkurencinė padėtis pasaulio rinkoje, |
| --- | --- |

—

kuria būtų skatinama ir remiama Europos geležinkelių pramonė, taip pat stiprinama Europos geležinkelių reindustrializacijos politika, numatant abipusiškai naudingą perspektyvą, kad ES logistika taps tvaresnė ir bus užtikrinta geresnė geležinkelių produktų konkurencinė padėtis pasaulio rinkoje,

| — | kurioje jau būtų atsižvelgiama į bepiločius orlaivius kaip į būsimą transporto rūšį, |
| --- | --- |

—

kurioje jau būtų atsižvelgiama į bepiločius orlaivius kaip į būsimą transporto rūšį,

| — | kuria būtų skatinama toliau plėtoti mokslinius tyrimus ir švietimą transporto ir logistikos srityje; ir |
| --- | --- |

—

kuria būtų skatinama toliau plėtoti mokslinius tyrimus ir švietimą transporto ir logistikos srityje; ir

| — | kuri apimtų nepriklausomą mokslinį tyrimą, kuriame būtų pateikiama išsami informacija apie tai, kokiu mastu iki 2030 ir 2050 m. krovinių vežimą iš automobilių kelių būtų galima perkelti į geležinkelius ir vidaus vandenų laivybą, kokios būtų su tuo susijusios sąnaudos, taip pat kokiu mastu taip būtų galima išvengti aplinkai tenkančios naštos, kaip antai triukšmo ir oro taršos; |
| --- | --- |

—

kuri apimtų nepriklausomą mokslinį tyrimą, kuriame būtų pateikiama išsami informacija apie tai, kokiu mastu iki 2030 ir 2050 m. krovinių vežimą iš automobilių kelių būtų galima perkelti į geležinkelius ir vidaus vandenų laivybą, kokios būtų su tuo susijusios sąnaudos, taip pat kokiu mastu taip būtų galima išvengti aplinkai tenkančios naštos, kaip antai triukšmo ir oro taršos;

| 5. | pabrėžia, kad nutiesus TEN-T tinklą, kuris bus baigtas 2030 m., ypatingą dėmesį skiriant nustatytiems terminams ir tarpvalstybinėms jungtims, bus panaikintos kliūtys, padidintas įvairių transporto rūšių sąveikumas ir ES integruotas daugiarūšis krovininis transportas; primena, kad turi būti pradėtas visa apimančio tinklo, atitinkančio pagrindinį tinklą, nacionalinis planavimas siekiant į jį integruoti nacionalines, regionines ir vietos infrastruktūras, ir šis planavimas turėtų būti baigtas vėliausiai iki 2050 m.; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palankiai vertina tai, kad taikant svarbiausių tinklo koridorių požiūrį, labiau akcentuojamas siekis gerinti transporto mazgų ir jų galutinės paskirties jungčių kokybę, nustatyti ir įveikti sąveikumo kliūtis, tobulinti ir atnaujinti IRT sprendimus ir panaikinti visas kitas (fizines, technines arba organizacines) spragas, kurios gali trukdyti sklandžiai teikti krovinių logistikos paslaugas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atsižvelgdamas į tai, primena, kokie svarbūs yra miestų transporto mazgai, kuriuose susijungia didelė dalis transporto rūšių (uostų, oro uostų, logistikos centrų, terminalų ir t. t.), kuriuose vyksta perkrovimas ir pasiekiami galutinės paskirties punktai ir kurie yra labai svarbūs ištisoms logistikos grandinėms, reikalauja didesnio dėmesio, jei norima užtikrinti sklandžią miestų transporto logistiką; pabrėžia, kad svarbu investuoti į šiuos miestų transporto mazgus, taip pat skatinti geležinkelių jungtis su pramoniniais įrenginiais ir geresnius geležinkelių ryšius su jūrų uostais, vidaus vandenų uostais ir jungtis iš pakrantės su atokesne teritorija; prašo Komisiją 2017 m. atliekant Europos infrastruktūros tinklų priemonės (EITP) peržiūrą šioms investicijoms teikti pirmenybę; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pažymi, kad veiksmingo suderinimo ir įgyvendinimo laiku iš valstybių narių pusės, taip pat sąžiningo politinio kaimyninių valstybių narių bendradarbiavimo stoka gali pakenkti tarpvalstybiniams projektams; palankiai vertina didėjantį ES institucijų interesą remti tarpvalstybinę infrastruktūrą ir įrenginius, ypač svarbias tarpvalstybines geležinkelių regionines jungtis, sukuriančias pridėtinę ES vertę; pabrėžia, kad turėtų būti sprendžiama geležinkelių infrastruktūros trūkstamų sąsajų tarpvalstybiniuose regionuose problema siekiant sudaryti sąlygas veiksmingam ir sėkmingam geležinkelių transportui; ragina Komisiją, Europos koordinatorius ir kitus susijusius suinteresuotuosius subjektus teikti vienodą svarbą nedidelės apimties ir didesniems TEN-T projektams, trumpojo laikotarpio, vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikei naudai, kuri gali būti gauta įgyvendinant tokius projektus; ragina dalyvius skatinti trumpojo laikotarpio laimėjimus; ragina Komisiją palengvinti jų įtrauktį į EITP finansavimą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mano, kad nors pagrindinė atsakomybė dėl visa apimančio tinklo tenka valstybėms narėms, siekiant, kad tam tikros ES zonos nebūtų paliktos be jungčių, ES logistikai yra itin svarbūs abu TEN-T lygmenys, nes taip užtikrinamas pagrindinio tinklo pralaidumas ir pasiekiami galutinės paskirties punktai; laikosi nuomonės, kad regioniniai tinklai neturėtų būti palikti už Europos perspektyvos ribų, įskaitant jų finansavimą ir reglamentavimo priemones, visų pirma tas, kurios susijusios su prieiga prie geležinkelių tinklo, laiko tarpsnių paskirstymu ir mokesčiais; pabrėžia, kad turėtų būti sprendžiama geležinkelių infrastruktūros trūkstamų sąsajų tarpvalstybiniuose regionuose problema siekiant sudaryti sąlygas veiksmingam ir sėkmingam tarpvalstybiniam geležinkelių transportui; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atkreipia dėmesį į svarbų daugiarūšiškumo vaidmenį krovinių logistikos srityje, todėl ragina daugiarūšes platformas labiau įtraukti į valstybių narių vykdomą trasų planavimą ir plėtrą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pažymi, kad daugybė mazgų ir krovininio transporto TEN-T tinkle paskirstomi tankiai apgyvendintose vietovėse ir tankiuose tinkluose, įskaitant tarpvalstybines zonas, kurios dalijasi pajėgumais su keleivių transportu; mano, kad būtina optimizuoti krovininio transporto infrastruktūros formavimą TEN-T, ypač stipriai perkrautose teritorijose, siekiant įtraukti novatoriškas miestų logistikos strategijas; ragina Komisiją derinant veiksmus su ES koordinatoriais įvertinti pažangą, pasiektą vykdant projektus, ir primygtinai raginti valstybes nares laikytis reikalavimų; ragina Komisiją iš naujo įvertinti krovininio transporto tinklų kūrimo metodiką ir kriterijus ir užtikrinti, kad visų pirma būtų investuojama į alternatyvius krovininio transporto maršrutus, jungiančius mažiau apkrautus mazgus, terminalus, oro uostus ir uostus, taip pat atsižvelgiant į aplinkos apsaugą ir triukšmo mažinimą; |
| --- | --- |

11.

| 12. | apgailestauja dėl to, kad itin dažnai valstybių narių infrastruktūros planai sudaromi neatsižvelgiant į TEN-T tikslus; primygtinai ragina Komisiją tokio bendradarbiavimo stokos priežastis ir padidinti koordinaciją tarp šių dviejų planavimo lygmenų ir ragina į Europos semestrą įtraukti skyrių dėl jo suderinamumo su atitinkamomis taisomosiomis priemonėmis ir aiškaus veiksmingumo patikrinimo; ragina Komisiją pirmumą teikti tiems valstybių narių projektams, kurie atitinka TEN-T tikslus, dėmesį sutelkti į tuos projektus, kurie sukurią didesnę Europos pridėtinę vertę ir stebėti tarpvalstybinius transporto projektus; primygtinai ragina valstybes nares sudaryti savo nacionalinius infrastruktūros planus atsižvelgiant į TEN-T tikslus; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pažymi, kad ekonominių ir biudžeto sunkumų patiriančios valstybės narės negali bendrai finansuoti krovininio transporto projektų dėl griežto Stabilumo ir augimo pakto (SAP) aiškinimo; siūlo optimaliai naudotis viešojo ir privačiojo finansavimo planais, taip pat atsižvelgiant į EITP ir programos „Horizontas 2020“ sujungimą su Europos strateginių investicijų fondu ir kitomis finansinėmis priemonėmis; laikosi nuomonės, kad skaičiuojant valstybės skolą neturėtų būti įtraukti pagal EITP vykdomi projektai; ragina Komisiją atlikti tyrimą, ar tokia priemonė būtų tinkama tam, kad būtų pastebimai padidintos investicijos į krovinių vežimo infrastruktūrą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | mano, kad siekiant sukurti veiksmingą ES logistikos sistemą reikia stiprinti koordinavimą už fizinių jungčių ir TEN-T tinklo eksploatavimo ribų; ragina Komisiją padaryti logistiką neatsiejama pagrindinių tinklo koridorių dalimi, sustiprinti tinklo koordinavimą su nacionalinėmis, regioninėmis ir vietos valdžios institucijomis ir, atsižvelgiant į tai, taip pat dėmesį sutelkti į įvairių koridorių bei regioninių, vietos ir miestų tvarių krovininio transporto tinklų jungtis; ragina Komisiją stiprinti TEN-T Europos koordinatorių veiksmų sritį, kuri neapsiribotų atitinkamų koordinatorių kompetencijai priklausančių koridorių geografine taikymo sritimi ir spręstų horizontaliuosius politikos klausimus, kaip antai didesnė transporto rūšių įvairovė ir veiksminga krovinių logistika; ragina Komisiją įvertinti šį darbą, susijusį su logistika ir didesne transporto rūšių įvairove koridoriuose kas dvejus metus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mano, kad netinkama tinklo priežiūra gali paveikti TEN-T infrastruktūros tvarumą ir veiksmingumą; pabrėžia, kad transporto sistemą reikia ne tik atnaujinti bei modernizuoti, bet ir reguliariai prižiūrėti; susirūpinęs pažymi, kad dėl nuolat nepakankamo infrastruktūros valdytojų ir valstybių narių dėmesio priežiūrai mažėja linijų konkurencingumas (greičio apribojimai, patikimumas, saugumas), ypač geležinkelių atveju: kartais linijas tenka uždaryti; ragina Komisiją ir valstybes nares kartu su EIB išnagrinėti naujus finansavimo planus siekiant palengvinti investicijas į tinklo priežiūrą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | prašo Komisijos reguliariai pranešti Parlamentui apie Skaitmeninio transporto ir logistikos forumo metu padarytas išvadas ir priimtas priemones, siekiant toliau remti krovininio transporto ir logistikos skaitmeninimą; ragina šį forumą tęsti tol, kol jis bus reikalingas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia, kad reikia užtikrinti, kad planuojama infrastruktūra atitiktų tikruosius tvarios logistikos poreikius ir kad ji nebūtų pernelyg didelė našta aplinkai; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad biologinės įvairovės apsauga ir ES išsaugojimo tikslų siekis turėtų būti daug geriau integruoti į TEN-T planavimą ir įgyvendinimą; |
| --- | --- |

17.

Tolesnis paprastinimas ir nauja skaitmeninimo sistema

| 18. | pabrėžia, kad reikia skubiai supaprastinti dokumentus ir administracines bei muitinės procedūras visoms rūšims ir visuose logistikos grandinių etapuose; ragina Komisiją ir valstybes nares vykdant „geresnio reglamentavimo“ susitarimą išsiaiškinti, kokie ES transporto ir judumo srities teisės aktai yra pertekliniai, stebėti nacionalines, regionines ir vietines taisykles, kurios galbūt prieštarauja ES teisei ir, jei tokių randama, kuo anksčiau suderinti šias taisykles su ES teise; ragina Komisiją pateikti metinę pažangos šioje srityje ataskaitą; |
| --- | --- |

18.

| 19. | primygtinai ragina Komisiją iki 2017 m. pabaigos pasiūlyti keitimosi elektronine informacija ir daugiarūšio transporto valdymo sistemą (e. kroviniai) siekiant palengvinti paprastesnį, bepopierį, sklandų, skaidrų, saugų ir patikimą keitimosi informacija srautą tarp įmonių, vartotojų ir valdžios institucijų remiantis įtvirtintomis paslaugomis (pvz., SafeSeaNet, RFD, e-Manifest, RIS, TAF, ITS); ragina Komisiją užtikrinti darnų e. transporto dokumentų, kovos su sukčiavimu sistemų ir kibernetinio saugumo priemonių taikymą; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina valstybes nares apskritai pripažinti elektroninius transporto dokumentus ir nedelsiant ratifikuoti ir taikyti e-CMR protokolą; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia inovacijų naudojant naująsias technologijas, kaip antai skaitmeninimo (pvz., skaitmeninių važtaraščių), prieigos prie duomenų ir keitimosi duomenimis svarbą, išlaikant aukštą kibernetinio saugumo ir duomenų apsaugos lygį, nes jie suteikia veiksmingesnių transporto ir logistikos sprendimų galimybę, jei užtikrinamas sąveikumas ir vienodos bei nediskriminacinės prieigos galimybės; ragina Komisiją pateikti pasiūlymų, kaip būtų galima užtikrinti duomenų, susijusių su logistika ir krovininiu transportu, įtraukimą, prieinamumą ir apsaugą; |
| --- | --- |

21.

| 22. | siekiant užtikrinti nediskriminacines sąlygas keistis informacija skaitmeniniu būdu, ragina Komisiją ir valstybes nares numatyti investicijų sistemą, kad būtų užtikrintas pradinis mokymas naudotis informacinėmis technologijomis ir nuolatinis naudojamų keitimosi duomenimis platformų atnaujinimas; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia, kad moksliniai tyrimai ir inovacijos gali atlikti svarbų vaidmenį plėtojant aplinkos apsaugos ir skaitmeninimo požiūriu tvarią logistiką, taip pat didinant IT sistemų ir paslaugų sąveikumą ir tarpusavio jungtis; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pabrėžia, kad reikia toliau plėtoti informacijos ir komunikacijos sistemas, visiškai panaudojant Europos palydovinės navigacijos sistemų GALILEO ir EGNOS su jomis susijusių visų rūšių transporto valdymo ir informacinių bei logistikos sistemų potencialą, leidžiant naudotis visomis turimomis finansinėmis priemonėmis, kad būtų skatinamos privačios investicijos; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina valstybes nares užtikrinti greitas administracines procedūras, kuriomis siekiama paspartinti TEN-T koridorių įgyvendinimą; prašo Komisijos užtikrinti, kad taisyklėmis dėl SGT, valstybės pagalbos ir finansinių rinkų nebūtų sudaroma kliūčių investicijoms; |
| --- | --- |

25.

Europos transporto sistemos formavimas ir investicijos į ją pagrindinį dėmesį skiriant logistikai

| 26. | pabrėžia, kad ir kitoje DFP reikia užtikrinti pakankamą TEN-T plėtojimo finansavimą iš ES biudžeto; tikisi, kad Komisija 2017 m. pateiks EITP laikotarpio vidurio peržiūrą ir pasiūlys priemonių ir išteklių, kad prioritetiniai projektai būtų įgyvendinti laiku, optimizavimą; primygtinai ragina taikyti principą „panaudok, kitaip prarasi“, o nepanaudotas EITP lėšas skirti būsimiems kvietimams teikti pasiūlymus; primygtinai ragina Komisiją įvertinti pasiūlymą 2017 m. paskelbti specialų kvietimą teikti pasiūlymus logistikos srityje, įskaitant daugiarūšį transportą ir krovininio transporto sprendimus miestų mazguose, įskaitant inovatyvų ir alternatyvų transportą (t. y. bepiločiai orlaiviai, alternatyviais degalais varomos krovininės transporto priemonės, dviračiai ir pan.); |
| --- | --- |

26.

| 27. | prašo Komisijos primygtinai raginti valstybes nares įgyvendinti būtinas investicijas, kad būtų baigtos tiesti pagrindinių Sąjungos koridorių jungtys; |
| --- | --- |

27.

| 28. | primena miestų transporto mazgų svarbą ištisoje logistikos grandinėje, kurioje vyksta didelė dalis perkrovimo ir pasiekiami galutinės paskirties punktai; ragina valstybes nares, Komisiją ir projektų vykdytojus TEN-T pagrindinio tinklo koridoriuose sutelkti dėmesį į tai, kad būtų koordinuotai rengiami projektai, kuriais skatinamas daugiarūšis vežimas krovininio transporto logistikos srityje, ypač terminalų centrai, logistikos platformos ir miestų transporto mazgai, remiantis faktine ir būsima transporto paklausa ir tinkamai nustačius prioritetus atsižvelgiant į vietos, tarpvalstybinį ir koridoriaus masto poveikį; |
| --- | --- |

28.

| 29. | mano, kad patikimumas, dažnumas, lankstumas, orientavimasis į klientus, vežimo trukmė ir kaina yra svarbiausi veiksniai, į kuriuos vežėjai atsižvelgia rinkdamiesi įvairius galimus vežimo būdus; |
| --- | --- |

29.

| 30. | mano, kad veiksminga logistikos sistema taip pat turi būti orientuota į ateities technologijas ir teikti greitų, aplinkai palankių ir efektyvių krovininio transporto rūšių paslaugas; pabrėžia transporto automatizavimo ir autonomizavimo potencialą ir vis svarbesnį vaidmenį logistikai, įskaitant automatizuotas transporto priemones, bepiločius orlaivius ir nuotoliniu būdu valdomus robotus; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ragina Komisiją visapusiškai atsižvelgia į automatizavimą ir jo poveikį savo logistikos strategijai, užtikrinant sklandų ir veiksmingą jos integravimą į TEN-T, ir remti mokslinius tyrimus ir investicijas į šių pagrindinių technologijų plėtrą; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pabrėžia automatizuoto, autonominio transporto, taip pat nuotolinio valdymo orlaivių (bepiločių orlaivių) potencialą logistikai; ragina priimti priemones, kuriomis būtų užtikrinama, kad automatizuotos transporto priemonės ir sistemos sklandžiai sąveikautų su tradicinėmis transporto priemonėmis ir pažeidžiamais naudotojais; laikosi nuomonės, kad dėl būsimos nuotoliniu būdu valdomų robotų ir orlaivių sistemų (bepiločių orlaivių) plėtros ir plačiai paplitusio naudojimo atsiras naujų, greitų, aplinkai palankių ir efektyvių krovininio transporto rūšių; ragina Komisiją parengti naują strategiją, kuria būtų užtikrinama, kad bepiločius orlaivius ir jų terminalus būtų galima veiksmingai integruoti į TEN-T programą, ir valstybėms narėms parengti atitinkamas gaires; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina Komisiją įvertinti, kokį poveikį dėl padidėjusio važiuojančių transporto priemonių skaičiaus aplinkai daro strategijos „pačiu laiku“ diegimas; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pabrėžia, kad būtina įtraukti paskirstymo logistikos ir reversinės logistikos elementus, siekiant sumažinti bendrą važiuojančių krovininio transporto priemonių poreikį, taip pat atsižvelgiant į laipsnišką perėjimą prie žiedinės ekonomikos; |
| --- | --- |

34.

Greita ir veiksmingesnė transporto rūšių integracija

| 35. | pabrėžia, kad reikia sutelkti dideles pastangas siekiant atgaivinti geležinkelius ir stiprinti vidaus vandens kelius ir tai turėtų būti ES tvaraus transporto strategijos prioritetas; pripažįsta, kad nuo ekonomikos krizės pradžios būtent geležinkeliai nuolat prarasdavo savo rinkos dalį, ir todėl mano, kad valstybės narės ir Komisija turėtų pasiūlyti naujas ir nediskriminacines iniciatyvas, kuriomis būtų siekiama prisidėti prie šio sektoriaus plėtros visoje Europoje; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina Komisiją skatinti krovinių vežimo geležinkeliais konkurencingumą pasitelkiant visiškai sąveikius ir tarpusavyje sujungtus geležinkelių tinklus ir užtikrinant vienodas sąlygas įmonėms, taip pat elgtis vidaus vandenų kelių, jūrų-upių transporto, jūrų transporto ir oro transporto atžvilgiu, kad kiekvieno tipo transportui būtų sudarytos vienodos veiklos sąlygos, taip pat primygtinai ragina ją skatinti daugiarūšį ir įvairiarūšį transportą; |
| --- | --- |

36.

| 37. | mano, kad Europos geležinkelių eismo valdymo sistema (ERTMS) yra sėkmingas Europos krovininio transporto geležinkeliais projektas, ir palankiai vertina pastangas paspartinti jo įgyvendinimą nustatant orientyrus kiekvienam koridoriui; supranta, kad siekiant finansuoti daugiašalius daugiapakopius ERTMS projektus susiduriama su kliūtimis; prašo Komisiją ir Europos investavimo konsultacijų centrą pateikti konkrečių finansavimo sprendimų, kad diegiant ERTMS, kuri būtų naudinga ir infrastruktūrai, ir lokomotyvų įrenginiams, būtų lengviau pasinaudoti Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) lėšomis; |
| --- | --- |

37.

| 38. | mano, kad sąveikumui tenkančios kliūtys ir suvaržymai bus reikšmingai sumažintos visoms valstybėms narėms taikant Sąveikumo direktyvą; taip pat pabrėžia, kad neprivalomos priemonės, pvz., sąveikūs riedmenys (vagonai su pažeminta vidurine dalimi, kelių pločių lokomotyvai) gali gerokai prisidėti sumažinant sąveikumo apribojimus; primygtinai ragina „Shift2Rail“ išanalizuoti ES rinką, jos būsimus pokyčius ir skatinti kurti nematerialią įvairiapusiu sąveikumu pasižyminčią infrastruktūrą ir ieškoti sąveikių riedmenų sprendimų, kad būtų galima paremti daugiarūšį mišrųjį vežimą; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pabrėžia, kad reikia sustiprinti mišrųjį vežimą ir atnaujinti galiojančias ES taisykles, įskaitant Bendrijos kabotažo sistemą ir transporto dokumentus reglamentuojančias taisykles, kad jos būtų aiškios ir suprantamos ir valdžios institucijos galėtų jas pritaikyti; palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą persvarstyti Tarybos direktyvą 92/106/EEB ir primygtinai ragina tai padaryti nedelsiant; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ragina Komisiją ir valstybes nares, nedarant neigiamo poveikio bendrai saugai, pradėti taikyti griežtesnes ir veiksmingesnes priemones ir paskatas siekiant skatinti geležinkelių bendroves mažinti geležinkeliais gabenamų krovinių keliamą triukšmą, atsižvelgiant į neigiamą triukšmo taršos poveikį sveikatai, ypač į tai, kad šiuo metu beveik 7 mln. žmonių ES yra veikiami geležinkelių triukšmo, kuris viršija ribinį poveikio dydį, ypač miestų teritorijose; šiuo tikslu ragina Komisiją nustatyti geležinkeliais gabenamų krovinių skleidžiamo triukšmo ribas; |
| --- | --- |

40.

| 41. | mano, kad turi būti skatinamas perėjimas prie geležinkelių ir vandens transporto, kadangi jis padeda mažinti kelių perkrovą ir yra mažiau taršus nei kelių transportas; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pažymi, kad vidaus vandenų keliai turi atlikti didesnį vaidmenį transporto srityje aptarnaujant jūrų uostus kaip logistikos centrus, visų pirma gabenant prekes gilyn į sausumą ir sukuriant jungtį su Europos jūromis; |
| --- | --- |

