# Uradni list C 303/2018

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 303 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6129. avgust 2018 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 303

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6129. avgust 2018

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2018/C 303/01 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.8978 – AMF/KLP/Stena Sphere/Stena Renewable) (
  1
  ) | 1 |

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2018/C 303/01

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.8978 – AMF/KLP/Stena Sphere/Stena Renewable) (
  1
  )

1

1

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Evropska centralna banka |
| 2018/C 303/02 CON/2018/33 | Mnenje Evropske centralne banke z dne 18. julija 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pravu, ki se uporablja za učinke odstopa terjatev za tretje osebe (CON/2018/33) | 2 |

III   Pripravljalni akti

Evropska centralna banka

2018/C 303/02 CON/2018/33

Mnenje Evropske centralne banke z dne 18. julija 2018 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pravu, ki se uporablja za učinke odstopa terjatev za tretje osebe (CON/2018/33)

2

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2018/C 303/03 | Menjalni tečaji eura | 6 |
| 2018/C 303/04 | Izvedbeni sklep Komisije z dne 22. avgusta 2018 o objavi zahtevka za registracijo imena iz člena 49 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v Uradnem listu Evropske unije – Bulot de la Baie de Granville (ZGO) | 7 |
| 2018/C 303/05 | Izvedbeni sklep Komisije z dne 21. avgusta 2018 o objavi zahtevka za registracijo imena iz člena 49 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v Uradnem listu Evropske unije (The Vale of Clwyd Denbigh Plum (ZOP)) | 12 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2018/C 303/03

Menjalni tečaji eura

6

2018/C 303/04

Izvedbeni sklep Komisije z dne 22. avgusta 2018 o objavi zahtevka za registracijo imena iz člena 49 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v Uradnem listu Evropske unije – Bulot de la Baie de Granville (ZGO)

Uradnem listu Evropske unije

7

2018/C 303/05

Izvedbeni sklep Komisije z dne 21. avgusta 2018 o objavi zahtevka za registracijo imena iz člena 49 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v Uradnem listu Evropske unije (The Vale of Clwyd Denbigh Plum (ZOP))

Uradnem listu Evropske unije

12

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2018/C 303/06 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.8958 – DV4/ABP/OMERS/Real Estate JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 17 |
| 2018/C 303/07 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9006 – Deutsche Asphalt/Bunte/JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 19 |
| 2018/C 303/08 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9035 – Charlesbank/Partners Group/H-Food Holdings) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 20 |
| 2018/C 303/09 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9069 – Kuwait Investment Authority/North Sea Midstream Partners) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 21 |
| 2018/C 303/10 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.8858 – Boeing/Safran/JV (Auxiliary Power Units)) (
  1
  ) | 22 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2018/C 303/06

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.8958 – DV4/ABP/OMERS/Real Estate JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

17

2018/C 303/07

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9006 – Deutsche Asphalt/Bunte/JV) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

19

2018/C 303/08

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9035 – Charlesbank/Partners Group/H-Food Holdings) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

20

2018/C 303/09

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.9069 – Kuwait Investment Authority/North Sea Midstream Partners) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

21

2018/C 303/10

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.8858 – Boeing/Safran/JV (Auxiliary Power Units)) (
  1
  )

1

22

---

| | Popravki |
| --- | --- |
| 2018/C 303/11 | Popravek Priporočila Sveta z dne 6. marca 2018 o časovnem načrtu za izvajanje PESCO ( UL C 88, 8.3.2018 ) | 23 |

Popravki

2018/C 303/11

Popravek Priporočila Sveta z dne 6. marca 2018 o časovnem načrtu za izvajanje PESCO ( UL C 88, 8.3.2018 )

23

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 29.8.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 303/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 303/1

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.8978 – AMF/KLP/Stena Sphere/Stena Renewable)

(Besedilo velja za EGP)

(2018/C 303/01)

Komisija se je 22. avgusta 2018 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32018M8978. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32018M8978. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do evropskega prava.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

III Pripravljalni akti

Evropska centralna banka

| 29.8.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 303/2 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 303/2

---

MNENJE EVROPSKE CENTRALNE BANKE

z dne 18. julija 2018

o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pravu, ki se uporablja za učinke odstopa terjatev za tretje osebe

(CON/2018/33)

(2018/C 303/02)

Uvod in pravna podlaga

Evropska komisija je 12. marca 2018 sprejela predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o pravu, ki se uporablja za učinke odstopa terjatev za tretje osebe (v nadaljnjem besedilu: predlagana uredba) (1). Evropska centralna banka (ECB) meni, da predlagana uredba sodi v okvir njene pristojnosti, zato se je odločila uporabiti svojo pravico, kakor je določena v drugem stavku člena 127(4) in členu 282(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Pogodba), da predloži mnenje.

Pristojnost ECB, da poda mnenje, izhaja iz členov 127(4) in 282(5) Pogodbe, saj predlagana uredba vsebuje določbe, ki vplivajo na (a) temeljno nalogo Evropskega sistema centralnih bank (ESCB), da izvaja denarno politiko Unije, v skladu s členom 127(2) Pogodbe, kolikor predlagana uredba vpliva na interese centralnih bank ESCB v povezavi z zavarovanjem kreditnih poslov Eurosistema, in (b) prispevek ESCB k nemotenemu vodenju politik pristojnih organov glede stabilnosti finančnega sistema v skladu s členom 127(5) Pogodbe. V skladu s prvim stavkom člena 17.5 Poslovnika Evropske centralne banke je to mnenje sprejel Svet ECB.

1.   Splošne pripombe

| 1.1 | Odstop terjatev je eden od načinov, kako udeleženci na finančnem trgu pridobijo likvidnost in/ali dobijo dostop do posojil, ki jih potrebujejo za opravljanje poslovnih dejavnosti. Danes stvarnopravne učinke odstopa terjatev ureja nacionalno pravo, ki med državami članicami ni usklajeno. Posebej pri terjatvah, ki so bančna posojila, čeprav so se nekateri bistveni vidiki harmonizirali na podlagi Direktive 2002/47/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2), se za veljavnost odstopa teh terjatev in vzpostavitev pravic iz zavarovanja na njih še vedno uporablja nacionalno pravo (3). Brez harmonizacije gospodarski subjekti v Evropski uniji ne morejo vedeti, katere zahteve se bodo uporabile za veljaven odstop terjatve ali zavarovanje s terjatvijo v primeru čezmejne transakcije (4). Poleg tega kljub temu, da se je na podlagi člena 14 Uredbe (ES) št. 593/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (5) doseglo nekaj harmonizacije, navedena uredba ne določa, katero pravo se uporablja za vse stvarnopravne učinke odstopa terjatev (6). Negotovost glede tega, katero pravo se uporablja v primeru čezmejnega odstopa terjatev, povzroča pravno in finančno tveganje za udeležence na finančnem trgu, zmanjševanje teh tveganj pa pomeni dodatne stroške finančnih transakcij in kompleksnost z vidika izvršitve zavarovanja s terjatvami v primeru insolventnosti odstopnika. Negotovost glede tega, katero stvarno pravo se uporablja za čezmejni prenos terjatev, lahko odvrne od odstopanja terjatev in s tem udeležence na finančnem trgu prikrajša za dostop do posojil, ki jih potrebujejo za uresničenje poslovnih priložnosti. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ECB se je seznanila s predlagano uredbo, katere namen je urediti vprašanji določitve prava, ki ureja učinkovanje odstopa terjatve za tretje osebe, ter prednosti odstopljene terjatve pred terjatvami tretjih oseb v zvezi s predmetom odstopa. Namen predlagane uredbe je dopolniti člen 14 Uredbe (ES) št. 593/2008, ki teh posebnih vprašanj ne ureja, in vzpostaviti pravila za določitev jurisdikcije, ki se bo uporabljala za zgoraj navedene zadeve. S tem predlagana uredba tudi pomaga spodbujati čezmejne naložbe skladno z enim od ciljev Unije v okviru unije kapitalskih trgov, kakor je Eurosistem že sporočal v preteklosti (7). |
| --- | --- |

