# Službeni list C 263/25.

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 263 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 61.25. srpnja 2018. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 263

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 61.25. srpnja 2018.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2016.–2017.Dnevne sjednice od 1. i 2. ožujka 2017.
  Zapisnik sjednice objavljen je u SL C 419, 7.12.2017.
  Dnevna sjednica od 13. ožujka 2017.
  Zapisnik sjednice objavljen je u SL C 430, 14.12.2017.
  ZASJEDANJE 2017.–2018.Dnevne sjednice od 14. do 16. ožujka 2017.
  Zapisnik sjednice objavljen je u SL C 430, 14.12.2017.
  USVOJENI TEKSTOVI | 1 |

Sadržaj

Stranica

EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2016.–2017.Dnevne sjednice od 1. i 2. ožujka 2017.
  Zapisnik sjednice objavljen je u SL C 419, 7.12.2017.
  Dnevna sjednica od 13. ožujka 2017.
  Zapisnik sjednice objavljen je u SL C 430, 14.12.2017.
  ZASJEDANJE 2017.–2018.Dnevne sjednice od 14. do 16. ožujka 2017.
  Zapisnik sjednice objavljen je u SL C 430, 14.12.2017.
  USVOJENI TEKSTOVI

EUROPSKI PARLAMENT

Zapisnik sjednice objavljen je u SL C 419, 7.12.2017.

Zapisnik sjednice objavljen je u SL C 430, 14.12.2017.

Zapisnik sjednice objavljen je u SL C 430, 14.12.2017.

1

---

| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| --- | --- |
| | REZOLUCIJE |
| | Europski parlament |
| | Četvrtak, 2. ožujka 2017. |
| 2018/C 263/01 | Rezolucija Europskog parlamenta od 2. ožujka 2017. o obvezama Komisije u području viznog reciprociteta u skladu s člankom 1. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 539/2001 (2016/2986(RSP)) | 2 |
| 2018/C 263/02 | Rezolucija Europskog parlamenta od 2. ožujka 2017. o mogućnostima EU-a za poboljšanje pristupa lijekovima (2016/2057(INI)) | 4 |
| 2018/C 263/03 | Rezolucija Europskog parlamenta od 2. ožujka 2017. o provedbi Uredbe (EU) br. 1295/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi programa Kreativna Europa (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage odluka br. 1718/2006/EZ, br. 1855/2006/EZ i br. 1041/2009/EZ (2015/2328(INI)) | 19 |
| 2018/C 263/04 | Rezolucija Europskog parlamenta od 2. ožujka 2017. o Uredbi Vijeća (EU) br. 390/2014 od 14. travnja 2014. o uspostavljanju programa Europa za građane za razdoblje 2014. – 2020. (2015/2329(INI)) | 28 |
| 2018/C 263/05 | Rezolucija Europskog parlamenta od 2. ožujka 2017. o zajedničkoj trgovinskoj politici EU-a u kontekstu imperativa očuvanja divlje faune i flore (2016/2054(INI)) | 34 |
| | Utorak, 14. ožujka 2017. |
| 2018/C 263/06 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2017. o odgovornom vlasništvu nad kopitarima i skrbi o njima (2016/2078(INI)) | 40 |
| 2018/C 263/07 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2017. o ravnopravnosti žena i muškaraca u Europskoj uniji 2014. – 2015. (2016/2249(INI)) | 49 |
| 2018/C 263/08 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2017. o primjeni Direktive Vijeća 2004/113/EZ o provedbi načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pristupu i nabavi robe, odnosno pružanju usluga (2016/2012(INI)) | 64 |
| 2018/C 263/09 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2017. o sredstvima EU-a za ravnopravnost spolova (2016/2144(INI)) | 72 |
| 2018/C 263/10 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2017. o utjecaju velikih podataka na temeljna prava: privatnost, zaštita podataka, nediskriminacija, sigurnost i kazneni progon (2016/2225(INI)) | 82 |
| 2018/C 263/11 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2017. o minimalnim uvjetima za zaštitu kunića iz uzgoja (2016/2077(INI)) | 90 |
| | Srijeda, 15. ožujka 2017. |
| 2018/C 263/12 | Rezolucija Europskog parlamenta od 15. ožujka 2017. o preprekama slobodnom kretanju i radu građana EU-a na unutarnjem tržištu (2016/3042(RSP)) | 98 |
| 2018/C 263/13 | Rezolucija Europskog parlamenta od 15. ožujka 2017. o odobrenju Komisije za izmijenjeni plan Njemačke o uvođenju cestarina (2017/2526(RSP)) | 103 |
| | Četvrtak, 16. ožujka 2017. |
| 2018/C 263/14 | Rezolucija Europskog parlamenta od 16. ožujka 2017. o Zimbabveu, slučaju pastora Evana Mawarirea i drugim slučajevima ograničavanja slobode izražavanja (2017/2608(RSP)) | 106 |
| 2018/C 263/15 | Rezolucija Europskog parlamenta od 16. ožujka 2017. o ukrajinskim zatvorenicima u Rusiji i stanju na Krimu (2017/2596(RSP)) | 109 |
| 2018/C 263/16 | Rezolucija Europskog parlamenta od 16. ožujka 2017. o Filipinima – slučaj senatorice Leile M. De Lime (2017/2597(RSP)) | 113 |
| 2018/C 263/17 | Rezolucija Europskog parlamenta od 16. ožujka 2017. o prioritetima EU-a za sjednice Vijeća UN-a za ljudska prava 2017. (2017/2598(RSP)) | 116 |
| 2018/C 263/18 | Rezolucija Europskog parlamenta od 16. ožujka 2017. o ustavnim, pravnim i institucijskim posljedicama zajedničke sigurnosne i obrambene politike: mogućnosti koje daje Ugovor iz Lisabona (2015/2343(INI)) | 125 |
| 2018/C 263/19 | Rezolucija Europskog parlamenta od 16. ožujka 2017. o integriranoj politici Europske unije za Arktik (2016/2228(INI)) | 136 |
| 2018/C 263/20 | Rezolucija Europskog parlamenta od 16. ožujka 2017. o Izvješću Komisije o Crnoj Gori za 2016. (2016/2309(INI)) | 148 |
| 2018/C 263/21 | Rezolucija Europskog parlamenta od 16. ožujka 2017. o e-demokraciji u Europskoj uniji: potencijal i izazovi (2016/2008(INI)) | 156 |

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

Četvrtak, 2. ožujka 2017.

2018/C 263/01

Rezolucija Europskog parlamenta od 2. ožujka 2017. o obvezama Komisije u području viznog reciprociteta u skladu s člankom 1. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 539/2001 (2016/2986(RSP))

2

2018/C 263/02

Rezolucija Europskog parlamenta od 2. ožujka 2017. o mogućnostima EU-a za poboljšanje pristupa lijekovima (2016/2057(INI))

4

2018/C 263/03

Rezolucija Europskog parlamenta od 2. ožujka 2017. o provedbi Uredbe (EU) br. 1295/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi programa Kreativna Europa (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage odluka br. 1718/2006/EZ, br. 1855/2006/EZ i br. 1041/2009/EZ (2015/2328(INI))

19

2018/C 263/04

Rezolucija Europskog parlamenta od 2. ožujka 2017. o Uredbi Vijeća (EU) br. 390/2014 od 14. travnja 2014. o uspostavljanju programa Europa za građane za razdoblje 2014. – 2020. (2015/2329(INI))

28

2018/C 263/05

Rezolucija Europskog parlamenta od 2. ožujka 2017. o zajedničkoj trgovinskoj politici EU-a u kontekstu imperativa očuvanja divlje faune i flore (2016/2054(INI))

34

Utorak, 14. ožujka 2017.

2018/C 263/06

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2017. o odgovornom vlasništvu nad kopitarima i skrbi o njima (2016/2078(INI))

40

2018/C 263/07

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2017. o ravnopravnosti žena i muškaraca u Europskoj uniji 2014. – 2015. (2016/2249(INI))

49

2018/C 263/08

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2017. o primjeni Direktive Vijeća 2004/113/EZ o provedbi načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pristupu i nabavi robe, odnosno pružanju usluga (2016/2012(INI))

64

2018/C 263/09

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2017. o sredstvima EU-a za ravnopravnost spolova (2016/2144(INI))

72

2018/C 263/10

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2017. o utjecaju velikih podataka na temeljna prava: privatnost, zaštita podataka, nediskriminacija, sigurnost i kazneni progon (2016/2225(INI))

82

2018/C 263/11

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2017. o minimalnim uvjetima za zaštitu kunića iz uzgoja (2016/2077(INI))

90

Srijeda, 15. ožujka 2017.

2018/C 263/12

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. ožujka 2017. o preprekama slobodnom kretanju i radu građana EU-a na unutarnjem tržištu (2016/3042(RSP))

98

2018/C 263/13

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. ožujka 2017. o odobrenju Komisije za izmijenjeni plan Njemačke o uvođenju cestarina (2017/2526(RSP))

103

Četvrtak, 16. ožujka 2017.

2018/C 263/14

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. ožujka 2017. o Zimbabveu, slučaju pastora Evana Mawarirea i drugim slučajevima ograničavanja slobode izražavanja (2017/2608(RSP))

106

2018/C 263/15

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. ožujka 2017. o ukrajinskim zatvorenicima u Rusiji i stanju na Krimu (2017/2596(RSP))

109

2018/C 263/16

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. ožujka 2017. o Filipinima – slučaj senatorice Leile M. De Lime (2017/2597(RSP))

113

2018/C 263/17

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. ožujka 2017. o prioritetima EU-a za sjednice Vijeća UN-a za ljudska prava 2017. (2017/2598(RSP))

116

2018/C 263/18

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. ožujka 2017. o ustavnim, pravnim i institucijskim posljedicama zajedničke sigurnosne i obrambene politike: mogućnosti koje daje Ugovor iz Lisabona (2015/2343(INI))

125

2018/C 263/19

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. ožujka 2017. o integriranoj politici Europske unije za Arktik (2016/2228(INI))

136

2018/C 263/20

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. ožujka 2017. o Izvješću Komisije o Crnoj Gori za 2016. (2016/2309(INI))

148

2018/C 263/21

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. ožujka 2017. o e-demokraciji u Europskoj uniji: potencijal i izazovi (2016/2008(INI))

156

---

| | II.   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europski parlament |
| | Četvrtak, 2. ožujka 2017. |
| 2018/C 263/22 | Odluka Europskog parlamenta od 2. ožujka 2017. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Marine Le Pen (2016/2295(IMM)) | 163 |

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europski parlament

Četvrtak, 2. ožujka 2017.

2018/C 263/22

Odluka Europskog parlamenta od 2. ožujka 2017. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Marine Le Pen (2016/2295(IMM))

163

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | EUROPSKI PARLAMENT |
| | Četvrtak, 2. ožujka 2017. |
| 2018/C 263/23 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 2. ožujka 2017. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije i njezinih država članica, Protokola uz Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Libanonske Republike, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji (05748/2016 – C8-0171/2016 – 2015/0292(NLE)) | 165 |
| 2018/C 263/24 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 2. ožujka 2017. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju u ime Europske unije Sporazuma između Europske unije i Kneževine Lihtenštajna o dodatnim pravilima za instrument za financijsku potporu u području vanjskih granica i viza kao dio Fonda za unutarnju sigurnost za razdoblje 2014. – 2020. (12852/2016 – C8-0515/2016 – 2016/0247(NLE)) | 166 |
| 2018/C 263/25 | P8_TA(2017)0059Mehanizam razmjene informacija s obzirom na međuvladine sporazume i neobvezujuće instrumente u području energetike ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 2. ožujka 2017. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi mehanizma razmjene informacija s obzirom na međuvladine sporazume i neobvezujuće instrumente između država članica i trećih zemalja u području energetike te stavljanju izvan snage Odluke br. 994/2012/EU (COM(2016)0053 – C8-0034/2016 – 2016/0031(COD))P8_TC1-COD(2016)0031Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 2. ožujka 2017. radi donošenja Odluke (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća kojom se uspostavlja mehanizam razmjene informacija u pogledu međuvladinih sporazuma i neobvezujućih instrumenata između država članica i trećih zemalja u području energetike te stavlja izvan snage Odluka br. 994/2012/EU | 167 |
| | Utorak, 14. ožujka 2017. |
| 2018/C 263/26 | P8_TA(2017)0066Živa ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2017. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o živi i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1102/2008 (COM(2016)0039 – C8-0021/2016 – 2016/0023(COD))P8_TC1-COD(2016)0023Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. ožujka 2017. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2017 Europskog parlamenta i Vijeća o živi i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1102/2008 | 168 |
| 2018/C 263/27 | P8_TA(2017)0067Dugoročno sudjelovanje dioničara i izvješće o korporativnom upravljanju ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2017. o prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2007/36/EZ u pogledu poticanja dugoročnog sudjelovanja dioničara i Direktive 2013/34/EU u pogledu određenih elemenata izvješća o korporativnom upravljanju (COM(2014)0213 – C7-0147/2014 – 2014/0121(COD))P8_TC1-COD(2014)0121Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. ožujka 2017. radi donošenja Direktive (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2007/36/EZ u pogledu poticanja dugoročnog sudjelovanja dioničara | 170 |
| 2018/C 263/28 | P8_TA(2017)0068Nadzor nabave i posjedovanja oružja ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2017. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive Vijeća 91/477/EEZ o nadzoru nabave i posjedovanja oružja (COM(2015)0750 – C8-0358/2015 – 2015/0269(COD))P8_TC1-COD(2015)0269Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. ožujka 2017. radi donošenja Direktive (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive Vijeća 91/477/EEZ o nadzoru nabave i posjedovanja oružja | 171 |
| 2018/C 263/29 | Amandmani koje je usvojio Europski parlament 14. ožujka 2017. o prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni direktiva 2000/53/EZ o otpadnim vozilima, 2006/66/EZ o baterijama i akumulatorima i o otpadnim baterijama i akumulatorima te 2012/19/EU o otpadnoj električnoj i elektroničkoj opremi (COM(2015)0593 – C8-0383/2015 – 2015/0272(COD)) | 174 |
| 2018/C 263/30 | Amandmani koje je usvojio Europski parlament 14. ožujka 2017. o prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2008/98/EZ o otpadu (COM(2015)0595 – C8-0382/2015 – 2015/0275(COD)) | 189 |
| 2018/C 263/31 | Amandmani koje je usvojio Europski parlament 14. ožujka 2017. o prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 1999/31/EZ o odlagalištima otpada (COM(2015)0594 – C8-0384/2015 – 2015/0274(COD)) | 300 |
| 2018/C 263/32 | Amandmani koje je usvojio Europski parlament 14. ožujka 2017. o prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 94/62/EZ o ambalaži i ambalažnom otpadu (COM(2015)0596 – C8-0385/2015 – 2015/0276(COD)) | 322 |
| | Srijeda, 15. ožujka 2017. |
| 2018/C 263/33 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. ožujka 2017. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Savezne Republike Brazila na temelju članka XXIV. stavka 6. i članka XXVIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) iz 1994. u pogledu izmjene koncesija u rasporedu Republike Hrvatske u okviru njezina pristupanja Europskoj uniji (13037/2016 – C8-0490/2016 – 2016/0307(NLE)) | 360 |
| 2018/C 263/34 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. ožujka 2017. o nacrtu provedbene odluke Vijeća o pokretanju automatizirane razmjene podataka iz registra vozila (VRD) u Danskoj (12212/2016 – C8-0476/2016 – 2016/0815(CNS)) | 361 |
| 2018/C 263/35 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. ožujka 2017. o nacrtu provedbene odluke Vijeća o pokretanju automatizirane razmjene podataka o DNK-u u Grčkoj (12211/2016 – C8-0477/2016 – 2016/0816(CNS)) | 362 |
| 2018/C 263/36 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. ožujka 2017. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o službenim kontrolama i drugim službenim aktivnostima kojima se osigurava primjena propisa o hrani i hrani za životinje, pravila o zdravlju i dobrobiti životinja, zdravlju bilja i sredstvima za zaštitu bilja, o izmjeni uredaba (EZ) br. 999/2001, (EZ) br. 396/2005, (EZ) br. 1069/2009, (EZ) br. 1107/2009, (EU) br. 1151/2012, (EU) br. 652/2014, (EU) 2016/429 i (EU) 2016/2031 Europskog parlamenta i Vijeća, uredaba Vijeća (EZ) br. 1/2005 i (EZ) br. 1099/2009 i direktiva Vijeća 98/58/EZ, 1999/74/EZ, 2007/43/EZ, 2008/119/EZ i 2008/120/EZ te o stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 854/2004 i (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 89/608/EEZ, 89/662/EEZ, 90/425/EEZ, 91/496/EEZ, 96/23/EZ, 96/93/EZ i 97/78/EZ te Odluke Vijeća 92/438/EEZ (Uredba o službenim kontrolama) (10755/1/2016 – C8-0015/2017 – 2013/0140(COD)) | 363 |
| 2018/C 263/37 | P8_TA(2017)0082Uporaba frekvencijskog pojasa 470-790 MHz u Uniji ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. ožujka 2017. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o uporabi frekvencijskog pojasa 470-790 MHz u Uniji (COM(2016)0043 – C8-0020/2016 – 2016/0027(COD))P8_TC1-COD(2016)0027Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 15. ožujka 2017. radi donošenja Odluke (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o uporabi frekvencijskog pojasa 470 – 790 MHz u Uniji | 364 |
| 2018/C 263/38 | Rezolucija Europskog parlamenta od 15. ožujka 2017. o općim smjernicama za pripremu proračuna za 2018., dio III. – Komisija (2016/2323(BUD)) | 365 |
| | Četvrtak, 16. ožujka 2017. |
| 2018/C 263/39 | P8_TA(2017)0090Postupanje s dužnom pažnjom u lancu opskrbe uvoznika minerala i metala koji potječu iz sukobima pogođenih i visokorizičnih područja ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 16. ožujka 2017. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju sustava Unije za samocertificiranje odgovornih uvoznika kositra, tantala i volframa, njihovih ruda i zlata koji potječu iz sukobima pogođenih i visokorizičnih područja postupanjem s dužnom pažnjom u lancu opskrbe (COM(2014)0111 – C7-0092/2014 – 2014/0059(COD))P8_TC1-COD(2014)0059Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 16. ožujka 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju obveza dužne pažnje u lancu opskrbe za uvoznike Unije koji uvoze kositar, tantal i volfram, njihove rude i zlato podrijetlom iz sukobima pogođenih i visokorizičnih područja | 371 |
| 2018/C 263/40 | P8_TA(2017)0091Okvir Unije za prikupljanje, upravljanje i korištenje podataka u sektoru ribarstva ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 16. ožujka 2017. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira Unije za prikupljanje, upravljanje i korištenje podataka u sektoru ribarstva i podršci za znanstveno savjetovanje vezano uz zajedničku ribarstvenu politiku (preinaka) (COM(2015)0294 – C8-0160/2015 – 2015/0133(COD))P8_TC1-COD(2015)0133Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 16. ožujka 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira Unije za prikupljanje i upotrebu podataka u sektoru ribarstva te upravljanje njima i potporu za znanstveno savjetovanje u vezi sa zajedničkom ribarstvenom politikom, i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 199/2008 (preinaka) | 373 |

III   Pripremni akti

EUROPSKI PARLAMENT

Četvrtak, 2. ožujka 2017.