42.

| 43. | palankiai vertina Komisijos pirmuosius bandymus nustatyti sunkiasvorių komercinių transporto priemonių degalų standartus ir CO2 ribas, taip pat tikslą mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį krovinių vežimo keliais sektoriuje remiantis Paryžiaus susitarimais; laikosi nuomonės, kad priemonės, kurioms reikia TEN-T tinklo infrastruktūros ir veiklos standartų peržiūros, turėtų būti svarstomos tik tada, kai tokios alternatyvos, kaip antai be krovinio grįžtančių transporto priemonių skaičiaus sumažinimas, geresnis alternatyviųjų degalų naudojimas ir prieinamumas, geresnė logistika ir galios pavarų naudojimas, negali užtikrinti, kad būtų pasiektas didesnis veiksmingumas ir daromas mažesnis poveikis infrastruktūrai ir aplinkai; |
| --- | --- |

43.

| 44. | prašo Komisijos įvertinti galimybę visoje tiekimo grandinėje ir visiems su modaliniu transportu susijusiems sprendimams taikyti vieną standartinį išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio apskaičiavimo metodą; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ragina Komisiją skatinti kurti elektra varomas bei alternatyviais degalais varomas transporto priemones ir reikiamą infrastruktūrą visame TEN-T tinkle, ypač miestų centruose, ir skatinti kurti pažangias transporto sistemas, apimančias, pvz., elektra varomų transporto priemonių ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą, ir kurti alternatyviuosius degalus ir reikiamą infrastruktūrą; pabrėžia, kad galutinės paskirties punktuose naudojant elektrines lengvąsias krovinines komercines transporto priemones apskritai išmetama mažiau CO2, taip pat konkrečiai mažiau teršiama vietos aplinka ir keliama mažiau triukšmo, todėl gerinama miesto oro kokybė; todėl pabrėžia, kad pagrindiniuose logistikos mazguose reikia įkrovimo infrastruktūros; |
| --- | --- |

45.

| 46. | mano, jog reikia imtis tolesnių priemonių siekiant, kad kelių transportas logistikos grandinėje taptų veiksmingesnis ir labiau tausojantis aplinką; siūlo sumažinti eismo apribojimus ir užtikrinti tęstinumą bei visapusiškai veiksmingą logistiką pagrindiniuose tinklo koridoriuose švarius alternatyviuosius degalus naudojančioms sunkiasvorėms komercinėms transporto priemonėms, atitinkančioms aukščiausius išmetamųjų teršalų, triukšmo, saugumo ir socialinius standartus; primygtinai reikalauja, kad pagrindiniai tinklo koridoriai būtų visuotinai aprūpinti bent jau alternatyvių degalų degalinėmis ir saugiomis sunkvežimių stovėjimo aikštelėmis, įskaitant įrangą, būtiną, kad profesionalūs vairuotojai galėtų laikytis poilsio režimo tinkamomis sąlygomis; |
| --- | --- |

46.

| 47. | mano, kad turi būti stiprinamas varymo sistemų įsisavinimas krovininio transporto srityje, koordinuotai ir skubiai diegiant alternatyviųjų degalų infrastruktūrą TEN-T koridoriuose, remiantis ES teisės aktais; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pabrėžia, kad svarbu pagerinti informacijos apie ES daugiarūšes ir logistikos paslaugas teikimą ir prieigą prie jos, visų pirma MVĮ, kurios turi ribotą prieigą prie šios informacijos; ragina Komisiją bendradarbiaujant su tinklo operatoriais ir valstybėmis narėmis sudaryti palankesnes sąlygas keistis esamais susitarimais, priemonėmis, konvencijomis, teisės aktais ir geriausia patirtimi, susijusiais su daugiarūšiu vežimu ES, ir parengti gaires, kurios būtų prieinamos internete, skirtas ekonominės veiklos vykdytojams paremti; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pažymi, kad paslaugų skaitmeninimas svarbus skatinant labiau aplinką tausojančius transporto sprendimus; todėl ragina Komisiją, taip pat ES lygmeniu taikant nuoseklų teisinį požiūrį, sudaryti palankesnes sąlygas, ypač MVĮ, susipažinti su duomenimis apie eismo srautus koridoriuose ir daugiarūšio transporto naudojimą ir jais dalytis, ir labiau įtraukti šiame sektoriuje veiklą vykdančius subjektus ir viešojo sektoriaus institucijas, siekiant geresnio tiekimo grandinės valdymo ir veiksmingesnio išteklių bei infrastruktūros panaudojimo, taip pat dalytis gerąja patirtimi; pabrėžia, kad labai svarbu, jog subjektai, pvz., skaitmeniniai žemėlapiai ir navigacijos paslaugų teikėjai, turėtų prieigą prie tokių eismo srauto duomenų, siekiant sudaryti sąlygas įvairiarūšiam transportui, veiksmingesniam maršruto parinkimui, automatizuotam vairavimui ir pažangiosioms transporto sistemoms, taip pat įvairių transporto priemonių grupavimui vežant krovinius keliais; taikant paskutinį sprendimą sudaromos sąlygos geriau panaudoti sūkurinį srautą, todėl išmetama mažiau teršalų ir didinamas kelių pajėgumas; |
| --- | --- |

49.

| 50. | rekomenduoja visose naujų tipų krovininio transporto priemonėse privalomai įrengti antialkoholinius variklio užraktus, turinčius nedidelį moksliškai pagrįstą matavimo paklaidos intervalą; |
| --- | --- |

50.

Geresnis mokymas ir darbo sąlygos siekiant pritraukti naujų specialistų

| 51. | pažymi, kad logistikos grandinės darbuotojų darbo ir gyvenimo sąlygos per pastaruosius kelerius metus gerokai pablogėjo, todėl šis sektorius tapo mažiau patrauklus naujoms kartoms, ypač mobiliesiems darbuotojams; |
| --- | --- |

51.

| 52. | susirūpinęs pažymi, kad logistikos sektorius susiduria su darbuotojų trūkumo problema, kad dėl technologinės plėtros ateinančiais keleriais metais kils dar daugiau sunkumų ir kad lėtas šio sektoriaus darbo jėgos pritaikymas prie naujų technologijų, įskaitant skaitmenines technologijas, gali pakenkti jo veiklos rezultatams; ragina Komisiją ES lygmeniu nustatyti švietimo ir mokymo poreikius, taip pat darbo sąlygas, sąnaudas ir kliūtis, dėl kurių darbuotojai nenoriai ateina į transporto sektorių, ir skubiai pasiūlyti priemonių, padėsiančių padaryti šį sektorių patrauklesnį jaunimui ir ateities kartoms; vertina tai kaip galimybę padidinti moterų, įskaitant ir pozityviosios diskriminacijos priemones, ir naujų darbuotojų dalį transporto sektoriaus darbo rinkoje, įskaitant piliečius iš trečiųjų šalių; taip pat mano, kad į strateginius veiksmus švietimo ir geresnių darbo sąlygų srityje reikėtų įtraukti žinių pažangos viešajame sektoriuje iniciatyvą, siekiant į teritorijų planavimą ir demonstracinių ir bandymų arenų, kuriose su kroviniais ir logistika susiję moksliniai tyrimai ir inovacijos galėtų būti taikomos ir išbandomos realiomis sąlygomis, plėtrą labiau įtraukti krovinių klausimus; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ragina Komisiją įvertinti galimybę atlikti finansines investicijas į dualinį ir profesinį mokymą transporto sektoriuje; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ragina Komisiją ir valstybes nares suteikti pakankamai ir saugių stovėjimo vietų TEN-T koridoriuose, siekiant išvengti vis didėjančių problemų, susijusių su mobiliaisiais transporto darbuotojais; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ragina Komisiją ir valstybes nares atsižvelgti į naujausias Parlamento rekomendacijas dėl socialinių ir ekonominių aspektų transporto sektoriuje ir kovos su nesąžininga praktika darbo rinkoje; pažymi, kad teisės aktai, susiję su socialinėmis ir darbo sąlygomis, turi užtikrinti visas pagrindines laisves ir jais negali būti ribojama sąžininga konkurencija ar kuriamos naujos administracinės kliūtys; |
| --- | --- |

55.

Reikia geresnės statistinės informacijos apie logistiką

| 56. | pabrėžia, kad reikia geresnės logistikos sektoriaus daugiarūšio vežimo ir veiklos statistikos, siekiant sudaryti geresnes sąlygas prognozuoti ir peržiūrėti politikos ir investavimo priemones, taip pat siekiant teikti naudingą informaciją operatoriams; ragina Komisiją kartu su suinteresuotaisiais subjektais sukurti daugiarūšio vežimo ir logistikos statistinių duomenų ES masto sistemą, taip pat parengti naujus rodiklius, geriau atspindinčius tikrąsias krovininio transporto tendencijas; |
| --- | --- |

56.

o

o o

| 57. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0310.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0423.

(3)  OL C 295 E, 2009 12 4, p. 79.

(4)  OL C 187 E, 2008 7 24, p. 154.

(5)  OL L 348, 2013 12 20, p. 1.

(6)  OL L 348, 2013 12 20, p. 129.

(7)  OL L 276, 2010 10 20, p. 22.

(8)  https://english.eu2016.nl/documents/publications/2016/06/20/ministerial-declaration-on-implementing-ten-t.

(9)  http://ec.europa.eu/transport/themes/infrastructure/news/doc/2016-06-20-ten-t-days-2016/issues-papers.pdf.

(10)  http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR16_08/SR_RAIL_ FREIGHT_LT.pdf.

---

| 10.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 242/24 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 242/24

---

P8_TA(2017)0010

Europos socialinių teisių ramstis

2017 m. sausio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos socialinių teisių ramsčio (2016/2095(INI))

(2018/C 242/05)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartis), į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) ir į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutartį (ES sutartis), į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) ir į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į SESV 9 straipsnį, pagal kurį ES turi skatinti didelį užimtumą, užtikrinti tinkamą socialinę apsaugą, kovoti su socialine atskirtimi, užtikrinti aukšto lygio švietimą, mokymą ir žmonių sveikatos apsaugą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 9 straipsnį, pagal kurį ES turi skatinti didelį užimtumą, užtikrinti tinkamą socialinę apsaugą, kovoti su socialine atskirtimi, užtikrinti aukšto lygio švietimą, mokymą ir žmonių sveikatos apsaugą,

| — | atsižvelgdamas į SESV 151–156 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV 151–156 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 1950 m. gegužės 9 d. deklaraciją, kurioje raginama „suvienodinti ir pagerinti darbuotojų gyvenimo sąlygas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1950 m. gegužės 9 d. deklaraciją, kurioje raginama „suvienodinti ir pagerinti darbuotojų gyvenimo sąlygas“,

| — | atsižvelgdamas į Europos socialinę chartiją, jos papildomą protokolą ir patikslintą redakciją, kuri įsigaliojo 1999 m. liepos 1 d., ypač į jos I dalį, II dalį ir 2, 4, 16 bei 27 straipsnius dėl pareigų šeimai turinčių darbuotojų teisės į lygias galimybes ir vienodas sąlygas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos socialinę chartiją, jos papildomą protokolą ir patikslintą redakciją, kuri įsigaliojo 1999 m. liepos 1 d., ypač į jos I dalį, II dalį ir 2, 4, 16 bei 27 straipsnius dėl pareigų šeimai turinčių darbuotojų teisės į lygias galimybes ir vienodas sąlygas,

| — | atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. ES ratifikuotą Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. ES ratifikuotą Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į 1990 m. įsigaliojusią JT vaiko teisių konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1990 m. įsigaliojusią JT vaiko teisių konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į 1989 m. gruodžio 9 d. priimtą Bendrijos darbuotojų pagrindinių socialinių teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1989 m. gruodžio 9 d. priimtą Bendrijos darbuotojų pagrindinių socialinių teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į 2030 m. darnaus vystymosi tikslus, kuriuos 2015 m. priėmė Jungtinės Tautos ir kurie galioja visam pasauliui, įskaitant ES, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2030 m. darnaus vystymosi tikslus, kuriuos 2015 m. priėmė Jungtinės Tautos ir kurie galioja visam pasauliui, įskaitant ES,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 8 d. Tarybos direktyvą 2010/18/ES, įgyvendinančią patikslintą BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP ir ETUC sudarytą Bendrąjį susitarimą dėl vaiko priežiūros atostogų, ir panaikinančią Direktyvą 96/34/EB (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 8 d. Tarybos direktyvą 2010/18/ES, įgyvendinančią patikslintą BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP ir ETUC sudarytą Bendrąjį susitarimą dėl vaiko priežiūros atostogų, ir panaikinančią Direktyvą 96/34/EB (1),

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijas ir rekomendacijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvencijas ir rekomendacijas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos Europos socialinės apsaugos kodeksą ir jo protokolą – pagrindinę Europos minimalaus socialinės apsaugos sistemų suderinimo priemonę, kuriame numatyti minimalieji standartai ir leidžiama susitariančiosioms šalims šiuos standartus viršyti; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos Europos socialinės apsaugos kodeksą ir jo protokolą – pagrindinę Europos minimalaus socialinės apsaugos sistemų suderinimo priemonę, kuriame numatyti minimalieji standartai ir leidžiama susitariančiosioms šalims šiuos standartus viršyti;

| — | atsižvelgdamas į JT nepriklausomo eksperto ataskaitą apie vyresnio amžiaus žmonių galimybes naudotis visomis žmogaus teisėmis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT nepriklausomo eksperto ataskaitą apie vyresnio amžiaus žmonių galimybes naudotis visomis žmogaus teisėmis,

| — | atsižvelgdamas į esamus ES teisės aktus, politikos koordinavimo mechanizmus ir finansines priemones užimtumo, socialinės politikos, ekonomikos ir pinigų politikos, vidaus rinkos, laisvo prekių, asmenų, paslaugų ir kapitalo judėjimo, Europos socialinio fondo ir ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos srityse, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į esamus ES teisės aktus, politikos koordinavimo mechanizmus ir finansines priemones užimtumo, socialinės politikos, ekonomikos ir pinigų politikos, vidaus rinkos, laisvo prekių, asmenų, paslaugų ir kapitalo judėjimo, Europos socialinio fondo ir ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos srityse,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 25–26 d. ir 2010 m. birželio 17 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas ir į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 25–26 d. ir 2010 m. birželio 17 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas ir į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos rekomendacijas ir išvadas dėl romų integracijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos rekomendacijas ir išvadas dėl romų integracijos,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 3 d. Komisijos rekomendaciją dėl iš darbo rinkos išstumtų asmenų aktyvios įtraukties (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 3 d. Komisijos rekomendaciją dėl iš darbo rinkos išstumtų asmenų aktyvios įtraukties (2),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 20 d. Komisijos rekomendaciją „Investicijos į vaikus. Padėkime išsivaduoti iš nepalankios socialinės padėties“ (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 20 d. Komisijos rekomendaciją „Investicijos į vaikus. Padėkime išsivaduoti iš nepalankios socialinės padėties“ (3),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 7 d. Tarybos išvadas dėl socialinės ekonomikos, kaip vieno iš pagrindinių ekonominio ir socialinio vystymosi veiksnių Europoje, skatinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 7 d. Tarybos išvadas dėl socialinės ekonomikos, kaip vieno iš pagrindinių ekonominio ir socialinio vystymosi veiksnių Europoje, skatinimo,

| — | atsižvelgdamas į Lygių galimybių užimtumo srityje direktyvą (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Lygių galimybių užimtumo srityje direktyvą (4),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Motinystės atostogų direktyvą (COM(2008)0637), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Motinystės atostogų direktyvą (COM(2008)0637),

| — | atsižvelgdamas į Direktyvą dėl rašytinės pažymos (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Direktyvą dėl rašytinės pažymos (5),

| — | atsižvelgdamas į Direktyvą dėl darbo pagal terminuotas darbo sutartis (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Direktyvą dėl darbo pagal terminuotas darbo sutartis (6),

| — | atsižvelgdamas į Direktyvą dėl darbo per laikinojo įdarbinimo įmones (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Direktyvą dėl darbo per laikinojo įdarbinimo įmones (7),

| — | atsižvelgdamas į Direktyvą dėl darbo ne visą darbo dieną (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Direktyvą dėl darbo ne visą darbo dieną (8),

| — | atsižvelgdamas į Rasinės lygybės direktyvą (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Rasinės lygybės direktyvą (9),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos politines gaires „Nauja pradžia Europai. Mano darbotvarkė: darbo vietų kūrimas, augimas, teisingumas ir demokratiniai pokyčiai“, kurią Jean-Claude Juncker pristatė 2014 m. liepos 15 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos politines gaires „Nauja pradžia Europai. Mano darbotvarkė: darbo vietų kūrimas, augimas, teisingumas ir demokratiniai pokyčiai“, kurią Jean-Claude Juncker pristatė 2014 m. liepos 15 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 22 d. pranešimą dėl Europos ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimo (penkių pirmininkų pranešimas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 22 d. pranešimą dėl Europos ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimo (penkių pirmininkų pranešimas),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 8 d. Komisijos komunikatą „Pradedamos konsultacijos dėl Europos socialinių teisių ramsčio“ (COM(2016)0127) ir jo priedus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 8 d. Komisijos komunikatą „Pradedamos konsultacijos dėl Europos socialinių teisių ramsčio“ (COM(2016)0127) ir jo priedus,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 2 d. Komisijos komunikatą „Europos bendro vartojimo ekonomikos darbotvarkė“ (COM(2016)0356), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 2 d. Komisijos komunikatą „Europos bendro vartojimo ekonomikos darbotvarkė“ (COM(2016)0356),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatus dėl romų integracijos (COM(2010)0133, COM(2011)0173, COM(2012)0226, COM(2013)0454, COM(2015)0299, COM(2016)0424), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatus dėl romų integracijos (COM(2010)0133, COM(2011)0173, COM(2012)0226, COM(2013)0454, COM(2015)0299, COM(2016)0424),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 4 d. Komisijos komunikatą „Jaunimo garantijų iniciatyva ir Jaunimo užimtumo iniciatyva – padėtis po trejų metų“ (COM(2016)0646), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 4 d. Komisijos komunikatą „Jaunimo garantijų iniciatyva ir Jaunimo užimtumo iniciatyva – padėtis po trejų metų“ (COM(2016)0646),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. kovo 21 d. Komisijos ataskaitą dėl Direktyvos 2008/104/EB dėl darbo per laikinojo įdarbinimo įmones taikymo (COM(2014)0176), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. kovo 21 d. Komisijos ataskaitą dėl Direktyvos 2008/104/EB dėl darbo per laikinojo įdarbinimo įmones taikymo (COM(2014)0176),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 17 d. EESRK nuomonę dėl veiksmingų ir patikimų socialinės apsaugos sistemų principų (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 17 d. EESRK nuomonę dėl veiksmingų ir patikimų socialinės apsaugos sistemų principų (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. liepos 6 d. rezoliuciją dėl prioritetų, susijusių su 2017 m. Komisijos darbo programa (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. liepos 6 d. rezoliuciją dėl prioritetų, susijusių su 2017 m. Komisijos darbo programa (11),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. sausio 15 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl darbuotojų informavimo ir konsultavimosi su jais, restruktūrizacijos numatymo ir valdymo (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. sausio 15 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl darbuotojų informavimo ir konsultavimosi su jais, restruktūrizacijos numatymo ir valdymo (12),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl motinystės atostogų (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. gegužės 20 d. rezoliuciją dėl motinystės atostogų (13),

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. sausio 16 d. rezoliuciją dėl ES benamystės strategijos (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. sausio 16 d. rezoliuciją dėl ES benamystės strategijos (14),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. birželio 9 d. rezoliuciją dėl ES moterų ir vyrų lygybės strategijos po 2015 m. (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. birželio 9 d. rezoliuciją dėl ES moterų ir vyrų lygybės strategijos po 2015 m. (15),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. spalio 8 d. rezoliuciją „2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo taikymas“ (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. spalio 8 d. rezoliuciją „2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/54/EB dėl moterų ir vyrų lygių galimybių ir vienodo požiūrio į moteris ir vyrus užimtumo bei profesinės veiklos srityje principo įgyvendinimo taikymas“ (16),

| — | atsižvelgdamas į Europos Komisijos dokumentą „Strateginė veikla siekiant lyčių lygybės 2016–2019 m.“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Komisijos dokumentą „Strateginė veikla siekiant lyčių lygybės 2016–2019 m.“,

| — | atsižvelgdamas į Europos lyčių lygybės paktą (2011–2020 m.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos lyčių lygybės paktą (2011–2020 m.),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. lapkričio 24 d. rezoliuciją dėl nelygybės mažinimo ypatingą dėmesį skiriant vaikų skurdui (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. lapkričio 24 d. rezoliuciją dėl nelygybės mažinimo ypatingą dėmesį skiriant vaikų skurdui (17),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl 2014–2020 m. ES darbuotojų saugos ir sveikatos strateginės programos (18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl 2014–2020 m. ES darbuotojų saugos ir sveikatos strateginės programos (18),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 14 d. rezoliuciją dėl kovos su skurdu tikslo siekimo atsižvelgiant į didėjančias namų ūkių išlaidas (19), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 14 d. rezoliuciją dėl kovos su skurdu tikslo siekimo atsižvelgiant į didėjančias namų ūkių išlaidas (19),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. liepos 7 d. rezoliuciją dėl Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos įgyvendinimo, ypač atsižvelgiant į JT Neįgaliųjų teisių konvencijos komiteto baigiamąsias pastabas (20), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. liepos 7 d. rezoliuciją dėl Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos įgyvendinimo, ypač atsižvelgiant į JT Neįgaliųjų teisių konvencijos komiteto baigiamąsias pastabas (20),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. rugsėjo 14 d. rezoliuciją dėl socialinio dempingo Europos Sąjungoje (21), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. rugsėjo 14 d. rezoliuciją dėl socialinio dempingo Europos Sąjungoje (21),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrai palankių darbo rinkos sąlygų kūrimo (22), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrai palankių darbo rinkos sąlygų kūrimo (22),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. spalio 5 d. rezoliuciją dėl Europos reindustrializacijos politikos poreikio atsižvelgiant į pastarojo meto bendrovių „Caterpillar“ ir „Alstom“ atvejus (23), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. spalio 5 d. rezoliuciją dėl Europos reindustrializacijos politikos poreikio atsižvelgiant į pastarojo meto bendrovių „Caterpillar“ ir „Alstom“ atvejus (23),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. rugsėjo 10 d. rezoliuciją „Konkurencingos ES darbo rinkos kūrimas XXI amžiuje: įgūdžių ir kvalifikacijos pritaikymas prie paklausos ir darbo galimybių siekiant atsigauti po krizės“ (24), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. rugsėjo 10 d. rezoliuciją „Konkurencingos ES darbo rinkos kūrimas XXI amžiuje: įgūdžių ir kvalifikacijos pritaikymas prie paklausos ir darbo galimybių siekiant atsigauti po krizės“ (24),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl įgūdžių ugdymo politikos kovai su jaunimo nedarbu (25), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl įgūdžių ugdymo politikos kovai su jaunimo nedarbu (25),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. lapkričio 20 d. rezoliuciją dėl Socialinių investicijų pakto kaip atsako į krizę (26) ir į 2013 m. vasario 20 d. Komisijos socialinių investicijų dokumentų rinkinį, įskaitant Komisijos rekomendaciją „Investicijos į vaikus. Padėkime išsivaduoti iš nepalankios socialinės padėties“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. lapkričio 20 d. rezoliuciją dėl Socialinių investicijų pakto kaip atsako į krizę (26) ir į 2013 m. vasario 20 d. Komisijos socialinių investicijų dokumentų rinkinį, įskaitant Komisijos rekomendaciją „Investicijos į vaikus. Padėkime išsivaduoti iš nepalankios socialinės padėties“,

| — | atsižvelgdamas į minėtąsias savo rezoliucijas dėl romų (27), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į minėtąsias savo rezoliucijas dėl romų (27),