1.2

2.   Posebne pripombe

| 2.1 | Splošno pravilo po predlagani uredbi je, da učinke odstopa terjatev za tretje osebe ureja pravo države, v kateri ima odstopnik svoje „običajno prebivališče“. ECB ugotavlja, da se člen 14 Uredbe (ES) št. 593/2008 za nekatere vidike sklicuje na pravo, ki se uporablja za pogodbo o odstopu, in za druge na pravo, ki se uporablja za odstopljeno terjatev. Splošno pravilo po predlagani uredbi se sklicuje na tretjo jurisdikcijo, in sicer tisto, kjer ima odstopnik svoje običajno prebivališče. Čeprav je predlagano pravilo pravno izvedljivo, ima pomanjkljivosti, zlasti v primerih, kadar se bančna posojila uporabijo kot finančno zavarovanje v smislu člena 1(4)(a) Direktive 2002/47/ES. S sklicevanjem na pravo tretje jurisdikcije se namreč povečuje breme pravnega skrbnega pregleda za prejemnike zavarovanja, kadar se bančna posojila mobilizirajo kot zavarovanje čezmejno. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | V obrazložitvenem memorandumu k predlagani uredbi je navedeno, da so pri približno 22 % Eurosistemovih operacij refinanciranja za zavarovanje s premoženjem uporabljena bančna posojila, kar je ob koncu drugega četrtletja 2017 znašalo približno 380 milijard EUR, od česar je približno 100 milijard EUR predstavljalo čezmejno mobilizirana bančna posojila (8). Ker predlagana uredba vpliva na interese centralnih bank kot prejemnikov zavarovanja, tj. prevzemnikov terjatev, ECB predlaga Svetu, naj prouči možnost, da se člen 4(2) predlagane uredbe (ki z določbo, da se v nekaterih primerih uporablja pravo terjatve, ustvarja posebno ureditev na finančnem področju) prilagodi tako, da bo pravo, ki se uporablja za terjatev, urejalo tudi učinke odstopa bančnih posojil za tretje stranke. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | ECB se sklicuje na pravni red Unije v primeru kolizije zakonov po členu 9 Direktive 2002/47/ES, v skladu s katerim se za nematerializirane vrednostne papirje v čezmejnih razmerjih uporablja pravo ene same jurisdikcije, in sicer jurisdikcije, v kateri se nahaja račun, na katerem se vrednostni papirji vodijo prek skrbnika. To pravilo, katerega cilj je olajšati čezmejne transakcije finančnega zavarovanja z vrednostnimi papirji, se zgleduje po določbi pravnega reda Unije po členu 9(2) Direktive 98/26/ES Evropskega parlamenta in Sveta (9), pri čemer navedeni člen prav tako določa, da se uporablja zgolj eno pravo – pravo zadevnega računa. ECB želi v tej zvezi spomniti, da takrat, ko je bila sprejeta Direktiva 2009/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta (10), s katero so se med drugim bančna posojila uvrstila v področje uporabe Direktive 2002/47/ES, člen 9 Direktive 2002/47/ES ni bil spremenjen, ker so še potekala pogajanja o vsebini člena 14 Uredbe (ES) št. 593/2008. Ob upoštevanju pravnega reda Unije ter zlasti člena 9 Direktive 2002/47/ES in člena 9(2) Direktive 98/26/ES obstajajo močni argumenti za to, da se opredeli ena sama jurisdikcija, ki se bo uporabljala za bančna posojila, kakor je zakonodajalec Unije to opredelil za nematerializirane vrednostne papirje. Ob upoštevanju člena 14(1) Uredbe (ES) št. 593/2008 in člena 4(2) predlagane uredbe bi število držav, katerih pravo se uporablja za bančna posojila, najučinkoviteje zmanjšali tako, da bi se tudi v primeru bančnih posojil sklicevali na pravo odstopljene terjatve. S tem bi za bančna posojila, ki se mobilizirajo kot zavarovanje, dosegli podobno stopnjo pravne varnosti in enostavnosti, kakor je bila dosežena za transakcije zavarovanja z vrednostnimi papirji. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | V obrazložitvenem memorandumu k predlagani uredbi je navedeno, da se kolizijska pravila iz predlagane uredbe ter kolizijska pravila iz Direktive 2002/47/ES, Direktive 98/26/ES in Direktive 2001/24/ES Evropskega parlamenta in Sveta (11) ne prekrivajo, saj se prva uporabljajo za terjatve, druga pa za nematerializirane vrednostne papirje in instrumente, katerih obstoj ali prenos predpostavlja njihov vpis v register, račun ali centraliziran depozitarni sistem (12). ECB kljub temu ob tej priložnosti ponavlja vprašanje v zvezi z Direktivo 2002/47/ES, ki je za Eurosistem zelo pomembno z vidika sprejemanja bančnih posojil kot zavarovanje pri kreditnih poslih Eurosistema. ECB želi spomniti, da je bila Direktiva 2002/47/ES spremenjena z Direktivo 2009/44/ES posebej z namenom, da se centralnim bankam olajša uporaba bančnih posojil kot zavarovanje. ECB je o teh spremembah izdala mnenje (13), v katerem je obravnavala „neharmonizirana pravila o kreditnih zahtevkih v različnih jurisdikcijah EU“ ter izpostavila, da „bi bilo [za Eurosistem] velikega pomena, če bi lahko uporabil kreditne zahtevke kot zavarovanje na podlagi sistema, vzpostavljenega z Direktivo 2002/47/ES, s čimer bi se omogočilo neformalno in učinkovito operativno upravljanje tovrstnih sredstev, zlasti preko elektronskih sredstev in vključno s čezmejnimi konstelacijami“. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Čeprav se predlagana uredba nanaša samo na kolizijo zakonov in ne na vsebinska vprašanja, želi ECB ponoviti predhodne pripombe v zvezi z enim od tveganj, ki izhajajo iz mobilizacije bančnih posojil kot zavarovanja pri centralnih bankah, v jurisdikcijah euroobmočja in na ravni Unije, in sicer v zvezi s tveganjem, da tretje osebe, ki so dolžniki (ali garanti) teh bančnih posojil, uveljavijo pravico do pobota z zneski, ki jih tem tretjim osebam dolgujejo upniki teh posojil. To tveganje lahko močno zmanjša vrednost bančnega posojila ter bi lahko ogrozilo njegovo „ustreznost“ za zavarovanje v skladu s členom 18.1 Statuta Evropskega sistema centralnih bank in Evropske centralne banke (v nadaljnjem besedilu: Statut ESCB). Če želi centralna banka izvršiti zavarovanje z bančnim posojilom, lahko v primeru neizpolnitve nasprotne stranke možnost pobota delno ali popolnoma izniči vrednost bančnega posojila kot zavarovanja. Člen 3(3)(i) Direktive 2002/47/ES, uveden z Direktivo 2009/44/ES, samo delno ureja vprašanje pobota. Več držav članic je uvedlo zakonodajo, ki odpravlja to tveganje tako, da izključuje pravico do pobota v zvezi z bančnimi posojili, ki se mobilizirajo kot zavarovanje pri kreditnih poslih s centralnimi bankami ESCB (14). |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | ECB meni, da je cilj, da se izključi tveganje pobota, povezano s sprejemanjem bančnih posojil kot zavarovanje pri kreditnih poslih Eurosistema, upravičen in v celoti skladen s Statutom ESCB. Zaščita Eurosistema pred morebitno izgubo zaradi sprejemanja takega zavarovanja je tesno povezana z zahtevo iz druge alinee člena 18.1 Statuta ESCB, po kateri morajo posojila centralnih bank ESCB temeljiti na ustreznem zavarovanju. Poleg tega se z ustreznim odpravljanjem tveganja pobota omogoča nadaljnja primernost bančnih posojil za zavarovanje pri kreditnih poslih Eurosistema in s tem prispeva k učinkovitosti transmisije denarne politike v realni sektor (15). ECB predlaga Svetu, naj prouči možnost spremembe Direktive 2002/47/ES, s katero bi izključili možnost, da bi dolžnik (ali garant) bančnega posojila, ki se predloži centralni banki kot zavarovanje v okviru kreditnih poslov Eurosistema, uveljavil katero koli pravico do pobota, ki jo ima v razmerju do prvotnega posojilodajalca tega bančnega posojila. Da bi čim bolj zmanjšali obseg morebitnih izgub v primeru izvršitve, bi morali s to izključitvijo zajeti tudi tretje osebe, ki jim centralna banka Eurosistema bančno posojilo naknadno odstopi (16). |
| --- | --- |

2.6

Kadar ECB priporoča, da se predlagana uredba spremeni, je konkretni predlog sprememb besedila s pripadajočimi pojasnili naveden v ločenem tehničnem delovnem dokumentu. Tehnični delovni dokument je dostopen v angleščini na spletni strani ECB.

To mnenje bo objavljeno na spletni strani ECB.

V Frankfurtu na Majni, 18. julija 2018

Predsednik ECB

Mario DRAGHI

---

(1)  COM(2018) 96 final.

1

(2)  Direktiva 2002/47/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. junija 2002 o dogovorih o finančnem zavarovanju (UL L 168, 27.6.2002, str. 43).

2

(3)  Člen 3(1) Direktive 2002/47/ES državam članicam omogoča, da ohranijo nacionalna pravila za ustanovitev, veljavnost, izpolnitev, izvršljivost ali dopustnost dokaza dogovora o finančnem zavarovanju ali dajanje finančnega zavarovanja na podlagi dogovora o finančnem zavarovanju, ki je obstajal pred sprejetjem Direktive 2002/47/ES.