2018/C 263/23

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 2. ožujka 2017. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije i njezinih država članica, Protokola uz Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Libanonske Republike, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji (05748/2016 – C8-0171/2016 – 2015/0292(NLE))

165

2018/C 263/24

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 2. ožujka 2017. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju u ime Europske unije Sporazuma između Europske unije i Kneževine Lihtenštajna o dodatnim pravilima za instrument za financijsku potporu u području vanjskih granica i viza kao dio Fonda za unutarnju sigurnost za razdoblje 2014. – 2020. (12852/2016 – C8-0515/2016 – 2016/0247(NLE))

166

2018/C 263/25

P8_TA(2017)0059Mehanizam razmjene informacija s obzirom na međuvladine sporazume i neobvezujuće instrumente u području energetike ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 2. ožujka 2017. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi mehanizma razmjene informacija s obzirom na međuvladine sporazume i neobvezujuće instrumente između država članica i trećih zemalja u području energetike te stavljanju izvan snage Odluke br. 994/2012/EU (COM(2016)0053 – C8-0034/2016 – 2016/0031(COD))P8_TC1-COD(2016)0031Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 2. ožujka 2017. radi donošenja Odluke (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća kojom se uspostavlja mehanizam razmjene informacija u pogledu međuvladinih sporazuma i neobvezujućih instrumenata između država članica i trećih zemalja u području energetike te stavlja izvan snage Odluka br. 994/2012/EU

167

Utorak, 14. ožujka 2017.

2018/C 263/26

P8_TA(2017)0066Živa ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2017. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o živi i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1102/2008 (COM(2016)0039 – C8-0021/2016 – 2016/0023(COD))P8_TC1-COD(2016)0023Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. ožujka 2017. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2017 Europskog parlamenta i Vijeća o živi i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1102/2008

168

2018/C 263/27

P8_TA(2017)0067Dugoročno sudjelovanje dioničara i izvješće o korporativnom upravljanju ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2017. o prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2007/36/EZ u pogledu poticanja dugoročnog sudjelovanja dioničara i Direktive 2013/34/EU u pogledu određenih elemenata izvješća o korporativnom upravljanju (COM(2014)0213 – C7-0147/2014 – 2014/0121(COD))P8_TC1-COD(2014)0121Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. ožujka 2017. radi donošenja Direktive (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2007/36/EZ u pogledu poticanja dugoročnog sudjelovanja dioničara

170

2018/C 263/28

P8_TA(2017)0068Nadzor nabave i posjedovanja oružja ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2017. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive Vijeća 91/477/EEZ o nadzoru nabave i posjedovanja oružja (COM(2015)0750 – C8-0358/2015 – 2015/0269(COD))P8_TC1-COD(2015)0269Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. ožujka 2017. radi donošenja Direktive (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive Vijeća 91/477/EEZ o nadzoru nabave i posjedovanja oružja

171

2018/C 263/29

Amandmani koje je usvojio Europski parlament 14. ožujka 2017. o prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni direktiva 2000/53/EZ o otpadnim vozilima, 2006/66/EZ o baterijama i akumulatorima i o otpadnim baterijama i akumulatorima te 2012/19/EU o otpadnoj električnoj i elektroničkoj opremi (COM(2015)0593 – C8-0383/2015 – 2015/0272(COD))

174

2018/C 263/30

Amandmani koje je usvojio Europski parlament 14. ožujka 2017. o prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2008/98/EZ o otpadu (COM(2015)0595 – C8-0382/2015 – 2015/0275(COD))

189

2018/C 263/31

Amandmani koje je usvojio Europski parlament 14. ožujka 2017. o prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 1999/31/EZ o odlagalištima otpada (COM(2015)0594 – C8-0384/2015 – 2015/0274(COD))

300

2018/C 263/32

Amandmani koje je usvojio Europski parlament 14. ožujka 2017. o prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 94/62/EZ o ambalaži i ambalažnom otpadu (COM(2015)0596 – C8-0385/2015 – 2015/0276(COD))

322

Srijeda, 15. ožujka 2017.

2018/C 263/33

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. ožujka 2017. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Savezne Republike Brazila na temelju članka XXIV. stavka 6. i članka XXVIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) iz 1994. u pogledu izmjene koncesija u rasporedu Republike Hrvatske u okviru njezina pristupanja Europskoj uniji (13037/2016 – C8-0490/2016 – 2016/0307(NLE))

360

2018/C 263/34

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. ožujka 2017. o nacrtu provedbene odluke Vijeća o pokretanju automatizirane razmjene podataka iz registra vozila (VRD) u Danskoj (12212/2016 – C8-0476/2016 – 2016/0815(CNS))

361

2018/C 263/35

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. ožujka 2017. o nacrtu provedbene odluke Vijeća o pokretanju automatizirane razmjene podataka o DNK-u u Grčkoj (12211/2016 – C8-0477/2016 – 2016/0816(CNS))

362

2018/C 263/36

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. ožujka 2017. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o službenim kontrolama i drugim službenim aktivnostima kojima se osigurava primjena propisa o hrani i hrani za životinje, pravila o zdravlju i dobrobiti životinja, zdravlju bilja i sredstvima za zaštitu bilja, o izmjeni uredaba (EZ) br. 999/2001, (EZ) br. 396/2005, (EZ) br. 1069/2009, (EZ) br. 1107/2009, (EU) br. 1151/2012, (EU) br. 652/2014, (EU) 2016/429 i (EU) 2016/2031 Europskog parlamenta i Vijeća, uredaba Vijeća (EZ) br. 1/2005 i (EZ) br. 1099/2009 i direktiva Vijeća 98/58/EZ, 1999/74/EZ, 2007/43/EZ, 2008/119/EZ i 2008/120/EZ te o stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 854/2004 i (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 89/608/EEZ, 89/662/EEZ, 90/425/EEZ, 91/496/EEZ, 96/23/EZ, 96/93/EZ i 97/78/EZ te Odluke Vijeća 92/438/EEZ (Uredba o službenim kontrolama) (10755/1/2016 – C8-0015/2017 – 2013/0140(COD))

363

2018/C 263/37

P8_TA(2017)0082Uporaba frekvencijskog pojasa 470-790 MHz u Uniji ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. ožujka 2017. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o uporabi frekvencijskog pojasa 470-790 MHz u Uniji (COM(2016)0043 – C8-0020/2016 – 2016/0027(COD))P8_TC1-COD(2016)0027Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 15. ožujka 2017. radi donošenja Odluke (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o uporabi frekvencijskog pojasa 470 – 790 MHz u Uniji

364

2018/C 263/38

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. ožujka 2017. o općim smjernicama za pripremu proračuna za 2018., dio III. – Komisija (2016/2323(BUD))

365

Četvrtak, 16. ožujka 2017.

2018/C 263/39

P8_TA(2017)0090Postupanje s dužnom pažnjom u lancu opskrbe uvoznika minerala i metala koji potječu iz sukobima pogođenih i visokorizičnih područja ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 16. ožujka 2017. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju sustava Unije za samocertificiranje odgovornih uvoznika kositra, tantala i volframa, njihovih ruda i zlata koji potječu iz sukobima pogođenih i visokorizičnih područja postupanjem s dužnom pažnjom u lancu opskrbe (COM(2014)0111 – C7-0092/2014 – 2014/0059(COD))P8_TC1-COD(2014)0059Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 16. ožujka 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju obveza dužne pažnje u lancu opskrbe za uvoznike Unije koji uvoze kositar, tantal i volfram, njihove rude i zlato podrijetlom iz sukobima pogođenih i visokorizičnih područja

371

2018/C 263/40

P8_TA(2017)0091Okvir Unije za prikupljanje, upravljanje i korištenje podataka u sektoru ribarstva ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 16. ožujka 2017. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira Unije za prikupljanje, upravljanje i korištenje podataka u sektoru ribarstva i podršci za znanstveno savjetovanje vezano uz zajedničku ribarstvenu politiku (preinaka) (COM(2015)0294 – C8-0160/2015 – 2015/0133(COD))P8_TC1-COD(2015)0133Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 16. ožujka 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira Unije za prikupljanje i upotrebu podataka u sektoru ribarstva te upravljanje njima i potporu za znanstveno savjetovanje u vezi sa zajedničkom ribarstvenom politikom, i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 199/2008 (preinaka)

373

---

| OZNAKE POSTUPAKA






  - | postupak savjetovanja |
| --- | --- |
| *** | postupak suglasnosti |
| ***I | redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje |
| ***II | redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje |
| ***III | redovni zakonodavni postupak, treće čitanje |

OZNAKE POSTUPAKA

*

postupak savjetovanja

***

postupak suglasnosti

***I

redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje

***II

redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje

***III

redovni zakonodavni postupak, treće čitanje

(Vrsta postupka ovisi o pravnoj osnovi predloženoj u nacrtu akta.)

Amandmani Parlamenta:

Novi tekst piše se
  podebljanim kurzivom
  . Brisanja se označuju simbolom ▌ ili precrtanim tekstom. Zamjene se označuju isticanjem novog teksta
  podebljanim kurzivom
  i brisanjem ili precrtavanjem zamijenjenog teksta.

podebljanim kurzivom

podebljanim kurzivom

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

25.7.2018

| 25.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 263/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HR

Službeni list Europske unije

C 263/1

---

EUROPSKI PARLAMENT

ZASJEDANJE 2016.–2017.

Dnevne sjednice od 1. i 2. ožujka 2017.

Zapisnik sjednice objavljen je u SL C 419, 7.12.2017.

Dnevna sjednica od 13. ožujka 2017.

Zapisnik sjednice objavljen je u SL C 430, 14.12.2017.

ZASJEDANJE 2017.–2018.

Dnevne sjednice od 14. do 16. ožujka 2017.

Zapisnik sjednice objavljen je u SL C 430, 14.12.2017.

USVOJENI TEKSTOVI

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

Četvrtak, 2. ožujka 2017.

| 25.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 263/2 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 263/2

---

P8_TA(2017)0060

Obveze u području viznog reciprociteta

Rezolucija Europskog parlamenta od 2. ožujka 2017. o obvezama Komisije u području viznog reciprociteta u skladu s člankom 1. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 539/2001 (2016/2986(RSP))

(2018/C 263/01)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 539/2001 (1), a posebno njezin članak 1. stavak 4. („mehanizam reciprociteta”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 539/2001 (1), a posebno njezin članak 1. stavak 4. („mehanizam reciprociteta”),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 12. travnja 2016. naslovljenu „Trenutačno stanje i mogući načini njegova poboljšanja u pogledu nedostatka reciprociteta s određenim trećim zemljama u području vizne politike” (COM(2016)0221), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 12. travnja 2016. naslovljenu „Trenutačno stanje i mogući načini njegova poboljšanja u pogledu nedostatka reciprociteta s određenim trećim zemljama u području vizne politike” (COM(2016)0221),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. srpnja 2016. naslovljenu „Trenutačno stanje i mogući načini njegova poboljšanja u pogledu nedostatka reciprociteta s određenim trećim zemljama u području vizne politike (Nastavak mjera na temelju Komunikacije od 12. travnja)” (COM(2016)0481), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. srpnja 2016. naslovljenu „Trenutačno stanje i mogući načini njegova poboljšanja u pogledu nedostatka reciprociteta s određenim trećim zemljama u području vizne politike (Nastavak mjera na temelju Komunikacije od 12. travnja)” (COM(2016)0481),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 21. prosinca 2016. naslovljenu „Trenutačno stanje i mogući načini njegova poboljšanja u pogledu nedostatka reciprociteta s određenim trećim zemljama u području vizne politike (Nastavak mjera na temelju Komunikacije od 12. travnja)” (COM(2016)0816), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 21. prosinca 2016. naslovljenu „Trenutačno stanje i mogući načini njegova poboljšanja u pogledu nedostatka reciprociteta s određenim trećim zemljama u području vizne politike (Nastavak mjera na temelju Komunikacije od 12. travnja)” (COM(2016)0816),

| — | uzimajući u obzir članak 17. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i članke 80., 265. i 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 17. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i članke 80., 265. i 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir svoju raspravu o obvezama u području viznog reciprociteta održanu 14. prosinca 2016. u Strasbourgu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju raspravu o obvezama u području viznog reciprociteta održanu 14. prosinca 2016. u Strasbourgu,

| — | uzimajući u obzir pitanje Komisiji o obvezama Komisije u području viznog reciprociteta u skladu s člankom 1. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 539/2001 (O-000142/2016 – B8-1820/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje Komisiji o obvezama Komisije u području viznog reciprociteta u skladu s člankom 1. stavkom 4. Uredbe (EZ) br. 539/2001 (O-000142/2016 – B8-1820/2016),

| — | uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove,

| — | uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je kriterij viznog reciprociteta jedan od kriterija kojim se vodi vizna politika EU-a i da općenito podrazumijeva da građani EU-a koji putuju u treću zemlju podliježu istim uvjetima kao i državljani te treće zemlje koji putuju na područje EU-a; |
| --- | --- |

A.

budući da je kriterij viznog reciprociteta jedan od kriterija kojim se vodi vizna politika EU-a i da općenito podrazumijeva da građani EU-a koji putuju u treću zemlju podliježu istim uvjetima kao i državljani te treće zemlje koji putuju na područje EU-a;

| B. | budući da je svrha mehanizma viznog reciprociteta postizanje stvarnog viznog reciprociteta; budući da se viznom politikom EU-a zabranjuje pojedinačnim državama članicama da uvode obvezu posjedovanja vize za državljane treće zemlje ako je ta zemlja navedena na popisu iz Priloga II. Uredbi (EZ) br. 539/2001 (zemlje čiji su državljani izuzeti od obveze posjedovanja vize za kratkotrajni boravak); |
| --- | --- |

B.

budući da je svrha mehanizma viznog reciprociteta postizanje stvarnog viznog reciprociteta; budući da se viznom politikom EU-a zabranjuje pojedinačnim državama članicama da uvode obvezu posjedovanja vize za državljane treće zemlje ako je ta zemlja navedena na popisu iz Priloga II. Uredbi (EZ) br. 539/2001 (zemlje čiji su državljani izuzeti od obveze posjedovanja vize za kratkotrajni boravak);

| C. | budući da je mehanizam reciprociteta revidiran 2013., a Parlament je pritom djelovao u svojstvu suzakonodavca, jer je mehanizam trebalo prilagoditi u svjetlu stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona i sudske prakse Suda Europske unije u vezi sa sekundarnim pravnim osnovama te „kako bi predstavljao solidarnu reakciju Unije u slučaju da treća zemlja navedena u Prilogu II. Uredbi (EZ) br. 539/2001 primjenjuje zahtjev za vizu za državljane najmanje jedne države članice.” (uvodna izjava 1. Uredbe (EU) br. 1289/2013); |
| --- | --- |

C.

budući da je mehanizam reciprociteta revidiran 2013., a Parlament je pritom djelovao u svojstvu suzakonodavca, jer je mehanizam trebalo prilagoditi u svjetlu stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona i sudske prakse Suda Europske unije u vezi sa sekundarnim pravnim osnovama te „kako bi predstavljao solidarnu reakciju Unije u slučaju da treća zemlja navedena u Prilogu II. Uredbi (EZ) br. 539/2001 primjenjuje zahtjev za vizu za državljane najmanje jedne države članice.” (uvodna izjava 1. Uredbe (EU) br. 1289/2013);

| D. | budući da se mehanizmom reciprociteta utvrđuje postupak koji započinje kada izostane reciprocitet te slijedi jasne vremenske okvire i mjere koje treba poduzeti u cilju okončanja izostanka reciprociteta; budući da implicitna logika tog mehanizma podrazumijeva strože mjere prema dotičnoj trećoj zemlji, pa naposljetku i suspenziju izuzeća od obveze posjedovanja vize za sve državljane te treće zemlje („druga faza primjene mehanizma reciprociteta”); |
| --- | --- |

D.

budući da se mehanizmom reciprociteta utvrđuje postupak koji započinje kada izostane reciprocitet te slijedi jasne vremenske okvire i mjere koje treba poduzeti u cilju okončanja izostanka reciprociteta; budući da implicitna logika tog mehanizma podrazumijeva strože mjere prema dotičnoj trećoj zemlji, pa naposljetku i suspenziju izuzeća od obveze posjedovanja vize za sve državljane te treće zemlje („druga faza primjene mehanizma reciprociteta”);

| E. | budući da „kako bi se osigurala primjerena uključenost Europskog parlamenta i Vijeća u drugoj fazi primjene mehanizma reciprociteta, a s obzirom na osjetljivu političku narav suspenzije izuzeća od obveze zahtjeva za vizu za sve državljane treće zemlje navedene u Prilogu II. Uredbi (EZ) br. 539/2001 i njezine horizontalne posljedice za države članice, za zemlje pridružene Schengenu i za samu Uniju, posebno za njihove vanjske odnose i za ukupno funkcioniranje schengenskog prostora, Komisiji [je delegirana] ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u vezi s određenim elementima mehanizma reciprociteta”, uključujući suspenziju izuzeća od obveze posjedovanja vize za sve državljane predmetnih trećih zemalja; |
| --- | --- |

E.

budući da „kako bi se osigurala primjerena uključenost Europskog parlamenta i Vijeća u drugoj fazi primjene mehanizma reciprociteta, a s obzirom na osjetljivu političku narav suspenzije izuzeća od obveze zahtjeva za vizu za sve državljane treće zemlje navedene u Prilogu II. Uredbi (EZ) br. 539/2001 i njezine horizontalne posljedice za države članice, za zemlje pridružene Schengenu i za samu Uniju, posebno za njihove vanjske odnose i za ukupno funkcioniranje schengenskog prostora, Komisiji [je delegirana] ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u vezi s određenim elementima mehanizma reciprociteta”, uključujući suspenziju izuzeća od obveze posjedovanja vize za sve državljane predmetnih trećih zemalja;

| F. | budući da „Europski parlament ili Vijeće mogu odlučiti o opozivu delegiranja” (članak 290. stavak 2. točka (a) UFEU-a); |
| --- | --- |

F.

budući da „Europski parlament ili Vijeće mogu odlučiti o opozivu delegiranja” (članak 290. stavak 2. točka (a) UFEU-a);

| G. | budući da delegirani akt „može stupiti na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće na njega ne uloži nikakav prigovor u razdoblju određenom zakonodavnim aktom” (članak 290. stavak 2. točka (b) UFEU-a); |
| --- | --- |

G.

budući da delegirani akt „može stupiti na snagu samo ako Europski parlament ili Vijeće na njega ne uloži nikakav prigovor u razdoblju određenom zakonodavnim aktom” (članak 290. stavak 2. točka (b) UFEU-a);

| H. | budući da je Europska komisija pred Sudom Europske unije osporila izbor delegiranih akata u drugoj fazi primjene mehanizma reciprociteta, pri čemu je Sud smatrao da je izbor zakonodavca ispravan (predmet C-88/14); |
| --- | --- |

H.

budući da je Europska komisija pred Sudom Europske unije osporila izbor delegiranih akata u drugoj fazi primjene mehanizma reciprociteta, pri čemu je Sud smatrao da je izbor zakonodavca ispravan (predmet C-88/14);

| I. | budući da se tim mehanizmom jasno dodjeljuju obveze i odgovornosti Parlamentu i Vijeću te Komisiji u različitim fazama mehanizma reciprociteta; |
| --- | --- |

I.

budući da se tim mehanizmom jasno dodjeljuju obveze i odgovornosti Parlamentu i Vijeću te Komisiji u različitim fazama mehanizma reciprociteta;

| 1. | smatra da je Komisija pravno obvezna donijeti delegirani akt kojim se privremeno suspendira izuzeće od obveze posjedovanja vize za državljane trećih zemalja koje nisu ukinule obvezu posjedovanja vize za građane određenih država članica u roku od 24 mjeseca od dana objave obavijesti u tom pogledu, koji je istekao 12. travnja 2016.; |
| --- | --- |

1.

| 2. | na temelju članka 265. UFEU-a poziva Komisiju da donese potrebni delegirani akt najkasnije u roku od dva mjeseca od dana donošenja ove Rezolucije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji, Europskom vijeću, Vijeću te nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL L 81, 21.3.2001., str. 1.