| — | atsižvelgdamas į Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo (Eurofound) parengtą Europos darbo santykių žodyną, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo (Eurofound) parengtą Europos darbo santykių žodyną,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. Eurofound ataskaitą „Darbo užmokestis Europoje XXI amžiuje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. Eurofound ataskaitą „Darbo užmokestis Europoje XXI amžiuje“,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. Eurofound ataskaitą „Sveikatos priežiūros prieinamumas krizės laikotarpiu“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. Eurofound ataskaitą „Sveikatos priežiūros prieinamumas krizės laikotarpiu“,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. Eurofound ataskaitą „Galimybė gauti išmokas. Nepasinaudojimo išmokomis masto mažinimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. Eurofound ataskaitą „Galimybė gauti išmokas. Nepasinaudojimo išmokomis masto mažinimas“,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. Eurofound ataskaitą „Naujos darbo formos“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. Eurofound ataskaitą „Naujos darbo formos“,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. Eurofound ataskaitą „Netinkamos gyvenamosios sąlygos Europoje. Kaštai ir pasekmės“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. Eurofound ataskaitą „Netinkamos gyvenamosios sąlygos Europoje. Kaštai ir pasekmės“,

| — | atsižvelgdamas į pasirodysiančią 2016 m. Eurofound 6-ąją Europos darbo sąlygų tyrimo apžvalgos ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasirodysiančią 2016 m. Eurofound 6-ąją Europos darbo sąlygų tyrimo apžvalgos ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. TDO tyrimą dėl socialinių teisių ramsčio sukūrimo siekiant Europos konvergencijos (angl. „Building a social pillar for European convergence“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. TDO tyrimą dėl socialinių teisių ramsčio sukūrimo siekiant Europos konvergencijos (angl. „Building a social pillar for European convergence“),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros (FRA) atliktą darbą ir visų pirma į jos tyrimus apie migrantus ir mažumas bei ataskaitas apie grubų darbo jėgos išnaudojimą, vaiko apsaugos sistemas ir neįgaliųjų teisę į savarankišką gyvenimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros (FRA) atliktą darbą ir visų pirma į jos tyrimus apie migrantus ir mažumas bei ataskaitas apie grubų darbo jėgos išnaudojimą, vaiko apsaugos sistemas ir neįgaliųjų teisę į savarankišką gyvenimą,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 10 d. Teisingumo Teismo sprendimą byloje C-266/14 dėl nuolatinės ar įprastos darbo vietos neturinčių darbuotojų darbo laiko organizavimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 10 d. Teisingumo Teismo sprendimą byloje C-266/14 dėl nuolatinės ar įprastos darbo vietos neturinčių darbuotojų darbo laiko organizavimo,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 20 d. Teisingumo Teismo sprendimą sujungtose bylose C-8/15 P–C-10/15 P („Ledra Advertising“ ir kiti), kuriuo sustiprinamos pagrindinės piliečių teisės Komisijos ir Europos Centrinio Banko atžvilgiu dėl susitarimo memorandumo ESM vardu priėmimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 20 d. Teisingumo Teismo sprendimą sujungtose bylose C-8/15 P–C-10/15 P („Ledra Advertising“ ir kiti), kuriuo sustiprinamos pagrindinės piliečių teisės Komisijos ir Europos Centrinio Banko atžvilgiu dėl susitarimo memorandumo ESM vardu priėmimo,

| — | atsižvelgdamas į bendrą Europos socialinių partnerių, Europos verslo konfederacijos, Europos viešąsias paslaugas teikiančių darbdavių ir įmonių centro, Europos profesinių sąjungų konfederacijos ir Europos amatų, mažų ir vidutinių įmonių asociacijos 2007 m. spalio mėn. analizę „Pagrindiniai Europos darbo rinkai kylantys sunkumai“ ir 2015 m. liepos mėn. „Europos socialinių partnerių išsamią užimtumo analizę“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrą Europos socialinių partnerių, Europos verslo konfederacijos, Europos viešąsias paslaugas teikiančių darbdavių ir įmonių centro, Europos profesinių sąjungų konfederacijos ir Europos amatų, mažų ir vidutinių įmonių asociacijos 2007 m. spalio mėn. analizę „Pagrindiniai Europos darbo rinkai kylantys sunkumai“ ir 2015 m. liepos mėn. „Europos socialinių partnerių išsamią užimtumo analizę“,

| — | atsižvelgdamas į bendrą Užimtumo komiteto ir Socialinės apsaugos komiteto nuomonę dėl Europos socialinių teisių ramsčio, kurią 2016 m. spalio 13 d. patvirtino Taryba, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrą Užimtumo komiteto ir Socialinės apsaugos komiteto nuomonę dėl Europos socialinių teisių ramsčio, kurią 2016 m. spalio 13 d. patvirtino Taryba,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą ir į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomonę (A8-0391/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą ir į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomonę (A8-0391/2016),

| A. | kadangi ES privalo skubiai ir akivaizdžiai reaguoti į stiprėjantį daugelio žmonių pasipiktinimą ir nerimą dėl neaiškių gyvenimo perspektyvų, nedarbo, didėjančios nelygybės ir galimybių trūkumo, ypač jauniems žmonėms; kadangi iki 2016 m. gruodžio mėn. vykusios Komisijos surengtos viešos konsultacijos dėl Europos socialinių teisių ramsčio išaugo į išsamią esamo socialinio acquis analizę ir plataus masto socialinių partnerių, nacionalinių vyriausybių ir parlamentų, pilietinės visuomenės ir ES institucijų atstovų diskusiją apie būsimą Europos socialinio modelio ateitį ir struktūrą; kadangi ši diskusija gali padėti atkreipti dėmesį į pagrindines ES vertybes ir į tai, kad Europa, palyginti pasauliniu mastu, turi pažangius darbo ir socialinius standartus bei socialinės apsaugos sistemas; kadangi diskusija apie Europos socialinių teisių ramstį ir veiksmais, kurių būtina pagal jį imtis, taip pat galima sustiprinti Europos projekto pamatus ir leisti žmonėms labiau pajausti, kad jie yra Europos integracijos proceso šeimininkai; |
| --- | --- |

A.

kadangi ES privalo skubiai ir akivaizdžiai reaguoti į stiprėjantį daugelio žmonių pasipiktinimą ir nerimą dėl neaiškių gyvenimo perspektyvų, nedarbo, didėjančios nelygybės ir galimybių trūkumo, ypač jauniems žmonėms; kadangi iki 2016 m. gruodžio mėn. vykusios Komisijos surengtos viešos konsultacijos dėl Europos socialinių teisių ramsčio išaugo į išsamią esamo socialinio acquis analizę ir plataus masto socialinių partnerių, nacionalinių vyriausybių ir parlamentų, pilietinės visuomenės ir ES institucijų atstovų diskusiją apie būsimą Europos socialinio modelio ateitį ir struktūrą; kadangi ši diskusija gali padėti atkreipti dėmesį į pagrindines ES vertybes ir į tai, kad Europa, palyginti pasauliniu mastu, turi pažangius darbo ir socialinius standartus bei socialinės apsaugos sistemas; kadangi diskusija apie Europos socialinių teisių ramstį ir veiksmais, kurių būtina pagal jį imtis, taip pat galima sustiprinti Europos projekto pamatus ir leisti žmonėms labiau pajausti, kad jie yra Europos integracijos proceso šeimininkai;

| B. | kadangi ES reikia toliau plėtoti Europos socialinį modelį, kuris yra socialinės rinkos ekonomikos dalis, suteikia žmonėms galimybių ir sudaro sąlygas tvariai gerovei ir dideliam produktyvumui, grindžiamą solidarumu, socialiniu teisingumu ir lygiomis galimybėmis, sąžiningu gerovės paskirstymu, kartų solidarumu, teisinės valstybės principais, nediskriminavimu, lyčių lygybe, visuotinio ir aukštos kokybės švietimo sistemomis, kokybišku užimtumu ir tvariu, darbo vietų kūrimą užtikrinančiu ir įtraukiu ilgalaikiu ekonomikos augimu, vadovaujantis pasauliniais darnaus vystymosi tikslais, – tai modelis, kuriuo iš tikrųjų siekiama visiško užimtumo, visiems užtikrinama tinkama socialinė apsauga ir kokybiškos būtinosios paslaugos, siekiama įveikti ekonominę nelygybę, suteikiama galių pažeidžiamoje padėtyje atsidūrusiems asmenims, kovojama su skurdu ir socialine atskirtimi, skatinamas dalyvavimas pilietiniame ir politiniame gyvenime ir gerinamas visų ES žmonių gyvenimo lygis, užtikrinant, kad būtų siekiama tikslų ir paisoma teisių, išdėstytų ES sutartyse, Pagrindinių teisių chartijoje ir Europos socialinėje chartijoje; |
| --- | --- |

B.

kadangi ES reikia toliau plėtoti Europos socialinį modelį, kuris yra socialinės rinkos ekonomikos dalis, suteikia žmonėms galimybių ir sudaro sąlygas tvariai gerovei ir dideliam produktyvumui, grindžiamą solidarumu, socialiniu teisingumu ir lygiomis galimybėmis, sąžiningu gerovės paskirstymu, kartų solidarumu, teisinės valstybės principais, nediskriminavimu, lyčių lygybe, visuotinio ir aukštos kokybės švietimo sistemomis, kokybišku užimtumu ir tvariu, darbo vietų kūrimą užtikrinančiu ir įtraukiu ilgalaikiu ekonomikos augimu, vadovaujantis pasauliniais darnaus vystymosi tikslais, – tai modelis, kuriuo iš tikrųjų siekiama visiško užimtumo, visiems užtikrinama tinkama socialinė apsauga ir kokybiškos būtinosios paslaugos, siekiama įveikti ekonominę nelygybę, suteikiama galių pažeidžiamoje padėtyje atsidūrusiems asmenims, kovojama su skurdu ir socialine atskirtimi, skatinamas dalyvavimas pilietiniame ir politiniame gyvenime ir gerinamas visų ES žmonių gyvenimo lygis, užtikrinant, kad būtų siekiama tikslų ir paisoma teisių, išdėstytų ES sutartyse, Pagrindinių teisių chartijoje ir Europos socialinėje chartijoje;

| C. | kadangi Komisija įsipareigojo sukurti Europos Sąjungoje „socialinį AAA reitingą“ ir tikimasi, kad 2017 m. pavasarį pateiks pasiūlymą dėl Europos socialinių teisių ramsčio, pagal kurį bus skatinamos gerai veikiančios įtraukios dalyvaujančių valstybių narių darbo rinkos ir gerovės sistemos ir tinkama linkme nukreipiamas atnaujintas didėjančios konvergencijos procesas, tuo tikslu i) atnaujinant ES teisės aktus, ii) gerinant ES ekonominės ir socialinės politikos koordinavimo sistemą, be kita ko, nustatant nacionalinių reformų pastangų socialinius lyginamuosius standartus, nesukuriant neveiksmingų lygiagrečių struktūrų, ir iii) užtikrinant atitinkamą finansinę paramą nacionaliniu ir Europos lygmenimis; kadangi tiesiogiai Europos piliečių išrinktam Parlamentui tenka pagrindinė atsakomybė ir vaidmuo apibrėžiant ir priimant Europos socialinių teisių ramstį; |
| --- | --- |

C.

kadangi Komisija įsipareigojo sukurti Europos Sąjungoje „socialinį AAA reitingą“ ir tikimasi, kad 2017 m. pavasarį pateiks pasiūlymą dėl Europos socialinių teisių ramsčio, pagal kurį bus skatinamos gerai veikiančios įtraukios dalyvaujančių valstybių narių darbo rinkos ir gerovės sistemos ir tinkama linkme nukreipiamas atnaujintas didėjančios konvergencijos procesas, tuo tikslu i) atnaujinant ES teisės aktus, ii) gerinant ES ekonominės ir socialinės politikos koordinavimo sistemą, be kita ko, nustatant nacionalinių reformų pastangų socialinius lyginamuosius standartus, nesukuriant neveiksmingų lygiagrečių struktūrų, ir iii) užtikrinant atitinkamą finansinę paramą nacionaliniu ir Europos lygmenimis; kadangi tiesiogiai Europos piliečių išrinktam Parlamentui tenka pagrindinė atsakomybė ir vaidmuo apibrėžiant ir priimant Europos socialinių teisių ramstį;

| D. | kadangi ekonominė ir socialinė politika yra skirta tarnauti žmonėms, be kita ko, skatinant tvarią ir socialiai atsakingą ekonominę veiklą vienodomis sąlygomis, ir kadangi žmonės yra svarbiausias įmonės konkurencingumo ir tinkamo visos ekonomikos veikimo veiksnys; |
| --- | --- |

D.

kadangi ekonominė ir socialinė politika yra skirta tarnauti žmonėms, be kita ko, skatinant tvarią ir socialiai atsakingą ekonominę veiklą vienodomis sąlygomis, ir kadangi žmonės yra svarbiausias įmonės konkurencingumo ir tinkamo visos ekonomikos veikimo veiksnys;

| E. | kadangi socialinis dialogas gali turėti teigiamą poveikį ekonomikos augimui, užimtumui ir konkurencingumui; kadangi Sąjunga privalo pripažinti ir remti socialinių partnerių vaidmenį, sudaryti palankesnes sąlygas jų tarpusavio dialogui ir gerbti jų savarankiškumą, įskaitant tokias sritis kaip darbo užmokesčio nustatymas, teisė derėtis, sudaryti ir įgyvendinti kolektyvines sutartis ir teisė imtis kolektyvinių veiksmų pagal nacionalinę teisę ir praktiką; kadangi Europos socialinių teisių ramstis turėtų paskatinti socialinius partnerius ir valstybes nares nustatyti aukštesnius standartus, nei sutarta ES lygmeniu; kadangi Komisija konsultuojasi su socialiniais partneriais dėl galimos Sąjungos veikimo krypties socialinės politikos srityje; kadangi būtina nuolat remti socialinį dialogą visais lygmenimis; |
| --- | --- |

E.

kadangi socialinis dialogas gali turėti teigiamą poveikį ekonomikos augimui, užimtumui ir konkurencingumui; kadangi Sąjunga privalo pripažinti ir remti socialinių partnerių vaidmenį, sudaryti palankesnes sąlygas jų tarpusavio dialogui ir gerbti jų savarankiškumą, įskaitant tokias sritis kaip darbo užmokesčio nustatymas, teisė derėtis, sudaryti ir įgyvendinti kolektyvines sutartis ir teisė imtis kolektyvinių veiksmų pagal nacionalinę teisę ir praktiką; kadangi Europos socialinių teisių ramstis turėtų paskatinti socialinius partnerius ir valstybes nares nustatyti aukštesnius standartus, nei sutarta ES lygmeniu; kadangi Komisija konsultuojasi su socialiniais partneriais dėl galimos Sąjungos veikimo krypties socialinės politikos srityje; kadangi būtina nuolat remti socialinį dialogą visais lygmenimis;

| F. | kadangi itin svarbu, kad įmonių elgesys būtų socialiai atsakingas ir būtų iš tikrųjų atsižvelgiama į tvarumą ir visuomenės interesus; kadangi naudinga įtraukti darbuotojus į sprendimų priėmimo procesą; kadangi socialinės ekonomikos įmonės, pvz., kooperatyvai, yra geras pavyzdys kuriant kokybiškas darbo vietas, remiant socialinę įtrauktį ir skatinant dalyvaujamąją ekonomiką; |
| --- | --- |

F.

kadangi itin svarbu, kad įmonių elgesys būtų socialiai atsakingas ir būtų iš tikrųjų atsižvelgiama į tvarumą ir visuomenės interesus; kadangi naudinga įtraukti darbuotojus į sprendimų priėmimo procesą; kadangi socialinės ekonomikos įmonės, pvz., kooperatyvai, yra geras pavyzdys kuriant kokybiškas darbo vietas, remiant socialinę įtrauktį ir skatinant dalyvaujamąją ekonomiką;

| G. | kadangi pagrindinės socialinės teisės priklauso visiems ES žmonėms, o esami Sąjungos teisės aktai, reguliuojantys darbo, produktų ir paslaugų rinkas, galioja visose valstybėse narėse; kadangi dėl ekonominės integracijos valstybės narės yra viena nuo kitos priklausomos, atsižvelgiant į jų galimybes užtikrinti deramas darbo sąlygas ir išlaikyti socialinę sanglaudą; kadangi veikiančiai bendrajai rinkai reikalinga tvirta socialinių teisių darbuotojams bazė, kad būtų užkirstas kelias konkurencijai darbo sąlygų pagrindu; kadangi subsidiarumo principas, kaip apibrėžta Sutartyse, pateisina veiksmus Sąjungos lygmeniu dėl siūlomų veiksmų masto ar poveikio; kadangi tai, ar bus pasiekti ES socialiniai tikslai, taip pat priklauso nuo nacionalinės teisės aktų ir gerai išplėtotų nacionalinių socialinių sistemų; kadangi regioniniai darbo užmokesčio ir socialinės apsaugos sistemų skirtumai tam tikru mastu yra neišvengiami, tačiau turėtų būti stengiamasi užtikrinti, kad dėl to nebūtų patiriamas spaudimas bloginti darbo ir gyvenimo sąlygas; kadangi didėjanti socialinė ir ekonominė konvergencija yra labai svarbi siekiant užtikrinti tinkamą Sąjungos veikimą; kadangi Sąjunga nederina nacionalinių socialinės apsaugos sistemų, bet jas koordinuoja, remia jų plėtojimą ir sudaro palankesnes sąlygas užtikrinti veiksmingą socialinę apsaugą asmenims, besinaudojantiems teise laisvai judėti; kadangi reguliavimo pokyčiai turi neatsilikti nuo technologijų plėtros ir kitų inovacijų siekiant užtikrinti teisinį tikrumą ir skatinti ekonomikos vystymąsi pasitelkiant sąžiningą konkurenciją; kadangi Europos socialinių teisių ramsčiui įgyvendinti bus reikalingi veiksmai įvairiais lygmenimis, tarpsektoriniai metodai ir visapusiškas suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas; kadangi nuostatose dėl darbuotojų poilsio laiko, kai taikytina, turėtų būti atsižvelgiama į įprastas poilsio dienas per savaitę, pripažįstamas pagal šalies arba regiono tradicijas; |
| --- | --- |

G.

kadangi pagrindinės socialinės teisės priklauso visiems ES žmonėms, o esami Sąjungos teisės aktai, reguliuojantys darbo, produktų ir paslaugų rinkas, galioja visose valstybėse narėse; kadangi dėl ekonominės integracijos valstybės narės yra viena nuo kitos priklausomos, atsižvelgiant į jų galimybes užtikrinti deramas darbo sąlygas ir išlaikyti socialinę sanglaudą; kadangi veikiančiai bendrajai rinkai reikalinga tvirta socialinių teisių darbuotojams bazė, kad būtų užkirstas kelias konkurencijai darbo sąlygų pagrindu; kadangi subsidiarumo principas, kaip apibrėžta Sutartyse, pateisina veiksmus Sąjungos lygmeniu dėl siūlomų veiksmų masto ar poveikio; kadangi tai, ar bus pasiekti ES socialiniai tikslai, taip pat priklauso nuo nacionalinės teisės aktų ir gerai išplėtotų nacionalinių socialinių sistemų; kadangi regioniniai darbo užmokesčio ir socialinės apsaugos sistemų skirtumai tam tikru mastu yra neišvengiami, tačiau turėtų būti stengiamasi užtikrinti, kad dėl to nebūtų patiriamas spaudimas bloginti darbo ir gyvenimo sąlygas; kadangi didėjanti socialinė ir ekonominė konvergencija yra labai svarbi siekiant užtikrinti tinkamą Sąjungos veikimą; kadangi Sąjunga nederina nacionalinių socialinės apsaugos sistemų, bet jas koordinuoja, remia jų plėtojimą ir sudaro palankesnes sąlygas užtikrinti veiksmingą socialinę apsaugą asmenims, besinaudojantiems teise laisvai judėti; kadangi reguliavimo pokyčiai turi neatsilikti nuo technologijų plėtros ir kitų inovacijų siekiant užtikrinti teisinį tikrumą ir skatinti ekonomikos vystymąsi pasitelkiant sąžiningą konkurenciją; kadangi Europos socialinių teisių ramsčiui įgyvendinti bus reikalingi veiksmai įvairiais lygmenimis, tarpsektoriniai metodai ir visapusiškas suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas; kadangi nuostatose dėl darbuotojų poilsio laiko, kai taikytina, turėtų būti atsižvelgiama į įprastas poilsio dienas per savaitę, pripažįstamas pagal šalies arba regiono tradicijas;

| H. | kadangi reikia atnaujinti ir sustiprinti Europos gerovės valstybes, kad jose būtų remiamos teigiamos į darbo rinką ateinančios ir jos viduje vykstančios permainos ir būtų išlaikomas ekonominis saugumas per visą žmonių gyvenimą; kadangi darbo rinkai tampant sudėtingesnei, yra natūralu, kad gerovės valstybė taip pat turi pritaikyti savo mechanizmus ir priemones, kad deramai suvaldytų įvairią atsirandančią socialinę riziką; kadangi vykstant šiam atnaujinimo procesui taip pat turėtų būti gerinamos žmonių galimybės naudotis gerovės valstybe ir sąveika su ja ir sudarytos palankesnės sąlygos atitinkamų taisyklių taikymui, be kita ko, mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ); kadangi gerovės valstybių funkcijos visgi neapsiriboja tik darbo rinka; kadangi jos, be kita ko, taip pat apima socialinės apsaugos sistemų veikimą, kovą su skurdu ir socialine atskirtimi ir investicijas į švietimą, vaikų priežiūrą, sveikatos priežiūrą, socialines paslaugas ir kitas esmines paslaugas; kadangi „socialinėms investicijoms“, kuriomis remiama žmogaus raida nuo ankstyvosios vaikystės iki senatvės, tenka svarbus vaidmuo sudarant sąlygas žmonėms visapusiškai dalyvauti XXI amžiaus visuomeniniame ir ekonominiame gyvenime; kadangi reikės didelių pastangų, kad būtų pasiekti strategijoje „Europa 2020“ nustatyti skurdo mažinimo ir socialinės įtraukties tikslai; kadangi būstas yra rimta problema daugelyje valstybių narių, o daugelis namų ūkių didelę dalį savo disponuojamųjų pajamų išleidžia būsto ir energijos išlaidoms; |
| --- | --- |

H.