3

(4)  V obrazložitvenem memorandumu k predlagani uredbi je ustrezno navedeno, da „[je] nedvoumno lastništvo terjatve po njenem čezmejnem odstopu [...] pomembno za udeležence na finančnih trgih, pa tudi za realni sektor“ (glej str. 8).

4

(5)  Uredba (ES) št. 593/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o pravu, ki se uporablja za pogodbena obligacijska razmerja (Rim I) (UL L 177, 4.7.2008, str. 6).

5

(6)  To velja, čeprav je v uvodni izjavi 38 Uredbe (ES) št. 593/2008 navedeno, da se v kontekstu odstopa terjatve člen 14(1) uporablja tudi za stvarnopravne vidike odstopa terjatve med odstopnikom in prevzemnikom.

6

(7)  Glej zeleno knjigo Evropske komisije z naslovom Oblikovanje unije kapitalskih trgov (COM(2015) 63 final, Bruselj, 18.2.2015). Glej tudi dokument Evropske centralne banke z naslovom Building a Capital Markets Union – Eurosystem contribution to the European Commission’s Green Paper iz leta 2015.

7

Building a Capital Markets Union – Eurosystem contribution to the European Commission’s Green Paper

(8)  Stran 2 in opomba 10 v obrazložitvenem memorandumu k predlagani uredbi. Treba je izpostaviti, da je bil ob koncu drugega četrtletja 2017 obseg kreditnih poslov Eurosistema, pri katerih so bila za zavarovanje s premoženjem uporabljena bančna posojila in je bilo to zavarovanje mobilizirano čezmejno, bistveno manjši od navedenega zneska.

8

(9)  Direktiva 98/26/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 1998 o dokončnosti poravnave pri plačilih in sistemih poravnave vrednostnih papirjev (UL L 166, 11.6.1998, str. 45).

9

(10)  Direktiva 2009/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. maja 2009 o spremembi Direktive 98/26/ES o dokončnosti poravnave pri plačilih in sistemih poravnave vrednostnih papirjev in Direktive 2002/47/ES o dogovorih o finančnem zavarovanju glede povezanih sistemov in bančnih posojil (UL L 146, 10.6.2009, str. 37).

10

(11)  Direktiva 2001/24/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. aprila 2001 o reorganizaciji in prenehanju kreditnih institucij (UL L 125, 5.5.2001, str. 15).

11

(12)  Glej stran 11 obrazložitvenega memoranduma k predlagani uredbi.

12

(13)  Glej odstavek 9.1 Mnenja CON/2008/37.

13

(14)  Glej zlasti na primer odstavek 2 oddelka I člena L. 141-4 francoskega finančnega in denarnega zakonika, uveden s členom 53 zakona št. 2016-1691 z dne 9. decembra 2016; člen 26 italijanske uredbe z zakonodajno močjo št. 237 z dne 23. decembra 2016, ki je bila pretvorjena v zakon z zakonom z dne 17. februarja 2017, št. 15; člen 22-1(4) zakona z dne 23. decembra 1998 o denarnem statusu in centralni banki Luksemburga; glej tudi odstavka 2.1 in 2.2 Mnenja CON/2006/56, odstavek 2.3 Mnenja CON/2016/37 in odstavek 5.1 Mnenja CON/2017/1.

14

(15)  Glej odstavek 2.2 Mnenja CON/2016/37 in odstavek 5.1 Mnenja CON/2017/1.

15

(16)  Glej odstavek 2.5 Mnenja CON/2016/37.

16

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 29.8.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 303/6 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 303/6

---

Menjalni tečaji eura (1)

28. avgusta 2018

(2018/C 303/03)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1710 |
| JPY | japonski jen | 130,03 |
| DKK | danska krona | 7,4574 |
| GBP | funt šterling | 0,90680 |
| SEK | švedska krona | 10,6633 |
| CHF | švicarski frank | 1,1427 |
| ISK | islandska krona | 124,70 |
| NOK | norveška krona | 9,7243 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 25,713 |
| HUF | madžarski forint | 323,79 |
| PLN | poljski zlot | 4,2723 |
| RON | romunski leu | 4,6464 |
| TRY | turška lira | 7,3316 |
| AUD | avstralski dolar | 1,5924 |
| CAD | kanadski dolar | 1,5128 |
| HKD | hongkonški dolar | 9,1922 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7444 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5945 |
| KRW | južnokorejski won | 1 294,67 |
| ZAR | južnoafriški rand | 16,5894 |
| CNY | kitajski juan | 7,9641 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,4325 |
| IDR | indonezijska rupija | 17 122,36 |
| MYR | malezijski ringit | 4,7970 |
| PHP | filipinski peso | 62,387 |
| RUB | ruski rubelj | 79,0727 |
| THB | tajski bat | 38,098 |
| BRL | brazilski real | 4,7909 |
| MXN | mehiški peso | 21,9495 |
| INR | indijska rupija | 82,0965 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1710

JPY

japonski jen

130,03

DKK

danska krona

7,4574

GBP

funt šterling

0,90680

SEK

švedska krona

10,6633

CHF

švicarski frank

1,1427

ISK

islandska krona

124,70

NOK

norveška krona

9,7243

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

25,713

HUF

madžarski forint

323,79

PLN

poljski zlot

4,2723

RON

romunski leu

4,6464

TRY

turška lira

7,3316

AUD

avstralski dolar

1,5924

CAD

kanadski dolar

1,5128

HKD

hongkonški dolar

9,1922

NZD

novozelandski dolar

1,7444

SGD

singapurski dolar

1,5945

KRW

južnokorejski won

1 294,67

ZAR

južnoafriški rand

16,5894

CNY

kitajski juan

7,9641

HRK

hrvaška kuna

7,4325

IDR

indonezijska rupija

17 122,36

MYR

malezijski ringit

4,7970

PHP

filipinski peso

62,387

RUB

ruski rubelj

79,0727

THB

tajski bat

38,098

BRL

brazilski real

4,7909

MXN

mehiški peso

21,9495

INR

indijska rupija

82,0965

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 29.8.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 303/7 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 303/7

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 22. avgusta 2018

o objavi zahtevka za registracijo imena iz člena 49 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v Uradnem listu Evropske unije

„Bulot de la Baie de Granville“ (ZGO)

(2018/C 303/04)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 50(2)(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Francija je v skladu s členom 49(4) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisiji poslala zahtevek za zaščito imena „Bulot de la Baie de Granville“. |
| --- | --- |

(1)

Francija je v skladu s členom 49(4) Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisiji poslala zahtevek za zaščito imena „Bulot de la Baie de Granville“.

| (2) | Komisija je v skladu s členom 50 Uredbe (EU) št. 1151/2012 navedeni zahtevek preučila in ugotovila, da izpolnjuje pogoje iz navedene uredbe. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je v skladu s členom 50 Uredbe (EU) št. 1151/2012 navedeni zahtevek preučila in ugotovila, da izpolnjuje pogoje iz navedene uredbe.

| (3) | Da se omogoči vložitev ugovora v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012, bi bilo enotni dokument in sklic na objavo specifikacije proizvoda iz člena 50(2)(a) navedene uredbe za ime „Bulot de la Baie de Granville“ treba objaviti v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(3)

Da se omogoči vložitev ugovora v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012, bi bilo enotni dokument in sklic na objavo specifikacije proizvoda iz člena 50(2)(a) navedene uredbe za ime „Bulot de la Baie de Granville“ treba objaviti v Uradnem listu Evropske unije –

SKLENILA:

Edini člen

Enotni dokument in sklic na objavo specifikacije proizvoda iz člena 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 za ime „Bulot de la Baie de Granville“ (ZGO) sta v Prilogi k temu sklepu.

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 je objava tega sklepa podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper registracijo imena iz prvega odstavka tega člena v treh mesecih od dneva objave tega sklepa v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 22. avgusta 2018

Za Komisijo

Pierre MOSCOVICI

Član Komisije

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

---

PRILOGA

ENOTNI DOKUMENT

„BULOT DE LA BAIE DE GRANVILLE“

EU št.: PGI-FR-02319 – 4.8.2017

ZOP ( ) ZGO ( X )

1.   Ime

„Bulot de la Baie de Granville“

2.   Država članica ali tretja država

Francija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

Skupina 1.7 Sveže ribe, mehkužci in raki ter iz njih pridobljeni proizvodi

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

„Bulot de la Baie de Granville“ je morski polž vrste „valovita blatarka“ (Buccinum undatum). Prodaja se v lupini:

| — | živ ali |
| --- | --- |

—

živ ali

| — | kuhan svež, pasteriziran ali zamrznjen. |
| --- | --- |

—

kuhan svež, pasteriziran ali zamrznjen.

Med kuhanjem se mu lahko doda aroma.