---

| 25.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 263/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 263/4

---

P8_TA(2017)0061

Mogućnosti za poboljšanje pristupa lijekovima

Rezolucija Europskog parlamenta od 2. ožujka 2017. o mogućnostima EU-a za poboljšanje pristupa lijekovima (2016/2057(INI))

(2018/C 263/02)

Europski parlament

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište od 6. veljače 2013. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o transparentnosti mjera kojima se uređuje određivanje cijena lijekova za humanu uporabu i njihovo uključivanje u nacionalne sustave zdravstvenog osiguranja (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište od 6. veljače 2013. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o transparentnosti mjera kojima se uređuje određivanje cijena lijekova za humanu uporabu i njihovo uključivanje u nacionalne sustave zdravstvenog osiguranja (1),

| — | uzimajući u obzir članak 168. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) kojim je propisano da bi trebalo osigurati visoki stupanj zaštite ljudskog zdravlja u određivanju i provedbi svih politika i aktivnosti Unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 168. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) kojim je propisano da bi trebalo osigurati visoki stupanj zaštite ljudskog zdravlja u određivanju i provedbi svih politika i aktivnosti Unije,

| — | uzimajući u obzir Komisijinu evaluaciju Uredbe Vijeća (EZ) br. 953/2003 o izbjegavanju skretanja trgovine određenim ključnim lijekovima u Europsku uniju (SWD(2016)0125) provedenu u okviru programa REFIT, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijinu evaluaciju Uredbe Vijeća (EZ) br. 953/2003 o izbjegavanju skretanja trgovine određenim ključnim lijekovima u Europsku uniju (SWD(2016)0125) provedenu u okviru programa REFIT,

| — | uzimajući u obzir obveze utvrđene u članku 81. Direktive 2001/83/EZ o održavanju prikladne i kontinuirane opskrbe lijekovima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obveze utvrđene u članku 81. Direktive 2001/83/EZ o održavanju prikladne i kontinuirane opskrbe lijekovima,

| — | uzimajući u obzir početnu procjenu učinka Komisije (2) o poboljšavanju suradnje na razini EU-a u pogledu procjene zdravstvene tehnologije (HTA), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir početnu procjenu učinka Komisije (2) o poboljšavanju suradnje na razini EU-a u pogledu procjene zdravstvene tehnologije (HTA),

| — | uzimajući u obzir strategiju Mreže HTA za suradnju na razini EU-a u pogledu procjene zdravstvene tehnologije od 29. listopada 2014. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir strategiju Mreže HTA za suradnju na razini EU-a u pogledu procjene zdravstvene tehnologije od 29. listopada 2014. (3),

| — | uzimajući u obzir završno izvješće o istrazi nad farmaceutskim sektorom koju je provela Komisija (SEC(2009)0952), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir završno izvješće o istrazi nad farmaceutskim sektorom koju je provela Komisija (SEC(2009)0952),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije iz 2013. naslovljeno „Zdravstvene nejednakosti u EU-u – Završno izvješće Konzorcija. Vodstvo Konzorcija: Sir Michael Marmot” (4), u kojem je navedeno da zdravstveni sustavi imaju značajnu ulogu u smanjenju opasnosti od siromaštva ili da mogu pomoći u smanjenju siromaštva, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije iz 2013. naslovljeno „Zdravstvene nejednakosti u EU-u – Završno izvješće Konzorcija. Vodstvo Konzorcija: Sir Michael Marmot” (4), u kojem je navedeno da zdravstveni sustavi imaju značajnu ulogu u smanjenju opasnosti od siromaštva ili da mogu pomoći u smanjenju siromaštva,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 1. prosinca 2014. o inovacijama za dobrobit pacijenata (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 1. prosinca 2014. o inovacijama za dobrobit pacijenata (5),

| — | uzimajući u obzir zaključke sa neslužbenog sastanka o zdravlju Vijeća za zapošljavanje, socijalnu politiku, zdravlje i potrošačka pitanja od 18. travnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke sa neslužbenog sastanka o zdravlju Vijeća za zapošljavanje, socijalnu politiku, zdravlje i potrošačka pitanja od 18. travnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir 6. izvješće Komisije o praćenju nagodbi o patentima u farmaceutskom sektoru, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 6. izvješće Komisije o praćenju nagodbi o patentima u farmaceutskom sektoru,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Sigurni, inovativni i dostupni lijekovi: nova vizija za farmaceutski sektor” (COM(2008)0666), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Sigurni, inovativni i dostupni lijekovi: nova vizija za farmaceutski sektor” (COM(2008)0666),

| — | uzimajući u obzir stavke 249. i 250. presude Suda od 14. veljače 1978. u predmetu 27/76 o previsokim cijenama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stavke 249. i 250. presude Suda od 14. veljače 1978. u predmetu 27/76 o previsokim cijenama,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 17. lipnja 2016. o jačanju ravnoteže u farmaceutskim sustavima u EU-u i državama članicama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 17. lipnja 2016. o jačanju ravnoteže u farmaceutskim sustavima u EU-u i državama članicama,

| — | uzimajući u obzir Odluku br. 1082/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2013. o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju i o stavljanju izvan snage Odluke br. 2119/98/EZ (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku br. 1082/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2013. o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju i o stavljanju izvan snage Odluke br. 2119/98/EZ (6),

| — | uzimajući u obzir izvješće Skupine na visokoj razini glavnog tajnika Ujedinjenih naroda o pristupu lijekovima – promicanje inovacija i dostupnosti zdravstvenih tehnologija, objavljeno u rujnu 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Skupine na visokoj razini glavnog tajnika Ujedinjenih naroda o pristupu lijekovima – promicanje inovacija i dostupnosti zdravstvenih tehnologija, objavljeno u rujnu 2016.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 10. svibnja 2006. o zajedničkim vrijednostima i načelima zdravstvenih sustava EU-a i zaključke Vijeća za zapošljavanje, socijalnu politiku, zdravlje i potrošačka pitanja od 6. travnja 2011. i 10. prosinca 2013. o postupku razmatranja suvremenih, potrebama prilagodljivih i održivih zdravstvenih sustava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 10. svibnja 2006. o zajedničkim vrijednostima i načelima zdravstvenih sustava EU-a i zaključke Vijeća za zapošljavanje, socijalnu politiku, zdravlje i potrošačka pitanja od 6. travnja 2011. i 10. prosinca 2013. o postupku razmatranja suvremenih, potrebama prilagodljivih i održivih zdravstvenih sustava,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Učinkoviti, pristupačni i otporni zdravstveni sustavi” (COM(2014)0215), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Učinkoviti, pristupačni i otporni zdravstveni sustavi” (COM(2014)0215),

| — | uzimajući u obzir studiju naslovljenu „Ususret usklađenoj procjeni EU-a u pogledu dodane terapijske vrijednosti lijekova”, koju je objavio njegov Resorni odjel za ekonomsku i znanstvenu politiku 2015. (7) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju naslovljenu „Ususret usklađenoj procjeni EU-a u pogledu dodane terapijske vrijednosti lijekova”, koju je objavio njegov Resorni odjel za ekonomsku i znanstvenu politiku 2015. (7)

| — | uzimajući u obzir izvješće Svjetske zdravstvene organizacije naslovljeno „Odbor WHO-a o listi osnovnih lijekova”, 17. – 21. listopada 1977. – Serija tehničkih izvješća WHO-a, br. 615”, izvješće tajništva WHO-a od 7. prosinca 2001. naslovljeno „Strategija WHO-a o lijekovima: Revidirani postupak za ažuriranje oglednog popisa osnovnih lijekova WHO-a” (EB109/8); izvješće WHO-a iz ožujka 2015. naslovljeno „Pristup novim lijekovima u Europi” i izvješće WHO-a od 28. lipnja 2013. naslovljeno „Prioritetni lijekovi za Europu i svijet”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Svjetske zdravstvene organizacije naslovljeno „Odbor WHO-a o listi osnovnih lijekova”, 17. – 21. listopada 1977. – Serija tehničkih izvješća WHO-a, br. 615”, izvješće tajništva WHO-a od 7. prosinca 2001. naslovljeno „Strategija WHO-a o lijekovima: Revidirani postupak za ažuriranje oglednog popisa osnovnih lijekova WHO-a” (EB109/8); izvješće WHO-a iz ožujka 2015. naslovljeno „Pristup novim lijekovima u Europi” i izvješće WHO-a od 28. lipnja 2013. naslovljeno „Prioritetni lijekovi za Europu i svijet”,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 141/2000 o lijekovima za rijetke bolesti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 141/2000 o lijekovima za rijetke bolesti,

| — | uzimajući u obzir članak 35. Povelje o temeljnim pravima Europske unije i članak 6. točka (a) UFEU-a o pravu europskih građana na zdravstvenu zaštitu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 35. Povelje o temeljnim pravima Europske unije i članak 6. točka (a) UFEU-a o pravu europskih građana na zdravstvenu zaštitu,

| — | uzimajući u obzir članke 101. i 102. UFEU-a o pravilima tržišnog natjecanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 101. i 102. UFEU-a o pravilima tržišnog natjecanja,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju iz Dohe o Sporazumu o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva i javnom zdravlju (WTO/MIN(01/DEC/2) i provođenje stavka 6. Deklaracije iz Dohe od 1. rujna 2003. (WTO/L/540), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju iz Dohe o Sporazumu o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva i javnom zdravlju (WTO/MIN(01/DEC/2) i provođenje stavka 6. Deklaracije iz Dohe od 1. rujna 2003. (WTO/L/540),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 816/2006. o obveznom licenciranju patenata koji se odnose na proizvodnju farmaceutskih proizvoda za izvoz u zemlje s problemima u području javne zdravstvene zaštite, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 816/2006. o obveznom licenciranju patenata koji se odnose na proizvodnju farmaceutskih proizvoda za izvoz u zemlje s problemima u području javne zdravstvene zaštite,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o zajedničkoj javnoj nabavi koji je Komisija odobrila 10. travnja 2014. (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o zajedničkoj javnoj nabavi koji je Komisija odobrila 10. travnja 2014. (8),

| — | uzimajući u obzir Konferenciju iz Nairobija iz 1985. o racionalnoj uporabi lijekova, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konferenciju iz Nairobija iz 1985. o racionalnoj uporabi lijekova,

| — | uzimajući u obzir izvješće o izmjeni Uredbe (EZ) br. 726/2004 koje su odobrili Odbor za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8-0035/2016) i amandmane koje je donio Parlament 10. ožujka 2016. (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o izmjeni Uredbe (EZ) br. 726/2004 koje su odobrili Odbor za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8-0035/2016) i amandmane koje je donio Parlament 10. ožujka 2016. (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. rujna 2015. o programu rada Komisije za 2016. (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. rujna 2015. o programu rada Komisije za 2016. (10),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. rujna 2012. o dobrovoljnom i neplaćenom darivanju tkiva i stanica (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. rujna 2012. o dobrovoljnom i neplaćenom darivanju tkiva i stanica (11),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravstvo i sigurnost hrane te mišljenja Odbora za razvoj, Odbora za pravna pitanja i Odbor za predstavke (A8-0040/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravstvo i sigurnost hrane te mišljenja Odbora za razvoj, Odbora za pravna pitanja i Odbor za predstavke (A8-0040/2017),

| A. | budući da se u Povelji Europske unije o temeljnim pravima prepoznaje temeljno pravo građana na zdravlje i liječenje (12); |
| --- | --- |

A.

budući da se u Povelji Europske unije o temeljnim pravima prepoznaje temeljno pravo građana na zdravlje i liječenje (12);

| B. | budući da javni sustavi zdravstvene zaštite imaju ključnu ulogu u jamčenju univerzalnog pristupa zdravstvenoj zaštiti, što je temeljno pravo europskih građana; budući da se zdravstveni sustavi u Europi suočavaju s izazovima kao što su starenje stanovništva, sve veća opterećenost kroničnim bolestima, visok trošak razvoja novih tehnologija, visoki farmaceutski troškovi i njihovo povećanje te posljedice gospodarske krize na izdatke na zdravstvenu zaštitu; budući da su u 2014. izdaci u farmaceutskom sektoru u EU-u iznosili 17,1 % ukupnih izdataka za zdravstvenu zaštitu i 1,41 % bruto domaćeg proizvoda (BDP); budući da ti izazovi ukazuju na potrebu za europskom suradnjom i novim mjerama politike i na razini EU-a i na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

B.

budući da javni sustavi zdravstvene zaštite imaju ključnu ulogu u jamčenju univerzalnog pristupa zdravstvenoj zaštiti, što je temeljno pravo europskih građana; budući da se zdravstveni sustavi u Europi suočavaju s izazovima kao što su starenje stanovništva, sve veća opterećenost kroničnim bolestima, visok trošak razvoja novih tehnologija, visoki farmaceutski troškovi i njihovo povećanje te posljedice gospodarske krize na izdatke na zdravstvenu zaštitu; budući da su u 2014. izdaci u farmaceutskom sektoru u EU-u iznosili 17,1 % ukupnih izdataka za zdravstvenu zaštitu i 1,41 % bruto domaćeg proizvoda (BDP); budući da ti izazovi ukazuju na potrebu za europskom suradnjom i novim mjerama politike i na razini EU-a i na nacionalnoj razini;

| C. | budući da su lijekovi jedan od glavnih stupova zdravstvene zaštite, a ne samo predmet trgovine i budući da nedostatan pristup osnovnim lijekovima i visoke cijene inovativnih lijekova predstavljaju ozbiljnu prijetnju za održivost nacionalnih sustava zdravstvene zaštite; |
| --- | --- |

C.

budući da su lijekovi jedan od glavnih stupova zdravstvene zaštite, a ne samo predmet trgovine i budući da nedostatan pristup osnovnim lijekovima i visoke cijene inovativnih lijekova predstavljaju ozbiljnu prijetnju za održivost nacionalnih sustava zdravstvene zaštite;

| D. | budući da bi pacijenti trebali imati pristup zdravstvenoj zaštiti i opcijama liječenja u skladu sa svojim odabirima i željama, uključujući komplementarne i alternativne terapije i lijekove; |
| --- | --- |

D.

budući da bi pacijenti trebali imati pristup zdravstvenoj zaštiti i opcijama liječenja u skladu sa svojim odabirima i željama, uključujući komplementarne i alternativne terapije i lijekove;

| E. | budući da je jamčenje pristupa osnovnim i pristupačnim lijekovima za pacijente jedan od glavnih ciljeva EU-a i WHO-a te UN-ovog cilja održivog razvoja br. 3; budući da opća dostupnost lijekova ovisi o njihovoj pravovremenoj dostupnosti i cjenovnoj pristupačnosti za sve, bez ikakve geografske diskriminacije; |
| --- | --- |

E.

budući da je jamčenje pristupa osnovnim i pristupačnim lijekovima za pacijente jedan od glavnih ciljeva EU-a i WHO-a te UN-ovog cilja održivog razvoja br. 3; budući da opća dostupnost lijekova ovisi o njihovoj pravovremenoj dostupnosti i cjenovnoj pristupačnosti za sve, bez ikakve geografske diskriminacije;

| F. | budući da je tržišno natjecanje važan čimbenik u sveukupnoj ravnoteži farmaceutskog tržišta te da se njime mogu smanjiti cijene i troškovi za lijekove te poboljšati pravovremeni pristup povoljnim lijekovima za pacijente, uz poštovanje viših standarda za kvalitetu u procesu istraživanja i razvoja; |
| --- | --- |

F.

budući da je tržišno natjecanje važan čimbenik u sveukupnoj ravnoteži farmaceutskog tržišta te da se njime mogu smanjiti cijene i troškovi za lijekove te poboljšati pravovremeni pristup povoljnim lijekovima za pacijente, uz poštovanje viših standarda za kvalitetu u procesu istraživanja i razvoja;

| G. | budući da ulazak generičkih lijekova na tržište predstavlja važan mehanizam za povećanje tržišnog natjecanja, smanjenje cijena i osiguravanje održivosti sustava zdravstvene zaštite; budući da ulazak generičkih lijekova na tržište ne treba odlagati te da ne bi trebalo narušavati tržišno natjecanje; |
| --- | --- |

G.

budući da ulazak generičkih lijekova na tržište predstavlja važan mehanizam za povećanje tržišnog natjecanja, smanjenje cijena i osiguravanje održivosti sustava zdravstvene zaštite; budući da ulazak generičkih lijekova na tržište ne treba odlagati te da ne bi trebalo narušavati tržišno natjecanje;

| H. | budući da pažljiv nadzor zakona o tržišnom natjecanju koristi zdravom i konkurentnom tržištu lijekovima; |
| --- | --- |

H.

budući da pažljiv nadzor zakona o tržišnom natjecanju koristi zdravom i konkurentnom tržištu lijekovima;

| I. | budući da su u nekoliko posljednjih desetljeća cijene novih lijekova u mnogim slučajevima porasle u tolikoj mjeri da si ih mnogi europski građani ne mogu priuštiti te da ugrožavaju održivost nacionalnih sustava zdravstvene zaštite; |
| --- | --- |