kadangi reikia atnaujinti ir sustiprinti Europos gerovės valstybes, kad jose būtų remiamos teigiamos į darbo rinką ateinančios ir jos viduje vykstančios permainos ir būtų išlaikomas ekonominis saugumas per visą žmonių gyvenimą; kadangi darbo rinkai tampant sudėtingesnei, yra natūralu, kad gerovės valstybė taip pat turi pritaikyti savo mechanizmus ir priemones, kad deramai suvaldytų įvairią atsirandančią socialinę riziką; kadangi vykstant šiam atnaujinimo procesui taip pat turėtų būti gerinamos žmonių galimybės naudotis gerovės valstybe ir sąveika su ja ir sudarytos palankesnės sąlygos atitinkamų taisyklių taikymui, be kita ko, mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ); kadangi gerovės valstybių funkcijos visgi neapsiriboja tik darbo rinka; kadangi jos, be kita ko, taip pat apima socialinės apsaugos sistemų veikimą, kovą su skurdu ir socialine atskirtimi ir investicijas į švietimą, vaikų priežiūrą, sveikatos priežiūrą, socialines paslaugas ir kitas esmines paslaugas; kadangi „socialinėms investicijoms“, kuriomis remiama žmogaus raida nuo ankstyvosios vaikystės iki senatvės, tenka svarbus vaidmuo sudarant sąlygas žmonėms visapusiškai dalyvauti XXI amžiaus visuomeniniame ir ekonominiame gyvenime; kadangi reikės didelių pastangų, kad būtų pasiekti strategijoje „Europa 2020“ nustatyti skurdo mažinimo ir socialinės įtraukties tikslai; kadangi būstas yra rimta problema daugelyje valstybių narių, o daugelis namų ūkių didelę dalį savo disponuojamųjų pajamų išleidžia būsto ir energijos išlaidoms;

| I. | kadangi TDO rekomendacijoje Nr. 202 numatyta, kad minimali socialinė apsauga turėtų apimti bent šias pagrindines socialinės apsaugos garantijas: a) galimybes naudotis nacionaliniu lygmeniu nustatytu prekių ir paslaugų komplektu, visų pirma būtinąja sveikatos priežiūra, įskaitant motinystės priežiūrą, kurios atitinka prieinamumo, tinkamumo ir kokybės kriterijus; b) bent minimalaus lygmens šalies nustatytą vaikams skirtų pagrindinių pajamų apsaugą, užtikrinant mitybą, švietimą, priežiūrą ir bet kurias kitas reikalingas prekes ir paslaugas; c) darbingo amžiaus asmenų, negalinčių gauti pakankamų pajamų, bent minimalaus lygmens šalies nustatytą pagrindinių pajamų apsaugą, ypač ligos, nedarbo, motinystės ir negalios atveju; taip pat d) vyresnio amžiaus asmenų bent minimalaus lygmens šalies nustatytą pagrindinių pajamų apsaugą; kadangi Europos socialinių teisių ramsčio iniciatyvoje turėtų būti atsižvelgiama į šią apibrėžtį ir siekiama užtikrinti, kad tokia ir, pageidautina, didesnė minimali socialinė apsauga būtų visapusiškai įgyvendinta visose valstybėse narėse; kadangi Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas teigiamai prisidėjo šiuo klausimu pasiekęs susitarimą dėl veiksmingų ir patikimų gerovės sistemų principų; |
| --- | --- |

I.

kadangi TDO rekomendacijoje Nr. 202 numatyta, kad minimali socialinė apsauga turėtų apimti bent šias pagrindines socialinės apsaugos garantijas: a) galimybes naudotis nacionaliniu lygmeniu nustatytu prekių ir paslaugų komplektu, visų pirma būtinąja sveikatos priežiūra, įskaitant motinystės priežiūrą, kurios atitinka prieinamumo, tinkamumo ir kokybės kriterijus; b) bent minimalaus lygmens šalies nustatytą vaikams skirtų pagrindinių pajamų apsaugą, užtikrinant mitybą, švietimą, priežiūrą ir bet kurias kitas reikalingas prekes ir paslaugas; c) darbingo amžiaus asmenų, negalinčių gauti pakankamų pajamų, bent minimalaus lygmens šalies nustatytą pagrindinių pajamų apsaugą, ypač ligos, nedarbo, motinystės ir negalios atveju; taip pat d) vyresnio amžiaus asmenų bent minimalaus lygmens šalies nustatytą pagrindinių pajamų apsaugą; kadangi Europos socialinių teisių ramsčio iniciatyvoje turėtų būti atsižvelgiama į šią apibrėžtį ir siekiama užtikrinti, kad tokia ir, pageidautina, didesnė minimali socialinė apsauga būtų visapusiškai įgyvendinta visose valstybėse narėse; kadangi Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas teigiamai prisidėjo šiuo klausimu pasiekęs susitarimą dėl veiksmingų ir patikimų gerovės sistemų principų;

| J. | kadangi visos ES valstybės narės susiduria su tam tikromis užimtumo ir socialinėmis problemomis; kadangi socialinių teisių įgyvendinimas taip pat priklauso nuo politikos ir priemonių, kuriomis remiama teritorinė sanglauda, visų pirma regionuose, turinčiuose didelių ir nuolatinių gamtinių, demografinių arba struktūrinių ekonominių sunkumų, įskaitant regionus, kuriuose mažas gyventojų tankis ir didelė jų sklaida arba atokiausius regionus; kadangi nepalankioje padėtyje esantiems regionams reikalingos didesnės strateginės investicijos ir parama sanglaudai siekiant didinti jų konkurencingumą, gerinti socialinę ir ekonominę struktūrą ir užkirsti kelią tolesniam gyventojų skaičiaus mažėjimui; kadangi euro zona, esant dabartinei jos makroekonominei sistemai, susiduria su specifiniais iššūkiais siekiant Sutartyse nustatytų užimtumo ir socialinių tikslų; kadangi norint atkurti tinkamą socialinį ir ekonominį saugumą, kad būtų galima kompensuoti šį didesnį vidaus lankstumą, gali būti reikalingi konkretūs socialiniai tikslai, standartai ir (arba) finansinės priemonės euro zonos lygmeniu; |
| --- | --- |

J.

kadangi visos ES valstybės narės susiduria su tam tikromis užimtumo ir socialinėmis problemomis; kadangi socialinių teisių įgyvendinimas taip pat priklauso nuo politikos ir priemonių, kuriomis remiama teritorinė sanglauda, visų pirma regionuose, turinčiuose didelių ir nuolatinių gamtinių, demografinių arba struktūrinių ekonominių sunkumų, įskaitant regionus, kuriuose mažas gyventojų tankis ir didelė jų sklaida arba atokiausius regionus; kadangi nepalankioje padėtyje esantiems regionams reikalingos didesnės strateginės investicijos ir parama sanglaudai siekiant didinti jų konkurencingumą, gerinti socialinę ir ekonominę struktūrą ir užkirsti kelią tolesniam gyventojų skaičiaus mažėjimui; kadangi euro zona, esant dabartinei jos makroekonominei sistemai, susiduria su specifiniais iššūkiais siekiant Sutartyse nustatytų užimtumo ir socialinių tikslų; kadangi norint atkurti tinkamą socialinį ir ekonominį saugumą, kad būtų galima kompensuoti šį didesnį vidaus lankstumą, gali būti reikalingi konkretūs socialiniai tikslai, standartai ir (arba) finansinės priemonės euro zonos lygmeniu;

| K. | kadangi Europos darbo rinkose dažniau populiarėja netipinės arba nestandartinės užimtumo formos, pvz., laikinas darbas, nesavanoriškas darbas ne visą darbo laiką, atsitiktinis darbas, sezoninis darbas, darbas pagal poreikį, priklausomas savarankiškas darbas arba darbas, gaunamas tarpininkaujant skaitmeninėms platformoms; kadangi visgi nuolatinės darbo vietos ir toliau labiausiai prisideda prie užimtumo didinimo ir per paskutiniuosius dvejus su puse metų jos buvo kuriamos sparčiau nei laikinojo įdarbinimo galimybės (28); kadangi darbo jėgos paklausa tampa įvairesnė nei anksčiau; kadangi tam tikrais atvejais tai gali būti naudinga produktyvumui ir profesinio bei asmeninio gyvenimo derinimui, perėjimui į darbo rinką ir galimybėms siekti antros profesijos tiems, kam to reikia; kadangi kai kurios nestandartinės įdarbinimo formos vis dėlto yra susijusios su ilgalaikiu ekonominiu nesaugumu ir prastomis darbo sąlygomis, visų pirma dėl mažesnių ir mažiau užtikrintų pajamų, nepakankamų galimybių apginti savo teises, socialinio ir sveikatos draudimo neturėjimo, profesinės tapatybės neturėjimo, karjeros perspektyvų trūkumo ir sunkumų derinant darbą pagal poreikį ir asmeninį bei šeiminį gyvenimą; kadangi dinamiškoje darbo rinkoje turėtų būti užtikrintos galimybės visiems naudotis savo įgūdžiais ir gebėjimais visą savo profesinį gyvenimą, inter alia, grindžiamą sveikomis ir saugiomis darbo sąlygomis, aktyvia darbo rinkos politika ir kompetencijos tobulinimu nuolat ir visą gyvenimą mokantis; kadangi, remiantis atitinkama Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktika, patikslinamos sąvokos „darbo santykiai“ ir „darbuotojas“ ES teisės taikymo kontekste, nedarant poveikio nacionalinėms sąvokos „darbuotojas“ apibrėžtims, kurios nustatytos pagal nacionalinę teisę, laikantis subsidiarumo principo; |
| --- | --- |

K.

kadangi Europos darbo rinkose dažniau populiarėja netipinės arba nestandartinės užimtumo formos, pvz., laikinas darbas, nesavanoriškas darbas ne visą darbo laiką, atsitiktinis darbas, sezoninis darbas, darbas pagal poreikį, priklausomas savarankiškas darbas arba darbas, gaunamas tarpininkaujant skaitmeninėms platformoms; kadangi visgi nuolatinės darbo vietos ir toliau labiausiai prisideda prie užimtumo didinimo ir per paskutiniuosius dvejus su puse metų jos buvo kuriamos sparčiau nei laikinojo įdarbinimo galimybės (28); kadangi darbo jėgos paklausa tampa įvairesnė nei anksčiau; kadangi tam tikrais atvejais tai gali būti naudinga produktyvumui ir profesinio bei asmeninio gyvenimo derinimui, perėjimui į darbo rinką ir galimybėms siekti antros profesijos tiems, kam to reikia; kadangi kai kurios nestandartinės įdarbinimo formos vis dėlto yra susijusios su ilgalaikiu ekonominiu nesaugumu ir prastomis darbo sąlygomis, visų pirma dėl mažesnių ir mažiau užtikrintų pajamų, nepakankamų galimybių apginti savo teises, socialinio ir sveikatos draudimo neturėjimo, profesinės tapatybės neturėjimo, karjeros perspektyvų trūkumo ir sunkumų derinant darbą pagal poreikį ir asmeninį bei šeiminį gyvenimą; kadangi dinamiškoje darbo rinkoje turėtų būti užtikrintos galimybės visiems naudotis savo įgūdžiais ir gebėjimais visą savo profesinį gyvenimą, inter alia, grindžiamą sveikomis ir saugiomis darbo sąlygomis, aktyvia darbo rinkos politika ir kompetencijos tobulinimu nuolat ir visą gyvenimą mokantis; kadangi, remiantis atitinkama Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktika, patikslinamos sąvokos „darbo santykiai“ ir „darbuotojas“ ES teisės taikymo kontekste, nedarant poveikio nacionalinėms sąvokos „darbuotojas“ apibrėžtims, kurios nustatytos pagal nacionalinę teisę, laikantis subsidiarumo principo;

| L. | kadangi aktyvi darbo rinkos politika, individuali atsakomybė ir dalyvavimas mokymosi visą gyvenimą programose yra svarbūs įtraukties į darbo rinką požiūriu, net jei nedarbą daugeliu atvejų nulemia laisvų darbo vietų trūkumas arba kitos aplinkybės, kurių pats asmuo negali kontroliuoti; |
| --- | --- |

L.

kadangi aktyvi darbo rinkos politika, individuali atsakomybė ir dalyvavimas mokymosi visą gyvenimą programose yra svarbūs įtraukties į darbo rinką požiūriu, net jei nedarbą daugeliu atvejų nulemia laisvų darbo vietų trūkumas arba kitos aplinkybės, kurių pats asmuo negali kontroliuoti;

| M. | kadangi nepalankioje padėtyje atsidūrusiems arba dažniau diskriminaciją patiriantiems asmenims, pvz., moterims, etninėms mažumoms, ilgalaikiams bedarbiams, vyresnio amžiaus žmonėms ir neįgaliesiems, gali reikėti papildomų priemonių siekiant paskatinti jų dalyvavimą darbo rinkoje ir užtikrinti deramą gyvenimo lygį visą jų gyvenimą; kadangi ES įsipareigojo sukurti Europą be kliūčių maždaug 80 milijonų neįgaliųjų Europos Sąjungoje, tačiau ES skurdo mažinimo ir užimtumo tikslai nebus pasiekti, jeigu neįgalieji nebus visiškai integruoti į ekonomiką ir visuomenę; kadangi todėl Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencija (JTNTK), kurią ES ratifikavo, ir jos principai turėtų būti integruoti į Europos socialinių teisių ramstį; kadangi neigiamas krizės poveikis sveikatos priežiūros prieinamumui dažnai pasireiškia vėliau ir daugelis žmonių negali pasinaudoti sveikatos priežiūros paslaugomis, net jei formaliai jos ir teikiamos, visų pirma dėl to, kad jiems yra per brangūs bendri mokėjimai arba jie atsiduria laukiančiųjų sąrašuose; |
| --- | --- |

M.

kadangi nepalankioje padėtyje atsidūrusiems arba dažniau diskriminaciją patiriantiems asmenims, pvz., moterims, etninėms mažumoms, ilgalaikiams bedarbiams, vyresnio amžiaus žmonėms ir neįgaliesiems, gali reikėti papildomų priemonių siekiant paskatinti jų dalyvavimą darbo rinkoje ir užtikrinti deramą gyvenimo lygį visą jų gyvenimą; kadangi ES įsipareigojo sukurti Europą be kliūčių maždaug 80 milijonų neįgaliųjų Europos Sąjungoje, tačiau ES skurdo mažinimo ir užimtumo tikslai nebus pasiekti, jeigu neįgalieji nebus visiškai integruoti į ekonomiką ir visuomenę; kadangi todėl Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencija (JTNTK), kurią ES ratifikavo, ir jos principai turėtų būti integruoti į Europos socialinių teisių ramstį; kadangi neigiamas krizės poveikis sveikatos priežiūros prieinamumui dažnai pasireiškia vėliau ir daugelis žmonių negali pasinaudoti sveikatos priežiūros paslaugomis, net jei formaliai jos ir teikiamos, visų pirma dėl to, kad jiems yra per brangūs bendri mokėjimai arba jie atsiduria laukiančiųjų sąrašuose;

| N. | kadangi moterys Europos Sąjungoje vis dar patiria įvairių formų diskriminaciją ir joms vis dar yra per menkai atstovaujama visose sprendimų priėmimo srityse; |
| --- | --- |

N.

kadangi moterys Europos Sąjungoje vis dar patiria įvairių formų diskriminaciją ir joms vis dar yra per menkai atstovaujama visose sprendimų priėmimo srityse;

| O. | kadangi lyčių lygybė yra įtvirtinta ES Sutartyse ir ES pagrindinių teisių chartijoje ir tai yra viena iš pagrindinių ES vertybių; kadangi, nepaisant to, moterų užimtumo lygis vis dar yra pernelyg mažas (vyrų užimtumo lygis siekia 75,6 proc., palyginti su moterų užimtumo lygiu – 64,5 proc.), pernelyg daug moterų dirba ne visą darbo laiką ir mažiausiai apmokamuose sektoriuose, be to, jos gauna mažesnį valandinį darbo užmokestį, todėl vyrų ir moterų darbo užmokestis skiriasi 16 proc., o pensijos – 39 proc., taip pat yra didelių skirtumų tarp valstybių narių; kadangi valstybėse narėse vis dar paplitusi diskriminacija dėl lyties kalbant apie įdarbinimo procedūras, nepaisant to, kad moterys lenkia vyrus pagal išsilavinimo lygį; |
| --- | --- |

O.

kadangi lyčių lygybė yra įtvirtinta ES Sutartyse ir ES pagrindinių teisių chartijoje ir tai yra viena iš pagrindinių ES vertybių; kadangi, nepaisant to, moterų užimtumo lygis vis dar yra pernelyg mažas (vyrų užimtumo lygis siekia 75,6 proc., palyginti su moterų užimtumo lygiu – 64,5 proc.), pernelyg daug moterų dirba ne visą darbo laiką ir mažiausiai apmokamuose sektoriuose, be to, jos gauna mažesnį valandinį darbo užmokestį, todėl vyrų ir moterų darbo užmokestis skiriasi 16 proc., o pensijos – 39 proc., taip pat yra didelių skirtumų tarp valstybių narių; kadangi valstybėse narėse vis dar paplitusi diskriminacija dėl lyties kalbant apie įdarbinimo procedūras, nepaisant to, kad moterys lenkia vyrus pagal išsilavinimo lygį;

| P. | kadangi socialinės teisės, paslaugos ir pakankamos pajamos yra nuo lyties priklausomi klausimai, nes daugiau moterų dirba mažų pajamų darbą, patiria didesnę skurdo riziką, yra labiau priklausomos nuo viešųjų ir privačiųjų socialinių paslaugų, o atlikdamos tradicinį vaikų ir pagyvenusių šeimos narių prižiūrėtojų vaidmenį ir būdamos labiausiai atsakingos už namų ūkio poreikių tenkinimą jos galiausiai gauna mažesnes pensijas; |
| --- | --- |

P.

kadangi socialinės teisės, paslaugos ir pakankamos pajamos yra nuo lyties priklausomi klausimai, nes daugiau moterų dirba mažų pajamų darbą, patiria didesnę skurdo riziką, yra labiau priklausomos nuo viešųjų ir privačiųjų socialinių paslaugų, o atlikdamos tradicinį vaikų ir pagyvenusių šeimos narių prižiūrėtojų vaidmenį ir būdamos labiausiai atsakingos už namų ūkio poreikių tenkinimą jos galiausiai gauna mažesnes pensijas;

| Q. | kadangi vis dar nepasiekti 2002 m. nustatyti Barselonos tikslai, tuo tarpu ES pagrindinių teisių chartijoje teigiama, kad vaikai turi teisę į apsaugą ir priežiūrą, ir kadangi tai turi didelį neigiamą poveikį moterų dalyvavimui darbo rinkoje, lyčių lygybei, profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrai ir moterų skurdui; |
| --- | --- |

Q.

kadangi vis dar nepasiekti 2002 m. nustatyti Barselonos tikslai, tuo tarpu ES pagrindinių teisių chartijoje teigiama, kad vaikai turi teisę į apsaugą ir priežiūrą, ir kadangi tai turi didelį neigiamą poveikį moterų dalyvavimui darbo rinkoje, lyčių lygybei, profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrai ir moterų skurdui;

| R. | kadangi Europa gali kur kas daugiau pasiekti plėtodama sektorių, kuriuose didžiausias dėmesys skiriamas žmonių sveikatos, žinių ir gebėjimų dalyvauti ekonomikoje stiprinimui, branduolį; kadangi į žmones orientuotų paslaugų, pvz., švietimo, sveikatos priežiūros, vaikų priežiūros, kitų priežiūros paslaugų, srityje, taip pat sporto sektoriuje yra daug galimybių kurti darbo vietas ir jos turėtų būti vertinamos ne tik kaip išlaidos ekonomikai, bet labiau kaip veiksniai, sudarantys galimybes tvariai gerovei; |
| --- | --- |

R.

kadangi Europa gali kur kas daugiau pasiekti plėtodama sektorių, kuriuose didžiausias dėmesys skiriamas žmonių sveikatos, žinių ir gebėjimų dalyvauti ekonomikoje stiprinimui, branduolį; kadangi į žmones orientuotų paslaugų, pvz., švietimo, sveikatos priežiūros, vaikų priežiūros, kitų priežiūros paslaugų, srityje, taip pat sporto sektoriuje yra daug galimybių kurti darbo vietas ir jos turėtų būti vertinamos ne tik kaip išlaidos ekonomikai, bet labiau kaip veiksniai, sudarantys galimybes tvariai gerovei;

| S. | kadangi reikia laikytis strateginio požiūrio į problemas, kurias kelia visuomenės senėjimas ir mažėjantis darbingo amžiaus ES gyventojų skaičius, visų pirma kiek tai susiję su būsimu įgūdžių trūkumu ir jų paklausos bei pasiūlos neatitiktimi ES darbo rinkoje ir numatomu ekonominės priklausomybės santykių pokyčiu, atsižvelgiant taip pat ir į trečiųjų šalių piliečius, teisėtai gyvenančius Europos Sąjungoje; kadangi svarbu skatinti profesinio judumo galimybes, ypač tarp jaunų žmonių, įskaitant tuos, kurie profesijos mokosi pagal pameistrystės sistemą; |
| --- | --- |

S.

kadangi reikia laikytis strateginio požiūrio į problemas, kurias kelia visuomenės senėjimas ir mažėjantis darbingo amžiaus ES gyventojų skaičius, visų pirma kiek tai susiję su būsimu įgūdžių trūkumu ir jų paklausos bei pasiūlos neatitiktimi ES darbo rinkoje ir numatomu ekonominės priklausomybės santykių pokyčiu, atsižvelgiant taip pat ir į trečiųjų šalių piliečius, teisėtai gyvenančius Europos Sąjungoje; kadangi svarbu skatinti profesinio judumo galimybes, ypač tarp jaunų žmonių, įskaitant tuos, kurie profesijos mokosi pagal pameistrystės sistemą;

| 1. | ragina Komisiją remtis socialinio acquis ir ES užimtumo bei socialinės politikos peržiūra, taip pat 2016 m. viešų konsultacijų rezultatais teikiant pasiūlymus dėl tvirto Europos socialinių teisių ramsčio (ESTR), kad jis nebūtų vien tik principų ar gerų ketinimų deklaracija, tačiau juo būtų stiprinamos socialinės teisės taikant konkrečias ir specifines priemones (teisės aktus, politikos formavimo mechanizmus ir finansines priemones), daromas teigiamas poveikis žmonių gyvenimui trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu ir sudaromos sąlygos prisidėti kuriant XXI amžiaus Europą, veiksmingai išlaikant Sutarčių socialinius tikslus, remiant nacionalines gerovės valstybes, stiprinant sanglaudą, solidarumą ir didinant ekonominių ir socialinių rezultatų konvergenciją, užtikrinant tinkamą socialinę apsaugą, mažinant nelygybę, pasiekiant seniai laukiamą pažangą mažinant skurdą ir socialinę atskirtį, sudarant palankesnes sąlygas vykdyti nacionalines reformas pasitelkiant lyginamuosius standartus ir padedant gerinti Ekonominės ir pinigų sąjungos (EPS) ir ES bendrosios rinkos veikimą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mano, kad Europos socialinių teisių ramstis taip pat turėtų padėti užtikrinti tinkamą tarptautinių darbo standartų taikymą ir padėti atnaujinti socialinį acquis; laikosi nuomonės, kad Europos socialinių teisių ramstyje išdėstyti standartai turėtų būti taikomi visoms bendrojoje rinkoje dalyvaujančioms šalims siekiant išlaikyti vienodas sąlygas ir kad jiems užtikrinti reikalingi teisės aktai, valdymo mechanizmai ir finansinės priemonės turėtų būti taikomi visoms ES valstybėms narėms; pabrėžia, kad į Socialinių teisių ramstį turėtų būti atsižvelgiama įgyvendinant ES ekonomikos politiką; mano, kad dėl specifinių euro zonos apribojimų jos narėms, euro zonos lygmeniu reikia nustatyti papildomus specifinius socialinius tikslus ir standartus ir svarstyti atitinkamą finansinę paramą, kartu neužkertant kelio euro zonai nepriklausančių valstybių narių dalyvavimui savanoriškais pagrindais; atkreipia dėmesį į galimybę prireikus panaudoti glaudesnio bendradarbiavimo priemonę pagal ES sutarties 20 straipsnį, kad būtų sukurtas tvirtas Europos socialinių teisių ramstis; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad Europos socialinių teisių ramstis turėtų suteikti ES gyvenantiems žmonėms geresnes galimybes kontroliuoti savo gyvenimą, kad jie galėtų oriai gyventi ir įgyvendinti savo siekius, mažinant įvairią per visą jų gyvenimą atsirandančią socialinę riziką ir suteikiant daugiau galimybių žmonėms visapusiškai dalyvauti visuomenės gyvenime ir sugebėti prisitaikyti prie dažnų technologinių ir ekonominių pokyčių, be kita ko keliant kvalifikaciją ir remiant verslumą; pabrėžia, kad Europos socialinių teisių ramstis turėtų paskatinti rinkas veikti bendro klestėjimo, gerovės ir darnaus vystymosi labui itin konkurencingos socialinės rinkos ekonomikos sąlygomis, siekiant visiško užimtumo ir socialinės pažangos, taip pat pasinaudojant pramonės politika ES lygmeniu; mano, kad Europos socialinių teisių ramstis tai turėtų daryti skatindamas taikyti atitinkamus socialinius standartus ir suteikdamas nacionalinėms gerovės valstybėms galimybes per tinkamas, prieinamas ir finansiškai tvarias socialinės apsaugos sistemas ir socialinės įtraukties politiką išlaikyti socialinę sanglaudą ir lygybę visoje ES; pabrėžia, kad jis taip pat turėtų sudaryti palankesnes sąlygas laisvam darbuotojų judėjimui tvirtesnėje ir teisingesnėje Europos darbo rinkoje; atkreipia dėmesį į tai, kad Europos socialinių teisių ramstis taip pat turėtų padėti laikytis vienodo požiūrio, nediskriminavimo ir lygių galimybių principų įgyvendinant užimtumo ir socialinę politiką; taigi rekomenduoja, kad Europos socialinių teisių ramstis sudarytų galimybes veiksmingai užtikrinti esamas socialines teises ir kad juo būtų nustatytos naujos teisės, kai jos reikalingos dėl naujų technologinių ir socialinių bei ekonominių pokyčių; mano, kad tokiu būdu Europos socialinių teisių ramstis taip pat padidins ES teisėtumą; |
| --- | --- |

3.