Večinoma svetla lupina je lahko od bele do temno rjave barve in od zelenkasto bele do temno zelene glede na količino alg na površini. Na lupini so zaradi prisotnosti mikroalg morda rdečkasti madeži. Mišičasta noga je slonokoščeno do kremno bela, rahlo progasta s črnimi madeži.

Velikost je velikost lupine od konice do sifonalne cevi. Morski polži „Bulot v Baie de Granville“ merijo med 47 mm in 70 mm. Vendar je lahko v seriji 8 % primerkov manjših od 47 mm in 15 % primerkov večjih od 70 mm.

Ker morski polži za dosego zahtevane velikosti potrebujejo veliko časa, se jim na lupino pogosto zaredijo morski organizmi (vrtičnjaki, črvi, Crepidula fornicata), tako imenovani epibionti. Prisotnost epibiontov je pri serijah, ki se tržijo pod ZGO „Bulot Baie de Granville“, omejena na 25 % primerkov. Ta delež se oceni ob upoštevanju primerkov z velikim deležem pritrjenih organizmov, kar se določi s pomočjo referenčnih fotografij.

Morski polži „Bulot v Baie de Granville“ imajo vonj po jodu, morju in algah. Po kuhanju je tekstura v ustih mehka z zaznavno vlažnostjo in okusom po jodu, morju in lešnikih. Lahko je nekoliko hrustljava zaradi manjših usedlin ali drobcev lupine. Polži nimajo vonja niti okusa po blatu.

3.3   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

—

3.4   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Morski polži „Bulot v Baie de Granville“ se lovijo in iztovarjajo na geografskem območju.

3.5   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

—

3.6   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Na vsakem posameznem pakiranju morskih polžev z ZGO je:

| — | ime „Bulot de la Baie de Granville“, napisano z jasnimi, berljivimi in neizbrisnimi črkami, ki so tako po višini kot širini večje od črk vseh drugih navedb na etiketi, |
| --- | --- |

—

ime „Bulot de la Baie de Granville“, napisano z jasnimi, berljivimi in neizbrisnimi črkami, ki so tako po višini kot širini večje od črk vseh drugih navedb na etiketi,

| — | simbol ZGO Evropske unije v bližini imena, pod katerim se proizvod prodaja. |
| --- | --- |

—

simbol ZGO Evropske unije v bližini imena, pod katerim se proizvod prodaja.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Geografsko območje „Bulot de la Baie de Granville“ je opredeljeno z:

| — | morskim ribolovnim območjem, |
| --- | --- |

—

morskim ribolovnim območjem,

| — | območjem iztovarjanja. |
| --- | --- |

—

območjem iztovarjanja.

Ribolovno območje:

Morski polži „Bulot v Baie de Granville“ se lovijo zahodno od polotoka Cotentin na obalnem območju, ki se razteza od rta Goury na severu do rta Champeaux na jugu. Lovi se v obalnih vodah 30 navtičnih milj od točk iztovarjanja.

Območje iztovarjanja

Območje iztovarjanja vključuje vse obalne občine med rtom Goury na severu in rtom Champeaux na jugu. Obsega naslednje občine departmaja Manche:

Celotne občine: Agon-Coutainville; Anneville-sur-Mer; Annoville; Barneville-Carteret; Baubigny; Blainville-sur-Mer; Bréhal; Bretteville-sur-Ay; Bréville-sur-Mer; Bricqueville-sur-Mer; Carolles; Champeaux; Coudeville-sur-Mer; Créances; Denneville; Donville-les-Bains; Flamanville; Geffosses; Gouville-sur-Mer; Granville; Hauteville-sur-Mer; Héauville; Heugueville-sur-Sienne; Jullouville; La Haye; Le Rozel; Les Moitiers-d’Allonne; Les Pieux; Lessay; Lingreville; Montmartin-sur-Mer; Orval-sur-siennes; Pirou; Portbail; Regnéville-sur-Mer; Saint-Georges-de-la-Rivière; Saint-Germain-sur-Ay; Saint-Jean-de-la-Rivière; Saint-Lô-d’Ourville; Saint-Pair-sur-Mer; Siouville-Hague; Surtainville; Tourville-sur-Sienne; Tréauville.

Del občine: La Hague.

5.   Povezava z geografskim območjem

Posebnosti geografskega območja

Za območje zaliva Granville je značilna močna bibavica (s povprečno amplitudo 10,5 metra), morje pa ob oseki močno upade. Zaradi premikanja vodnih mas med bibavico v zalivu nastajajo tokovi s hitrostjo do 2 vozlov.

Sila tokov povzroča disperzijo vodnih stebrov, vodne mase pa se po vertikali neprestano mešajo (brez stratifikacije).

Zaradi velikega mešanja vode zaradi tokov, ki jih povzroči bibavica, in valovanja so sezonske spremembe vodne temperature omejene na 10 °C. Povprečna temperatura je 17 °C poleti in 8 °C pozimi.

Vodne mase se zaradi močnih tokov in bibavice stalno obnavljajo z vodo z odprtega morja, kar zagotavlja odlično kakovost in svežo temperaturo vode.

Globina zaliva Granville je dokaj homogena in preseže 50 m šele 30 navtičnih milj od pristanišč na zahodni obali polotoka Cotentin.

Območje je bogato z drobci školjk, usedline blata (drobne usedline) pa so zelo redke.

Na zahodni obali polotoka Cotentin je zmerno oceansko podnebje (s povprečno letno temperaturo 11,4 °C) z močnimi vplivi vlažnih in svežih zračnih tokov z Atlantika.

Posebnost obalnega prostora na tem območju je poleg tega posledica konfiguracije obale, ki je večinoma izpostavljena vetrovom z zahoda in za katero so razen na skrajnem severu in jugu značilne pretežno peščene usedline, zaradi česar ribiška plovila težko najdejo zavetje in mesta za splavitev. Zaradi potrebe po razporeditvi ribiških plovil za ribolov morskih polžev vzdolž celotne obale in okoljskih dejavnikov:

| — | so vzdolž obale razporejeni številni navozi in pristani, |
| --- | --- |

—

so vzdolž obale razporejeni številni navozi in pristani,

| — | so ribiška plovila majhna (< 12 m), da se lahko potegnejo na kopno ali lažje namerno nasedejo. |
| --- | --- |

—

so ribiška plovila majhna (< 12 m), da se lahko potegnejo na kopno ali lažje namerno nasedejo.

Morski polži so del tradicionalne prehrane lokalnih normandijskih obalnih skupnosti. Nabirali so se ročno ali z grabljicami ob oseki (A. LOCARD, Manuel Pratique d’Ostréiculture, 1900, in L. JOUBIN, Etudes sur les Gisements de Coquilles Comestibles des Côtes de France – La presqu’île du Cotentin; Bulletin de l’Institut Océanographique, 1911). Morski polži so se uporabljali za prehrano ali pa kot vaba na ribiških palicah za ribolov dragocenejših rib, kot je trska.

V prvi polovici dvajsetega stoletja so se v regiji Granville pri malem ribolovu zelo pogosto kot ribolovne tehnike uporabljale vrše, vlečne mreže ali strgače, pri čemer je bil prilov morskih polžev ob oseki dragocen dodatek.

Od sredine dvajsetega stoletja so bile razvite posebne tehnike. Leta 1947 je J. LE DANTEC poročal o usmerjenem ribolovu na morske polže, „ki jih manjši čolni (doris) lovijo z vršami v bližini obale“ (Revue officielle des travaux des pêches maritimes 1947–1949 – Tome XV.FASC. 1-4 No 54-60).

Poklicni ribolov na morskega polža, „Bulot Baie de Granville“ se je razvil v drugi polovici 20. stoletja, ko se je pojavila oprema, ki omogoča ribolov v večjih količinah. Tako je ta dejavnost postala profesionalna, specifična in donosna. Posebna oprema za ribolov so na primer vrše za morske polže in odprti zaboji za njihov prevoz.

Leta 1985 je bil zaradi ohranjanja virov in obrtniške narave ribolova z vršami uveden sistem upravljanja virov (velikost plovil, vrsta ribolovnega orodja, časovni razpored ribolova ...) za morske polže, ki se lovijo v zalivu Granville.

Posebnosti proizvoda

„Bulot de la Baie de Granville“ je morski polž vrste „valovita blatarka“ (Buccinum undatum). Njegove značilnosti so:

| — | trži se cel v lupini, |
| --- | --- |

—

trži se cel v lupini,

| — | svežina, |
| --- | --- |

—

svežina,

| — | velikost: od 47 do 70 mm, od tega manj kot 15 % morskih polžev meri več kot 70 mm, manj kot 8 % pa manj kot 47 mm, |
| --- | --- |

—

velikost: od 47 do 70 mm, od tega manj kot 15 % morskih polžev meri več kot 70 mm, manj kot 8 % pa manj kot 47 mm,

| — | ob zaužitju je brez usedlin ali jih ima zelo malo, zaznavni so okusi po morski vodi, jodu, algah in lešnikih, ni vonja in okusa po blatu. |
| --- | --- |

—

ob zaužitju je brez usedlin ali jih ima zelo malo, zaznavni so okusi po morski vodi, jodu, algah in lešnikih, ni vonja in okusa po blatu.