I.

budući da su u nekoliko posljednjih desetljeća cijene novih lijekova u mnogim slučajevima porasle u tolikoj mjeri da si ih mnogi europski građani ne mogu priuštiti te da ugrožavaju održivost nacionalnih sustava zdravstvene zaštite;

| J. | budući da prepreke pristupu lijekovima obuhvaćaju, osim visokih cijena i nepristupačnosti, i nestašice osnovnih i drugih lijekova, slabu povezanost kliničkih potreba i istraživanja, izostanak pristupa zdravstvenoj zaštiti i zdravstvenim stručnjacima, neopravdane administrativne postupke, kašnjenja u izdavanju odobrenja za stavljanje lijekova u promet i naknadnih odluka o postavljanju cijena i povratu troškova, nedostupnost proizvoda, pravila o patentima i proračunska ograničenja; |
| --- | --- |

J.

budući da prepreke pristupu lijekovima obuhvaćaju, osim visokih cijena i nepristupačnosti, i nestašice osnovnih i drugih lijekova, slabu povezanost kliničkih potreba i istraživanja, izostanak pristupa zdravstvenoj zaštiti i zdravstvenim stručnjacima, neopravdane administrativne postupke, kašnjenja u izdavanju odobrenja za stavljanje lijekova u promet i naknadnih odluka o postavljanju cijena i povratu troškova, nedostupnost proizvoda, pravila o patentima i proračunska ograničenja;

| K. | budući da borba protiv bolesti poput hepatitisa C može biti uspješna uz kombinaciju rane dijagnoze i novih i već postojećih lijekova, što bi spasilo živote milijuna ljudi diljem EU-a; |
| --- | --- |

K.

budući da borba protiv bolesti poput hepatitisa C može biti uspješna uz kombinaciju rane dijagnoze i novih i već postojećih lijekova, što bi spasilo živote milijuna ljudi diljem EU-a;

| L. | budući da je broj osoba kojima je dijagnosticiran rak svake godine sve veći te da je kombinacija sve veće učestalosti karcinoma i novih, tehnoloških naprednih lijekova protiv raka dovela do toga da je ukupan trošak liječenja raka u porastu, što uzrokuje nezabilježeno opterećenje proračuna zdravstvene zaštite i mnogim pacijentima oboljelim od raka liječenje čini nepristupačnim, što povećava rizik da će pristupačnost ili cijena lijeka postati odlučujući faktor u liječenju pacijenata oboljelih od raka; |
| --- | --- |

L.

budući da je broj osoba kojima je dijagnosticiran rak svake godine sve veći te da je kombinacija sve veće učestalosti karcinoma i novih, tehnoloških naprednih lijekova protiv raka dovela do toga da je ukupan trošak liječenja raka u porastu, što uzrokuje nezabilježeno opterećenje proračuna zdravstvene zaštite i mnogim pacijentima oboljelim od raka liječenje čini nepristupačnim, što povećava rizik da će pristupačnost ili cijena lijeka postati odlučujući faktor u liječenju pacijenata oboljelih od raka;

| M. | budući da je Uredba (EZ) br. 1394/2007 o lijekovima za naprednu terapiju uvedena radi promicanja inovacija u tom području diljem EU-a i osiguravanja sigurnosti, ali je do danas odobreno samo osam novih terapija; |
| --- | --- |

M.

budući da je Uredba (EZ) br. 1394/2007 o lijekovima za naprednu terapiju uvedena radi promicanja inovacija u tom području diljem EU-a i osiguravanja sigurnosti, ali je do danas odobreno samo osam novih terapija;

| N. | budući da je EU morao uvesti poticaje kako bi potaknuo istraživanje u područjima poput rijetkih i dječjih bolesti; budući da je Uredbom o rijetkim bolestima uveden važan okvir za promicanje istraživanja lijekova za rijetke bolesti, povećavajući u velikoj mjeri liječenje ovih bolesti za koje prije nije bilo alternative te budući da ipak postoji zabrinutost u pogledu njezine provedbe; |
| --- | --- |

N.

budući da je EU morao uvesti poticaje kako bi potaknuo istraživanje u područjima poput rijetkih i dječjih bolesti; budući da je Uredbom o rijetkim bolestima uveden važan okvir za promicanje istraživanja lijekova za rijetke bolesti, povećavajući u velikoj mjeri liječenje ovih bolesti za koje prije nije bilo alternative te budući da ipak postoji zabrinutost u pogledu njezine provedbe;

| O. | budući da raste jaz između povećanja otpornosti na antimikrobna sredstva i razvoja novih antimikrobnih sredstava te budući da bi bolesti koje su otporne na lijekove do 2050. diljem svijeta mogle izazvati 10 milijuna smrtnih slučajeva godišnje; budući da se procjenjuje da svake godine u EU-u najmanje 25 000 ljudi umre od infekcija uzrokovanih otpornim bakterijama, uz ukupni godišnji trošak od 1,5 milijardi EUR, dok je u posljednjih 40 godina razvijen samo jedan novi razred antibiotika; |
| --- | --- |

O.

budući da raste jaz između povećanja otpornosti na antimikrobna sredstva i razvoja novih antimikrobnih sredstava te budući da bi bolesti koje su otporne na lijekove do 2050. diljem svijeta mogle izazvati 10 milijuna smrtnih slučajeva godišnje; budući da se procjenjuje da svake godine u EU-u najmanje 25 000 ljudi umre od infekcija uzrokovanih otpornim bakterijama, uz ukupni godišnji trošak od 1,5 milijardi EUR, dok je u posljednjih 40 godina razvijen samo jedan novi razred antibiotika;

| P. | budući da je tijekom proteklih desetljeća postignut značajan napredak u liječenju ranije neizlječivih bolesti, što je rezultiralo time da, primjerice, danas u EU-u bolesnici više ne umiru od HIV-a/AIDS-a; međutim, budući da i dalje za mnogo bolesti ne postoji optimalno liječenje (uključujući karcinom, od kojeg svake godine u EU-u umire gotovo 1,3 milijuna osoba); |
| --- | --- |

P.

budući da je tijekom proteklih desetljeća postignut značajan napredak u liječenju ranije neizlječivih bolesti, što je rezultiralo time da, primjerice, danas u EU-u bolesnici više ne umiru od HIV-a/AIDS-a; međutim, budući da i dalje za mnogo bolesti ne postoji optimalno liječenje (uključujući karcinom, od kojeg svake godine u EU-u umire gotovo 1,3 milijuna osoba);

| Q. | budući da je dostupnost cjenovno pristupačnih i odgovarajućih dijagnostičkih testova i cjepiva od ključne važnosti, jednako kao i pristup sigurnim, učinkovitim i cjenovno pristupačnim lijekovima; |
| --- | --- |

Q.

budući da je dostupnost cjenovno pristupačnih i odgovarajućih dijagnostičkih testova i cjepiva od ključne važnosti, jednako kao i pristup sigurnim, učinkovitim i cjenovno pristupačnim lijekovima;

| R. | budući da lijekovi za naprednu terapiju imaju potencijal za preoblikovanje liječenja širokog spektra oboljenja, posebice u slučaju bolesti kod kojih su konvencionalni pristupi neodgovarajući, i budući da je do sada odobreno svega nekoliko lijekova za naprednu terapiju; |
| --- | --- |

R.

budući da lijekovi za naprednu terapiju imaju potencijal za preoblikovanje liječenja širokog spektra oboljenja, posebice u slučaju bolesti kod kojih su konvencionalni pristupi neodgovarajući, i budući da je do sada odobreno svega nekoliko lijekova za naprednu terapiju;

| S. | budući da određeni osnovni lijekovi nisu dostupni u mnogim državama članicama, što može dovesti do problema u pogledu njege pacijenta; budući da se nestašice lijekova mogu javiti ili zbog nezakonitih poslovnih strategija, kao što je „plaćanje za odgodu” u farmaceutskom sektoru, ili zbog političkih, proizvodnih ili distribucijskih pitanja ili paralelne trgovine; budući da su člankom 81. Direktive 2001/83/EZ propisane mjere za sprečavanje nestašice lijekova primjenom takozvane obveze javne usluge kojom se proizvođače i distributere obvezuje da štite opskrbu nacionalnog tržišta; budući da se obveza javne usluge u mnogim slučajevima ne primjenjuje na proizvođače koji opskrbljuju distributere, kako je naznačeno u studiji koju je naručila Komisija; |
| --- | --- |

S.

budući da određeni osnovni lijekovi nisu dostupni u mnogim državama članicama, što može dovesti do problema u pogledu njege pacijenta; budući da se nestašice lijekova mogu javiti ili zbog nezakonitih poslovnih strategija, kao što je „plaćanje za odgodu” u farmaceutskom sektoru, ili zbog političkih, proizvodnih ili distribucijskih pitanja ili paralelne trgovine; budući da su člankom 81. Direktive 2001/83/EZ propisane mjere za sprečavanje nestašice lijekova primjenom takozvane obveze javne usluge kojom se proizvođače i distributere obvezuje da štite opskrbu nacionalnog tržišta; budući da se obveza javne usluge u mnogim slučajevima ne primjenjuje na proizvođače koji opskrbljuju distributere, kako je naznačeno u studiji koju je naručila Komisija;

| T. | budući da su stabilan i predvidljiv sustav intelektualnog vlasništva i regulatorni okvir, kao i njihova pravilna i pravovremena provedba ključni za stvaranje okružja povoljnog za inovacije i potporu pristupa pacijenata inovativnom i učinkovitom liječenju; |
| --- | --- |

T.

budući da su stabilan i predvidljiv sustav intelektualnog vlasništva i regulatorni okvir, kao i njihova pravilna i pravovremena provedba ključni za stvaranje okružja povoljnog za inovacije i potporu pristupa pacijenata inovativnom i učinkovitom liječenju;

| U. | budući da je svrha intelektualnog vlasništva donošenje koristi društvu i poticanje inovativnosti te budući da postoji zabrinutost oko njegove zloporabe/pogrešne uporabe; |
| --- | --- |

U.

budući da je svrha intelektualnog vlasništva donošenje koristi društvu i poticanje inovativnosti te budući da postoji zabrinutost oko njegove zloporabe/pogrešne uporabe;

| V. | budući da se Sporazumom o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva (Sporazum o TRIPS-u) Svjetske trgovinske organizacije od 1995. omogućuje fleksibilnost u pogledu patentnih prava, primjerice obavezno licenciranje patenata; |
| --- | --- |

V.

budući da se Sporazumom o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva (Sporazum o TRIPS-u) Svjetske trgovinske organizacije od 1995. omogućuje fleksibilnost u pogledu patentnih prava, primjerice obavezno licenciranje patenata;

| W. | budući da je pilot projekt pod nazivom „prilagodljivi putovi” koji je 2014. pokrenula Europska agencija za lijekove, a koji se prvenstveno primjenjuje na liječenje u područjima vrlo nezadovoljene medicinske potrebe, izazvao žestoku raspravu o omjeru rizika i koristi kod odobravanja ranijeg pristupa tržištu inovativnim lijekovima na temelju manje kliničkih podataka; |
| --- | --- |

W.

budući da je pilot projekt pod nazivom „prilagodljivi putovi” koji je 2014. pokrenula Europska agencija za lijekove, a koji se prvenstveno primjenjuje na liječenje u područjima vrlo nezadovoljene medicinske potrebe, izazvao žestoku raspravu o omjeru rizika i koristi kod odobravanja ranijeg pristupa tržištu inovativnim lijekovima na temelju manje kliničkih podataka;

| X. | budući da je zaštita intelektualnog vlasništva ključna u području pristupa lijekovima te da je potrebno utvrditi mehanizme koji mogu pomoći u suzbijanju pojave krivotvorenih lijekova; |
| --- | --- |

X.

budući da je zaštita intelektualnog vlasništva ključna u području pristupa lijekovima te da je potrebno utvrditi mehanizme koji mogu pomoći u suzbijanju pojave krivotvorenih lijekova;

| Y. | budući da je prije nekoliko godina europski dijalog koji je okupljao glavne donositelje odluka i dionike iz svijeta zdravlja („G10” od 2001. do 2002., a zatim „Farmaceutski forum” od 2005. do 2008.), omogućio razvoj zajedničke strateške vizije i provođenje konkretnih mjera za konkurentnost farmaceutskog sektora; |
| --- | --- |

Y.

budući da je prije nekoliko godina europski dijalog koji je okupljao glavne donositelje odluka i dionike iz svijeta zdravlja („G10” od 2001. do 2002., a zatim „Farmaceutski forum” od 2005. do 2008.), omogućio razvoj zajedničke strateške vizije i provođenje konkretnih mjera za konkurentnost farmaceutskog sektora;

| Z. | budući da je samo 3 % proračunskih sredstava za zdravstvo namijenjeno mjerama sprečavanja i promicanja javnog zdravlja; |
| --- | --- |

Z.

budući da je samo 3 % proračunskih sredstava za zdravstvo namijenjeno mjerama sprečavanja i promicanja javnog zdravlja;

| AA. | budući da su određivanje cijena i povrat troškova za medicinske proizvode nadležnost država članica i reguliraju se na nacionalnoj razini; budući da EU osigurava zakonodavstvo o intelektualnom vlasništvu, kliničkim ispitivanjima, izdavanju odobrenja za stavljanje lijekova u promet, o transparentnosti u određivanju cijena, farmakovigilanciji i tržišnom natjecanju; budući da porast izdataka u farmaceutskom sektoru, kao i uočena asimetrija u pregovaračkoj moći i informacijama o određivanju cijena između farmaceutskih poduzeća i država članica, zahtijeva daljnju europsku suradnju i nove političke mjere na razini EU-a i na nacionalnoj razini; budući da se oko cijena lijekova obično pregovara u okviru bilateralnih i povjerljivih pregovora između farmaceutske industrije i država članica; |
| --- | --- |

AA.

budući da su određivanje cijena i povrat troškova za medicinske proizvode nadležnost država članica i reguliraju se na nacionalnoj razini; budući da EU osigurava zakonodavstvo o intelektualnom vlasništvu, kliničkim ispitivanjima, izdavanju odobrenja za stavljanje lijekova u promet, o transparentnosti u određivanju cijena, farmakovigilanciji i tržišnom natjecanju; budući da porast izdataka u farmaceutskom sektoru, kao i uočena asimetrija u pregovaračkoj moći i informacijama o određivanju cijena između farmaceutskih poduzeća i država članica, zahtijeva daljnju europsku suradnju i nove političke mjere na razini EU-a i na nacionalnoj razini; budući da se oko cijena lijekova obično pregovara u okviru bilateralnih i povjerljivih pregovora između farmaceutske industrije i država članica;

| AB. | budući da većina država članica ima vlastite agencije za evaluaciju zdravstvene tehnologije, koje djeluju u skladu s vlastitim kriterijima; |
| --- | --- |

AB.

budući da većina država članica ima vlastite agencije za evaluaciju zdravstvene tehnologije, koje djeluju u skladu s vlastitim kriterijima;

| AC. | budući da u skladu s člankom 168. UFEU-a, Parlament i Vijeće u svrhu rješavanja zajedničkih sigurnosnih problema mogu usvojiti mjere kojima se utvrđuju visoki standardi kvalitete i sigurnosti za medicinske proizvode te budući da je visoka razina zaštite, u skladu s člankom 114. stavkom 3. UFEU-a, temelj zakonodavnih prijedloga u sektoru zdravstva; |
| --- | --- |

AC.

budući da u skladu s člankom 168. UFEU-a, Parlament i Vijeće u svrhu rješavanja zajedničkih sigurnosnih problema mogu usvojiti mjere kojima se utvrđuju visoki standardi kvalitete i sigurnosti za medicinske proizvode te budući da je visoka razina zaštite, u skladu s člankom 114. stavkom 3. UFEU-a, temelj zakonodavnih prijedloga u sektoru zdravstva;

Farmaceutsko tržište

| 1. | dijeli zabrinutost iznesenu u zaključcima Vijeća iz 2016. o jačanju ravnoteže u farmaceutskim sustavima u EU-u; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja zaključke Vijeća od 17. lipnja 2016. kojima se Komisija poziva da provede analizu temeljenu na dokazima o ukupnom učinku intelektualnog vlasništva na promicanje inovativnosti, kao i na dostupnost, među ostalim u pogledu nestašice ponude i odgođenih ili neuspjelih stavljanja na tržište te cjenovne pristupačnosti lijekova; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ponavlja da je pravo na zdravlje ljudsko pravo koje je priznato i u Općoj deklaraciji o ljudskim pravima i u Međunarodnom paktu o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima te da to pravo vrijedi u svim državama članicama jer su ratificirale međunarodne ugovore o ljudskim pravima u kojima se priznaje pravo na zdravlje; ističe da je pristup lijekovima jedan od preduvjeta kako bi se to pravo zajamčilo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prepoznaje vrijednost građanskih inicijativa kao što su Europska povelja o pravima pacijenata, koja se temelji na Povelji Europske unije o temeljnim pravima, i Europski dan prava pacijenata koji se obilježava svake godine 18. travnja na lokalnoj i nacionalnoj razini u državama članicama; poziva Komisiju da institucionalizira Europski dan prava pacijenata na razini EU-a; |
| --- | --- |

4.

| 5. | skreće pozornost na zaključke neslužbenog sastanka Vijeća ministara zdravstva, održanog u Milanu 22. i 23. rujna 2014. tijekom talijanskog predsjedanja Vijećem, na kojem su se mnoge države članice složile da je potrebno poduzeti zajedničke napore kako bi se olakšalo dijeljenje najboljih praksi i pacijentima omogućio brži pristup; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava da sve politike EU-a (globalno javno zdravlje, razvoj, istraživanje i trgovina) trebaju biti međusobno dosljedne te stoga ističe da je problem pristupa lijekovima u zemljama u razvoju potrebno sagledati u širem kontekstu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava važnost ulaganja javnih i privatnih napora u istraživanje i razvoj za otkrivanje novih postupaka liječenja; naglašava da istraživački prioriteti moraju rješavati zdravstvene potrebe pacijenata, istodobno prepoznavajući interes farmaceutskih poduzeća za stvaranje financijskog povrata ulaganja; naglašava da regulatorni okvir mora olakšati najbolji mogući ishod za pacijente i javni interes; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naglašava da se visoka razina javnih sredstava kojima se financiraju istraživanje i razvoj ne odražava u cijenama zbog nedostatka mogućnosti praćenja javnih sredstava u uvjetima patentiranja i licenciranja, onemogućujući pravedan javni povrat javnog ulaganja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | potiče veću transparentnost troškova istraživanja i razvoja, uključujući u dijelu javno financiranog istraživanja i stavljanju lijekova u promet; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ističe ulogu europskih istraživačkih projekata i MSP-ova u poboljšanju pristupa lijekovima na razini EU-a; u tom pogledu ističe ulogu programa Obzor 2020.; |
| --- | --- |

10.