Esamų darbo ir socialinių standartų atnaujinimas

| 4. | ragina socialinius partnerius ir Komisiją bendradarbiauti siekiant pateikti pasiūlymą priimti pagrindų direktyvą dėl deramų darbo sąlygų, taikomų visų formų užimtumui, išplečiant esamų minimaliųjų standartų taikymą naujų rūšių darbo santykiams, remiantis išsamiu poveikio vertinimu; mano, kad šia pagrindų direktyva turėtų būti pagerintas ES teisės aktų įgyvendinimas, padidintas teisinis tikrumas visoje bendrojoje rinkoje ir užkirstas kelias diskriminacijai, papildant esamus ES teisės aktus ir užtikrinant, kad kiekvienas darbuotojas, neatsižvelgiant į sutarties tipą ar darbo santykius, turėtų rinkinį pagrindinių teisių, kurių įgyvendinimą galima užtikrinti, įskaitant teisę į vienodą požiūrį, sveikatos apsaugą ir saugos užtikrinimą, apsaugą motinystės atostogų metu, nuostatas dėl darbo ir poilsio laiko, profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros, mokymosi galimybių, paramos darbe neįgaliesiems, teises į tinkamą informaciją, konsultacijas ir dalyvavimą, asociacijų ir atstovavimo laisvę, teisę į kolektyvines derybas ir kolektyvinius veiksmus; pabrėžia, kad ši pagrindų direktyva turėtų būti taikoma samdomiesiems darbuotojams ir visiems darbuotojams, dirbantiems nestandartinių formų darbą, ir tam nebūtina keisti esamų direktyvų; primena, kad esamas darbuotojų teises valstybės narės taiko pagal nacionalinę ir ES teisę; taip pat ragina užtikrinti veiksmingesnį ir efektyvesnį esamų darbo standartų įgyvendinimą ir kontrolę siekiant pagerinti teisių įgyvendinimo užtikrinimą ir kovoti su nedeklaruojamu darbu; |
| --- | --- |

4.

Darbo sąlygos

| 5. | pripažįsta, kad tam tikra darbo sutarčių įvairovė yra naudinga siekiant efektyviai derinti darbuotojų ir darbdavių poreikius; vis dėlto primena apie darbo rinkos dvilypumo riziką ir pavojų, kad žmonės bus susaistyti mažų garantijų sutarčių, neturėdami realios galimybės pereiti į geresnes darbo vietas; pabrėžia neterminuotų darbo sutarčių svarbą užtikrinant socialinį ir ekonominį saugumą ir atkreipia dėmesį į naudą, kurią tokios sutartys teikia darbdaviams daugelyje sektorių; taip pat pritaria socialinės ekonomikos verslo modelių skatinimui; ragina Komisiją išplėsti Direktyvos dėl rašytinės pažymos (91/533/EEB) taikymo sritį, kad būtų įtrauktos visos užimtumo formos ir darbo santykiai; ragina į pagrindų direktyvą dėl deramų darbo sąlygų taip pat įtraukti atitinkamus dabartinius minimaliuosius standartus, kurie turi būti užtikrinami tam tikrų konkrečių darbo santykių atveju, visų pirma:






  a) | tinkamą mokymosi ir mokymo turinį ir deramas stažuočių, mokomųjų praktikų ir pameistrystės darbo sąlygas siekiant užtikrinti, kad jos taptų svarbiu žingsniu pereinant nuo mokslo prie profesinės veiklos, kaip numatyta Tarybos rekomendacijoje dėl stažuočių kokybės sistemos, ir kad jos truktų ribotą laiką ir nepakeistų jaunimo įdarbinimo; atlyginimas turėtų būti proporcingas atliekamam darbui, atitikti asmeninius įgūdžius ir patirtį bei poreikį suteikti galimybę pameistriams, stažuotojams ir praktikantams dalyvauti darbo rinkoje už mokymo programos ribų, kad būtų galima sudurti galą su galu; |
| --- | --- | --- |

5.

a)

tinkamą mokymosi ir mokymo turinį ir deramas stažuočių, mokomųjų praktikų ir pameistrystės darbo sąlygas siekiant užtikrinti, kad jos taptų svarbiu žingsniu pereinant nuo mokslo prie profesinės veiklos, kaip numatyta Tarybos rekomendacijoje dėl stažuočių kokybės sistemos, ir kad jos truktų ribotą laiką ir nepakeistų jaunimo įdarbinimo; atlyginimas turėtų būti proporcingas atliekamam darbui, atitikti asmeninius įgūdžius ir patirtį bei poreikį suteikti galimybę pameistriams, stažuotojams ir praktikantams dalyvauti darbo rinkoje už mokymo programos ribų, kad būtų galima sudurti galą su galu;

| b) | darbo, kuris gaunamas tarpininkaujant skaitmeninėms platformoms, atveju ir kitais priklausomo savarankiško darbo atvejais aiškiai atskirti – ES teisės kontekste, nedarant poveikio nacionalinės teisės aktams – iš tikrųjų savarankiškai dirbančius asmenis nuo pagal darbo santykius dirbančių asmenų, atsižvelgiant į TDO rekomendaciją Nr. 198, pagal kurią norint nustatyti darbo santykius pakanka atitikti keletą rodiklių; taigi turėtų būti patikslintas platformos statusas ir pagrindinės atsakomybės sritys, klientas ir darbą atliekantis asmuo; taip pat turėtų būti nustatyti minimalūs bendradarbiavimo taisyklių standartai, visiškai ir išsamiai informuojant paslaugos teikėją apie jo teises ir pareigas, teises į išmokas, susijusį socialinės apsaugos lygį ir darbdavio tapatybę; samdomieji darbuotojai, kaip ir iš tikrųjų savarankiškai dirbantys asmenys, įdarbinti per internetines platformas, turėtų turėti tokias pat teises kaip kituose ekonomikos sektoriuose ir būti apsaugoti dalyvaujant socialinės apsaugos ir sveikatos draudimo sistemose; valstybės narės turėtų užtikrinti tinkamą darbo santykius reglamentuojančių sąlygų arba paslaugų teikimo sutarčių stebėseną, užkertant kelią platformų piktnaudžiavimui dominuojančia padėtimi; |
| --- | --- |

b)

darbo, kuris gaunamas tarpininkaujant skaitmeninėms platformoms, atveju ir kitais priklausomo savarankiško darbo atvejais aiškiai atskirti – ES teisės kontekste, nedarant poveikio nacionalinės teisės aktams – iš tikrųjų savarankiškai dirbančius asmenis nuo pagal darbo santykius dirbančių asmenų, atsižvelgiant į TDO rekomendaciją Nr. 198, pagal kurią norint nustatyti darbo santykius pakanka atitikti keletą rodiklių; taigi turėtų būti patikslintas platformos statusas ir pagrindinės atsakomybės sritys, klientas ir darbą atliekantis asmuo; taip pat turėtų būti nustatyti minimalūs bendradarbiavimo taisyklių standartai, visiškai ir išsamiai informuojant paslaugos teikėją apie jo teises ir pareigas, teises į išmokas, susijusį socialinės apsaugos lygį ir darbdavio tapatybę; samdomieji darbuotojai, kaip ir iš tikrųjų savarankiškai dirbantys asmenys, įdarbinti per internetines platformas, turėtų turėti tokias pat teises kaip kituose ekonomikos sektoriuose ir būti apsaugoti dalyvaujant socialinės apsaugos ir sveikatos draudimo sistemose; valstybės narės turėtų užtikrinti tinkamą darbo santykius reglamentuojančių sąlygų arba paslaugų teikimo sutarčių stebėseną, užkertant kelią platformų piktnaudžiavimui dominuojančia padėtimi;

| c) | su darbu pagal poreikį susijusius apribojimus: nenustatytos apimties darbo sutartys turėtų būti draudžiamos, atsižvelgiant į su jomis susijusį itin didelį neapibrėžtumą; |
| --- | --- |

c)

su darbu pagal poreikį susijusius apribojimus: nenustatytos apimties darbo sutartys turėtų būti draudžiamos, atsižvelgiant į su jomis susijusį itin didelį neapibrėžtumą;

| 6. | pripažįsta, kad per pastaruosius dešimtmečius sumažėjo darbo užmokesčio dalis bendrose Europos pajamose; pabrėžia, kad būtina atnaujinti pastangas stiprinant socialinę konvergenciją bei panaikinant vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumus visoje ES, kad būtų paskatinta paklausa, sudarytos sąlygos tvariam bei integraciniam ekonomikos augimui ir sumažinta nelygybė; pripažįsta, kad deramą pragyvenimo lygį atitinkantys atlyginimai yra svarbūs kaip priemonė siekiant užkirsti kelią dirbančiųjų skurdui; ragina Komisiją aktyviai remti platesnę kolektyvinių susitarimų aprėptį, vadovaujantis nacionalinėmis valstybių narių tradicijomis ir praktika bei tinkamai atsižvelgiant į socialinių partnerių savarankiškumą; rekomenduoja nustatyti minimalųjį darbo užmokestį, jei taikytina, deramai atsižvelgiant į kiekvienos valstybės narės patirtį ir pasikonsultavus su socialiniais partneriais; ragina Komisiją keistis geriausia patirtimi šioje srityje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | primena, kad teisė į sveikas ir saugias darbo sąlygas taip pat apima apsaugą nuo rizikos darbo vietoje, taip pat darbo laiko apribojimus ir nuostatas dėl minimalios poilsio trukmės ir metinių atostogų; ragina valstybes nares visapusiškai įgyvendinti atitinkamus teisės aktus; laukia Komisijos pasiūlymų dėl konkrečių priemonių, kuriomis ši teisė būtų efektyviai užtikrinama visiems darbuotojams, įskaitant sezoninius ir pagal sutartį dirbančius darbuotojus, taip pat pasiūlymų, apimančių smurto prieš moteris ar priekabiavimo prevencijos priemones; Pažymi, kad tokios priemonės turėtų būti grindžiamos poveikio vertinimu, kuris atspindėtų visas dabartines žinias apie riziką sveikatai ir saugai, taip pat atsižvelgiant į naujus darbo būdus, susijusius su skaitmeninimu ir kitais technologiniais pokyčiais; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia teisės į kolektyvines derybas ir kolektyvinius veiksmus kaip pagrindinės ES pirminėje teisėje nustatytos teisės svarbą; tikisi, kad Komisija padidins konkrečią paramą siekiant stiprinti ir paisyti socialinį dialogą valstybėse narėse visais lygmenimis ir visuose sektoriuose, ypač tuose, kuriuose šis dialogas nepakankamai išplėtotas, kartu atsižvelgiant į skirtingą valstybių narių praktiką; pripažįsta darbuotojų įtraukimo į įmonių, įskaitant tarpvalstybines bendroves, valdymą naudą ir darbuotojų informavimo, dalyvavimo ir konsultavimosi su jais naudą, taip pat siekiant platesniu mastu taikyti naujas darbo organizavimo formas, užtikrinti, kad darbas būtų prasmingas ir teikiantis pasitenkinimą, ir iš anksto pasirengti ekonominiams pokyčiams; ragina stebėti Europos teisės aktų dėl Europos darbų tarybų ir darbuotojų informavimo bei konsultavimosi su jais įgyvendinimą ir imtis veiksmingų priemonių siekiant užtikrinti, kad įmonės būtų restruktūrizuojamos laikantis socialinės atsakomybės principo; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad reikia išsamių, patikimų ir nuolat atnaujinamų duomenų apie darbo kokybę ir užimtumą, kuriuos galima naudoti vykdant darbo kokybės ir užimtumo rodiklių pokyčių stebėseną ir kaip įrodymus, kuriais remiantis formuojama politika šioje srityje; ragina Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondą (Eurofound) toliau plėtoti darbo vietų ir profesinio gyvenimo kokybės stebėjimo veiklą, kai jis atlieka Europos darbo sąlygų tyrimą, remiantis darbo vietos kokybės sąvoka, kuri apima uždarbį, perspektyvas, fizinę aplinką, socialinę aplinką, darbo intensyvumą, gebėjimų panaudojimą bei galimybes veikti savo nuožiūra ir darbo laiko kokybę; ragina Eurofound toliau plėtoti politikos, socialinių partnerių susitarimų ir įmonių praktikos, kuriais skatinama darbo vietos ir profesinio gyvenimo kokybė, tyrimus; |
| --- | --- |

9.

Tinkama ir tvari socialinė apsauga

| 10. | atkreipia dėmesį į tai, kad socialinės apsaugos teisės yra individualios teisės; pritaria tam, kad socialinės apsaugos išmokos ir kokybiškos socialinės paslaugos būtų teikiamos labiau integruotai, tai būtų būdas pasiekti, kad gerovės valstybė būtų suprantamesnė ir prieinamesnė drauge nesilpninant socialinės apsaugos; pabrėžia, kad reikia užtikrinti tinkamą socialinę apsaugą ir socialines investicijas visais žmonių gyvenimo laikotarpiais, suteikiant kiekvienam asmeniui galimybę visapusiškai dalyvauti visuomenės gyvenime ir ekonomikoje ir išlaikyti deramą gyvenimo lygį; pabrėžia piliečių informavimo apie socialines teises svarbą ir prieinamų e. valdžios sprendimų potencialą, jie galbūt galėtų apimti ir Europos socialinės apsaugos kortelę bei tvirtas duomenų apsaugos garantijas, nes taip būtų patobulintas ES socialinės apsaugos koordinavimas, padidėtų asmeninis informuotumas ir mobiliesiems darbuotojams būtų lengviau išsiaiškinti, kokios jų įmokos ir teisės savo šalyje ir priimančiosiose šalyse bei jas užtikrinti, taip pat būtų palengvinta nacionalinių darbo inspekcijų veikla; pabrėžia asmeninius poreikius atitinkančios tiesiogiai teikiamos paramos, visų pirma numatytos atskirtiems ir pažeidžiamiems namų ūkiams, svarbą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | sutinka su tuo, kad svarbu suteikti visuotines galimybes pasinaudoti laiku vykdoma geros kokybės ir įperkama prevencine sveikatos priežiūra, medicininiu gydymu ir gauti vaistų; mano, kad tai yra teisė, kuri turi būti gerbiama, ypač kaimo vietovėse ir pasienio regionuose; pabrėžia, kad visi gyventojai turi turėti sveikatos draudimą; sutinka su tuo, kad didesnio masto prevencinė sveikatos priežiūra ir ligų prevencija yra akivaizdi savaime atsiperkanti socialinė investicija, taip pat kalbant apie geresnę vyresnių žmonių sveikatą; |
| --- | --- |

11.

| 12. | suvokia, kad tikėtinos gyvenimo trukmės ilgėjimas ir mažėjanti darbo jėga kelia problemų pensijų sistemų tvarumui ir tinkamumui ir kartų tarpusavio solidarumui; pažymi, kad šiuo atžvilgiu vienu iš prioritetų taip pat turi būti vyrų ir moterų pensijų skirtumo panaikinimas; dar kartą tvirtina, kad geriausias atsakas yra padidinti bendrą užimtumo lygį taikant užimtumo modelius, susijusius su pensijos draudimo padengimu visa apimtimi, ir ypatingą dėmesį skiriant jaunesniajai kartai ir labiausiai nuo darbo rinkos atskirtiems asmenims; mano, kad pensinis amžius, be tikėtinos gyvenimo trukmės, turėtų atspindėti ir kitus veiksnius, kuriuos reikia nustatyti nacionaliniu lygmeniu, įskaitant darbo našumo tendencijas, ekonominės priklausomybės rodiklį ir darbų sunkumo skirtumus; primena investicijų į vyresnių žmonių aktyvumą ir susitarimų, pagal kuriuos pensinio amžiaus sulaukusiems asmenims suteikiama galimybė toliau dirbti pageidaujamu intensyvumu ir kartu gauti pensijos išmokų dalį, jei jie dirba ne visą darbo dieną, svarbą; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina Komisiją atlikti nepriklausomą geriausios patirties analizę, kad padėtų valstybėms narėms apskaičiuoti minimalias pensijas; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rekomenduoja, kad visi darbuotojai turėtų būti apdrausti nuo nedarbo arba darbo ne visą darbo laiką ne savo noru, drauge jiems turėtų būti teikiama pagalba ieškant darbo ir investuojama į jų mokymą (perkvalifikavimą), atsižvelgiant į sąlygas, kurias kiekviena valstybė narė nustatė susitarusi su socialiniais partneriais; primena, kad tinkamos bedarbio pašalpos patobulina derinimo procesą ir todėl produktyvumo atžvilgiu yra naudingos, tuo pačiu metu vaidina svarbų vaidmenį užkertant kelią skurdui ir mažinant skurdą; mano, kad ESTR turėtų rekomenduoti lyginamuosius kokybės standartus nacionalinėms nedarbo draudimo sistemoms, visų pirma kalbant apie jų aprėptį, reikalavimus pasinaudoti teisėmis į išmokas, paramos teikimo trukmės ryšį su darbo paieškos laikotarpio vidurkiu šalyje ir darbo centrų teikiamos paramos kokybę; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia minimalių pajamų sistemų svarbą siekiant išlaikyti žmogaus orumą ir kovoti su skurdu ir socialine atskirtimi, taip pat jų, kaip tam tikros formos socialinių investicijų, suteikiančių žmonėms galimybių dalyvauti visuomenėje, mokytis ir (arba) ieškoti darbo, vaidmenį; ragina Komisiją ir valstybes nares įvertinti minimalių pajamų sistemas Europos Sąjungoje, įskaitant tai, ar šios sistemos padeda namų ūkiams patenkinti savo poreikius; ragina Komisiją ir valstybes nares tuo remiantis įvertinti, kokiais būdais ir kokiomis priemonėmis visose valstybėse narėse būtų galima užtikrinti tinkamas minimalias pajamas visose valstybėse narėse, ir apsvarstyti tolesnius socialinės konvergencijos visoje Europos Sąjungoje rėmimo veiksmus, atsižvelgiant kiekvienos valstybės narės ypatumus ir nacionalinę praktiką bei tradicijas; |
| --- | --- |

15.

| 16. | primygtinai ragina neįgaliųjų teises integruoti į visas socialinių teisių ramsčio sritis, laikantis žmogaus teisėmis grindžiamo požiūrio ir ES bei jos valstybių narių įsipareigojimų pagal Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją (angl. UNCRPD). mano, kad šios nuostatos turėtų apimti bent:






  — | teisę į deramą darbą be kliūčių visapusiškai įtraukioje, atviroje ir prieinamoje darbo aplinkoje ir darbo rinkose; |
| --- | --- | --- |

16.

—

teisę į deramą darbą be kliūčių visapusiškai įtraukioje, atviroje ir prieinamoje darbo aplinkoje ir darbo rinkose;

| — | konkretiems asmeniniams poreikiams pritaikytas paslaugas ir minimalias pajamas, leidžiančias užtikrinti deramą gyvenimo lygį ir socialinę įtrauktį; |
| --- | --- |

—

konkretiems asmeniniams poreikiams pritaikytas paslaugas ir minimalias pajamas, leidžiančias užtikrinti deramą gyvenimo lygį ir socialinę įtrauktį;

| — | laisvo judėjimo užtikrinimą ir paslaugų perkeliamumą visose ES valstybėse narėse; |
| --- | --- |

—

laisvo judėjimo užtikrinimą ir paslaugų perkeliamumą visose ES valstybėse narėse;

| — | įtraukųjį ugdymą ir mokymą, įskaitant tinkamo skaitmeninio raštingumo ugdymą; |
| --- | --- |

—

įtraukųjį ugdymą ir mokymą, įskaitant tinkamo skaitmeninio raštingumo ugdymą;

| — | konkrečias nuostatas dėl neįgaliųjų, ypač protinę ar psichinę negalią turinčių asmenų ar asmenų, pripažintų neveiksniais, apsaugos nuo išnaudojimo ir priverstinio darbo; |
| --- | --- |