Vzročna povezava

Povezava z geografskim območjem „Bulot v Baie de Granville“ temelji na značilni kakovosti in slovesu proizvoda.

Njegova kakovost izhaja predvsem iz kombinacije značilnosti geografskega okolja in znanja ribičev.

Naravne danosti zaliva Granville (batimetrija, močna bibavica, kakovost in temperatura vode) so naklonjene razvoju vrste Buccinum undatum, ki uspeva v hladnih morjih.

Ribiči so svoje prakse prilagodili značilnostim območja. Zaradi močne bibavice so pristanišča dostopna samo ob plimi. Poldnevno plimovanje vpliva na urnike odhoda na ribolov in povratka z njega: plovila ribolovnih dejavnosti ne morejo opravljati dlje kot 16 ur.

Morski polži „Bulot v Baie de Granville“ so privlačni, ker zaradi kratkotrajnega ribolova ostanejo sveži in živi ter imajo organoleptične lastnosti, ki so posledica:

| — | t. i. nežnih ribolovnih tehnik z vršami, ki preprečujejo poškodbe, kot so lomljenje lupine ali mešanje z usedlinami, in omogočajo, da se morski polži iz vode potegnejo celi in živi, |
| --- | --- |

—

t. i. nežnih ribolovnih tehnik z vršami, ki preprečujejo poškodbe, kot so lomljenje lupine ali mešanje z usedlinami, in omogočajo, da se morski polži iz vode potegnejo celi in živi,

| — | izbire ribiških območij, sortiranja in čiščenja, ki ga izvedejo ribiči, da se odstranijo ostanki vabe in usedlin, |
| --- | --- |

—

izbire ribiških območij, sortiranja in čiščenja, ki ga izvedejo ribiči, da se odstranijo ostanki vabe in usedlin,

| — | lokalnega, rednega in uravnoteženega izkoriščanja ribolovnega območja, zaradi česar je obseg razmeroma majhen in stabilen, |
| --- | --- |

—

lokalnega, rednega in uravnoteženega izkoriščanja ribolovnega območja, zaradi česar je obseg razmeroma majhen in stabilen,

| — | shranjevanja v odprte zaboje, zaradi česar morski polži ostanejo živi in celi do trženja živih in svežih morskih polžev ali do kuhanja. |
| --- | --- |

—

shranjevanja v odprte zaboje, zaradi česar morski polži ostanejo živi in celi do trženja živih in svežih morskih polžev ali do kuhanja.

Zmerne podnebne razmere tudi omogočajo, da se morski polži od izvleka iz vode do iztovarjanja brez ledu ohranjajo živi.

Poleg tega tudi narava usedlinskega dna podpira kakovost okusa proizvoda „Bulot Baie de Granville“. Tu skoraj ni blatnih usedlin, za katere je znano, da povzročajo slabše organoleptične značilnosti morskih polžev (temna zunanjost, vonj in okus).

Zaliv Granville že desetletja uživa velik ugled pri lokalnem prebivalstvu, ki se je še okrepil v osemdesetih letih prejšnjega stoletja z razvojem poklicnega ribolova, ko je zaliv postal francosko središče razmaha ribolova na morskega polža in njegovega trženja v tradicionalno celi obliki.

Ko so morske plošče postale moderne in so se začeli morski polži prodajati tudi kuhani, je trženje proizvoda „Bulot de la Baie de Granville“ prispevalo k povečanju potrošnje morskega polža na nacionalni ravni, s čemur je zrasel tudi ugled območja Granville. Poznavalci kot dokaz o slovesu morskega polža „Bulot Baie de Granville poznavalci“ navajajo tudi sam izraz „bulot“. Do devetdesetih let prejšnjega stoletja je bilo uradno poimenovanje za prodajo teh lupinarjev „buccin“, vendar je bil proizvod bolj znan pod imenom „bulot“, kar je normandijski izraz. Uporaba tega izraza se je razširila z razvojem trženja in „bulot“ je skupaj z „buccin“ postal uradno poimenovanje. Nato se je za komercialne namene začelo uporabljati celotno ime „Bulot Baie de Granville“, da se informira potrošnika in prizna posebna vrednost morskim polžem iz zaliva Granville.

Sloves proizvoda „Bulot de la Baie de Granville“ je s pomočjo tiska za splošno javnost in televizijskih oddaj presegel profesionalne in regionalne okvire. Znamenita televizijska oddaja „Thalassa“ mu je maja 1996 posvetila reportažo o posebnosti ribolova na morskega polža v zalivu Granville z naslovom: „Bulotier à Granville, Reportage sur une pêche un peu spéciale: la pêche aux bulots à Granville“.

Poreklo „Baie de Granville“ je zdaj resnično jamstvo kakovosti, kot navaja mesečna revija „Terra Eco“ februarja 2013 v članku o nacionalni in evropski razsežnosti potrošnje proizvoda „Bulot v Baie de Granville“: „Morski polž iz zaliva Granville, ki je znan po svežini in vonju brez priokusa po blatu, se prodaja po vsej Franciji in izvaža v sosednje evropske države.“

Najlepšo televizijsko hvalnico morskemu polžu „Bulot de la Baie de Granville“ pa je pripravil slavni glavni kuhar z Michelinovimi zvezdicami Guy MARTIN, ki je leta 2014 v oddaji „Epicerie Fine“ na kanalu TV5 Monde, posvečeni normandijskim lupinarjem, dejal: „Morske polže najdemo povsod, a izbrati moramo ‚Bulot v Baie de Granville‘, saj v sebi skrivajo regijo, znanje, terroir, morje ...“.

Sklic na objavo specifikacije

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-5c39eed6-89d4-4c81-9080-78ad68ff8814/telechargement

---

| 29.8.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 303/12 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 303/12

---

IZVEDBENI SKLEP KOMISIJE

z dne 21. avgusta 2018

o objavi zahtevka za registracijo imena iz člena 49 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta v Uradnem listu Evropske unije

(The Vale of Clwyd Denbigh Plum (ZOP))

(2018/C 303/05)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

o upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 50(2)(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Združeno kraljestvo je v skladu s členom 49(4) Uredbe (EU) št. 1151/2012 pri Komisiji vložilo zahtevek za zaščito imena „The Vale of Clwyd Denbigh Plum“. |
| --- | --- |

(1)

Združeno kraljestvo je v skladu s členom 49(4) Uredbe (EU) št. 1151/2012 pri Komisiji vložilo zahtevek za zaščito imena „The Vale of Clwyd Denbigh Plum“.

| (2) | V skladu s členom 50 Uredbe (EU) št. 1151/2012 je Komisija zahtevek preučila in sklenila, da izpolnjuje pogoje iz navedene uredbe. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 50 Uredbe (EU) št. 1151/2012 je Komisija zahtevek preučila in sklenila, da izpolnjuje pogoje iz navedene uredbe.

| (3) | Da se omogoči vložitev ugovora v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012, bi bilo enotni dokument in sklic na objavo specifikacije proizvoda iz člena 50(2)(a) navedene uredbe za ime „The Vale of Clwyd Denbigh Plum“ treba objaviti v Uradnem listu Evropske unije – |
| --- | --- |

(3)

Da se omogoči vložitev ugovora v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012, bi bilo enotni dokument in sklic na objavo specifikacije proizvoda iz člena 50(2)(a) navedene uredbe za ime „The Vale of Clwyd Denbigh Plum“ treba objaviti v Uradnem listu Evropske unije –

SKLENILA:

Edini člen

Enotni dokument in sklic na objavo specifikacije proizvoda iz člena 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 za ime „The Vale of Clwyd Denbigh Plum“ (ZOP) sta v Prilogi k temu sklepu.

V skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 je objava tega sklepa podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper registracijo imena iz prvega odstavka tega člena v treh mesecih od dneva njegove objave v Uradnem listu Evropske unije.

V Bruslju, 21. avgusta 2018

Za Komisijo

Pierre MOSCOVICI

Član Komisije

---

(1)  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

---

PRILOGA

ENOTNI DOKUMENT

„THE VALE OF CLWYD DENBIGH PLUM“

Št. EU: PDO-GB-02287 – 8.2.2017

ZOP ( X ) ZGO ( )

1.   Ime

„The Vale of Clwyd Denbigh Plum“

2.   Država članica ali tretja država

Združeno kraljestvo

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1   Vrsta proizvoda

Skupina 1.6 Sadje, zelenjava in žita, sveži ali predelani

3.2   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Ime „The Vale of Clwyd Denbigh Plum“ (Prunus domestica Linnaeus „Denbigh Plum“) se uporablja za slive sorte „Denbigh Plum“, ki se gojijo na opredeljenem geografskem območju Vale of Clwyd v grofiji Denbighshire v severnem Walesu, na katerem imajo slive poreklo. „Denbigh Plum“ je edina avtohtona sorta sliv v Walesu.