| 11. | podsjeća na činjenicu da je farmaceutska industrija EU-a jedna od najkonkurentnijih industrija u Uniji; naglašava da je očuvanje visoke razine kvalitete inovacija od ključne važnosti za rješavanje potreba pacijenata i poboljšanje konkurentnosti; naglašava da se izdatci za zdravstvo trebaju smatrati javnim ulaganjem i da kvalitetni lijekovi mogu poboljšati javno zdravlje i omogućiti pacijentima duži i zdraviji život; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ističe da u Europskoj uniji, zahvaćenoj valom deindustrijalizacije, farmaceutski sektor i dalje predstavlja važan industrijski stup te pokretačku snagu za stvaranje radnih mjesta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | smatra da su mišljenja europskih građana izražena u predstavkama upućenima Europskom parlamentu od ključne važnosti te da bi njihovo rješavanje trebalo biti prioritet za europskog zakonodavca; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naglašava da bi organizacije pacijenata trebale biti više uključene u utvrđivanje istraživačkih strategija privatnih i javnih kliničkih istraživanja, kako bi se osiguralo da ispunjavaju stvarne nezadovoljene potrebe europskih pacijenata; |
| --- | --- |

14.

| 15. | napominje da je u slučajevima nezadovoljenih medicinskih potreba u interesu pacijenata dobiti brz pristup inovativnim lijekovima; naglašava, međutim, da brzo izdavanje odobrenja za stavljanje lijekova u promet ne bi trebalo postati pravilo, nego se treba upotrebljavati samo u slučajevima vrlo nezadovoljene medicinske potrebe i ne smije biti motivirano komercijalnim razlozima; podsjeća da su robusna klinička ispitivanja i detaljna farmakovigilancija potrebni kako bi se procijenila kvaliteta, učinkovitost i sigurnost novih lijekova; |
| --- | --- |

15.

| 16. | sa zabrinutošću napominje da su uzrok 5 % svih bolničkih prijema u EU-u nuspojave lijekova te su one peti vodeći uzrok bolničke smrti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | podsjeća na izjavu o Sporazumu o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva (TRIPS) i javnom zdravlju, usvojenu 14. studenoga 2001. u Dohi, u kojoj se navodi da primjena i tumačenje Sporazuma o TRIPS-u treba imati pozitivan utjecaj na javno zdravlje te istovremeno poticati pristup postojećim lijekovima i razvoj novih; prima na znanje odluku Vijeća TRIPS WTO-a od 6. studenoga 2015. da se najmanje razvijene zemlje izuzmu iz patenata za lijekove do siječnja 2033.; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ističe da je krajnje nužno u zemljama u razvoju razvijati lokalne kapacitete u pogledu farmaceutskih istraživanja u cilju smanjenja još uvijek prisutnog nerazmjera na području istraživanja te u pogledu proizvodnje lijekova poticanjem javno-privatnih partnerstava za razvoj proizvoda i osnivanjem otvorenih istraživačkih centara i proizvodnje; |
| --- | --- |

18.

Tržišno natjecanje

| 19. | žali zbog sporova kojima se nastoji odgoditi ulazak generičkih lijekova na tržište; napominje da se prema završnom izvješću Komisije o istrazi farmaceutskog sektora broj tih sporova učetverostručio između 2000. i 2007., od čega se gotovo 60 % odnosi na patente druge generacije i da su za njihovo rješavanje u prosjeku bile potrebne dvije godine; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ističe da će bolja regulacija poticati konkurentnost; također prepoznaje važnost i učinkovitost antitrustovskih instrumenata koji se koriste u borbi protiv protutržišnog postupanja poput zloporabe ili pogrešne uporabe patentnih sustava i sustava za odobravanje lijekova, čime se krše članci 101. i/ili 102. UFEU-a; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ističe da bioslični lijekovi sustavima zdravstvene zaštite omogućuju veću konkurentnost, smanjenje cijena i uštede, doprinoseći time poboljšanju pristupa lijekovima za pacijente; naglašava da je potrebno analizirati dodanu vrijednost i ekonomski učinak biosličnih lijekova na održivost sustava zdravstvene zaštite, da njihov ulazak na tržište ne treba odlagati i da, po potrebi, treba ispitati mjere kojima bi se potaknulo njihovo stavljanje na tržište; |
| --- | --- |

21.

| 22. | naglašava da se postavljanje cijena lijekova na temelju vrijednosti može zloupotrijebiti kao ekonomska strategija za uvećanje zarade, dovodeći do postavljanja cijena koje su nerazmjerne strukturi troškova, što je u suprotnosti s optimalnom raspodjelom socijalne pomoći; |
| --- | --- |

22.

| 23. | prepoznaje da uporaba lijekova izvan odobrene indikacije pacijentima može donijeti koristi kad nema odobrenih alternativa; sa zabrinutošću zapaža da su pacijenti izloženi sve većem riziku zbog nedostatka pouzdane i dokazane sigurnosti i djelotvornosti uporabe izvan odobrene indikacije, zbog nedostatka informiranog pristanka i zbog težeg praćenja neželjenih učinaka; ističe da su određene populacijske podgrupe osobito izložene ovoj praksi, kao što su djeca i starije osobe; |
| --- | --- |

23.

Određivanje cijena i transparentnost

| 24. | podsjeća da su pacijenti najslabija karika u pristupu lijekovima i da teškoće u pogledu pristupa lijekovima ne bi trebale imati negativne posljedice na njih; |
| --- | --- |

24.

| 25. | napominje da se većina nacionalnih i regionalnih agencija za evaluaciju zdravstvene tehnologije već koristi različitim kriterijima kliničke, ekonomske i društvene koristi za evaluaciju novih lijekova kako bi opravdale svoje odluke u pogledu njihove cijene i povrata troškova; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ističe da je važno na temelju dokaza ocijeniti stvarnu terapeutsku dodanu vrijednost novih lijekova u usporedbi s najboljim dostupnim alternativama; |
| --- | --- |

26.

| 27. | sa zabrinutošću primjećuje da su podaci koji podupiru procjenu dodane vrijednosti inovativnih lijekova često ograničeni i nisu dovoljno uvjerljivi da bi poduprli čvrsto donošenje odluka o postavljanju cijena; |
| --- | --- |

27.

| 28. | naglašava da ocjena zdravstvenih tehnologija (HTA) mora biti važan i učinkovit alat za poboljšanje pristupa lijekovima, koji doprinosi održivosti nacionalnih zdravstvenih sustava, omogućujući stvaranje poticaja za inovacije i donoseći visoku dodanu terapijsku vrijednost za pacijente; osim toga, napominje da bi se uvođenjem zajedničkih procjena zdravstvene tehnologije (HTA) na razini EU-a izbjegla rascjepkanost sustava ocjenjivanja, udvostručivanje napora te pogrešna raspodjela sredstava u EU-u; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ističe da ocjenjivanje tehnologije mora biti multidisciplinaran postupak koji obuhvaća medicinske, socijalne, ekonomske i etičke informacije o uporabi zdravstvene tehnologije i provodi se na sustavan, neovisan, objektivan i transparentan način koji se može ponovno reproducirati, a čija je svrha razvijanje sigurnog i učinkovitog oblikovanja zdravstvenih politika koje su usmjerene na pacijenta te postizanje najveće moguće učinkovitosti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | smatra da cijena lijeka treba odražavati trošak razvoja i proizvodnje lijeka te da treba odgovarati specifičnoj gospodarskoj situaciji zemlje u kojoj se lijek stavlja na tržište, kao i biti u skladu s dodanom terapeutskom vrijednošću koju donosi pacijentima, istodobno osiguravajući pristup pacijenata, održivu zdravstvenu skrb i nagrađivanje inovativnosti; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ističe da čak i ako novi lijek ima veliku dodanu vrijednost, cijena ne bi smjela biti prepreka održivom pristupu tom lijeku u EU-u; |
| --- | --- |

31.

| 32. | smatra da se pri određivanju cijena i postupaka za povrat troškova lijekova u obzir trebaju uzeti stvarna terapeutska dodana vrijednost lijeka, socijalni utjecaj, odnos troška i koristi, utjecaj na proračun te djelotvornost za sustav javne zdravstvene zaštite; |
| --- | --- |

32.

| 33. | sa zabrinutošću napominje da su zbog manje pregovaračke moći zemalja s niskim prihodima lijekovi razmjerno manje isplativi u tim državama članicama, posebno u onkološkom području; izražava žaljenje, u kontekstu međunarodnog referentnog određivanja cijena, zbog nedostatka transparentnosti navedenih cijena lijekova u usporedbi sa stvarnim cijenama te zbog asimetrije informacija u pregovorima između industrije i nacionalnih zdravstvenih sustava koji su rezultat te činjenice; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ističe da Direktiva 89/105/EEZ (Direktivu o transparentnosti) nije revidirana već 20 godina i da je u međuvremenu sustav lijekova u EU-u doživio znatne promjene; |
| --- | --- |

34.

| 35. | u tom kontekstu ističe potrebu za neovisnim postupcima prikupljanja i analize podataka te za transparentnošću; |
| --- | --- |

35.

| 36. | zapaža da projekt EURIPID iziskuje veću transparentnost od država članica kako bi uključio stvarne cijene po kojima one plaćaju; |
| --- | --- |

36.

| 37. | smatra da je u području sprečavanja bolesti potreban strateški preokret jer se može smatrati ključnim faktorom za smanjenje upotrebe lijekova, kao i za istodobno jamčenje visoke razine zaštite ljudskog zdravlja; poziva EU i njegove države članice da ojačaju zakonodavstvo, čiji je cilj podupiranje održive proizvodnje hrane te da poduzmu sve potrebne mjere za poticanje zdravih i sigurnih navika poput zdrave prehrane; |
| --- | --- |

37.

Nadležnost i suradnja EU-a

| 38. | podsjeća na to da je u skladu s člankom 168. UFEU-a u utvrđivanju i provedbi svih politika i aktivnosti Unije, potrebno osigurati visok stupanj zaštite zdravlja ljudi; |
| --- | --- |

38.

| 39. | naglašava važnost povećanja transparentnosti i dobrovoljne suradnje među državama članicama u području određivanja cijena i povrata troškova za medicinske proizvode kako bi se osigurala održivost zdravstvenih sustava i očuvala prava europskih građana na pristup kvalitetnoj zdravstvenoj skrbi; |
| --- | --- |

39.

| 40. | podsjeća da je transparentnost u svim europskim i nacionalnim institucijama i agencijama od neprijeporne važnosti za dobro funkcioniranje demokracije te da stručnjaci koji sudjeluju u postupku odobravanja ne bi trebali biti u sukobu interesa; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pozdravlja inicijative poput one za inovativne lijekove (IMI) koje spajaju privatni i javni sektor kako bi stimulirale istraživanja i ubrzale pristup pacijenata inovativnim načinima liječenja kojima se rješavaju nezadovoljene medicinske potrebe; žali, međutim, zbog činjenice da je javnost, u nedostatku uvjeta pristupa javnom financiranju u EU-u, imala malu korist od javnog financiranja; nadalje zapaža da se inicijativa za inovativne lijekove IMI 2, druga i trenutačna faza inicijative za inovativne lijekove (IMI), velikim dijelom financira sredstvima poreznih obveznika EU-a te ističe potrebu većeg vodstva EU-a u davanju prednosti potrebama javnog zdravstva za istraživanjima u okviru IMI 2 i u uključivanju širokog dijeljenja podataka, zajedničkim upravljačkim politikama intelektualnog vlasništva usmjerenih na zdravlje, transparentnosti i pravednom javnom povratu ulaganja; |
| --- | --- |

41.

| 42. | skreće pozornost na postupak EU-a za zajedničku javnu nabavu za lijekove, koji se koristi za nabavu cjepiva u skladu s Odlukom br. 1082/2013/EU; potiče države članice da u potpunosti iskoriste ovaj instrument, na primjer u slučaju nestašica cjepiva za djecu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | sa zabrinutošću zapaža da EU zaostaje za SAD-om s obzirom na standardiziran i transparentan mehanizam izvještavanja o uzrocima nestašica lijekova; poziva Komisiju i države članice da predlože i osiguraju takav instrument za kreiranje politike temeljene na dokazima; |
| --- | --- |

43.

| 44. | podsjeća na važnost digitalnog zdravstvenog programa i potrebu davanja prednosti razvoju i provedbi rješenja u pogledu e-zdravlja i m-zdravlja radi jamčenja sigurnih, pouzdanih, dostupnih, modernih i održivih novih modela zdravstvene zaštite za pacijente, pružatelje skrbi, zdravstvene stručnjake i porezne obveznike; |
| --- | --- |

44.

| 45. | podsjeća da su najmanje razvijene države u najvećoj mjeri pogođene bolestima povezanima sa siromaštvom, posebice HIV-om/AIDS-om, malarijom, tuberkulozom, bolestima reproduktivnih organa te infekcijama i kožnim bolestima; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ističe činjenicu da u zemljama u razvoju žene i djeca imaju lošiji pristup lijekovima od odraslih muškaraca zbog manjka raspoloživosti, nedostupnosti, nepristupačnih cijena i neprihvatljivosti liječenja zbog diskriminacije na temelju kulturnih, vjerskih i socijalnih čimbenika te loše kvalitete zdravstvenih ustanova; |
| --- | --- |

46.

| 47. | s obzirom na to da je tuberkuloza postala jedna od zaraznih bolesti s najvećom smrtnošću u svijetu i da je najopasniji oblik te bolesti onaj otporan na više lijekova; ističe da je važno pokušati riješiti novonastalu krizu antimikrobne otpornosti, među ostalim financiranjem istraživanja i razvojem novih metoda za cjepiva, dijagnostiku i liječenje tuberkuloze i pritom osigurati održiv pristup tim novim metodama po pristupačnoj cijeni kako bi se osiguralo da nitko ne bude zapostavljen; |
| --- | --- |

47.

Intelektualno vlasništvo te istraživanje i razvoj

| 48. | podsjeća na činjenicu da se pravima intelektualnog vlasništva dozvoljava razdoblje isključivosti, što iziskuje da ih nadležna tijela pomno reguliraju, nadziru i provode kako bi se izbjeglo da se ta prava kose s temeljnim ljudskim pravom na zdravstvenu zaštitu, uz istovremeno promicanje kvalitetnih inovacija i konkurentnosti; ističe da Europski patentni ured i države članice trebaju odobriti samo one patente za zdravstvene proizvode koji u potpunosti ispunjavaju uvjete za patentibilnost kao što su novina, inventivnost i mogućnost industrijske primjene, u skladu s Europskom patentnom konvencijom; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ističe da, iako su neki novi lijekovi primjer naprednih inovacija, ostali novi lijekovi ne pokazuju dovoljno terapijske dodane vrijednosti da bi se smatrali istinskim inovacijama (inačice već postojećih tvari); podsjeća na to da bi postupna inovacija isto mogla koristiti pacijentima te da prenamjena i preoblikovanje poznatih molekula mogu donijeti dodanu terapijsku vrijednost koju treba pažljivo ocijeniti; upozorava na moguću pogrešnu upotrebu pravila o zaštiti intelektualnog vlasništva kojima se dozvoljava neograničeno produljenje patentnih prava i izbjegavanje tržišnog natjecanja; |
| --- | --- |

49.

| 50. | prepoznaje pozitivan učinak Uredbe (EZ) br. 141/2000 na razvoj lijekova za rijetke bolesti, koja je omogućila stavljanje na tržište brojnih inovativnih lijekova za pacijente kojima još nije propisana terapija; prima na znanje zabrinutosti u pogledu moguće nepravilne primjene kriterija za uvrštenje u skupinu lijekova za rijetke bolesti i njezina mogućeg učinka na sve veći broj odobrenja lijekova za rijetke bolesti; napominje da se lijekovi za rijetke bolesti također mogu upotrebljavati izvan odobrene indikacije ili prenamijeniti i odobriti za dodatne indikacije, čime se omogućuje povećana prodaja; poziva Komisiju da osigura uravnotežene poticaje bez smanjenja inovativnosti u tom području; naglašava da bi odredbe iz Uredbe o lijekovima za rijetke bolesti trebale biti primjenjive samo ako su ispunjeni svi relevantni kriteriji; |
| --- | --- |

50.

| 51. | napominje činjenicu da se Sporazumom WTO-a o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva omogućuje fleksibilnost u pogledu patentnih prava, primjerice obavezno licenciranje patenata, kojom su učinkovito snižene cijene; napominje da se takva fleksibilnost može koristiti kao učinkovita mjera u izvanrednim okolnostima utvrđenima zakonima svake članice WTO-a za rješavanje problema povezanih s javnim zdravljem kako bi se prijeko potrebni lijekovi učinili dostupnima po pristupačnim cijenama u skladu s domaćim programima javne zdravstvene zaštite te kako bi se javno zdravlje zaštitilo i promicalo; |
| --- | --- |

51.