—

konkrečias nuostatas dėl neįgaliųjų, ypač protinę ar psichinę negalią turinčių asmenų ar asmenų, pripažintų neveiksniais, apsaugos nuo išnaudojimo ir priverstinio darbo;

| 17. | susirūpinęs pažymi, kad ilgalaikės priežiūros prieinamumas ir įperkamumas tebėra didelė problema visoje Europoje, dėl kurios slaugytojai artimieji yra priversti likti namie ir negali siekti karjeros; apgailestauja dėl dažnų per agentūras pasamdytų arba neoficialiai dirbančių slaugytojų piktnaudžiavimo atvejų; mano, kad galimybė pasinaudoti kokybiškomis ir įperkamomis ilgalaikėmis paslaugomis, įskaitant priežiūrą namuose ir savarankiško gyvenimo sistemas, yra teisė, kuri turėtų būti išsaugota pasitelkus tinkamai kvalifikuotų specialistų, įdarbintų pagal deramas sąlygas, paramą; mano, kad dėl to namų ūkiams, ypač mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams, turėtų būti teikiamos atitinkamos viešosios paslaugos ir parama, kad būtų išvengta apgyvendinimo specialiose globos įstaigose ir skurdo rizikos; pakartoja savo raginimą priimti teisės aktai dėl slaugytojams skirtų priežiūros atostogų, siekiant apriboti poveikį darbo užmokesčiui ir socialinės apsaugos teisėms, kai darbuotojams laikinai reikia rūpintis giminaičiais; ragina Komisiją ir valstybes nares parengti konkretų veiksmų planą šioje srityje, įskaitant vyresnio amžiaus asmenų, neįgaliųjų ir kitų priklausomų asmenų priežiūros paslaugų tikslus, panašius į Barselonos tikslus, ir stebėjimo priemones, kuriomis būtų vertinama kokybė, prieinamumas ir įperkamumas; taip pat ragina geriau dalintis ir pasinaudoti geriausia praktika šioje srityje; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mano, kad vaikų skurdas yra didelė problema, dėl kurios Europa turėtų imtis plataus užmojo veiksmų; pabrėžia, kad teisė naudotis visuotinėmis švietimo, sveikatos priežiūros ir socialinės apsaugos sistemų paslaugomis yra pagrindinė kovos su skurdu, ypač vaikų skurdu, sąlyga; turėdamas mintyje šį tikslą, ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti greitą 2013 m. Rekomendacijos „Investicijos į vaikus. Padėkime išsivaduoti iš nepalankios socialinės padėties“ įgyvendinimą ir visose valstybėse narėse imtis konkrečių veiksmų kuriant vaiko garantijų sistemą, kad kiekvienas vaikas, kuriam šiuo metu kyla skurdo rizika, turėtų galimybę naudotis nemokamomis sveikatos priežiūros, švietimo ir vaikų priežiūros paslaugomis, gyventi deramame būste ir tinkamai maitintis; atkreipia dėmesį į tai, kad būtinas ryšys su programomis, pagal kurias tėvams teikiama parama ir sudaromos galimybės išsivaduoti iš socialinės atskirties ir integruotis į darbo rinką; pripažįsta, kad šioms politikos priemonėms įgyvendinti reikės tinkamo finansavimo nacionaliniu lygmeniu ir paramos iš Europos struktūrinių ir investicijų fondų; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina valstybes nares užtikrinti teisę į tinkamą būstą visiems suteikiant galimybę apsirūpinti tinkamo dydžio kokybišku ir įperkamu būstu, užkirsti kelią benamystei ir ją mažinti siekiant laipsniškai panaikinti; ragina priimti teisės aktus ir (arba) prireikus kitas priemones, kad būtų užtikrintos asmenų, kuriems labiausiai to reikia, įskaitant, žinoma, benamius asmenis ir šeimas, galimybės gauti socialinį būstą ar atitinkamą paramą apsirūpinant būstu ir kad pažeidžiami asmenys ir skurstantys namų ūkiai būtų apsaugoti nuo iškeldinimo arba kad jiems būtų siūlomas tinkamas alternatyvus būstas; ragina kartu su aprūpinimu būstu teikti atitinkamas socialines paslaugas, kuriomis remiama socialinė ir ekonominė įtrauktis; ragina imtis veiksmingų priemonių siekiant padėti mažas pajamas gaunantiems jauniems žmonėms sukurti savo namų ūkius; pabrėžia, kad investicijos į efektyviai energiją naudojantį socialinį būstą yra naudingos ir darbo vietų, aplinkos, energijos nepritekliaus mažinimo ir socialinių teisių įgyvendinimo požiūriu; ragina geriau pasinaudoti Europos finansinėmis priemonėmis, siekiant paremti miesto būstų atnaujinimą ir įperkamų, prieinamų ir efektyviai energiją naudojančių būstų pasiūlą, ir skatinti plėtoti socialinį būstą tuose regionuose, kuriuose jis yra nepakankamai išvystytas; ragina panaikinti visų rūšių skurdo kriminalizavimą, pvz., neteisingą baudimą už benamystę ar kitokį materialinį nepriteklių; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina imtis tinkamų priemonių, įskaitant teisėkūros patobulinimų, jei atlikus vertinimą paaiškėjo, kad jie būtini, siekiant užtikrinti galimybes visiems naudotis geros kokybės ir įperkamomis visuotinės svarbos socialinėmis paslaugomis ir kitomis pagrindinėmis visuotinės svarbos paslaugomis, tokiomis kaip vandentiekos, atliekų tvarkymo, švietimo, sveikatos priežiūros, elektroninių ryšių, didelės spartos plačiajuosčio interneto, energetikos, viešojo transporto ir finansinių paslaugų; atkreipia dėmesį į svarbų tinkamus išteklius ir personalą turinčių viešojo sektoriaus paslaugų teikėjų, socialinių įmonių ir ne pelno organizacijų vaidmenį šiame kontekste, atsižvelgiant į tai, kad jų pirminis tikslas – teigiamas poveikis visuomenei; be to, atkreipia dėmesį į svarbų socialinės ekonomikos įmonių vaidmenį teikiant šias paslaugas ir užtikrinant labiau įtraukią darbo rinką; ragina panaikinti esamus teisinius neaiškumus, kuriuos patiria viešosios valdžios institucijos finansuodamos visuotinės svarbos socialines paslaugas; pritaria socialinių kriterijų taikymui vykdant viešuosius pirkimus; primena, kad kaimo vietovėms ypač reikalinga nuolatinė parama siekiant modernizuoti infrastruktūrą ir užtikrinti ekonomikos dinamiškumą; be to, atkreipia dėmesį į finansinio švietimo svarbą, nes taip padeda išvengti pernelyg didelio namų ūkių įsiskolinimo, taip pat svarbi teisinė pagalba ir kiti skolininkų apsaugos nuo plėšrūniškos veiklos ir paramos mechanizmai, kurie jiems suteikia antrą šansą; |
| --- | --- |

20.

Lygios galimybės ir galimybė įsidarbinti

| 21. | mano, kad mūsų vis labiau skaitmeninimo paveiktame pasaulyje menkus įgūdžius turintys asmenys ne tik turi mažesnes galimybes įsidarbinti, bet ir yra mažiau apsaugoti nuo ilgalaikio nedarbo bei susiduria su didesniais sunkumais siekdami galimybės naudotis paslaugomis ir visapusiškai dalyvauti visuomenės gyvenime, o tokia padėtis yra kenkia ne tik konkrečiam asmeniui, bet ir sukelia dideles išlaidas ekonomikai ir visai visuomenei; todėl remia Įgūdžių garantijos iniciatyvą kaip naują visuotinę teisę, taikomą visą gyvenimą, įgyti pagrindinių įgūdžių 21-ajam amžiui, įskaitant raštingumą, gebėjimą skaičiuoti, skaitmeninį ir žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumą, kritinį mąstymą, socialinius įgūdžius ir atitinkamus gebėjimus, kurių reikia žaliajai ir žiedinei ekonomikai, atsižvelgiant į besiformuojančias pramonės šakas ir pagrindinius augimo sektorius ir užtikrinant visapusišką pagalbą nepalankioje padėtyje esantiems žmonėms, įskaitant neįgaliuosius, prieglobsčio prašytojus, ilgalaikius bedarbius ir nepakankamai atstovaujamas grupes; pabrėžia, kad švietimo sistemos turėtų būti įtraukios, teikti visiems gyventojams geros kokybės švietimo paslaugas, suteikti žmonėms galimybę tapti aktyviais Europos piliečiais ir parengti juos tam, kad jie galėtų visą gyvenimą mokytis ir prisitaikyti prie visuomenės ir darbo rinkos poreikių; mano, kad XXI amžiaus Europoje vidurinis išsilavinimas turėtų būti privalomas ir kad turi būti vykdomos atitinkamos programos, kad visiems jaunuoliams, metusiems pradinę ar vidurinę mokyklą, būtų suteikta nauja galimybė; mano, kad Įgūdžių garantija turėtų būti susijusi su individualizuotu mokymosi poreikių vertinimu, kokybiško mokymosi pasiūlymu, taip pat sistemingu įgytų įgūdžių ir gebėjimų patvirtinimu, kad jie galėtų būti lengviau pripažinti darbo rinkoje; atkreipia dėmesį į tai, kad reikia užtikrinti visuotinę prieigą prie plačiajuosčio ryšio, kad būtų sudarytos sąlygos skaitmeniniam raštingumui ugdyti; pabrėžia, kad Įgūdžių garantija yra svarbi socialinė investicija, kuriai būtinas tinkamas įgyvendinimas ir atitinkamas finansavimas, taip pat remiant Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšomis; |
| --- | --- |

21.

| 22. | yra susirūpinęs dėl to, kad daugelio darbuotojų socialinė ir ekonominė padėtis tampa vis labiau neaiški ir pablogėjo darbo sąlygos; pripažįsta, kad daugelis darbuotojų, užimtų pagal nestandartines užimtumo formas, susiduria su sunkumais naudodamiesi savo teisėmis darbe arba kalbant apie galimybes gauti socialinės apsaugos išmokas, ir kad su šia problema neproporcingai susiduria moterys ir migrantai; ragina Komisiją atidžiai stebėti Direktyvos dėl darbo pagal terminuotas sutartis, Direktyvos dėl darbo ne visą darbo dieną ir Direktyvos dėl darbo per laikinojo įdarbinimo įmones įgyvendinimą ir vykdymą; ragina Komisiją ir valstybes nares imtis priemonių siekiant pagerinti įvairiose srityse įgytų socialinių teisių perkeliamumą; veiklą; pabrėžia, kad svarbu užtikrinti pakankamus pajėgumus ir teikti tinkamą socialinę apsaugą valstybių narių lygmeniu žmonėms, užimtiems pagal visas užimtumo formas, standartiniuose ir nestandartiniuose darbo santykiuose, taip pat savarankiškai dirbantiems asmenims; ragina Komisiją šiuo klausimu parengti rekomendaciją; visų pirma mano, kad:






  a) | Valstybės narės turėtų taip organizuoti socialinio draudimo sistemas, kad visi žmonės, dirbantys visų formų darbą, visų formų darbo santykių pagrindu ir visų formų savarankišką darbą dirbantys asmenys galėtų kaupti teises į išmokas, užtikrinančias stabilias pajamas tokiais atvejais kaip nedarbas, priverstinis darbas ne visą darbo laiką, sveikatos problemos ar karjeros pertraukos dėl vaiko auginimo, kitų šeimos narių priežiūros ar mokymosi priežasčių; |
| --- | --- | --- |

22.

a)

Valstybės narės turėtų taip organizuoti socialinio draudimo sistemas, kad visi žmonės, dirbantys visų formų darbą, visų formų darbo santykių pagrindu ir visų formų savarankišką darbą dirbantys asmenys galėtų kaupti teises į išmokas, užtikrinančias stabilias pajamas tokiais atvejais kaip nedarbas, priverstinis darbas ne visą darbo laiką, sveikatos problemos ar karjeros pertraukos dėl vaiko auginimo, kitų šeimos narių priežiūros ar mokymosi priežasčių;

| b) | nuo pat darbo pradžios visiems žmonėms, dirbantiems pagal visas užimtumo, darbo santykių ir savarankiško darbo formas, turėtų būti sukurta asmeninė darbuotojo paskyra, lengvai prieinama per asmeninį kontaktą ir elektroninėmis priemonėmis, tinkamai atsižvelgiant į neįgalių asmenų poreikius, kurioje jie galėtų susipažinti su jų sukauptomis socialinėmis išmokomis ir kitas socialinėmis teisėmis, įskaitant teisę į mokymąsi visą gyvenimą, ir kur jie galėtų sužinoti apie minėtų teisių ir išmokų perkeliamumą tarp šalių, jei taikoma; tokios asmeninės darbuotojo paskyros turėtų būti kuriamos ekonomiškai efektyviu būdu ir tinkamai užtikrinant duomenų apsaugą; |
| --- | --- |

b)

nuo pat darbo pradžios visiems žmonėms, dirbantiems pagal visas užimtumo, darbo santykių ir savarankiško darbo formas, turėtų būti sukurta asmeninė darbuotojo paskyra, lengvai prieinama per asmeninį kontaktą ir elektroninėmis priemonėmis, tinkamai atsižvelgiant į neįgalių asmenų poreikius, kurioje jie galėtų susipažinti su jų sukauptomis socialinėmis išmokomis ir kitas socialinėmis teisėmis, įskaitant teisę į mokymąsi visą gyvenimą, ir kur jie galėtų sužinoti apie minėtų teisių ir išmokų perkeliamumą tarp šalių, jei taikoma; tokios asmeninės darbuotojo paskyros turėtų būti kuriamos ekonomiškai efektyviu būdu ir tinkamai užtikrinant duomenų apsaugą;

| c) | skaitmeninės platformos ir kiti tarpininkai turėtų būti įpareigoti pranešti kompetentingoms institucijoms apie visą darbą, pradėtą pasitelkiant juos, kad visiems darbuotojams būtų užtikrintos tinkamos įmokos ir apsauga pagal socialinio ir sveikatos draudimo sistemą; |
| --- | --- |

c)

skaitmeninės platformos ir kiti tarpininkai turėtų būti įpareigoti pranešti kompetentingoms institucijoms apie visą darbą, pradėtą pasitelkiant juos, kad visiems darbuotojams būtų užtikrintos tinkamos įmokos ir apsauga pagal socialinio ir sveikatos draudimo sistemą;

| 23. | pabrėžia, kad profesinės veiklos keitimui reikia atitinkamų investicijų į viešųjų užimtumo tarnybų institucinius gebėjimus ir investicijų siekiant kuo anksčiau teikti pagalbą, kai asmenys ieško darbo ar kelia kvalifikaciją; laikosi nuomonės, kad aktyvi užimtumo politika, pvz., mokymai ir parama įsidarbinant, yra naudinga priemonė siekiant į darbo rinką reintegruoti bedarbius, neatsižvelgiant į amžių; primena naudingą vaidmenį, kurį atlieka Europos socialinis fondas visoje Europoje remiant aktyvią darbo rinkos politiką, ir Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas, kurio lėšomis regioninių ekonominių sukrėtimų ir didelio masto priverstinio nedarbo atvejais remiamas perkvalifikavimas ir grįžimas į darbą; be to, primena svarbų socialinės apsaugos sistemų vaidmenį remiant saugius perėjimus; pabrėžia, kad turėtų būti užtikrintas karjeros ir gyvenimo ciklo laikotarpiu sukauptų teisių gauti socialines išmokas išlaikymas ir perkeliamumas, kad būtų palengvintas darbo vietos ir profesinės veiklos keitimas; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pabrėžia, kad aktyvi užimtumo politika reiškia valstybės paramą plėtojant sektorius, turinčius didelį darbo vietų kūrimo potencialą, o daugelyje šalių reikia plėsti valstybinių užimtumo tarnybų vaidmenį ir užtikrinti, kad jos turėtų pakankamai pajėgumų tiesioginiams ryšiams su įmonėmis nustatyti, kad perkvalifikavimas ir kitokia pagalba būtų teikiama darbo ieškantiems asmenims, atsižvelgiant į darbo ieškančio asmens profilį ir vietos ekonomikos poreikius; ragina visapusiškai įgyvendinti Jaunimo garantijų iniciatyvą apimant visus jaunesnius nei 30 metų asmenis, ypatingą dėmesį skiriant kokybiškiems pasiūlymams ir veiksmingam informuojamajam darbui su visais nesimokančiais ir nedirbančiais (NEET) jaunuoliais, ir Tarybos rekomendaciją dėl ilgalaikių bedarbių, be kita ko, plėtojant būtinas papildomas priemones, kuriomis užtikrinamas minėtų priemonių prieinamumas asmenims, kuriems reikia paramos; pabrėžia, kad reikia atkreipti dėmesį į vyresnio amžiaus darbuotojų ir darbo ieškančių asmenų poreikius ir skatinti bendradarbiavimą tarp jaunesnių ir vyresnio amžiaus darbuotojų; pabrėžia, kad šios politinės priemonės kaip svarbios struktūrinės reformos ir socialinės investicijos reikalauja atitinkamo finansavimo tiek Europos, tiek nacionaliniu lygmeniu, taip pat iš Europos socialinio fondo, pagal Jaunimo užimtumo iniciatyvą ir (arba) kitas priemones; |
| --- | --- |

24.

| 25. | primena, kad moterims kyla didesnis pavojus atsidurti nestabiliame ir prastai apmokamame darbe ir patirti karjeros pertraukas, o tai turi įtakos visam jų gyvenimui; mano, kad siekiant panaikinti nuolatinę diskriminaciją būtina nedelsiant padaryti esminę pažangą lyčių lygybės ir profesinio bei asmeninio gyvenimo pusiausvyros srityse; laukia Komisijos pasiūlymo šioje srityje, kaip nurodyta jo 2017 m. darbo programoje, visų pirma:






  a) | turėtų būti sustiprinti galiojantys mechanizmai, kuriais užtikrinamas vienodas požiūris į vyrus ir moteris, panaikinti vyrų ir moterų darbo užmokesčio ir pensijų skirtumai ir sumažinta profesinė segregacija; šiuo tikslu reikėtų vykdyti Direktyvos 2006/54/EB įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo stebėseną, o prireikus ją reikėtų persvarstyti; Europos lyčių lygybės paktas (2011–2020 m.) ir „Strateginė veikla siekiant lyčių lygybės 2016–2019 m.“ turėtų būti toliau įgyvendinami, taip pat turėtų būti rengiamos metinės lyčių lygybės ataskaitos; |
| --- | --- | --- |

25.

a)

turėtų būti sustiprinti galiojantys mechanizmai, kuriais užtikrinamas vienodas požiūris į vyrus ir moteris, panaikinti vyrų ir moterų darbo užmokesčio ir pensijų skirtumai ir sumažinta profesinė segregacija; šiuo tikslu reikėtų vykdyti Direktyvos 2006/54/EB įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo stebėseną, o prireikus ją reikėtų persvarstyti; Europos lyčių lygybės paktas (2011–2020 m.) ir „Strateginė veikla siekiant lyčių lygybės 2016–2019 m.“ turėtų būti toliau įgyvendinami, taip pat turėtų būti rengiamos metinės lyčių lygybės ataskaitos;

| b) | reikalingos naujos veiksmingos nacionalinės ir Europos lygmens priemonės, leisiančios derinti profesinį, asmeninį ir šeimos gyvenimą, įskaitant pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų dėl motinystės atostogų, tėvystės atostogų, vaiko priežiūros atostogų, slaugytojų atostogų, galimybės gauti kokybiškas sveikatos priežiūros paslaugas ir lankstų darbo grafiką; reikėtų skatinti, kad atostogas vienodai imtų visų kategorijų darbuotojai vyrai ir moterys, siekiant pagerinti moterų galimybes patekti į darbo rinką ir įsitvirtinti joje, stiprinti tėvo vaidmenį auklėjant vaikus ir sudaryti tinkamas sąlygas profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrai; Komisiją taip pat turėtų padėti valstybės narėms dalytis gerąja patirtimi šioje srityje ir ją perimti; |
| --- | --- |

b)

reikalingos naujos veiksmingos nacionalinės ir Europos lygmens priemonės, leisiančios derinti profesinį, asmeninį ir šeimos gyvenimą, įskaitant pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų dėl motinystės atostogų, tėvystės atostogų, vaiko priežiūros atostogų, slaugytojų atostogų, galimybės gauti kokybiškas sveikatos priežiūros paslaugas ir lankstų darbo grafiką; reikėtų skatinti, kad atostogas vienodai imtų visų kategorijų darbuotojai vyrai ir moterys, siekiant pagerinti moterų galimybes patekti į darbo rinką ir įsitvirtinti joje, stiprinti tėvo vaidmenį auklėjant vaikus ir sudaryti tinkamas sąlygas profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrai; Komisiją taip pat turėtų padėti valstybės narėms dalytis gerąja patirtimi šioje srityje ir ją perimti;

| 26. | primena, kad pagal ES pagrindinių teisių chartiją draudžiama bet kokia diskriminacija – dėl asmens lyties, rasės, odos spalvos, etninės ar socialinės kilmės, genetinių bruožų, kalbos, religijos ar tikėjimo, politinių ar kitokių pažiūrų, priklausymo tautinei mažumai, turtinės padėties, gimimo, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos; mano, kad visi žmonės turėtų visą gyvenimą naudotis vienodomis galimybėmis, taip pat ieškodami darbo ir dirbdami; pabrėžia, kad reikia tinkamai įgyvendinti Užimtumo lygybės direktyvą 2000/78/EB ir Rasinės lygybės direktyvą 2000/43/EB; primygtinai ragina valstybes nares dėti daugiau pastangų įgyvendinant, o Komisiją ragina įvertinti esamų priemonių, kuriomis siekiama užtikrinti nediskriminavimą ir lygias galimybes, taip pat stiprinti nepakankamai atstovaujamų grupių dalyvavimą darbo rinkoje ir socialinę integraciją, vykdymo užtikrinimą; ragina Komisiją prireikus pasiūlyti naujų konkrečių rekomendacijų ar kitų priemonių šiuo atžvilgiu; primena, kad Vienodo požiūrio direktyva, kuri buvo pasiūlyta 2008 m. ir vis dar nepriimta, – tai trūkstantis elementas teisės aktų dėl nediskriminavimo sistemoje; atkreipia dėmesį į ES ir nacionaliniu lygmeniu sukauptą teismų praktiką, kurioje nurodyta, kad ES ir nacionalinės teisės aktuose turėtų būti nustatyta pareiga sudaryti tinkamas sąlygas, kad būtų išvengta bet kokios diskriminacijos, su sąlyga, kad dėl to darbdaviams arba paslaugų teikėjams nebūtų užkraunama neproporcingai didelė našta; ragina Komisiją stebėti valstybių narių teisines sistemas ir politiką pagal taikytinus ES teisės aktus, kad būtų galima užtikrinti integraciją, vienodą požiūrį ir deramas darbo sąlygas visiems žmonėms, turintiems pabėgėlio statusą; pabrėžia, kad visiems nuo išnaudojimo ir diskriminacijos nukentėjusiems asmenims turėtų būti užtikrinta teisė kreiptis į teismą ir teisė į apsaugą; |
| --- | --- |

26.

Darbo jėgos judumas

| 27. | pabrėžia, kad laisvas darbuotojų judėjimas yra vienas iš didžiausių ES laimėjimų ir vidaus rinkos kertinis akmuo, kurios atlieka svarbų vaidmenį didinant konvergenciją ir integraciją tarp valstybių narių; pabrėžia, kad darbo jėgos judumas ES yra teisė, kurios įgyvendinimas turi būti remiamas, be kita ko, taikant sklandžiai veikiančią socialinės apsaugos koordinavimo sistemą; ragina tinkamai įgyvendinti ES darbuotojų judumo ir tarpvalstybinio paslaugų teikimo taisykles ir užtikrinti jų vykdymą; be to, ragina remti darbo jėgos judumą siūlant tinkamą kalbų mokymą visuose švietimo lygmenyse, pagerinti švietimo sistemų palyginamumą ir profesinės kvalifikacijos pripažinimą, teikiant lengvai prieinamą informaciją apie mobiliųjų darbuotojų teises ir pareigas, ir taikant priemones, kuriomis užtikrinamos tinkamos darbo sąlygos ir veiksmingas valstybinių užimtumo tarnybų bendradarbiavimas visoje Europoje; atkreipia dėmesį į tai, kad judumas neturėtų būti nepakankamų galimybių gauti darbą ir nepakankamos socialinės apsaugos darbuotojų kilmės regionuose rezultatu, nes užsitęsęs darbo jėgos nutekėjimas gali trukdyti ekonomikos konvergenciją; todėl atkreipia dėmesį į sanglaudos politikos ir kitų priemonių, kuriomis siekiama teritoriniu požiūriu subalansuoto ekonomikos vystymosi, svarbą; mano, kad darbo jėgos judumu neturėtų būti piktnaudžiaujama siekiant pakenkti priimančiųjų šalių socialiniams standartams dėl sukčiavimo ar apeinant teisės aktus; pabrėžia, kad mobilūs darbuotojai paprastai teigiamai prisideda prie priimančiųjų šalių valstybės biudžetų; ragina skirti pakankamai investicijų į viešąsias paslaugas vietovėse, kuriose auga gyventojų skaičius, ir atkreipia dėmesį į paramą, kurią gali teikti Europos socialinis fondas šiuo tikslu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina ES ir valstybes nares atsižvelgti į socialinį judumo poveikį vis didesniam skaičiui tarpvalstybinių šeimų, pavyzdžiui, suteikiant atostogas kitoje šalyje esančio šeimos nario priežiūrai ir užtikrinant švietimo sistemų perkeliamumą ir palyginamumą kalbant apie mokyklinio amžiaus vaikų judumą; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ragina valstybes nares darbdaviams nustatyti pareigą pateikti darbo sutartį ES mobilių piliečių suprantama kalba, kad darbuotojai suprastų darbo sutartį; |
| --- | --- |

29.