Slive „The Vale of Clwyd Denbigh Plum“ imajo naslednje značilnosti glede na to, ali se uporabljajo za kuhanje in se obirajo sredi avgusta, še preden so zrele, ali kot namizne slive, ki lahko ostanejo in dozorijo na drevesu, dokler se konec avgusta oziroma v začetku septembra ne oberejo.

Slive za kuhanje:

| — | so čvrste na dotik, |
| --- | --- |

—

so čvrste na dotik,

| — | so oranžno rdeče barve z rumenimi lisami ob začetku zorenja, |
| --- | --- |

—

so oranžno rdeče barve z rumenimi lisami ob začetku zorenja,

| — | na njih se začenja kazati poprh, |
| --- | --- |

—

na njih se začenja kazati poprh,

| — | njihovo meso je čvrsto in izrazito rumeno z zelenkasto oranžnimi odtenki, |
| --- | --- |

—

njihovo meso je čvrsto in izrazito rumeno z zelenkasto oranžnimi odtenki,

| — | meso se drži koščice, |
| --- | --- |

—

meso se drži koščice,

| — | od peclja do konice sadeža so dolge od 45 mm do 65 mm, |
| --- | --- |

—

od peclja do konice sadeža so dolge od 45 mm do 65 mm,

| — | njihov premer znaša od 40 mm do 55 mm. |
| --- | --- |

—

njihov premer znaša od 40 mm do 55 mm.

Namizne slive:

| — | ob rahlem stiskanju postajajo mehke, |
| --- | --- |

—

ob rahlem stiskanju postajajo mehke,

| — | od peclja do konice sadeža so dolge od 45 mm do 65 mm, |
| --- | --- |

—

od peclja do konice sadeža so dolge od 45 mm do 65 mm,

| — | njihov premer znaša od 40 mm do 55 mm. |
| --- | --- |

—

njihov premer znaša od 40 mm do 55 mm.

| — | so okrogle ali nekoliko elipsaste oblike, |
| --- | --- |

—

so okrogle ali nekoliko elipsaste oblike,

| — | so močne rdeče, skoraj vijolične barve, prekrite z zlatimi pikami, sadeži s starostjo naravno postanejo temnejše barve, |
| --- | --- |

—

so močne rdeče, skoraj vijolične barve, prekrite z zlatimi pikami, sadeži s starostjo naravno postanejo temnejše barve,

| — | prekrite so s poprhom (vidna belkasta voščena prevleka), ki je izrazitejši, če dlje časa ostanejo na drevesu, |
| --- | --- |

—

prekrite so s poprhom (vidna belkasta voščena prevleka), ki je izrazitejši, če dlje časa ostanejo na drevesu,

| — | njihovo meso je naravno mehko in sočno ter izrazito rumene barve z zelenkasto oranžnimi odtenki, |
| --- | --- |

—

njihovo meso je naravno mehko in sočno ter izrazito rumene barve z zelenkasto oranžnimi odtenki,

| — | meso se le delno drži koščice, |
| --- | --- |

—

meso se le delno drži koščice,

| — | povprečno število sadežev na kilogram znaša 9–15 (povprečno 12), |
| --- | --- |

—

povprečno število sadežev na kilogram znaša 9–15 (povprečno 12),

| — | sladkost po testu Brix znaša 16–19. |
| --- | --- |

—

sladkost po testu Brix znaša 16–19.

Koža namiznih sliv je mehka in tanka ter bi morala biti brez poškodb (odrgnin). Zato je treba z zrelimi sadeži zelo previdno ravnati.

Rastna doba namiznih sliv je dolga, zato imajo na voljo več časa, da v celoti razvijejo globino svojega sladko-kislega okusa. Ravno zaradi te globine okusa in sladkosti so slive „The Vale of Clwyd Denbigh Plum“ posebne.

Pri kuhanju globina okusa postane intenzivnejša in naravna sladkost sliv se okrepi. Če se sadeži zaužijejo topli, se topijo v ustih.

Slive „The Vale of Clwyd Denbigh Plum“ se večinoma prodajajo na lokalnih tržnicah kot sveže namizne slive.

3.3   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Slive „The Vale of Clwyd Denbigh Plum“ se morajo gojiti na opredeljenem območju na drevesih, ki so jih komercialne drevesnice pridobile s cepljenjem ali okulacijo iz znanih osebkov ali posameznih dreves, ki se nahajajo znotraj opredeljenega območja. Slive „The Vale of Clwyd Denbigh Plum“ NE smejo biti pridobljene z dreves, ki so bila vzgojena iz semena. Ker opraševanja ni mogoče nadzorovati, je za drevesa, vzgojenih iz semena, značilna genska variabilnost in ni mogoče zagotoviti, da se bo na njih vzgojila „točno določena vrsta“.

3.4   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Rast

Obrezovanje (če je potrebno)

Obvladovanje škodljivcev in bolezni/gnojenje in škropljenje

Obiranje

Skladiščenje (če je potrebno)

3.5   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

—

3.6   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

—

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Slive „The Vale of Clwyd Denbigh Plum“ se gojijo na opredeljenem geografskem območju Vale of Clwyd v grofiji Denbighshire v severnem Walesu, ki zajema naslednje okraje:

| — | Aberwheeler, |
| --- | --- |

—

Aberwheeler,

| — | Bodfari, |
| --- | --- |

—

Bodfari,

| — | Cefn Meiriadog, |
| --- | --- |

—

Cefn Meiriadog,

| — | Clocaenog, |
| --- | --- |

—

Clocaenog,

| — | Cyffylliog, |
| --- | --- |

—

Cyffylliog,

| — | Denbigh, |
| --- | --- |

—

Denbigh,

| — | Efenechtyd, |
| --- | --- |

—

Efenechtyd,

| — | Henllan, |
| --- | --- |

—

Henllan,

| — | Llanbedr Dyffryn Clwyd, |
| --- | --- |

—

Llanbedr Dyffryn Clwyd,

| — | Llandyrnog, |
| --- | --- |

—

Llandyrnog,

| — | Llanelidan, |
| --- | --- |

—

Llanelidan,

| — | Llanfair Dyffryn Clwyd, |
| --- | --- |

—

Llanfair Dyffryn Clwyd,

| — | Llangynhafal, |
| --- | --- |

—

Llangynhafal,

| — | Llanrhaeadr yng Nghinmeirch, |
| --- | --- |

—

Llanrhaeadr yng Nghinmeirch,

| — | Llanynys, |
| --- | --- |

—

Llanynys,

| — | Nantglyn, |
| --- | --- |

—

Nantglyn,

| — | Rhuddlan, |
| --- | --- |

—

Rhuddlan,

| — | Ruthin, |
| --- | --- |

—

Ruthin,

| — | St Asaph, |
| --- | --- |

—

St Asaph,

| — | Trefnant, |
| --- | --- |

—

Trefnant,

| — | Tremeirchion Cwm, |
| --- | --- |

—

Tremeirchion Cwm,

| — | Waen |
| --- | --- |

—

Waen

in okraj Llansannan.

5.   Povezava z geografskim območjem

Slive „Denbigh Plum“ imajo poreklo na območju Vale of Clwyd in so edina avtohtona sorta sliv v Walesu. Posebni okoljski in geografski dejavniki na območju Vale of Clwyd zagotavljajo idealne razmere, v katerih te avtohtone slive dobro uspevajo, ter prispevajo k posebnim značilnostim sadja.

Območje Vale of Clwyd je regija rečne doline v severnem Walesu, ki je v veliki meri zaščitena z okoliškimi hribi, vključno s hribovjem Clwydian Range na vzhodni strani, ki v prečni smeri sega od jugovzhoda proti severozahodu, in je severnemu vetru izpostavljena samo na točki, kjer se odpira proti obali. Hribi nudijo zavetje pred prevladujočimi zahodnimi in pogosto hladnimi vzhodnimi vetrovi. To razmeroma zaščiteno okolje je bistvenega pomena za pridelavo sliv, saj pomaga zmanjšati škodo, ki bi jo lahko utrpeli cvetovi in razvijajoče se slive.