Preporuke

| 52. | poziva da se donesu nacionalne mjere i mjere na razini EU-a kojima će se jamčiti pravo pacijenata na univerzalan, cjenovno pristupačan, djelotvoran, siguran i pravovremen pristup osnovnom i inovativnom liječenju, kao i održivost sustava javne zdravstvene zaštite u EU-u te kojima bi se osigurala buduća ulaganja u farmaceutske inovacije; ističe da je pristup pacijenata lijekovima zajednička odgovornost svih sudionika zdravstvenog sustava; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva Vijeće i Komisiju da povećaju pregovaračku moć država članica, kako bi se osigurao pristup lijekovima po pristupačnoj cijeni u čitavoj Europskoj uniji; |
| --- | --- |

53.

| 54. | prima na znanje izvješće skupine na visokoj razini glavnog tajnika Ujedinjenih naroda o pristupu lijekovima; |
| --- | --- |

54.

| 55. | zapaža da prenamjena postojećih lijekova za nove indikacije može biti praćena povećanjem cijene; traži od Komisije da prikuplja i analizira podatke o povećanjima cijena u slučajevima prenamjene lijekova i da povratno izvijesti Europski parlament i Vijeće o ravnoteži i razmjernosti inicijativa koje potiču industriju na ulaganje u prenamjenu lijekova; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva države članice da razviju užu suradnju za borbu protiv takve fragmentacije tržišta, posebno razvojem zajedničkih postupaka i rezultata procjene zdravstvene tehnologije (HTA) te da rade na zajedničkim kriterijima radi utvrđivanja odluka o cijenama i povratu troškova na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva Komisiju da revidira Direktivu o transparentnosti usredotočujući se na jamčenje pravodobnog ulaska generičkih i biosličnih lijekova na tržište, okončavajući povezivanje patenata u skladu sa smjernicama Komisije, ubrzavajući odluke o postavljanju cijena i povratu troškova za generičke lijekove i tako otklanjajući višestruke ponovne ocjene elemenata koji podupiru tržišno odobrenje za stavljanje lijeka u promet; smatra da će to nacionalnim proračunima za zdravstvo uvećati uštedu, poboljšati isplativost, ubrzati pristup patentima i spriječiti administrativna opterećenja poduzećima za generičke i bioslične lijekove; |
| --- | --- |

57.

| 58. | traži od Komisije da predloži novu direktivu o transparentnosti postupaka određivanja cijena i sustava za povrat troškova, pri čemu bi u obzir trebala uzeti izazove na tržištu; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poziva na donošenje nove direktive o transparentnosti koja će zamijeniti Direktivu 89/105/EEZ u cilju osiguranja učinkovitih kontrola i potpune transparentnosti u postupcima koji se primjenjuju za utvrđivanje cijena i povrat troškova za medicinske proizvode u državama članicama; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva države članice da na pravedan način provedu Direktivu 2011/24/EU o primjeni prava pacijenata u prekograničnoj zdravstvenoj skrbi i izbjegnu ograničenja primjene pravila o povratu troškova prekogranične zdravstvene zaštite, uključujući povrat troškova za lijekove, što bi moglo predstavljati oblik samovoljne diskriminacije ili neopravdanu prepreku za slobodu kretanja; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poziva Komisiju da na učinkovit način prati i ocjenjuje provedbu Direktive 2011/24/EU u državama članicama te da planira i provede službenu evaluaciju te Direktive, uključujući pritužbe, kršenja i sve mjere prenošenja; |
| --- | --- |

61.

| 62. | traži od Komisije i država članica da olakšaju istraživanje i razvoj koji će se temeljiti na nezadovoljenim potrebama pacijenata, na primjer istraživanjem novih antimikrobnih sredstava, učinkovitim i djelotvornim koordiniranjem javnih resursa u istraživanju u području zdravstvene zaštite i poticanjem društveno odgovornog ponašanja u farmaceutskom sektoru; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poziva države članice da slijede primjer postojećih inicijativa u EU-u usmjerenih na promicanje neovisnog istraživanja u područjima interesa za nacionalne zdravstvene službe koje su nedovoljno komercijalno istraživane (npr. AMR) i za skupine pacijenata koji obično nisu obuhvaćeni kliničkim istraživanjima, kao što su djeca, trudnice i starije osobe; |
| --- | --- |

63.

| 64. | skreće pozornost na prijetnju porasta antimikrobne rezistencije i hitnost prijetnji antimikrobne rezistencije koje je nedavno priznao UN; poziva Komisiju da pojača svoja djelovanja u borbi protiv antimikrobne rezistencije, promiče istraživanje i razvoj u tom području te predstavi novi i sveobuhvatni Akcijski plan EU-a utemeljen na pristupu „Jedno zdravlje”; |
| --- | --- |

64.

| 65. | potvrđuje da se poticaji predloženi Uredbom (EZ) br. 1901/2006 o pedijatrijskim lijekovima nisu pokazali učinkovitima u smislu poticanja inovacija za lijekove za djecu, posebno u području onkologije i neonatologije; traži od Komisije da istraži postojeće prepreke i da predloži mjere radi promicanja napretka u ovom području; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poziva Komisiju da potiče inicijative javnog i privatnog istraživanja te njihovo usmjeravanje prema uvođenju inovativnih lijekova za liječenje dječjih bolesti; |
| --- | --- |

66.

| 67. | traži od Komisije da odmah započne s radom na izvješću koje se zahtijeva u skladu s člankom 50. Uredbe o pedijatrijskim lijekovima i da izmijeni propise radi rješavanja problema manjka inovativnosti u pedijatrijskom onkološkom liječenju revidiranjem kriterija za dozvolu za ukidanje Pedijatrijskog istražnog plana (PIP) i osiguranjem da se pedijatrijski istražni planovi primjenjuju u ranoj fazi razvoja lijeka, tako da djeca ne čekaju duže nego što je potrebno na pristup novim inovativnim načinima liječenja; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poziva Komisiju da potiče javno i privatno istraživanje lijekova za žene kako bi se ispravila razlika između spolova u istraživanju i razvoju te kako bi se svim građanima omogućio ravnopravniji pristup lijekovima; |
| --- | --- |

68.

| 69. | potiče Komisiju i države članice da usvoje strateške planove za osiguranje pristupa životno važnim lijekovima; poziva, u tom pogledu, na usklađivanje europskog plana za iskorjenjivanje hepatitisa C u EU-u primjenom alata kao što je europska zajednička javna nabava; |
| --- | --- |

69.

| 70. | poziva da se okvirni uvjeti na području istraživanja i politike o lijekovima postave tako da se njima promiču inovacije, osobito u slučaju bolesti kao što je rak, koje se još uvijek ne mogu izliječiti u zadovoljavajućoj mjeri; |
| --- | --- |

70.

| 71. | traži od Komisije da poduzme daljnje mjere radi promicanja razvoja i pristupa pacijenata lijekovima za naprednu terapiju; |
| --- | --- |

71.

| 72. | traži od Komisije da analizira ukupni učinak intelektualnog vlasništva na inovativnost u području lijekova i pristup pacijenata lijekovima s pomoću temeljite i objektivne studije, kako je to zatražilo Vijeće u svojim Zaključcima od 17. lipnja 2016., i da u toj studiji posebno analizira učinak koji na konkurentnost i kvalitetu inovacija imaju svjedodžbe o dodatnoj zaštiti, zaštita podataka ili isključivo pravo primjene na tržištu; |
| --- | --- |

72.

| 73. | traži od Komisije da ocijeni provedbu regulatornog okvira lijekova za rijetke bolesti (posebno u pogledu koncepta nezadovoljene zdravstvene potrebe, načina na koji se on tumači i kriterija koje je potrebno ispuniti kako bi se utvrdila nezadovoljena zdravstvena potreba), pruži smjernice o prioritetnim nezadovoljenim zdravstvenim potrebama, ocijeni postojeće poticajne programe radi olakšavanja razvoja djelotvornih, sigurnih i cjenovno pristupačnih lijekova za rijetke bolesti u usporedbi s najboljom dostupnom alternativom, promiče europski registar rijetkih bolesti i referentne centre te osigura ispravnu provedbu zakonodavstva; |
| --- | --- |

73.

| 74. | pozdravlja zakonodavstvo o farmakovigilanciji iz 2010. i 2012.; poziva Komisiju, EMA-u i države članice da nastave nadzirati provedbu zakonodavstva o farmakovigilanciji i izvješćivati javnost o njoj te da zajamče provedbu ocjenjivanja učinkovitosti i neželjenih učinaka lijekova nakon odobrenja; |
| --- | --- |

74.

| 75. | traži od Komisije da surađuje s EMA-om i dionicima u cilju uvođenja kodeksa obveznog izvješćivanja o neželjenim događajima i o ishodima uporabe lijekova izvan odobrene indikacije te uvođenja registara pacijenata radi bolje baze podataka i smanjivanja rizika za pacijente; |
| --- | --- |

75.

| 76. | poziva Komisiju da se zalaže za otvorenost podataka o istraživanjima lijekova ako ona uključuju javno financiranje te da promiče da se financiranje projekata javnim bespovratnim sredstvima EU-a, poput onih iz programa Obzor 2020., uvjetuje prihvatljivim cijenama i neisključivosti, ili suvlasništvom kada je riječ o intelektualnom vlasništvu; |
| --- | --- |

76.

| 77. | poziva Komisiju da promiče etično ponašanje i transparentnost u farmaceutskom sektoru, posebno u pogledu kliničkih ispitivanja i stvarnih troškova istraživanja i razvoja, tijekom postupka odobravanja i ocjenjivanja inovacija; |
| --- | --- |

77.

| 78. | prima na znanje upotrebu prilagodljivih putova za promicanje bržeg pristupa pacijenata lijekovima; naglašava viši stupanj nesigurnosti povezan sa sigurnosti i učinkovitosti novog lijeka u trenutku ulaska na tržište; ističe zabrinutost koju su izrazili zdravstveni stručnjaci, organizacije civilnog društva i regulatori u pogledu prilagodljivih putova; naglašava ključnu važnost pravilne primjene sustava nadzora nakon stavljanja lijeka u promet; smatra da bi prilagodljive putove trebalo ograničiti na posebne slučajeve vrlo nezadovoljene medicinske potrebe te poziva Komisiju i EMA-u da donesu smjernice kako bi se osigurala sigurnost pacijenata; |
| --- | --- |

78.

| 79. | poziva Komisiju da zajamči iscrpnu provjeru kvalitete, sigurnosti i djelotvornosti u svim postupcima za brzo odobravanje, osigura da su takva uvjetovana odobrenja moguća samo u iznimnim okolnostima u kojima su utvrđene jasne nezadovoljene zdravstvene potrebe te da osigura uspostavu transparentnog i odgovornog postupka nakon odobrenja za nadzor kvalitete, sigurnosti i djelotvornosti, kao i sankcija u slučaju nepridržavanja; |
| --- | --- |

79.

| 80. | traži od Komisije i država članica da uspostave okvir za promicanje, jamčenje i povećanje konkurentnosti i upotrebe generičkih i biosličnih lijekova, da osiguraju njihov brži ulazak na tržište i da nadziru nepoštene prakse u skladu s člancima 101. i 102. UFEU-a, kao i da svake dvije godine podnose izvješće o tom pitanju; poziva i Komisiju da prati sporazume o nagodbi o patentima između vlasnika izvornog lijeka i generičke industrije koji se mogu zloporabiti za ograničavanje ulaska generičkih lijekova na tržište; |
| --- | --- |

80.

| 81. | poziva Komisiju da nastavi i, gdje je to moguće, pojača praćenje i istraživanje mogućih slučajeva zlouporabe tržišta, uključujući takozvano „plaćanje za odgodu”, određivanje pretjeranih cijena, kao i drugih oblika ograničenja tržišta posebno relevantnih za farmaceutska poduzeća koja posluju u EU-u, u skladu s člancima 101. i 102. UFEU-a; |
| --- | --- |

81.

| 82. | poziva Komisiju da u Uredbu (EZ) br. 469/2009 uvrsti izuzeće od obveznog posjedovanja svjedodžbe o dodatnoj zaštiti omogućujući proizvodnju generičkih i biosličnih lijekova u Europi u svrhu njihova izvoza u zemlje bez svjedodžbi o dodatnoj zaštiti ili tamo gdje su one ranije istekle, bez narušavanja isključivosti odobrene na temelju režima svjedodžbi o dodatnoj zaštiti na zaštićenim tržištima; smatra da bi takve odredbe mogle imati pozitivan učinak na pristup lijekovima visoke kvalitete u zemljama u razvoju i najslabije razvijenim zemljama kao i na povećanje proizvodnje te istraživanje i razvoj u EU-u stvarajući nova radna mjesta i potičući gospodarski rast; |
| --- | --- |

82.

| 83. | traži od Komisije da prouči i ojača zakone EU-a o tržišnom natjecanju te njihove nadležnosti na farmaceutskom tržištu radi suzbijanja zlouporabe i promicanja poštenih cijena za pacijente; |
| --- | --- |

83.

| 84. | traži od Komisije da poboljša dijalog o nezadovoljenim zdravstvenim potrebama između svih relevantnih dionika, pacijenata, zdravstvenih stručnjaka, regulatora, tijela HTA-e, poreznih obveznika i programera tijekom životnog vijeka lijekova; |
| --- | --- |

84.

| 85. | poziva Komisiju da čim prije predloži zakonodavstvo o europskom sustavu za ocjenu medicinske tehnologije, uskladi transparentne uvjete HTA-e kako bi se procijenila dodana terapijska vrijednost lijekova u usporedbi s najboljom dostupnom alternativom uzimajući u obzir, između ostalog, razinu inovativnosti i vrijednost za pacijente, da na europskoj razini uvede obvezne ocjene relativne učinkovitosti kao prvi korak prema odobravanju novih lijekova te da uspostavi europski klasifikacijski sustav za razine dodane terapijske vrijednosti lijekova upotrebom neovisnog i transparentnog postupka u kojem se izbjegava sukob interesa; smatra da će se takvim zakonodavstvom osigurati da se rezultat HTA-e zajednički dobiven na razini EU-a koristi na nacionalnoj razini; nadalje, poziva Komisiju da ojača rane dijaloge i razmisli o mehanizmu koordinacije temeljenom na nezavisnom tijelu, čime bi se mogla poticati suradnja između nacionalnih tijela za HTA-e te istodobno osigurati da stručno znanje o HTA-i ostane u okviru nacionalne (i regionalne) HTA-e; |
| --- | --- |

85.

| 86. | poziva Vijeće da pojača suradnju među državama članicama u pogledu postupaka za određivanje cijena kako bi razmjenjivale informacije posebice o dogovorima s pregovora i dobrim praksama te kako bi se izbjegli nepotrebni administrativni zahtjevi i kašnjenja; poziva Komisiju i Vijeće da analiziraju kliničke, ekonomske i socijalne kriterije koje neke nacionalne agencije za ocjenu medicinske tehnologije već primjenjuju te da se pritom poštuju nadležnosti država članica; |
| --- | --- |

86.

| 87. | poziva Komisiju i države članice da se dogovore o zajedničkoj definiciji „dodane terapijske vrijednosti lijekova”, uz sudjelovanje stručnih predstavnika iz država članica; u tom pogledu prima na znanje definiciju „dodane terapijske vrijednosti” koja se upotrebljava za pedijatrijske lijekove; |
| --- | --- |

87.

| 88. | poziva Komisiju i države članice da utvrde i/ili razviju okvire, strukture i metodologije kako bi se smisleno uključili nalazi pacijenata u svim fazama ciklusa medicinskog istraživanja i razvoja, od ranog dijaloga do regulatornog odobrenja, ocjene medicinske tehnologije, ocjena relativne djelotvornosti te donošenja odluka o određivanju cijena i povratku troškova, uz sudjelovanje pacijenata i organizacija koje ih predstavljaju; |
| --- | --- |

88.

| 89. | poziva Komisiju i države članice da potiču ulaganje znatnih javnih sredstava u istraživanje koje se zasniva na nezadovoljenim medicinskim potrebama, osiguraju da javna ulaganja u zdravstvo donesu korist javnosti te uvedu financiranje uvjetovano neisključivim licenciranjem i cjenovno prihvatljivim lijekovima; |
| --- | --- |

89.

| 90. | poziva Vijeće da potiče razumnu upotrebu lijekova u EU-u, promičući obrazovne kampanje i programe za podizanje svijesti građana u pogledu odgovornije uporabe lijekova kako bi se izbjegla prekomjerna potrošnja, posebice antibiotika, te promicalo izdavanje recepata na temelju djelatnih tvari među zdravstvenim stručnjacima i primjena generičkih lijekova; |
| --- | --- |

90.

| 91. | poziva države članice da osiguraju dostupnost ljekarni, uključujući njihovu dostupnost i u gradskim i u ruralnim područjima, broj stručnog osoblja, primjereno radno vrijeme, kvalitetnu savjetodavnu službu; |
| --- | --- |

91.

| 92. | poziva Komisiju i Vijeće da razviju mjere za osiguranje povoljnog pristupa pacijenata lijekovima i društvene koristi, istovremeno izbjegavajući bilo kakav neprihvatljiv utjecaj na proračune za zdravstvo, da se koriste različitim mjerama, poput skeniranja horizonta (engl. horizon scanning), ranog dijaloga, modela inovativnog određivanja cijena, dobrovoljnih zajedničkih javnih nabava i dobrovoljne suradnje pri raspravama o cijenama, kao što je tome slučaj u pogledu zemalja Beneluksa i Austrije, te da istraže brojne alate utemeljene na mehanizmima razdvajanja za zapostavljena područja istraživanja poput AMR-a i bolesti povezanih sa siromaštvom; |
| --- | --- |

92.

| 93. | traži od Komisije da sa svim relevantnim dionicima utvrdi kako se kriterij ekonomski najpovoljnije ponude, kako je opisan u Direktivi o javnoj nabavi i koji ne podrazumijeva samo kriterij najniže cijene, može na najbolji način primijeniti na javne nabave lijekova u bolnicama na nacionalnoj razini, kako bi se omogućila održiva i odgovorna nabava lijekova; potiče države članice da u svoja nacionalna zakonodavstva na najbolji mogući način prenesu kriterij ekonomski najpovoljnije ponude za medicinske proizvode; |
| --- | --- |

93.

| 94. | poziva Komisiju i države članice da sa svim relevantnim dionicima, zajedno s predstavnicima Komisije, Parlamenta, država članica, organizacija pacijenata, agencija za plaćanja, zdravstvenih djelatnika, akademske i znanstvene zajednice te industrije pokrenu strateški dijalog na visokoj razini o trenutačnim i budućim razvojima u farmaceutskom sustavu u EU-u, s ciljem uspostave kratkoročnih, srednjoročnih i dugoročnih holističkih strategija za osiguranje pristupa lijekovima te održivost zdravstvenih sustava i konkurentnost farmaceutske industrije, što dovodi do pristupačnih cijena i bržeg pristupa za pacijente; |
| --- | --- |

94.

| 95. | poziva Komisiju i Vijeće da donesu jasna pravila o nespojivosti, sukobima interesa i transparentnosti u institucijama EU-a, kao i pravila za stručnjake uključene u pitanja povezana s lijekovima; poziva stručnjake uključene u postupak odobrenja da objave svoje životopise i da potpišu izjave o nepostojanju sukoba interesa; |
| --- | --- |

95.

| 96. | traži od Komisije i nacionalnih vlasti za zaštitu tržišnog natjecanja da nadziru nepoštene prakse s ciljem zaštite potrošača od umjetno stvorenih visokih cijena lijekova; |
| --- | --- |

96.

| 97. | poziva Komisiju i Sud Europske unije da u skladu s člankom 102. UFEU-a pojasne što znači zloporaba dominantnog položaja naplaćivanjem visokih cijena; |
| --- | --- |

97.

| 98. | traži od Komisije i država članica da iskoriste fleksibilnost Sporazuma WTO-a o trgovinskim aspektima prava intelektualnog vlasništva i da koordiniraju i po potrebi pojasne njezinu korist; |
| --- | --- |

98.

| 99. | poziva Komisiju da barem svakih pet godina podnese izvješće Vijeću i Parlamentu u pristupu lijekovima u EU-u, a da u slučajevima iznimnih problema u pogledu pristupa lijekovima izvješće podnosi redovitije; |
| --- | --- |

99.

| 100. | poziva Komisiju da predloži mjere za poboljšanje postupka odobravanja novih terapija, čineći ih raspoloživima za pacijente; |
| --- | --- |

100.

| 101. | poziva Komisiju i Vijeće da bolje odrede koncept i analiziraju uzroke nestašice lijekova te da u tom pogledu procijene utjecaj paralelne trgovine i kvota opskrbe, da zajedno s državama članicama, EMA-om i relevantnim dionicima utvrde i ažuriraju popis osnovnih lijekova kojih nedostaje u opskrbi koristeći se popisom WHO-a kao referentnim dokumentom, nadziru pridržavanje članka 81. Direktive 2001/83/EZ o nestašicama u opskrbi, istraže mehanizme za rješavanje povlačenja djelotvornih lijekova s tržišta isključivo iz komercijalnih razloga i poduzmu mjere da otklone te nestašice; |
| --- | --- |