Priemonių rengimas norint pasiekti praktinius rezultatus

| 30. | ragina Komisiją remtis viešų konsultacijų rezultatais ir ES institucijų požiūriu, pasiūlant aiškias veiksmų gaires dėl konkrečių priemonių, kaip visapusiškai praktiškai įgyvendinti Europos socialinių teisių ramstį ir visapusiškai vykdyti Sutarčių socialinius tikslus; atkreipia dėmesį į tai, kad, siekiant apsaugoti pagrindines socialines teises, formuojant ES politiką ir vykdant ES institucijų veiksmus turėtų būti tinkamai taikomos nuostatos, pvz., SESV 8, 9 ir 10 straipsnių nuostatos, be kita ko, atliekant socialinio poveikio vertinimus; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ragina peržiūrint Sutartis į jas įtraukti socialinį protokolą, kad būtų sustiprintos su ekonominėmis laisvėmis susijusios pagrindinės socialinės teisės; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina valstybes nares pasirašyti ir ratifikuoti peržiūrėtą Europos socialinę chartiją ir Europos socialinės apsaugos konvenciją (ETS Nr. 78); ragina Komisiją išnagrinėti, kokių veiksmų reikia, kad Europos Sąjunga prisijungtų prie peržiūrėtos chartijos, ir pasiūlyti laikotarpį šiam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina Komisiją įtraukti lyčių aspekto integravimą kaip sudedamąja Europos socialinių teisių ramsčio dalį, o į pagrindinių teisių laikymosi vertinimą įtraukti sistemingus poveikio lytims vertinimus; |
| --- | --- |

33.

| 34. | yra susirūpinęs dėl neigiamo besitęsiančios ekonomikos krizės, kurią Europa patyrė pirmojoje šio dešimtmečio pusėje ir kuri kai kurias šalis ir regionus paveikė labiau, nei kitus, poveikio; mano, kad ekonominės ir socialinės konvergencijos, kuria siekiama aukštesnių standartų, tikslas turėtų būti paremtas tikslų rinkiniu, grindžiamu strategija „Europa 2020“ ir darnaus vystymosi tikslais, kuriais būtų galima vadovautis koordinuojant ES ekonominę, užimtumo ir socialinę politiką ir kurie veiktų kaip orientyras euro zonoje, kur ypatingą dėmesį reikia skirti ekonominei ir socialinei konvergencijai, kuria siekiama aukštesnių standartų; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atkreipia dėmesį į tai, kad sąsają tarp socialinių sąlygų ir ekonominės veiklos rezultatų yra abipusė; ragina, kad rengiant konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas ir euro zonai skirtas rekomendacijas, taip pat taikant ES priemones būtų tiesiogiai ir skaidriai atsižvelgiama į strategijos „Europa 2020“ tikslus, į esamą pagrindinių užimtumo ir socialinių rodiklių suvestinę, bendra užimtumo ataskaitą ir galimą naująjį konvergencijos kodeksą; mano, kad šiuo tikslu taip pat turėtų būti tvirčiau įgyvendinamos Europos užimtumo strategijos priemonės ir socialinis atvirasis koordinavimo metodas; primygtinai ragina suteikti svaresnį vaidmenį makroekonominiam dialogui su socialiniais partneriais Europos lygmeniu rengiant ekonominės politikos priemonių derinį; mano, kad makroekonominė ir socialinė priežiūra yra itin svarbi siekiant užtikrinti, kad ekonominis disbalansas nebus mažinamas užimtumo ir socialinės padėties sąskaita ir neleisti lenktyniauti, kas nustatys mažiausius socialinius standartus ES; pakartoja savo raginimą parengti Europos reformų ir investicijų darbotvarkę, kuria būtų siekiama stiprinti augimo galimybes, grindžiamas kokybiškomis darbo vietomis ir produktyvumu, skatinti sąžiningas, tvirtas, efektyvias ir tvarias socialinės paramos sistemas ir skatinti tvarų valstybių narių ekonomikos perėjimą prie efektyvesnio išteklių naudojimo; |
| --- | --- |

35.

| 36. | mano, kad moterų dalyvavimo darbo rinkoje ir jų ekonominio nepriklausomumo skatinimas nepaprastai svarbus tam, kad būtų pasiektas strategijos „Europa 2020“ tikslas iki 75 proc. padidinti visų gyventojų užimtumo rodiklį, ir kad tai paskatintų augti BVP; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares stiprinti politiką ir didinti investicijas, kuriomis remiamas moterų įdarbinimas kokybiškose darbo vietose, ypač tuose sektoriuose ir pareigose, kuriuose moterų yra per mažai, pavyzdžiui, mokslo, technologijų, inžinerijos ir matematikos, taip pat žaliosios ekonomikos sektoriuose ar aukščiausios vadovybės pareigose visuose sektoriuose; |
| --- | --- |

36.

| 37. | atkreipia dėmesį į tai, kad moterys ir mergaitės patiria neproporcingą skurdo ir socialinės atskirties poveikį, ir ragina suteikti atnaujintą politinį postūmį plataus užmojo Europos kovos su skurdu strategijai, taip pat iš naujo įsipareigoti pasiekti 2020 m. Europos kovos su skurdu tikslus; primygtinai ragina valstybes nares išdėstyti išsamius nacionalinius strateginius kovos su skurdu planus, o Komisiją – pabrėžti skurdo mažinimą Europos semestro procese; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ragina valstybes nares ir Komisiją toliau dirbti siekiant užtikrinti tinkamo lygio socialines investicijas, kurios yra būtinos visuomenės sanglaudai ir turi akivaizdų teigiamą poveikį ekonomikos augimui trumpuoju ir ilguoju laikotarpiu (pvz., vaikų priežiūros, švietimo, Jaunimo garantijų iniciatyvą, ir Įgūdžių garantijos iniciatyva); mano, kad, vertinant viešųjų išlaidų kokybę, taip pat turėtų būti atsižvelgta į šį susirūpinimą; |
| --- | --- |

38.

| 39. | primena savo raginimą rengti bendrus įvairios sudėties Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų tarybos ir Ekonomikos ir finansų reikalų tarybos posėdžius siekiant skatinti geriau koordinuojamas socialinės ir ekonominės politikos priemones, taip pat rengti reguliarius euro zonos darbo ir socialinių reikalų ministrų posėdžius, kurie padėtų gerinti politikos koordinavimą euro zonoje ir tinkamai mažinti socialinį disbalansą; |
| --- | --- |

39.

| 40. | atkreipia dėmesį į tai, kad šiuolaikiniai reiškiniai – viena vertus, daug kapitalo reikalaujanti gamyba, svarbus nematerialiojo turto įnašas į pridėtinė vertės kūrimą, o, kita vertus, didelės nelygybės, nedarbas ir nuolat didėjantis netipinis užimtumas bei mažėjanti darbo užmokesčio dalis bendrose pajamose – reikalauja padidinti finansinę bazę finansuojant socialinės paramos sistemas, laikantis mokesčių neutralumo, kad visiems būtų užtikrinta derama socialinė apsauga ir kokybiškos paslaugos; mano, kad tai turėtų būti daroma visų pirma pereinant prie
  kitų
  mokestinių pajamų šaltinių; ragina valstybes nares įvertinti savo poreikius šioje srityje; primena, kad teisių į socialinį draudimą kaupimas dirbant yra svarbus deramo darbo aspektas ir juo ženkliai prisidedama prie ekonominio ir socialinio stabilumo; vis dėlto pažymi, kad dabartinį darbo jėgos mokesčių pleištą galima sumažinti užtikrinant nacionalinių socialinės apsaugos sistemų tvarumą ir tinkamumą; taip pat pabrėžia, kad kova su mokesčių slėpimu ir vengimu labai svarbi siekiant užtikrinti pakankamą viešojo sektoriaus investicijų lygį ir socialinės paramos sistemų tvarumą; |
| --- | --- |

40.

| 41. | mano, kad Europos socialinių teisių ramstis gali būti patikimas tik jei kartu pateikiamas atitinkamas finansavimas nacionaliniu ir Europos lygmeniu, užtikrinant, kad valstybės narės galėtų siekti bendrai sutartų tikslų; pakartoja savo raginimą paspartinti atitinkamų veiklos programų įgyvendinimą ir prireikus persvarstyti 2014–2020 m. DFP siekiant patenkinti padidėjusius poreikius; ypač ragina toliau stiprinti Jaunimo užimtumo iniciatyvą ir imtis tolesnių veiksmų siekiant užtikrinti lengvesnę prieigą prie Europos socialinio fondo (ESF), Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) ir Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondo (EPLSAF) ir visapusišką naudojimąsi jais; mano, kad šios finansinės priemonės turėtų ir toliau būti prieinamos visoms valstybėms narėms ir turi būti sustiprintos pagal poreikius, įskaitant poreikius, susijusius su švietimu ir mokymu, Įgūdžių garantijos iniciatyva, vaikų skurdu ir naujais nenumatytais uždaviniais, kaip antai pabėgėlių integravimu į darbo rinką; mano, kad turi būti išlaikyta taisyklė, pagal kurią 20 proc. nacionalinių ESF paketų skiriami kovai su skurdu ir socialine atskirtimi; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ragina ES toliau remti institucinių gebėjimų stiprinimą, pvz., kalbant apie socialinį dialogą, Europos valstybinių užimtumo tarnybų tinklą, elektroninius socialinės apsaugos informacijos mainus ir kovos su nedeklaruojamu darbu platformą, kuri galėtų ilgainiui tapti Europos darbo inspekcijų sistema; šiomis aplinkybėmis atkreipia dėmesį į Europos Sąjungos užimtumo ir socialinių inovacijų programą (EaSI) ir Europos socialinio fondo (ESF) paramos svarbą atitinkamų gebėjimų stiprinimui nacionaliniu lygmeniu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ragina Komisiją ir EIB grupę toliau plėtoti Investicijų planą Europai, siekiant didinti investicijas į ekonomikos atsigavimą, kokybiškų darbo vietų kūrimą, tvarų vystymąsi ir socialines investicijas į dabartinius ir būsimus žmonių gebėjimus dalyvauti darbo rinkoje; |
| --- | --- |

43.

| 44. | mano, kad socialinis ekonominio koregavimo poveikis euro zonoje galėtų būti sušvelnintas, o ekonominė ir socialinė konvergencija, kuria siekiama aukštesnių standartų, galėtų būti sustiprinta užtikrinant tinkamą finansavimą, kad būtų išvengta tolesnio padėties blogėjimo kalbant apie nelygybę ir valstybių narių augimo potencialą, taip pat siekiant išspręsti didelių makroekonominių sukrėtimų problemą, kartu didinant konkurencingumą ir valstybių narių ekonomikos stabilumą; todėl ragina Komisiją, Tarybą ir kitas atitinkamas įstaigas spręsti šį klausimą vykstant tolesnėms diskusijoms; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ragina Komisiją pateikti savo pasiūlymus dėl Europos socialinių teisių ramsčio kartu su paskelbtos Baltosios knygos dėl būsimos ES ir EPS paviešinimu; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ragina Komisiją, Europos išorės veiksmų tarnybą ir valstybes nares vykdant išorės veiksmus užtikrinti jų suderinamumą su Europos socialinių teisių ramsčiu, visų pirma skatinant įgyvendinti Jungtinių Tautų konvencijas, darnaus vystymosi tikslus, TDO konvencijas, atitinkamas Didžiojo dvidešimtuko (G 20) išvadas, susijusias Europos Tarybos konvencijas ir ES prekybos susitarimus ir strategines partnerystes; |
| --- | --- |

46.

| 47. | mano, kad ESTR turėtų būti priimtas 2017 m. kaip Parlamento, Komisijos ir Europos Vadovų Tarybos susitarimas, apimantis socialinius partnerius ir pilietinę visuomenę aukščiausiuoju lygmeniu, ir jame turėtų būti aiškus įgyvendinimo veiksmų planas; prašo Komisijos pasiūlyti mechanizmus, kaip būtų galima įgyvendinant ESTR tinkamai įtraukti visus atitinkamus suinteresuotuosius subjektus visais susijusiais lygmenimis; |
| --- | --- |

47.

o

o o

| 48. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių parlamentams. |
| --- | --- |

48.

---

(1)  OL L 68, 2010 3 18, p. 13.

(2)  OL L 307, 2008 11 18, p. 11.

(3)  OL L 59, 2013 3 2, p. 5.

(4)  2000 m. lapkričio 27 d. Tarybos direktyva 2000/78/EB, nustatanti vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendruosius pagrindus (OL L 303, 2000 12 2, p. 16).

(5)  1991 m. spalio 14 d. Tarybos direktyva 91/533/EEB dėl darbdavio pareigos informuoti darbuotojus apie galiojančias sutarties arba darbo santykių sąlygas (OL L 288, 1991 10 18, p. 32).

(6)  1999 m. birželio 28 d. Tarybos direktyva 1999/70/EB dėl Europos profesinių sąjungų konfederacijos (ETUC), Europos pramonės ir darbdavių konfederacijų sąjungos (UNICE) ir Europos įmonių, kuriose dalyvauja valstybė, centro (CEEP) bendrojo susitarimo dėl darbo pagal terminuotas darbo sutartis (OL L 175, 1999 7 10, p. 43).

(7)  2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/104/EB dėl darbo per laikinojo įdarbinimo įmones (OL L 327, 2008 12 5, p. 9).

(8)  1997 m. gruodžio 15 d. Tarybos direktyva 97/81/EB dėl Bendrojo susitarimo dėl darbo ne visą darbo dieną, kurį sudarė Europos pramonės ir darbdavių konfederacijų sąjunga (UNICE), Europos įmonių, kuriose dalyvauja valstybė, centras (CEEP) ir Europos profesinių sąjungų konfederacija (ETUC). Priedas „Bendrasis susitarimas dėl darbo ne visą darbo dieną“ (OL L 14, 1998 1 20, p. 9).

(9)  2000 m. birželio 29 d. Tarybos direktyva 2000/43/EB, įgyvendinanti vienodo požiūrio principą asmenims nepriklausomai nuo jų rasės arba etninės priklausomybės (OL L 180, 2000 7 19, p. 22).

(10)  OL C 13, 2016 1 15, p. 40.

(11)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0312.

(12)  OL C 440, 2015 12 30, p. 23.

(13)  OL C 353, 2016 9 27, p. 39.

(14)  OL C 482, 2016 12 23, p. 141.

(15)  OL C 407, 2016 11 4, p. 2.

(16)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0351.

(17)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0401.

(18)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0411.

(19)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0136.

(20)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0318.

(21)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0346.

(22)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0338.

(23)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0377.

(24)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0321.

(25)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0008.

(26)  OL C 419, 2015 12 16, p. 5.

(27)  Priimti tekstai, P7_TA(2010)0085, P7_TA(2010)0312, P7_TA(2011)0092, P7_TA(2013)0545, P7_TA(2013)0594, P8_TA(2015)0095.

(28)  ES užimtumo ir socialinės padėties ketvirčio apžvalga (2016 m. ruduo). Europos Komisija.

---

| 10.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 242/41 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 242/41

---

P8_TA(2017)0011

Su ES muitinės kodekso įgyvendinimu susijusių problemų sprendimas

2017 m. sausio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl su ES muitinės kodekso įgyvendinimu susijusių problemų sprendimo (2016/3024(RSP))

(2018/C 242/06)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas (1), ir susijusį deleguotąjį aktą (2015 m. liepos 28 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2015/2446 (2)), įgyvendinimo aktą (2015 m. lapkričio 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/2447 (3)), pereinamojo laikotarpio deleguotąjį aktą (2015 m. gruodžio 17 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2016/341 (4)) ir darbo programą (2016 m. balandžio 11 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2016/578 (5)), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 952/2013, kuriuo nustatomas Sąjungos muitinės kodeksas (1), ir susijusį deleguotąjį aktą (2015 m. liepos 28 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2015/2446 (2)), įgyvendinimo aktą (2015 m. lapkričio 24 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/2447 (3)), pereinamojo laikotarpio deleguotąjį aktą (2015 m. gruodžio 17 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2016/341 (4)) ir darbo programą (2016 m. balandžio 11 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2016/578 (5)),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl Sąjungos muitų teisės pažeidimų ir sankcijų teisinės sistemos (COM(2013)0884), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl Sąjungos muitų teisės pažeidimų ir sankcijų teisinės sistemos (COM(2013)0884),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Europos bendrosios skaitmeninės rinkos strategijos (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Europos bendrosios skaitmeninės rinkos strategijos (COM(2015)0192),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 608/2013 dėl muitinės atliekamo intelektinės nuosavybės teisių vykdymo užtikrinimo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1383/2003 (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 608/2013 dėl muitinės atliekamo intelektinės nuosavybės teisių vykdymo užtikrinimo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1383/2003 (6),

| — | atsižvelgdamas į ES ratifikuotą Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) prekybos lengvinimo susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES ratifikuotą Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) prekybos lengvinimo susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi muitų sąjunga yra Europos Sąjungos kertinis akmuo kaip vienas didžiausių prekybos blokų pasaulyje ir yra neatsiejama nuo tinkamo bendrosios rinkos veikimo tiek ES įmonių, tiek piliečių labui; |
| --- | --- |

A.

kadangi muitų sąjunga yra Europos Sąjungos kertinis akmuo kaip vienas didžiausių prekybos blokų pasaulyje ir yra neatsiejama nuo tinkamo bendrosios rinkos veikimo tiek ES įmonių, tiek piliečių labui;

| B. | kadangi bendrąja skaitmenine rinka siekiama suteikti geresnes sąlygas vartotojams ir įmonėms naudotis skaitmeninėmis prekėmis ir paslaugomis visoje Europoje; |
| --- | --- |

B.

kadangi bendrąja skaitmenine rinka siekiama suteikti geresnes sąlygas vartotojams ir įmonėms naudotis skaitmeninėmis prekėmis ir paslaugomis visoje Europoje;

| C. | kadangi muitų sąjunga turėtų ir toliau užtikrinti palankesnes minėto naudojimosi sąlygas, kad būtų suteikta kuo daugiau galimybių vystyti pasaulinę prekybą; |
| --- | --- |

C.

kadangi muitų sąjunga turėtų ir toliau užtikrinti palankesnes minėto naudojimosi sąlygas, kad būtų suteikta kuo daugiau galimybių vystyti pasaulinę prekybą;

| D. | kadangi sudėtingos muitinės veiklos taisyklės ir procedūros ypač kenkia mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ); |
| --- | --- |

D.

kadangi sudėtingos muitinės veiklos taisyklės ir procedūros ypač kenkia mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ);

| E. | kadangi skirtingos muitinių sistemos, visų pirma kalbant apie muitus ir muitinį įforminimą, lemia susiskaidymą, papildomą administracinę naštą ir vėlavimus, ir dėl to atsiranda neapibrėžtumo ir skirtumų rinkoje, todėl ekonominės veiklos vykdytojams gali būti sunku laikytis Sąjungos muitų teisės aktų; |
| --- | --- |

E.

kadangi skirtingos muitinių sistemos, visų pirma kalbant apie muitus ir muitinį įforminimą, lemia susiskaidymą, papildomą administracinę naštą ir vėlavimus, ir dėl to atsiranda neapibrėžtumo ir skirtumų rinkoje, todėl ekonominės veiklos vykdytojams gali būti sunku laikytis Sąjungos muitų teisės aktų;

| F. | kadangi esminės Sąjungos muitinės kodekso nuostatos įsigaliojo 2016 m. gegužės 1 d. ir šiuo metu joms taikomas pereinamasis laikotarpis, truksiantis iki 2020 m. gruodžio 31 d., ir iki šios datos visos valstybės narės turi paruošti savo informacinių technologijų (IT) infrastruktūrą, kad būtų galima užtikrinti elektroninį muitinės duomenų srautą; |
| --- | --- |

F.

kadangi esminės Sąjungos muitinės kodekso nuostatos įsigaliojo 2016 m. gegužės 1 d. ir šiuo metu joms taikomas pereinamasis laikotarpis, truksiantis iki 2020 m. gruodžio 31 d., ir iki šios datos visos valstybės narės turi paruošti savo informacinių technologijų (IT) infrastruktūrą, kad būtų galima užtikrinti elektroninį muitinės duomenų srautą;

| G. | kadangi Komisija jau pasiūlė Parlamentui iš dalies pakeisti ES muitų teisės aktus (pvz., neseniai patvirtinti pakeitimai dėl prekių, kurios vandeniu arba oru buvo laikinai išvežtos iš Sąjungos muitų teritorijos) ir kadangi netolimoje ateityje ji galiausiai pateiks ir kitų pasiūlymų; |
| --- | --- |

G.

kadangi Komisija jau pasiūlė Parlamentui iš dalies pakeisti ES muitų teisės aktus (pvz., neseniai patvirtinti pakeitimai dėl prekių, kurios vandeniu arba oru buvo laikinai išvežtos iš Sąjungos muitų teritorijos) ir kadangi netolimoje ateityje ji galiausiai pateiks ir kitų pasiūlymų;

| H. | kadangi dėl išdėstymo nauja redakcija metodo neatliekama Sąjungos muitinės kodekso sąnaudų ir naudos analizė ir neatliekamas susijusio deleguotojo akto (Deleguotasis reglamentas (ES) 2015/2446), įgyvendinimo akto (Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/2447), pereinamojo laikotarpio deleguotojo akto (Deleguotasis reglamentas (ES) 2016/341) ir darbo programos (Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2016/578) išankstinis poveikio vertinimas; |
| --- | --- |

H.

kadangi dėl išdėstymo nauja redakcija metodo neatliekama Sąjungos muitinės kodekso sąnaudų ir naudos analizė ir neatliekamas susijusio deleguotojo akto (Deleguotasis reglamentas (ES) 2015/2446), įgyvendinimo akto (Įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/2447), pereinamojo laikotarpio deleguotojo akto (Deleguotasis reglamentas (ES) 2016/341) ir darbo programos (Įgyvendinimo sprendimas (ES) 2016/578) išankstinis poveikio vertinimas;

| I. | kadangi veiksmingas daugiašalis valstybių narių ir trečiųjų šalių muitinių administracijų bendradarbiavimas muitų srityje atlieka gyvybiškai svarbų vaidmenį dėl didelio prekybos masto ir naujų uždavinių, kylančių sukūrus muitų sąjungą; |
| --- | --- |

I.

kadangi veiksmingas daugiašalis valstybių narių ir trečiųjų šalių muitinių administracijų bendradarbiavimas muitų srityje atlieka gyvybiškai svarbų vaidmenį dėl didelio prekybos masto ir naujų uždavinių, kylančių sukūrus muitų sąjungą;

| J. | kadangi Komisija taip pat pateikė pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl Sąjungos muitų teisės pažeidimų ir sankcijų teisinės sistemos; |
| --- | --- |

J.

kadangi Komisija taip pat pateikė pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl Sąjungos muitų teisės pažeidimų ir sankcijų teisinės sistemos;

| 1. | ragina Komisiją ir valstybes nares parengti aiškią, nuoseklią ir plataus užmojo strategiją ir tvarkaraštį, siekiant užtikrinti, kad bet kokie ES muitinių sistemų taikymui užtikrinti reikalingi elementai būtų įtraukti į atitinkamus pasiūlymus, suderintus su dabartine pasaulinės prekybos raida ir ES prekybos politikos darbotvarkės įgyvendinimu bei prie jų pritaikytus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | siūlo, visų pirma, dėti daugiau pastangų kuriant vienodesnius elektroninius muitinių reikalavimus ir rizikos vertinimo programas ES lygmeniu per Sąjungos muitinės kodekse nurodytą laiką, siekiant užtikrinti, kad prekių atvežimas į ES, tranzitas ir išvežimas iš ES būtų užregistruotas kuo veiksmingiau (kartu nekenkiant saugumui), tarpusavyje sujungiant valstybių narių sistemas, kad būtų sukurta darni elektroninė sistema, grindžiama tokiu pat duomenų modeliu ir bendromis judėjimo sistemomis; mano, kad Komisija šioje srityje turėtų imtis iniciatyvių veiksmų, pirmiausia taikydama bendrą finansavimą, kad būtų galima užtikrinti sąveikiųjų IT sistemų tobulinimą ir suderinamumą su kitomis sveikatos ir veterinarijos sertifikatų IT sistemomis; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina, kad Komisija ir valstybės narės glaudžiai bendradarbiautų su ekonominės veiklos vykdytojais visais Sąjungos muitinės kodekso įgyvendinimo plėtojimo etapais, taip pat iš dalies keičiant Sąjungos muitinės kodekso deleguotuosius aktus, ir pasisako už Prekybos ryšių grupės konsultacijas šiuo tikslu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | primena Komisijai apie ES įsipareigojimą palengvinti prekių judėjimą per sienas, sumažinti prekybos išlaidas pasienyje ir sustiprinti veiksmingą narių bendradarbiavimą palankesnių prekybos sąlygų sudarymo ir muitinės reikalavimų laikymosi srityse; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primena Komisijai apie jos įsipareigojimą sukurti tikrą bendrąją skaitmeninę rinką, kurios viena svarbiausių sudedamųjų dalių turėtų būti palankesnių e. prekybos sąlygų sudarymas; pabrėžia, kad visi ekonominės veiklos vykdytojai turėtų laikytis muitinės procedūrų standartų, kad būtų išvengta muitinės procedūrų spragų; taip pat pripažįsta, kad esamos supaprastintos muitinės procedūros turėtų ir toliau būti taikomos ekonominės veiklos vykdytojams, jeigu jie laikosi saugos, saugumo ir intelektinės nuosavybės taisyklių, pvz., skubaus nedidelės vertės siuntų pristatymo vykdytojų atveju; šiems vykdytojams pagal Sąjungos muitinės kodekso nuostatas bus taikomos standartinės muitinės procedūros, dėl kurių gali kilti biurokratinių kliūčių ir taip būtų ribojamas e. prekybos augimas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | prašo Komisijos pasinaudoti dabartinio įgyvendinimo priemonių rengimo teikiama galimybe, kad būtų galima spręsti su pirmiau nurodytais tikslais susijusius klausimus ir skubiai ištaisyti visus teisinius trūkumus, siekiant užtikrinti kuo didesnes muitų sąjungos galimybes; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Komisiją paaiškinti, kad skola muitinei dėl reikalavimų nesilaikymo taip pat gali išnykti tais atvejais, kai remiantis tinkamais įrodymais galima nustatyti, kad nebuvo bandyta apgauti, pavyzdžiui, laikino saugojimo ir įvežimo ne Sąjungos prekes į Sąjungos muitų teritoriją atvejais; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina Komisiją iki 2017 m. pristatyti preliminarią ataskaitą, kurioje būtų išsamiai įvertinta ES muitų politika (ir, be kita ko, būtų pateikiama išsami visų problemų, dubliavimosi atvejų, trūkumų, skirtumų ir pasenusių priemonių, muitinėms pateiktų skundų ir dėl Reglamento (ES) Nr. 952/2013 klaidų ir spragų atsiradusių Sąjungos muitinės kodekso pažeidimų, šalinamų nuo 2016 m. gegužės 1 d., apžvalga), o iki 2021 m. atlikti tinkamumo patikrą, įskaitant nepriklausomą poveikio vertinimą, siekiant užtikrinti, kad ES muitų politikos, įskaitant naująjį Sąjungos muitinės kodeksą, reguliavimo sistema būtų veiksminga, proporcinga ir atitiktų tiek valstybių narių, tiek prekybos veiklos vykdytojų tikslus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai ir Tarybai. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  OL L 269, 2013 10 10, p. 1.