Glede na razvrstitev kmetijskih zemljišč (Agricultural Land Classification – ALC) je območje Vale of Clwyd najobsežnejše območje zemljišč razreda 1 in razreda 2 v Walesu. Pri razvrstitvi ALC se upoštevajo značilnosti, kot so podnebje, lokacija in tla. Kot zemljišče razredov 1 in 2 je območje Vale of Clwyd opredeljeno kot kmetijsko zemljišče „odlične kakovosti“ ali „zelo dobro“ kmetijsko zemljišče. To zemljišče omogoča dosledno visoke donose sliv „The Vale of Clwyd Denbigh Plum“.

Zemljišče na območju Vale of Clwyd ima ena izmed najbolj naravno rodovitnih tal v Združenem kraljestvu, ki zagotavljajo vsa hranila, ki jih potrebujejo drevesa in slive. Tla na območju Vale lahko ohranjajo hranila, kot so kalij, magnezij in kalcij, ki so ključna hranila za te slive.

Globoka tla s povprečno teksturo in prostim odvodnjavanjem (ki so naravno prisotna na območju Vale of Clwyd) spodbujajo razvoj arhitekture močnih korenin, ki je bistvenega pomena za slive in pridelavo kakovostnih sliv „The Vale of Clwyd Denbigh Plum“.

Apnenčasta plast, ki se nahaja pod plastjo novega mehkega rdečega triasnega peščenjaka na tem območju, daje tla, ki so bogata z apnencem in imajo visoko vrednost pH. Večina sadja, kot so jagode in maline, bolje uspeva na rahlo kislih tleh, te slive pa najbolje uspevajo na apnenčastih tleh z visoko vrednostjo pH, ki prevladujejo na območju.

Slive „The Vale of Clwyd Denbigh Plum“ cvetijo aprila in so zelo občutljive na spomladanske radiacijske pozebe, ki lahko škodijo cvetju. Vpliv bližnjega Zalivskega toka določa mikroklimo območja Vale of Clwyd, ki zagotavlja blažilen učinek in zmanjšuje tveganje zmrzali. Poleg tega hladne zmerne temperature, ki jih prinaša Zalivski tok, podaljšujejo obdobje cvetenja in opraševanja ter omogočajo počasnejše zorenje sliv v daljšem časovnem obdobju, s čimer je na voljo več časa, da se njihov okus v celoti razvije in postane intenziven.

V preteklosti je ta regija s svojimi rodovitnimi tlemi slovela po svoji tradicionalni pridelavi jagodičevja, vključno s pridelavo sliv, in vse te vrste sadja so se razstavljale na vrtnarskih sejmih na območju Vale of Clwyd, ki so bili popularne letne prireditve od 50. let 19. stoletja. Ob koncu 90. let 19. stoletja je bila grofija Denbighshire (ki je glavna grofija na območju Vale of Clwyd) največje območje za pridelavo jagodičevja v Walesu. Zgodovina pridelave sliv je zaznamovala lokalno območje, saj je veliko ulic in domov v Denbighu poimenovanih po slivah „The Vale of Clwyd Denbigh Plum“. Ena lokalna posest, ki je že več kot sto let v lasti iste družine, ima sadovnjak, v katerem se še vedno pridelujejo slive „The Vale of Clwyd Denbigh Plum“ za komercialni trg.

Znanje in spretnosti, potrebni za pridelavo sliv „The Vale of Clwyd Denbigh Plum“ na opredeljenem območju, so se s časom razvijali. Posebne spretnosti prebivalstva, povezane s pridelovanjem te vrste sadja, ki so se prenašale iz generacije v generacijo, vključujejo: sajenje in vzgojo dreves, obrezovanje in vzdrževanje dreves, čas obiranja in ravnanje s sadeži.

Koža sliv „The Vale of Clwyd Denbigh Plum“ je zelo mehka in tanka v primerjavi z bolj komercialno pridelanimi slivami, zato je treba s sadeži ravnati zelo previdno, da se preprečijo poškodbe in odrgnine. Obiralci sadja so posebej usposobljeni, da se sadežev čim manj dotikajo in jih obirajo ročno, skupaj s pecljem. Zato je na sveže obranih slivah pogosto še vedno viden belkast poprh (ki ščiti sadeže).

Območje Vale of Clwyd ima svojo mikroklimo, ki jo zaznamuje blažilen učinek Zalivskega toka in ugodno vpliva na rast te vrste sliv. Slive cvetijo med prvimi, zato je lokacija brez zmrzali bistvena za doseganje rednega pridelka, saj zmrzal resno ogroža cvetoča drevesa.

Za razliko od večine drugih sliv so slive „Denbigh Plum“ naravno odporne proti glivičnim boleznim, zaradi česar so kljub toplemu in vlažnemu podnebju izjemno zdrave. Poleg tega je podnebje območja Vales hladnejše v primerjavi z drugimi območji pridelave sliv. Zato imajo slive „The Vale of Clwyd Denbigh Plum“ dolgo rastno sezono in tako na voljo več časa, da v celoti razvijejo svoj okus. Ravno zaradi te globine okusa in sladkosti so slive „The Vale of Clwyd Denbigh Plum“ tako posebne.

Neposredna bližina morja in reke Clwyd, ki teče skozi dolino, blažita skrajne temperature in poleg tega zagotavljata tudi naravni vir namakanja, ki v kombinaciji z naravno visokim nivojem podzemne vode na območju Vale of Clwyd ustreza zahtevam sliv z globokimi koreninami po visoki vlažnosti, s čimer se zmanjšuje potreba po umetnem namakanju.

Slive „The Vale of Clwyd Denbigh Plum“ se na tem območju niso uspele le ohraniti, ampak v naravnih razmerah z minimalnim človeškim posredovanjem celo dobro uspevajo. Zaščitena, položna, rodovitna in z apnencem bogata mikroklima tega območja z zmernimi temperaturami, naravnim namakalnim sistemom in verjetnostjo dni brez zmrzali v obdobju cvetenja sliv nudi idealne pogoje za gojenje sliv „The Vale of Clwyd Denbigh Plum“ ter prispeva k njihovim posebnim in edinstvenim značilnostim.

Do nedavnega je pridelava sliv „The Vale of Clwyd Denbigh Plum“ v večji meri izumrla. Vendar se je v zadnjih letih ponovno okrepila in začela združevati skupnosti na opredeljenem območju, kar je privedlo do organizacije vsakoletnega praznika sliv „The Vale of Clwyd Denbigh Plum“, ki se ga udeleži več kot 2 000 obiskovalcev. Med tem praznikom se predstavi sveže sadje in vrsta proizvodov, v katerih se lahko uporabi.

Slavni valižanski kuhar Bryn Williams je postal pokrovitelj sliv „The Vale of Clwyd Denbigh Plum“ in jih je uporabil v svoji knjigi receptov z naslovom „For the Love of Veg“. Slive „The Vale of Clwyd Denbigh Plum“ so v celotnem Walesu in preostalem delu Združenega kraljestva poznane po svoji odličnosti ter po njih aktivno povprašujejo lokalni obrati za pripravo in dostavo hrane. Poleg tega jih je gibanje „slow food“ (počasna hrana) predlagalo za nagrado „Barka okusa“.

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

(drugi pododstavek člena 6(1) te uredbe)

https://www.gov.uk/government/uploads/system/uploads/attachment_data/file/676695/pfn-vale-clwyd-denbigh-plum.pdf

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 29.8.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 303/17 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 303/17

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.8958 – DV4/ABP/OMERS/Real Estate JV)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2018/C 303/06)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | Oxford DOOR Investor (UK) LLP („Oxford“, Združeno kraljestvo), |
| --- | --- |

—

Oxford DOOR Investor (UK) LLP („Oxford“, Združeno kraljestvo),

| — | DV4 Limited („DV4“, Britanski Deviški otoki), |
| --- | --- |

—

DV4 Limited („DV4“, Britanski Deviški otoki),

| — | Stichting Depositary APG Strategic Real Estate Pool („APG“, Nizozemska). |
| --- | --- |

—

Stichting Depositary APG Strategic Real Estate Pool („APG“, Nizozemska).

Podjetja Oxford, DV4 in APG pridobijo v smislu člena 3(1)(b) in člena 3(4) uredbe o združitvah skupni nadzor nad novoustanovljenim skupnim podjetjem za lastništvo stanovanjskih nepremičnin ter njihov razvoj in upravljanje z namenom oddajanja v najem v novem stanovanjskem naselju Middlewood Locks v Manchestru (Združeno kraljestvo).

Koncentracija se izvede z nakupom sredstev.

2.