101.

| 102. | poziva Komisiju i Vijeće da uspostave mehanizam kojim se nestašice lijekova diljem EU-a mogu prijaviti na godišnjoj razini; |
| --- | --- |

102.

| 103. | poziva Komisiju i Vijeće da pregledaju zakonske osnove EMA-e i razmotre povećanje njezine nadležnosti za koordinaciju paneuropske aktivnosti s ciljem rješavanja problema nestašica lijekova u državama članicama EU-a; |
| --- | --- |

103.

| 104. | ističe da bi izgradnja čvrstih sustava nadzora i isporuke na svim razinama, od razine zajednice do razine okruga, provincije i nacionalne razine, uz potporu visokokvalitetnih laboratorijskih usluga i snažnih logističkih sustava mogla učiniti pristup lijekovima izvedivijim, dok prijenos zdravstvenih tehnologija u zemlje u razvoju (putem sporazuma o licenciranju i pružanja informacija, stručnih znanja i praktičnih vještina te tehničkih materijala i opreme) zemljama primateljicama može omogućiti da lijekove proizvode lokalno, a može značiti i bolji pristup proizvodima te bolje zdravlje; |
| --- | --- |

104.

| 105. | poziva Komisiju i države članice da razviju jedinstvenu platformu e-zdravlje i m-zdravlje, uključujući, posebno, razvoj i valorizaciju pilot projekata na nacionalnoj razini, modernizaciju modela povratka troškova kojima se potiče pomak prema zdravstvenim sustavima temeljenima na zdravstvenim rezultatima te definiciju poticaja za uključivanje zdravstvene zajednice u ovu digitalnu revoluciju, kao i to da poboljšaju obrazovanje zdravstvenih stručnjaka, pacijenata i svih relevantnih dionika kako bi se omogućilo njihovo osnaživanje; |
| --- | --- |

105.

| 106. | potiče države članice na evaluaciju postupaka i politika u okviru zdravstvene zaštite u cilju poboljšanja ishoda liječenja pacijenata i financijske održivosti sustava, posebno zalaganjem za digitalna rješenja radi poboljšanja pružanja zdravstvenih usluga pacijentima i radi utvrđivanja gubitaka resursa; |
| --- | --- |

106.

| 107. | poziva Europsku uniju da pojača napore kako bi poboljšala kapacitete zemalja u razvoju i pomogla im osmisliti funkcionalne zdravstvene sustave kojima je cilj poboljšati pristup uslugama, posebno za ugrožene zajednice; |
| --- | --- |

107.

| 108. | ističe da bi se aktualnom revizijom (REFIT) Uredbe EU-a (EZ) br. 953/2003 o diferenciranom određivanju cijena trebale dodatno promicati niže cijene u zemljama u razvoju te poziva Uniju da otvori širu i transparentniju raspravu o regulativi i strategijama određivanja cijena kojima se omogućava pristup kvalitetnim lijekovima po pristupačnoj cijeni; podsjeća da diferencirano određivanje cijena ne dovodi nužno do pristupačnih cijena te da za razliku od toga iskustvo pokazuje da snažno tržišno natjecanje u području generičkih lijekova i prijenos tehnologije rezultiraju nižim cijenama; |
| --- | --- |

108.

| 109. | poziva Uniju da snažnije podržava globalne programe i inicijative kojima se promiče pristup lijekovima u zemljama u razvoju jer su ti programi bili ključni u promicanju zdravstvenih ciljeva i uvelike su poboljšali pristup lijekovima i cjepivima; |
| --- | --- |

109.

o

o o

| 110. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

110.

---

(1)  SL C 24, 22.1.2016., str. 119.

(2)  http://ec.europa.eu/smart-regulation/roadmaps/docs/2016_sante_144_health_technology_assessments_en.pdf.

(3)  http://ec.europa.eu/health/technology_assessment/docs/2014_strategy_eucooperation _hta_en.pdf.

(4)  http://ec.europa.eu/health/social_determinants/docs/healthinequalitiesineu_2013_en.pdf.

(5)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/145978.pdf.

(6)  SL L 293, 5.11.2013., str. 1.

(7)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2015/542219/IPOL_STU(2015) 542219_EN.pdf

(8)  http://ec.europa.eu/health/preparedness_response/docs/jpa_agreement_medicalcounter measures_en.pdf

(9)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0088.

(10)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0323.

(11)  SL C 353 E, 3.12.2013., str. 31.

(12)  Pravo na zdravstvenu zaštitu je gospodarsko, socijalno i kulturno pravo na univerzalni minimalni standard zdravstvene zaštite na koji svi pojedinci imaju pravo.

---

| 25.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 263/19 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 263/19

---

P8_TA(2017)0062

Provedba programa Kreativna Europa

Rezolucija Europskog parlamenta od 2. ožujka 2017. o provedbi Uredbe (EU) br. 1295/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi programa Kreativna Europa (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage odluka br. 1718/2006/EZ, br. 1855/2006/EZ i br. 1041/2009/EZ (2015/2328(INI))

(2018/C 263/03)

Europski parlament

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1295/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi programa Kreativna Europa (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage odluka br. 1718/2006/EZ, br. 1855/2006/EZ i br. 1041/2009/EZ (1) („Uredba”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1295/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o uspostavi programa Kreativna Europa (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage odluka br. 1718/2006/EZ, br. 1855/2006/EZ i br. 1041/2009/EZ (1) („Uredba”),

| — | uzimajući u obzir članke 167. i 173. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 167. i 173. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o zaštiti i promicanju raznolikosti kulturnih izričaja koju je 20. listopada 2005. usvojila Organizacija Ujedinjenih naroda za obrazovanje, znanost i kulturu (UNESCO), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o zaštiti i promicanju raznolikosti kulturnih izričaja koju je 20. listopada 2005. usvojila Organizacija Ujedinjenih naroda za obrazovanje, znanost i kulturu (UNESCO),

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Europske komisije i visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 8. lipnja 2016. naslovljenu „Ususret strategiji EU-a za međunarodne kulturne odnose” (JOIN(2016)0029), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Europske komisije i visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 8. lipnja 2016. naslovljenu „Ususret strategiji EU-a za međunarodne kulturne odnose” (JOIN(2016)0029),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 26. rujna 2012. naslovljenu „Promicanje kulturnog i kreativnog sektora za rast i radna mjesta u EU-u” (COM(2012)0537), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 26. rujna 2012. naslovljenu „Promicanje kulturnog i kreativnog sektora za rast i radna mjesta u EU-u” (COM(2012)0537),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. lipnja 2010. naslovljenu „Europa, vodeće svjetsko turističko odredište – novi politički okvir za turizam u Europi” (COM(2010)0352), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. lipnja 2010. naslovljenu „Europa, vodeće svjetsko turističko odredište – novi politički okvir za turizam u Europi” (COM(2010)0352),

| — | uzimajući u obzir zelenu knjigu Komisije od 27. travnja 2010. naslovljenu „Iskorištavanje potencijala kulturnih i kreativnih industrija” (COM(2010)0183), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zelenu knjigu Komisije od 27. travnja 2010. naslovljenu „Iskorištavanje potencijala kulturnih i kreativnih industrija” (COM(2010)0183),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2015/1017 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. lipnja 2015. o Europskom fondu za strateška ulaganja, Europskom savjetodavnom centru za ulaganja i Europskom portalu projekata ulaganja i o izmjeni uredaba (EU) br. 1291/2013 i (EU) br. 1316/2013 – Europski fond za strateška ulaganja (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2015/1017 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. lipnja 2015. o Europskom fondu za strateška ulaganja, Europskom savjetodavnom centru za ulaganja i Europskom portalu projekata ulaganja i o izmjeni uredaba (EU) br. 1291/2013 i (EU) br. 1316/2013 – Europski fond za strateška ulaganja (2),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 27. svibnja 2015. o kulturnim i kreativnim preplitanjima u svrhu poticanja inovacija, ekonomske održivosti i socijalne uključenosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 27. svibnja 2015. o kulturnim i kreativnim preplitanjima u svrhu poticanja inovacija, ekonomske održivosti i socijalne uključenosti,

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 8. rujna 2015. naslovljenu „Ususret cjelovitom pristupu kulturnoj baštini u Europi” (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 8. rujna 2015. naslovljenu „Ususret cjelovitom pristupu kulturnoj baštini u Europi” (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. siječnja 2016. o ulozi međukulturnog dijaloga, kulturne raznolikosti i obrazovanja u promicanju temeljnih vrijednosti EU-a (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. siječnja 2016. o ulozi međukulturnog dijaloga, kulturne raznolikosti i obrazovanja u promicanju temeljnih vrijednosti EU-a (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. travnja 2015. o europskom filmu u digitalnom dobu (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. travnja 2015. o europskom filmu u digitalnom dobu (5),

| — | uzimajući u obzir studiju naslovljenu „Europske prijestolnice kulture: strategije uspjeha i dugoročni učinci” koju je 2013. proveo Resorni odjel B za strukturnu i kohezijsku politiku na zahtjev Odbora za kulturu i obrazovanje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju naslovljenu „Europske prijestolnice kulture: strategije uspjeha i dugoročni učinci” koju je 2013. proveo Resorni odjel B za strukturnu i kohezijsku politiku na zahtjev Odbora za kulturu i obrazovanje,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2013. o promicanju europskih kulturnih i kreativnih sektora kao izvora gospodarskog rasta i radnih mjesta (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2013. o promicanju europskih kulturnih i kreativnih sektora kao izvora gospodarskog rasta i radnih mjesta (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. svibnja 2011. o kulturnoj dimenziji vanjskog djelovanja EU-a (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. svibnja 2011. o kulturnoj dimenziji vanjskog djelovanja EU-a (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. svibnja 2011. o iskorištavanju potencijala kulturnih i kreativnih industrija (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. svibnja 2011. o iskorištavanju potencijala kulturnih i kreativnih industrija (8),

| — | uzimajući u obzir Plan rada EU-a za kulturu za razdoblje 2015. – 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Plan rada EU-a za kulturu za razdoblje 2015. – 2018.,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum o boljoj izradi zakonodavstva između Parlamenta, Vijeća i Komisije od 13. travnja 2016., a posebno njegove stavke od 20. do 24. o ex-post evaluaciji postojećeg zakonodavstva, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum o boljoj izradi zakonodavstva između Parlamenta, Vijeća i Komisije od 13. travnja 2016., a posebno njegove stavke od 20. do 24. o ex-post evaluaciji postojećeg zakonodavstva,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, kao i članak 1. stavak 1. točku (e) odluke Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku davanja odobrenja za sastavljanje izvješća o vlastitoj inicijativi te Prilog 3. priložen toj odluci, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, kao i članak 1. stavak 1. točku (e) odluke Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku davanja odobrenja za sastavljanje izvješća o vlastitoj inicijativi te Prilog 3. priložen toj odluci,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za kulturu i obrazovanje i mišljenje Odbora za proračun (A8-0030/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za kulturu i obrazovanje i mišljenje Odbora za proračun (A8-0030/2017),

| A. | budući da su ciljevi programa Kreativna Europa zaštita i promicanje europske kulturne i jezične raznolikosti, uz istovremeno promicanje europske kulturne baštine, s jedne strane, i jačanje konkurentnosti europskog kulturnog i kreativnog sektora, s druge strane; |
| --- | --- |

A.

budući da su ciljevi programa Kreativna Europa zaštita i promicanje europske kulturne i jezične raznolikosti, uz istovremeno promicanje europske kulturne baštine, s jedne strane, i jačanje konkurentnosti europskog kulturnog i kreativnog sektora, s druge strane;

| B. | budući da je kultura ključni čimbenik u promicanju europske integracije; |
| --- | --- |

B.

budući da je kultura ključni čimbenik u promicanju europske integracije;

| C. | budući da Kreativna Europa, a osobito njezin potprogram Kultura, nema ni približno dovoljno sredstava na raspolaganju te stoga ne uspijeva ispuniti visoka očekivanja; |
| --- | --- |

C.

budući da Kreativna Europa, a osobito njezin potprogram Kultura, nema ni približno dovoljno sredstava na raspolaganju te stoga ne uspijeva ispuniti visoka očekivanja;

| D. | budući da su, u skladu s člancima 3. i 4. Uredbe, promicanje europske kulturne i jezične raznolikosti i europske kulturne baštine, a osobito promicanje transnacionalnog kruženja kulturnih i kreativnih djela, među osnovnim ciljevima programa; |
| --- | --- |

D.

budući da su, u skladu s člancima 3. i 4. Uredbe, promicanje europske kulturne i jezične raznolikosti i europske kulturne baštine, a osobito promicanje transnacionalnog kruženja kulturnih i kreativnih djela, među osnovnim ciljevima programa;

| E. | budući da je, u skladu s člankom 12. Uredbe, promicanje transnacionalnog kruženja i mobilnosti, a osobito podupiranje kruženja europske književnosti u cilju osiguravanja njezine najšire moguće dostupnosti, među prioritetima potprograma Kultura; |
| --- | --- |

E.

budući da je, u skladu s člankom 12. Uredbe, promicanje transnacionalnog kruženja i mobilnosti, a osobito podupiranje kruženja europske književnosti u cilju osiguravanja njezine najšire moguće dostupnosti, među prioritetima potprograma Kultura;

| F. | budući da struktura jedinstvenog programa nosi prednosti koje omogućuju dostizanje kritične mase i potencijalno daje vidljivost područjima koja su i dalje podcijenjena i suočena s istim izazovima u pogledu fragmentacije, globalizacije, nedostatka podataka i poteškoća u pristupu kreditu; |
| --- | --- |

F.

budući da struktura jedinstvenog programa nosi prednosti koje omogućuju dostizanje kritične mase i potencijalno daje vidljivost područjima koja su i dalje podcijenjena i suočena s istim izazovima u pogledu fragmentacije, globalizacije, nedostatka podataka i poteškoća u pristupu kreditu;

| G. | budući da podjela strukture programa na dva potprograma, čime se štite posebnosti i identiteti oba potprograma, i dodatak Međusektorskog potprograma predstavljaju prednost u pogledu boljeg razumijevanja suradnje i razvoja u području kulture, povezivanjem s trećim zemljama; |
| --- | --- |

G.

budući da podjela strukture programa na dva potprograma, čime se štite posebnosti i identiteti oba potprograma, i dodatak Međusektorskog potprograma predstavljaju prednost u pogledu boljeg razumijevanja suradnje i razvoja u području kulture, povezivanjem s trećim zemljama;

| H. | budući da je Međusektorski potprogram samo djelomično razvio svoj strateški cilj promicanja transnacionalne i transsektorske kulturne suradnje; |
| --- | --- |

H.

budući da je Međusektorski potprogram samo djelomično razvio svoj strateški cilj promicanja transnacionalne i transsektorske kulturne suradnje;

| I. | budući da se programom Kreativna Europa omogućuje suradnja i zajedničko djelovanje sa zemljama koje ne sudjeluju u Programu i s međunarodnim organizacijama koje su aktivne u kulturnom i kreativnom sektoru, kao što su UNESCO, Vijeće Europe i Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD), na temelju zajedničkih doprinosa ostvarivanju ciljeva Programa; |
| --- | --- |

I.

budući da se programom Kreativna Europa omogućuje suradnja i zajedničko djelovanje sa zemljama koje ne sudjeluju u Programu i s međunarodnim organizacijama koje su aktivne u kulturnom i kreativnom sektoru, kao što su UNESCO, Vijeće Europe i Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD), na temelju zajedničkih doprinosa ostvarivanju ciljeva Programa;

| J. | budući da sustav pokazatelja uspješnosti iz članka 18. Uredbe, uključujući pokazatelje za opće ciljeve programa, pokazatelje povezane s potprogramima MEDIA i Kultura i posebne pokazatelje koji se tiču Instrumenta jamstva, i dalje nije uspostavljen ili nije još postao operativan; |
| --- | --- |

J.

budući da sustav pokazatelja uspješnosti iz članka 18. Uredbe, uključujući pokazatelje za opće ciljeve programa, pokazatelje povezane s potprogramima MEDIA i Kultura i posebne pokazatelje koji se tiču Instrumenta jamstva, i dalje nije uspostavljen ili nije još postao operativan;

| K. | budući da se trenutačni sustav ocjenjivanja pokazao neprikladnim za prirodu i specifičnu prirodu programa te ga stoga treba poboljšati; |
| --- | --- |

K.

budući da se trenutačni sustav ocjenjivanja pokazao neprikladnim za prirodu i specifičnu prirodu programa te ga stoga treba poboljšati;

| L. | budući da su konkretna djelovanja, kao što su inicijativa Europskih prijestolnica kulture, uključujući njezinu mrežu, nagrade i Oznaka europske baštine, pokazala potencijal za održiv lokalni gospodarski razvoj i kulturni turizam te bi ih stoga trebalo unaprijediti i proaktivnije promicati; |
| --- | --- |

L.

budući da su konkretna djelovanja, kao što su inicijativa Europskih prijestolnica kulture, uključujući njezinu mrežu, nagrade i Oznaka europske baštine, pokazala potencijal za održiv lokalni gospodarski razvoj i kulturni turizam te bi ih stoga trebalo unaprijediti i proaktivnije promicati;

| M. | budući da je 2016. pokrenut poziv za izbjeglice koji se uključuju u europsko društvo u okviru Međusektorskog potprograma radi promicanja i pružanja podrške kreativnosti i međukulturnom dijalogu; |
| --- | --- |

M.

budući da je 2016. pokrenut poziv za izbjeglice koji se uključuju u europsko društvo u okviru Međusektorskog potprograma radi promicanja i pružanja podrške kreativnosti i međukulturnom dijalogu;

| N. | budući da financiranje područja „projekata suradnje” u okviru potprograma Kultura predstavlja 70 % proračuna potprograma, budući da je to područje veoma popularno među kulturnim subjektima i budući da je usmjereno na zajedničke pristupe na prekograničnoj osnovi, te omogućuje otvoreno definiranje nepredvidivih, veoma inovativnih i kreativnih projekata, koji su posebno poželjni; |
| --- | --- |

N.

budući da financiranje područja „projekata suradnje” u okviru potprograma Kultura predstavlja 70 % proračuna potprograma, budući da je to područje veoma popularno među kulturnim subjektima i budući da je usmjereno na zajedničke pristupe na prekograničnoj osnovi, te omogućuje otvoreno definiranje nepredvidivih, veoma inovativnih i kreativnih projekata, koji su posebno poželjni;

| O. | budući da je, iako se Uredbom uređuje uspostava bilateralnih sporazuma s trećim zemljama u cilju njihova sudjelovanja u programu ili u dijelovima programa, do ovog trenutka samo nekoliko zemalja završilo postupak; |
| --- | --- |