(2)  OL L 343, 2015 12 29, p. 1.

(3)  OL L 343, 2015 12 29, p. 558.

(4)  OL L 69, 2016 3 15, p. 1.

(5)  OL L 99, 2016 4 15, p. 6.

(6)  OL L 181, 2013 6 29, p. 15.

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Parlamentas

2017 m. sausio 18 d., trečiadienis

| 10.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 242/44 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 242/44

---

P8_TA(2017)0001

Nuolatinių komitetų narių skaičius

2017 m. sausio 18 d. Europos Parlamento sprendimas dėl nuolatinių komitetų narių skaičiaus (2016/3040(RSO))

(2018/C 242/07)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Pirmininkų sueigos pasiūlymą dėl sprendimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pirmininkų sueigos pasiūlymą dėl sprendimo,

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. sausio 15 d. sprendimą dėl nuolatinių komitetų įgaliojimų ir pareigų (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. sausio 15 d. sprendimą dėl nuolatinių komitetų įgaliojimų ir pareigų (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 196 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 196 straipsnį,

| 1. | nusprendžia nustatyti tokį nuolatinių komitetų ir pakomitečių narių skaičių:






  I. | Užsienio reikalų komitetas: 73 nariai, |
| --- | --- | --- |

1.

I.

Užsienio reikalų komitetas: 73 nariai,

| II. | Vystymosi komitetas: 28 nariai, |
| --- | --- |

II.

Vystymosi komitetas: 28 nariai,

| III. | Tarptautinės prekybos komitetas: 41 narys, |
| --- | --- |

III.

Tarptautinės prekybos komitetas: 41 narys,

| IV. | Biudžeto komitetas: 41 narys, |
| --- | --- |

IV.

Biudžeto komitetas: 41 narys,

| V. | Biudžeto kontrolės komitetas: 30 narių, |
| --- | --- |

V.

Biudžeto kontrolės komitetas: 30 narių,

| VI. | Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas: 61 narys, |
| --- | --- |

VI.

Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas: 61 narys,

| VII. | Užimtumo ir socialinių reikalų komitetas: 55 nariai, |
| --- | --- |

VII.

Užimtumo ir socialinių reikalų komitetas: 55 nariai,

| VIII. | Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitetas: 69 nariai, |
| --- | --- |

VIII.

Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komitetas: 69 nariai,

| IX. | Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas: 67 nariai, |
| --- | --- |

IX.

Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komitetas: 67 nariai,

| X. | Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetas: 40 narių, |
| --- | --- |

X.

Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komitetas: 40 narių,

| XI. | Transporto ir turizmo komitetas: 49 nariai, |
| --- | --- |

XI.

Transporto ir turizmo komitetas: 49 nariai,

| XII. | Regioninės plėtros komitetas: 43 nariai, |
| --- | --- |

XII.

Regioninės plėtros komitetas: 43 nariai,

| XIII. | Žemės ūkio ir kaimo plėtros komitetas: 46 nariai, |
| --- | --- |

XIII.

Žemės ūkio ir kaimo plėtros komitetas: 46 nariai,

| XIV. | Žuvininkystės komitetas: 27 nariai, |
| --- | --- |

XIV.

Žuvininkystės komitetas: 27 nariai,

| XV. | Kultūros ir švietimo komitetas: 31 narys, |
| --- | --- |

XV.

Kultūros ir švietimo komitetas: 31 narys,

| XVI. | Teisės reikalų komitetas: 25 nariai, |
| --- | --- |

XVI.

Teisės reikalų komitetas: 25 nariai,

| XVII. | Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas: 60 narių, |
| --- | --- |

XVII.

Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas: 60 narių,

| XVIII. | Konstitucinių reikalų komitetas: 25 nariai, |
| --- | --- |

XVIII.

Konstitucinių reikalų komitetas: 25 nariai,

| XIX. | Moterų teisių ir lyčių lygybės komitetas: 37 nariai, |
| --- | --- |

XIX.

Moterų teisių ir lyčių lygybės komitetas: 37 nariai,

| XX. | Peticijų komitetas: 36 nariai, |
| --- | --- |

XX.

Peticijų komitetas: 36 nariai,

Žmogaus teisių pakomitetis: 30 narių,

Saugumo ir gynybos pakomitetis: 30 narių;

| 2. | atsižvelgdamas į Pirmininkų sueigos 2017 m. sausio 12 d. pasiūlymą dėl komitetų biurų sudėties, nusprendžia, kad komiteto biurą gali sudaryti ne daugiau kaip keturi pirmininko pavaduotojai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti šį sprendimą susipažinti Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL C 482, 2016 12 23, p. 160.

---

III Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

2017 m. sausio 19 d., ketvirtadienis

| 10.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 242/46 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 242/46

---

P8_TA(2017)0005

ES ir Kosovo stabilizacijos ir asociacijos susitarimas: jo taikymo tvarka ***I

2017 m. sausio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tam tikros Europos Sąjungos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Kosovo (*1) stabilizacijos ir asociacijos susitarimo taikymo tvarkos (COM(2016)0460 – C8-0327/2016 – 2016/0218(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2018/C 242/08)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0460), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0460),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 207 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0327/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir į 207 straipsnį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0327/2016),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto laišką,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 12 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 12 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą (A8–0361/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą (A8–0361/2016),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(*1)  Šis pavadinimas nekeičia pozicijų dėl statuso ir atitinka JT ST rezoliuciją 1244(1999) bei Tarptautinio Teisingumo Teismo nuomonę dėl Kosovo nepriklausomybės deklaracijos.

---

P8_TC1-COD(2016)0218

Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. sausio 19 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/... dėl tam tikros Europos Sąjungos bei Europos atominės energijos bendrijos ir Kosovo (*1) stabilizacijos ir asociacijos susitarimo taikymo tvarkos

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2017/355.)

---

(*1)  Šis pavadinimas nekeičia pozicijų dėl statuso ir atitinka JT ST rezoliuciją 1244(1999) bei Tarptautinio Teisingumo Teismo nuomonę dėl Kosovo nepriklausomybės deklaracijos.

---

| 10.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 242/48 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 242/48

---

P8_TA(2017)0006

Tekstilės gaminių, kuriems netaikomos konkrečios Sąjungos importo taisyklės, importas iš tam tikrų trečiųjų šalių ***I

2017 m. sausio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2015/936 dėl tekstilės gaminių, kuriems netaikomos dvišalės sutartys, protokolai ar kiti susitarimai arba kitos konkrečios Sąjungos importo taisyklės, bendrųjų importo iš tam tikrų trečiųjų šalių taisyklių (COM(2016)0044 – C8-0022/2016 – 2016/0029(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2018/C 242/09)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0044), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0044),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 207 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0022/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 207 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0022/2016),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 8 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 8 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą (A8–0311/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą (A8–0311/2016),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0029

Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. sausio 19 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2015/936 dėl tekstilės gaminių, kuriems netaikomos dvišalės sutartys, protokolai ar kiti susitarimai arba kitos konkrečios Sąjungos importo taisyklės, bendrųjų importo iš tam tikrų trečiųjų šalių taisyklių

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2017/354.)

---

| 10.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 242/49 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 242/49

---

P8_TA(2017)0007

Susitarimo dėl Tarptautinio mokslo ir technologijų centro veiklos tęsimo sudarymas ***

2017 m. sausio 19 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Susitarimo dėl Tarptautinio mokslo ir technologijų centro veiklos tęsimo sudarymo projekto (08558/2016 – C8-0214/2016 – 2016/0120(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2018/C 242/10)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (08558/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (08558/2016),

| — | atsižvelgdamas į Susitarimo dėl Tarptautinio mokslo ir technologijų centro veiklos tęsimo projektą (12681/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Susitarimo dėl Tarptautinio mokslo ir technologijų centro veiklos tęsimo projektą (12681/2015),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Europos Sąjungos sutarties 31 straipsnio 1 dalį ir 37 straipsnį ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 180 straipsnį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C8-0214/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Europos Sąjungos sutarties 31 straipsnio 1 dalį ir 37 straipsnį ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 180 straipsnį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C8-0214/2016),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis, taip pat į 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis, taip pat į 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto rekomendaciją (A8-0363/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto rekomendaciją (A8-0363/2016),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Susitarimo susitariančiųjų šalių parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

---

| 10.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 242/50 |
| --- | --- | --- | --- |

10.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 242/50

---

P8_TA(2017)0008

Prieštaravimas deleguotajam aktui: strateginių trūkumų turinčių didelės rizikos trečiųjų valstybių nustatymas

2017 m. sausio 19 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2016 m. lapkričio 24 d. Komisijos deleguotojo reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2016/1675, kuriuo papildoma Direktyva (ES) 2015/849 nustatant strateginių trūkumų turinčias didelės rizikos trečiąsias valstybes (C(2016)07495 – 2016/3007(DEA))

(2018/C 242/11)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos deleguotąjį reglamentą (C(2016)07495), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos deleguotąjį reglamentą (C(2016)07495),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos, kuria iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 ir panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/60/EB bei Komisijos direktyva 2006/70/EB (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį ir 64 straipsnio 5 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos, kuria iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 ir panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/60/EB bei Komisijos direktyva 2006/70/EB (1), ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį ir 64 straipsnio 5 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 14 d. Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) 2016/1675, kuriuo papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/849 nustatant strateginių trūkumų turinčias didelės rizikos trečiąsias valstybes (2), visų pirma jo priedą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 14 d. Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) 2016/1675, kuriuo papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2015/849 nustatant strateginių trūkumų turinčias didelės rizikos trečiąsias valstybes (2), visų pirma jo priedą,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 19 d. bendrą Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto laišką dėl Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2016/1675 ir į atitinkamą 2016 m. spalio 26 d. Komisijos narės V. Jourovos atsakymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 19 d. bendrą Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto laišką dėl Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2016/1675 ir į atitinkamą 2016 m. spalio 26 d. Komisijos narės V. Jourovos atsakymą,

| — | atsižvelgdamas į dviejų Parlamento specialiųjų komitetų – Specialiojo sprendimų dėl mokesčių ir kitų panašaus pobūdžio ar poveikio priemonių komiteto ir Tyrimo komiteto pinigų plovimo, mokesčių vengimo ir mokesčių slėpimo klausimais – iki šiol atliktą darbą ir parengtas išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į dviejų Parlamento specialiųjų komitetų – Specialiojo sprendimų dėl mokesčių ir kitų panašaus pobūdžio ar poveikio priemonių komiteto ir Tyrimo komiteto pinigų plovimo, mokesčių vengimo ir mokesčių slėpimo klausimais – iki šiol atliktą darbą ir parengtas išvadas,

| — | atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl Komisijos pasiūlymo COM(2016)0450, ypač jos 3.8 punktą dėl didelės rizikos trečiųjų valstybių sąrašo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl Komisijos pasiūlymo COM(2016)0450, ypač jos 3.8 punktą dėl didelės rizikos trečiųjų valstybių sąrašo,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto ir Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 3 dalį,

| A. | kadangi deleguotajame reglamente, jo priede ir iš dalies keičiamame deleguotajame reglamente turėtų būti nurodytos didelės rizikos trečiosios valstybės, turinčios strateginių trūkumų, susijusių su kova su pinigų plovimu ir kova su terorizmo finansavimu (angl. AML/CFT), o tai kelia grėsmę ES finansų sistemai ir dėl to būtinos sustiprintos deramo klientų tikrinimo priemonės, kurias turi taikyti ES įpareigotieji subjektai pagal Direktyvą (ES) 2015/849 (4-oji pinigų plovimo prevencijos direktyva, angl. 4AMLD); |
| --- | --- |

A.

kadangi deleguotajame reglamente, jo priede ir iš dalies keičiamame deleguotajame reglamente turėtų būti nurodytos didelės rizikos trečiosios valstybės, turinčios strateginių trūkumų, susijusių su kova su pinigų plovimu ir kova su terorizmo finansavimu (angl. AML/CFT), o tai kelia grėsmę ES finansų sistemai ir dėl to būtinos sustiprintos deramo klientų tikrinimo priemonės, kurias turi taikyti ES įpareigotieji subjektai pagal Direktyvą (ES) 2015/849 (4-oji pinigų plovimo prevencijos direktyva, angl. 4AMLD);

| B. | kadangi naujausias Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 2016/1675, kuriuo papildoma Direktyva (ES) 2015/849 nustatant strateginių trūkumų turinčias didelės rizikos trečiąsias valstybes, galioja nuo 2016 m. rugsėjo 23 d.; |
| --- | --- |

B.

kadangi naujausias Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 2016/1675, kuriuo papildoma Direktyva (ES) 2015/849 nustatant strateginių trūkumų turinčias didelės rizikos trečiąsias valstybes, galioja nuo 2016 m. rugsėjo 23 d.;

| C. | kadangi Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2016/1675 ir toliau galios, net jei iš dalies keičiantis deleguotasis reglamentas bus atmestas; |
| --- | --- |

C.

kadangi Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2016/1675 ir toliau galios, net jei iš dalies keičiantis deleguotasis reglamentas bus atmestas;

| D. | kadangi sąraše surašytos valstybės, įskaitant po koregavimo įrašytas į jį pagal iš dalies pakeistą deleguotąjį reglamentą, kurį Komisija priėmė 2016 m. lapkričio 24 d., atitinka tas, kurias nustatė Finansinių veiksmų darbo grupė (FATF) savo 28-ajame plenariniame posėdyje, vykusiame 2016 m. spalio 19–21 d.; |
| --- | --- |

D.

kadangi sąraše surašytos valstybės, įskaitant po koregavimo įrašytas į jį pagal iš dalies pakeistą deleguotąjį reglamentą, kurį Komisija priėmė 2016 m. lapkričio 24 d., atitinka tas, kurias nustatė Finansinių veiksmų darbo grupė (FATF) savo 28-ajame plenariniame posėdyje, vykusiame 2016 m. spalio 19–21 d.;

| E. | kadangi, kaip nustatyta 4-osios pinigų plovimo prevencijos direktyvos 28 konstatuojamojoje dalyje ir pakartota Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 2016/1675 aiškinamajame memorandume (C(2016)4180), Komisijos vertinimas yra atskiras procesas; kadangi todėl Komisija gali laisvai peržengti FATF standartus arba laikydama trečiąją valstybę savo sąraše, net jei FATF ją iš to sąrašo išbraukė, arba įrašydama į jį papildomas trečiąsias valstybes, jei jos atitinka konkrečius kriterijus, nustatytus 4-osios pinigų plovimo prevencijos direktyvos 9 straipsnio 2 dalyje; |
| --- | --- |

E.

kadangi, kaip nustatyta 4-osios pinigų plovimo prevencijos direktyvos 28 konstatuojamojoje dalyje ir pakartota Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 2016/1675 aiškinamajame memorandume (C(2016)4180), Komisijos vertinimas yra atskiras procesas; kadangi todėl Komisija gali laisvai peržengti FATF standartus arba laikydama trečiąją valstybę savo sąraše, net jei FATF ją iš to sąrašo išbraukė, arba įrašydama į jį papildomas trečiąsias valstybes, jei jos atitinka konkrečius kriterijus, nustatytus 4-osios pinigų plovimo prevencijos direktyvos 9 straipsnio 2 dalyje;

| F. | kadangi Komisijos vertinimas yra atskiras procesas, kuris turi būti atliktas išsamiai ir nešališkai ir pagal kurį visos trečiosios valstybės vertinamos remiantis tais pačiais Direktyvos (ES) 2015/849 9 straipsnyje nustatytais kriterijais; |
| --- | --- |

F.

kadangi Komisijos vertinimas yra atskiras procesas, kuris turi būti atliktas išsamiai ir nešališkai ir pagal kurį visos trečiosios valstybės vertinamos remiantis tais pačiais Direktyvos (ES) 2015/849 9 straipsnyje nustatytais kriterijais;

| G. | kadangi Komisijos vertinimas turi būti visiškai nepriklausomas ir nepolitizuotas procesas; |
| --- | --- |

G.

kadangi Komisijos vertinimas turi būti visiškai nepriklausomas ir nepolitizuotas procesas;

| H. | kadangi savo 2016 m. spalio 26 d. laiške Komisija teigia, kad ji turi nustatyti didelės rizikos valstybes remdamasi išimtinai 4-osios pinigų plovimo prevencijos direktyvos 9 straipsnio 2 dalyje išvardytais kriterijais, susijusiais tik su trūkumais kovos su pinigų plovimu ir kovos su teroristų finansavimu srityse; |
| --- | --- |

H.

kadangi savo 2016 m. spalio 26 d. laiške Komisija teigia, kad ji turi nustatyti didelės rizikos valstybes remdamasi išimtinai 4-osios pinigų plovimo prevencijos direktyvos 9 straipsnio 2 dalyje išvardytais kriterijais, susijusiais tik su trūkumais kovos su pinigų plovimu ir kovos su teroristų finansavimu srityse;

| I. | kadangi įrodymai, kuriuos surinko du specialieji Parlamento komitetai –Specialusis sprendimų dėl mokesčių ir kitų panašaus pobūdžio ar poveikio priemonių komitetas ir Tyrimo komitetas pinigų plovimo, mokesčių vengimo ir mokesčių slėpimo klausimais – rodo, kad kai kuriose valstybėse, neįrašytose į dabartinį didelės rizikos trečiųjų valstybių sąrašą, gali būti kovos su pinigų plovimu ir kovos su teroristų finansavimu trūkumų, susijusių su keliais 9 straipsnio 2 dalies aspektais; |
| --- | --- |

I.

kadangi įrodymai, kuriuos surinko du specialieji Parlamento komitetai –Specialusis sprendimų dėl mokesčių ir kitų panašaus pobūdžio ar poveikio priemonių komitetas ir Tyrimo komitetas pinigų plovimo, mokesčių vengimo ir mokesčių slėpimo klausimais – rodo, kad kai kuriose valstybėse, neįrašytose į dabartinį didelės rizikos trečiųjų valstybių sąrašą, gali būti kovos su pinigų plovimu ir kovos su teroristų finansavimu trūkumų, susijusių su keliais 9 straipsnio 2 dalies aspektais;

| J. | kadangi, be to, Parlamentas mano, kad kriterijų sąrašas, pateiktas 4-osios pinigų plovimo prevencijos direktyvos 9 straipsnio 2 dalyje, („visų pirma“) yra nebaigtinis ir kad su pinigų plovimu susiję pirminiai nusikaltimai, pavyzdžiui, mokestiniai nusikaltimai, patenka į šių kriterijų taikymo sritį ir į juos turėtų būti tinkamai atsižvelgta Komisijai vykdant atskirą vertinimo procesą; |
| --- | --- |

J.

kadangi, be to, Parlamentas mano, kad kriterijų sąrašas, pateiktas 4-osios pinigų plovimo prevencijos direktyvos 9 straipsnio 2 dalyje, („visų pirma“) yra nebaigtinis ir kad su pinigų plovimu susiję pirminiai nusikaltimai, pavyzdžiui, mokestiniai nusikaltimai, patenka į šių kriterijų taikymo sritį ir į juos turėtų būti tinkamai atsižvelgta Komisijai vykdant atskirą vertinimo procesą;

| K. | kadangi Parlamentas sutinka su Komisijos 2016 m. spalio 26 d. laiške pareikšta pastaba, kad mokesčių slėpimas ir pinigų plovimas iš tiesų ne visada sutampa, tačiau iš esmės nesutinka su galimybe visiškai atskirti mokesčių srityje nebendradarbiaujančias šalis ir teritorijas ir valstybes, kuriose esama kovos su pinigų plovimu ir kovos su teroristų finansavimu trūkumų, ypač kai tai susiję su reikalavimais pranešti apie įtartinus sandorius; |
| --- | --- |

K.

kadangi Parlamentas sutinka su Komisijos 2016 m. spalio 26 d. laiške pareikšta pastaba, kad mokesčių slėpimas ir pinigų plovimas iš tiesų ne visada sutampa, tačiau iš esmės nesutinka su galimybe visiškai atskirti mokesčių srityje nebendradarbiaujančias šalis ir teritorijas ir valstybes, kuriose esama kovos su pinigų plovimu ir kovos su teroristų finansavimu trūkumų, ypač kai tai susiję su reikalavimais pranešti apie įtartinus sandorius;

| L. | kadangi Parlamentas tikisi, kad Komisija atliks savo vertinimą ir vengs remtis tik išorės informacijos šaltiniais; |
| --- | --- |

L.

kadangi Parlamentas tikisi, kad Komisija atliks savo vertinimą ir vengs remtis tik išorės informacijos šaltiniais;

| 1. | pareiškia prieštaravimą dėl Komisijos deleguotojo reglamento; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai ir jai pranešti, kad deleguotasis reglamentas negali įsigalioti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prašo Komisijos pateikti naują deleguotąjį aktą, kuriame būtų atsižvelgta į šias nurodytas problemas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OL L 141, 2015 6 5, p. 73.

(2)  OL L 254, 2016 9 20, p. 1.

---