—   za Oxford: del skupine OMERS Administration Corporation (OMERS). OMERS je upravitelj primarne pokojninske sheme za občinske uslužbence v Ontariu (Ontario Municipal Employees Retirement System Primary Pension Plan) in skrbnik pokojninskih skladov. Upravlja diverzificiran globalni portfelj delnic in obveznic, pa tudi naložbe v nepremičnine, infrastrukturo ter naložbe zasebnega kapitala,

—   za DV4: nepremičninski investicijski sklad,

—   za APG: depozitar za investicijski sklad, katerega končni dejanski lastnik je Stichting Pensioenfonds ABP, organizacija za upravljanje pokojnin, specializirana za kolektivne pokojninske sheme v javnem sektorju.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.8958 – DV4/ABP/OMERS/Real Estate JV

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

| E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Faks +32 22964301 |
| Poštni naslov: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštni naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

| 29.8.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 303/19 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 303/19

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.9006 – Deutsche Asphalt/Bunte/JV)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2018/C 303/07)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | Deutsche Asphalt GmbH („Deutsche Asphalt“, Nemčija), ki ga obvladuje podjetje Strabag SE („Strabag“, Avstrija), |
| --- | --- |

—

Deutsche Asphalt GmbH („Deutsche Asphalt“, Nemčija), ki ga obvladuje podjetje Strabag SE („Strabag“, Avstrija),

| — | Johann Bunte Bauunternehmung GmbH & Co. KG („Bunte“, Nemčija), |
| --- | --- |

—

Johann Bunte Bauunternehmung GmbH & Co. KG („Bunte“, Nemčija),

| — | novoustanovljeno skupno podjetje (Nemčija). |
| --- | --- |

—

novoustanovljeno skupno podjetje (Nemčija).

Podjetji Strabag (prek svoje hčerinske družbe v stoodstotni lasti Deutsche Asphalt) in Bunte pridobita v smislu člena 3(1)(b) in člena 3(4) uredbe o združitvah skupni nadzor nad skupnim podjetjem.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic v novoustanovljeni družbi, ki je skupno podjetje.

2.

—   za Deutsche Asphalt: proizvodnja različnih vrst asfalta za asfaltno nosilno plast, asfaltno vezivno plast in asfaltno nadkritje,

—   za Strabag: gradbene storitve in gradbeni materiali,

—   za Bunte: proizvodnja in trženje asfaltnih mešanic in gradnja cest,

—   za skupno podjetje: proizvodnja in trženje asfaltnih mešanic. Podjetji Deutsche Asphalt in Bunte bosta v skupno podjetje prispevali številne obstoječe mešalnice asfalta.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.9006 – Deutsche Asphalt/Bunte/JV

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

| E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Faks +32 22964301 |
| Poštni naslov: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštni naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

| 29.8.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 303/20 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 303/20

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.9035 – Charlesbank/Partners Group/H-Food Holdings)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2018/C 303/08)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | Charlesbank Capital Partners, LLC („Charlesbank“, Združene države), |
| --- | --- |

—

Charlesbank Capital Partners, LLC („Charlesbank“, Združene države),

| — | Partners Group AG („Partners Group“, Švica), |
| --- | --- |

—

Partners Group AG („Partners Group“, Švica),

| — | H-Food Holdings, LLC („Hearthside“, Združene države), ki je pod nadzorom skupine Partners Group. |
| --- | --- |

—

H-Food Holdings, LLC („Hearthside“, Združene države), ki je pod nadzorom skupine Partners Group.

Charlesbank in Partners Group pridobita v smislu člena 3(1)(b) in člena 3(4) uredbe o združitvah skupni nadzor nad celotnim podjetjem Hearthside. Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

—   za Charlesbank: podjetje za naložbe zasebnega kapitala, ki se osredotoča na odkupe podjetij s strani uprave in financiranje kapitala za rast ter opravlja tudi oportunistične kreditne naložbe. Njegov portfelj vključuje podjetja, ki so dejavna v najrazličnejših sektorjih, kot so poslovne storitve in izobraževanje, potrošniške, energetske in finančne storitve, zdravstvo, industrijske storitve ter distribucija, tehnologija, mediji ali telekomunikacije,

—   za Partners Group: globalna družba za upravljanje naložb na zasebnem trgu, ki se osredotoča na zasebni kapital, zasebne nepremičnine, zasebno infrastrukturo in zasebni dolg. Podjetje Hearthside, ki je pod izključnim nadzorom povezanih podjetij v skupini Partners Group, je dejavno kot pogodbeni proizvajalec hrane za živilske blagovne znamke in živilska podjetja. Prav tako je dejavno na področju pogodbenega pakiranja hrane in pogodbene opreme za pakiranje hrane.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.9035 – Charlesbank/Partners Group/H-Food Holdings

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

| E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Faks +32 22964301 |
| Poštni naslov: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštni naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

| 29.8.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 303/21 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 303/21

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.9069 – Kuwait Investment Authority/North Sea Midstream Partners)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2018/C 303/09)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | Kuwait Investment Authority („KIA“, Kuvajt), |
| --- | --- |

—

Kuwait Investment Authority („KIA“, Kuvajt),

| — | North Sea Midstream Partners Limited („NSMP“, Združeno kraljestvo). |
| --- | --- |

—

North Sea Midstream Partners Limited („NSMP“, Združeno kraljestvo).

Kia pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah izključni nadzor nad celotnim podjetjem NSMP prek subjekta za posebne namene Selkie Investments Midstream Bidco Limited.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | podjetje KIA je svetovni vlagatelj, ki vlaga v nepremičnine, zasebni in javni lastniški kapital, fiksni donos in trge alternativnih naložb po vsem svetu; predvsem pridobiva manjšinske neobvladujoče deleže, |
| --- | --- |

—

podjetje KIA je svetovni vlagatelj, ki vlaga v nepremičnine, zasebni in javni lastniški kapital, fiksni donos in trge alternativnih naložb po vsem svetu; predvsem pridobiva manjšinske neobvladujoče deleže,

| — | podjetje NSMP ima v lasti sredstva za transport in predelavo zemeljskega plina v Severnem morju Združenega kraljestva in v okolici. |
| --- | --- |

—

podjetje NSMP ima v lasti sredstva za transport in predelavo zemeljskega plina v Severnem morju Združenega kraljestva in v okolici.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.9069 – Kuwait Investment Authority/North Sea Midstream Partners

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

| E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Faks +32 22964301 |
| Poštni naslov: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštni naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

| 29.8.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 303/22 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 303/22

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.8858 – Boeing/Safran/JV (Auxiliary Power Units))

(Besedilo velja za EGP)

(2018/C 303/10)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | The Boeing Company („Boeing“, ZDA), |
| --- | --- |

—

The Boeing Company („Boeing“, ZDA),

| — | Safran S. A. („Safran“, Francija), |
| --- | --- |

—

Safran S. A. („Safran“, Francija),

| — | JV LLC (ZDA). |
| --- | --- |

—

JV LLC (ZDA).

Podjetji Boeing in Safran pridobita v smislu člena 3(1)(b) in člena 3(4) uredbe o združitvah skupni nadzor nad novo ustanovljenim skupnim podjetjem (JV LLC).

Koncentracija se izvede z nakupom delnic v novoustanovljeni družbi, ki je skupno podjetje.

Ta koncentracija je bila Komisiji priglašena že 5. junija 2018, vendar je bila priglasitev 26. junija 2018 umaknjena.

2.

—   za Boeing: projektiranje, proizvodnja in prodaja komercialnih letal ter obrambnih, vesoljskih in varnostnih sistemov na svetovni ravni. Boeing je tudi ponudnik poprodajnih storitev za letalski in vesoljski trg,

—   za Safran: projektiranje, proizvodnja in prodaja letalskih in vesoljskih sistemov, opreme za zrakoplove in obrambnih sistemov na svetovni ravni. Proizvodi vključujejo motorje za letala in vesoljska vozila, električne sisteme in sisteme ožičevanja ter vgrajene sisteme za komercialne, regionalne in poslovne zrakoplove. Safran je tudi ponudnik poprodajnih storitev za svojo opremo,

—   za JV LLC: projektiranje, proizvodnja in oskrba pomožnih pogonskih enot („sistemi PPE“), ki se uporabljajo na komercialnih zrakoplovih. Skupno podjetje LLC bo zagotavljalo tudi storitve vzdrževanja, popravil in remonta ter dobave povezanih rezervnih delov v zvezi s sistemi PPE.

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi se za priglašeno koncentracijo lahko uporabljala uredba o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.8858 – Boeing/Safran/JV (Auxiliary Power Units)

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

| E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| Faks +32 22964301 |
| Poštni naslov: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Poštni naslov:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

---

Popravki

| 29.8.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 303/23 |
| --- | --- | --- | --- |

29.8.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 303/23

---

Popravek Priporočila Sveta z dne 6. marca 2018 o časovnem načrtu za izvajanje PESCO

(
  Uradni list Evropske unije C 88 z dne 8. marca 2018
  )

(2018/C 303/11)

Stran 3, točka 12, drugi stavek:

besedilo:

„[...] v skladu s členom 5(2) Sklepa (SZVP) 2017/2315, [...]“

se glasi:

se glasi:

„[...] v skladu s členom 5(3) Sklepa (SZVP) 2017/2315, [...]“.

---