O.

budući da je, iako se Uredbom uređuje uspostava bilateralnih sporazuma s trećim zemljama u cilju njihova sudjelovanja u programu ili u dijelovima programa, do ovog trenutka samo nekoliko zemalja završilo postupak;

| P. | budući da su, zahvaljujući djelovanju Parlamenta, kultura, kulturne i kreativne industrije te audiovizualni sektor uključeni, premda nedovoljno, u višegodišnje programe Erasmus +, Obzor 2020. i Cosme, u strukturne fondove i u prioritete Europskog fonda za strateška ulaganja; |
| --- | --- |

P.

budući da su, zahvaljujući djelovanju Parlamenta, kultura, kulturne i kreativne industrije te audiovizualni sektor uključeni, premda nedovoljno, u višegodišnje programe Erasmus +, Obzor 2020. i Cosme, u strukturne fondove i u prioritete Europskog fonda za strateška ulaganja;

| Q. | budući da postoji snažna sinergija između informalnog učenja i kreativnog i medijskog sektora, s obzirom na to da mnoge organizacije u području umjetnosti, medija i kulture pružaju mogućnosti informalnog obrazovanja; |
| --- | --- |

Q.

budući da postoji snažna sinergija između informalnog učenja i kreativnog i medijskog sektora, s obzirom na to da mnoge organizacije u području umjetnosti, medija i kulture pružaju mogućnosti informalnog obrazovanja;

| R. | budući da je udio uspješnih podnositelja prijava 15 % u potprogramu Kultura i 44 % u potprogramu MEDIA, ali je u potprogramu MEDIA još i manji (32 %) ako se ne računaju automatski programi; |
| --- | --- |

R.

budući da je udio uspješnih podnositelja prijava 15 % u potprogramu Kultura i 44 % u potprogramu MEDIA, ali je u potprogramu MEDIA još i manji (32 %) ako se ne računaju automatski programi;

| S. | budući da je u okviru potprograma MEDIA do ovog trenutka ukupno zaprimljeno 13 000 prijava, a financirano je više od 5 500 projekata; |
| --- | --- |

S.

budući da je u okviru potprograma MEDIA do ovog trenutka ukupno zaprimljeno 13 000 prijava, a financirano je više od 5 500 projekata;

| T. | budući da automatski sustav bodovanja u potprogramu MEDIA, koji je usmjeren na osiguravanje jednakih uvjeta za sve države članice, dovodi do narušavanja tržišta i znatno oštećuje države s visokim kapacitetom audiovizualne produkcije; |
| --- | --- |

T.

budući da automatski sustav bodovanja u potprogramu MEDIA, koji je usmjeren na osiguravanje jednakih uvjeta za sve države članice, dovodi do narušavanja tržišta i znatno oštećuje države s visokim kapacitetom audiovizualne produkcije;

| U. | budući da vrsta bespovratnih sredstava koja se dodjeljuje za projekte suradnje u okviru potprograma Kultura u sklopu programa Kreativna Europa ne ispunjava potrebe mreža, koje se temelje na operativnoj strukturi i aktivnostima, kao i u prethodnom programu Kultura 2007. – 2013.; |
| --- | --- |

U.

budući da vrsta bespovratnih sredstava koja se dodjeljuje za projekte suradnje u okviru potprograma Kultura u sklopu programa Kreativna Europa ne ispunjava potrebe mreža, koje se temelje na operativnoj strukturi i aktivnostima, kao i u prethodnom programu Kultura 2007. – 2013.;

| V. | budući da su dionici kritizirali administrativno upravljanje (postupci prijave, ocjenjivanja i izvještavanja) jer je i dalje previše opterećujuće; nadalje ističe potrebu za pojednostavljivanjem postupka podnošenja zahtjeva kako bi se olakšao pristup programu i potaknulo sudjelovanje među potencijalnim korisnicima; |
| --- | --- |

V.

budući da su dionici kritizirali administrativno upravljanje (postupci prijave, ocjenjivanja i izvještavanja) jer je i dalje previše opterećujuće; nadalje ističe potrebu za pojednostavljivanjem postupka podnošenja zahtjeva kako bi se olakšao pristup programu i potaknulo sudjelovanje među potencijalnim korisnicima;

| W. | budući da su deskovi Kreativne Europe ključni posrednici između Komisije, Izvršne agencije za obrazovanje, audiovizualnu politiku i kulturu (EACEA) i podnositelja prijava te budući da bi trebali biti bolje informirani o tekućem postupku donošenja odluka i snažno uključeni u pružanje informacija o projektima i promicanje njihovih rezultata; |
| --- | --- |

W.

budući da su deskovi Kreativne Europe ključni posrednici između Komisije, Izvršne agencije za obrazovanje, audiovizualnu politiku i kulturu (EACEA) i podnositelja prijava te budući da bi trebali biti bolje informirani o tekućem postupku donošenja odluka i snažno uključeni u pružanje informacija o projektima i promicanje njihovih rezultata;

| X. | budući da akteri žale zbog velikog administrativnog opterećenja u postupku prijave, koji uključuje opsežne smjernice i brojne dokumente s ponekad proturječnim informacijama; |
| --- | --- |

X.

budući da akteri žale zbog velikog administrativnog opterećenja u postupku prijave, koji uključuje opsežne smjernice i brojne dokumente s ponekad proturječnim informacijama;

| Y. | budući da je registracija poduzeća u Servis Europske komisije za provjeru autentičnosti (ECAS) prijavljena kao problematična; budući da je, međutim, e-obrazac vrlo pozitivno prihvaćen; |
| --- | --- |

Y.

budući da je registracija poduzeća u Servis Europske komisije za provjeru autentičnosti (ECAS) prijavljena kao problematična; budući da je, međutim, e-obrazac vrlo pozitivno prihvaćen;

| 1. | potiče države članice da povećaju proračun Kreativne Europe kako bi ga se uskladilo i s očekivanjima europskih građana i s ambicijama svakog potprograma, prihvaćajući na taj način da vrijednosti kulturne produkcije nije moguće procijeniti samo na temelju ekonomskih brojki i omogućujući veću učinkovitost i bolje rezultate; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja niz mjera uvedenih 2014. u cilju pojednostavljivanja upravljanja programom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | izražava žaljenje zbog toga što nedostatak financijskih kapaciteta i dalje ostaje jedna od glavnih prepreka, uz one administrativne i regulatorne, za potencijalne podnositelje zahtjeva; potiče Komisiju, Izvršnu agenciju za obrazovanje, audiovizualnu politiku i kulturu i nacionalne deskove programa Kreativna Europa da posvete pozornost nedovoljnoj zastupljenosti kulturnih mikrosubjekata među financiranim organizacijama i određenim sektorima potprograma Kultura; |
| --- | --- |

3.

| 4. | zahtijeva od Komisije da poboljša usklađenost programa sa svim relevantnim politikama EU-a i drugim izvorima financiranja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | traži od Komisije da zajamči bolju koordinaciju među glavnim upravama nadležnima za program Kreativna Europa, kao i s Izvršnom agencijom za obrazovanje, audiovizualnu politiku i kulturu i s deskovima Kreativne Europe, brinući se o različitim fazama provedbe Kreativne Europe i podsjeća da je uloga deskova Kreativne Europe i Izvršne agencije za obrazovanje, audiovizualnu politiku i kulturu ključna jer su izravno povezani ne samo s korisnicima, već i s čitavim kulturnim i kreativnim sektorom; |
| --- | --- |

5.

| 6. | traži od Komisije što je moguće užu suradnju s UNESCO-om, Vijećem Europe i OECD-om kako bi se razvila čvršća osnova zajedničkih doprinosa u pogledu ciljeva programa i procjene učinke, posebno u međunarodnoj dimenziji i u pogledu poštovanja specifičnih ljudskih i ekonomskih vrijednosti kulture i stvaralaštva; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisiju da zadrži postojeću strukturu Kreativne Europe, uz istovremeno razmatranje i bolje definiranje specifičnosti ta dva različita potprograma, kako bi se ojačao potencijal Međusektorskog potprograma i kako bi se provjerilo je li provedba Instrumenta jamstva djelotvorna; |
| --- | --- |

7.

| 8. | zahtijeva od Komisije da stvori bolju ravnotežu u oba potprograma i u smjernicama za ocjenjivače između umjetničke i kreativne komponente te između upravljačkih i inovativnih aspekata, posebice u kulturnoj i kreativnoj industriji; |
| --- | --- |

8.

| 9. | traži od Komisije da koristi sustav pokazatelja uspješnosti iz članka 18. pravne osnove Kreativne Europe, inzistirajući na taj način na umjetničkoj i kreativnoj komponenti programa koju se prečesto žrtvuje u ime argumenata isključivo ekonomske prirode, poput upravljačkih kapaciteta ili kvantitativnog razvoja publike; |
| --- | --- |

9.

| 10. | potiče Komisiju da uspostavi više od postojećih šest područja stručnosti za ocjenjivače kako bi se učinkovitije pozabavilo konkretnim područjima; |
| --- | --- |

10.

| 11. | potiče Komisiju i Izvršnu agenciju za obrazovanje, audiovizualnu politiku i kulturu da unaprijede postupak ocjenjivanja povećanjem broja ocjenjivača u prvom krugu te da uspostave krug za donošenje de visu kolegijalne odluke za odabir između onih kandidata koji su u drugom krugu uvršteni u uži izbor; ističe da razina transparentnosti mora biti veoma visoka, a razlozi za odbijanje projekata jako temeljito i jasno objašnjeni kako se prihvaćanje programa ne bi dovelo u pitanje zbog nerazumljivosti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | traži od Komisije da pruži mogućnosti osposobljavanja i izgradnje kapaciteta za kulturne subjekte koji žele poboljšati svoje vještine u pogledu postupaka prijave, cjelokupnog upravljanja projektima i provedbe projekata; |
| --- | --- |

12.

| 13. | traži od Komisije i Izvršne agencije za obrazovanje, audiovizualnu politiku i kulturu da u većoj mjeri podrže kulturne subjekte u traženju partnera za projekte suradnje, pomoću mjera koje su među ostalim usmjerene na uspostavljanje posvećenih dijelova za povezivanje u okviru najvažnijih europskih kulturnih događanja, poboljšanje postojećih tražilica i baza podataka i organiziranje prilika za umrežavanje u pogledu prethodno najavljenih tema; |
| --- | --- |

13.

| 14. | traži od Komisije i Izvršne agencije za obrazovanje, audiovizualnu politiku i kulturu da poduzmu mjere za poboljšanje transparentnosti postupka žalbe za odbijene prijave, smanjujući na taj način opće nezadovoljstvo među kandidatima i povećavajući dugoročnu vjerodostojnost programa; |
| --- | --- |

14.

| 15. | potiče Komisiju da još više pojednostavi postupke prijave i izvješćivanja, ograničavanjem i pojednostavljivanjem smjernica i drugih dokumenata, uspostavljanjem fleksibilnijih vremenskih tablica i sastavljanjem obrasca za sporazume o suradnji; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisiju da upotrijebi sve raspoložive instrumente za još bolje promicanje i širenje rezultata provedenih projekata, kao i informacija o europskoj dodanoj vrijednosti svih djelovanja izvršenih u okviru programa; |
| --- | --- |

16.

| 17. | potiče Komisiju da izbjegne mijenjanje ili dodavanje novih prioriteta i pravila bez pružanja deskovima Kreativne Europe i dionicima dovoljno vremena za pripremu za sljedeće pozive; |
| --- | --- |

17.

| 18. | potiče Komisiju da dodatno pojednostavi financijske aspekte, među ostalim proširenjem instrumenta paušalnog plaćanja i poticanjem veće uporabe fiksnih povrata troškova i uporabe kriterija kojima se ne ometa pristup malih projekata financiranju, te da se pobrine da se završno plaćanje bespovratnih sredstava izvrši pravovremeno, što bi trebalo biti kriterij izvrsnosti za rad Izvršne agencije za obrazovanje, audiovizualnu politiku i kulturu, i za potprogram Kultura i za potprogram MEDIA; |
| --- | --- |

18.

| 19. | napominje da postoje znatne nacionalne razlike u razinama plaća osoblja uključenog u projekte suradnje, što zatim dovodi do znatnih nejednakosti u pogledu sposobnosti sufinanciranja među partnerima iz različitih država članica; stoga poziva Komisiju da razmotri moguću alternativu za ocjenu rada osoblja u okviru projekata suradnje, na osnovi pokazatelja koji nisu samo platni razred; |
| --- | --- |

19.

| 20. | potiče Komisiju da zajedno s Eurostatom nastavi uspostavljanje posebnih kriterija primjerenih za specifičnu prirodu tih sektora (stvaralaštvo, kulturna i umjetnička vrijednost, inovacije, rast, socijalna uključenost, izgradnja zajednice, internacionalizacija, poboljšanje poduzetništva, naklonost stvaranju prelijevanja i ispreplitanja itd.) te da razmotri moguće uključivanje Zajedničkog istraživačkog centra u taj postupak; u tom pogledu ističe važnost izgradnje visokokvalitetnog znanja o sektorima, kao i statističkih istraživanja i pristupa usporedivim podacima u tom području, omogućujući na taj način efektivno praćenje i analizu kulturnog, ekonomskog i društvenog učinka politika na kulturni i kreativni sektor; |
| --- | --- |

20.

MEDIA

| 21. | pozdravlja trenutačni rad Komisije i Izvršne agencije za obrazovanje, audiovizualnu politiku i kulturu na izmjeni automatskog sustava bodovanja kako bi se omogućili istinski jednaki uvjeti za sve, uzimajući na uravnotežen način u obzir sve kriterije navedene u programu Kreativna Europa (transnacionalni karakter, razvoj transnacionalne suradnje, ekonomije razmjera, kritična masa, učinak poluge), kao i proizvodne kapacitete i postojeće nacionalne programe podrške za audiovizualnu industriju; |
| --- | --- |

21.

| 22. | potvrđuje da se potprogram MEDIA pokazao duboko ukorijenjenim u raznolik audiovizualni sektor te da učinkovito podupire kulturnu raznolikost i industrijsku politiku; |
| --- | --- |

22.

| 23. | potiče veći razvoj podnaslovljavanja i sinkronizacije kako bi se olakšalo kruženje audiovizualnih proizvoda unutar i izvan EU-a; |
| --- | --- |

23.

| 24. | preporučuje da se europska audiovizualna baština zaštiti i da ju se stavi na raspolaganje za istraživanje, angažiranje publike i ekonomsko promicanje, pomoću digitalizacije filmova i audiovizualnih arhiva; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ističe da u međunarodnom filmskom okruženju u kojem je sve veća konkurencija, europski audiovizualni sektor i dalje mora održati mjere za zaštitu svoje raznolikosti i neovisnosti; ističe da je za europsku audiovizualnu produkciju potrebna izravna potpora, osobito tijekom faze razvoja projekta, a trebalo bi je provesti proširenjem osposobljavanja kako bi se njime obuhvatio veći broj djelovanja i povećala konkurentnost sektora; |
| --- | --- |

25.

| 26. | preporučuje jačanje mjera za susjedne zemlje u okviru programa, u cilju poticanja promicanja europskih dijela na njihovu teritoriju i zajedničkih kreativnih projekata; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uviđa da europske internetske platforme i dalje nisu konkurentne na međunarodnoj razini unatoč podršci koja se pruža internetskoj distribuciji i da je na postojećim platformama teško pronaći europski sadržaj ili mu pristupiti; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pozdravlja podjelu razvoja publike na inicijative za filmsku pismenost, s naglaskom na filmsko obrazovanje u školama, i inicijative za razvoj publike; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ističe potrebu da Komisija osmisli projekt europskog angažiranja publike temeljen na podacima, kojem bi cilj bio usmjeren na razmatranje i jačanje kapaciteta europskog audiovizualnog i filmskog sektora u pogledu prikupljanja, analize i predviđanja podataka povezanih s ponašanjem publike kako bi se povećala potražnja za nenacionalnim europskim filmovima; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ističe da se i dalje pruža podrška neovisnim televizijskim producentima serija koji se žele natjecati na svjetskoj razini, posebno kako bi se pružili uistinu europski odgovori na trenutačnu veliku potražnju za visokokvalitetnim serijama, iako se zasad najbolji rezultati postižu u sektorima dokumentaraca i sadržaja za djecu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | traži od Komisije da zadrži svoju potporu mrežama kino dvorana, poput mreže Europa Cinemas, koje promiču europski film diljem svijeta pružanjem financijske i operativne pomoći kino dvoranama koje prikazuju znatan broj europskih filmova i naglašava ključnu ulogu koju kina imaju u podizanju osviještenosti publike i održavanju društvenog elementa odlaska u kino; |
| --- | --- |

31.

| 32. | traži od Komisije da izmijeni sustav bonusa za istovremeni izlazak sadržaja u kina i na platforme koje pružaju usluge video sadržaja na zahtjev (VOD); |
| --- | --- |

32.

| 33. | preporučuje da se ocjenjivačima pruži niz instrumenata kojima će se uzeti u obzir posebnosti programa potpore svake zemlje, kako bi se zajamčili jednaki uvjeti za sve u okviru potprograma MEDIA; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva Komisiju da poveća gornje granice financiranja za europske videoigre kako bi se uzelo u obzir njihove visoke i sve veće troškove izrade; nadalje ističe potrebu za preispitivanjem kriterija prihvatljivosti koji se tiče isključivo narativne prirode videoigara kako bi se proširilo područje primjene i obuhvatilo projekte s potencijalom za transnacionalnu distribuciju (sportske videoigre, videoigre otvorenog svijeta(sandbox), itd.) i u kriterije za ocjenu projekata uključilo „ključne elemente igre” (gameplay) i na taj način odrazila središnja važnost tog aspekta u uspješnosti proizvoda; |
| --- | --- |

34.

Potprogram kultura

| 35. | traži od Komisije da uspostavi ravnotežu između ekonomske dimenzije i intrinzične vrijednosti umjetnosti i kulture te da se u većoj mjeri usredotoči na umjetnike i stvaratelje; |
| --- | --- |

35.

| 36. | predlaže da se europskim projektima suradnje uzimaju u obzir inovacije, mobilnost i proširene koprodukcije; |
| --- | --- |

36.

| 37. | traži od Komisije da uvede moguće mjere za ograničenje nerazmjera između broja korisnika i broja podnositelja zahtjeva, uključujući povećanje proračuna potprograma Kultura, adekvatniju zastupljenost svih kulturnih i kreativnih sektora i veću potporu za manje projekte; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ističe važnost prevođenja za promicanje baštine jezične raznolikosti i predlaže da projekti književnog prevođenja budu uključeni u promicanje knjiga i čitanja, kao i podržavanje sudjelovanja na sajmovima knjige, uključujući razmatranje mogućnosti godišnjeg europskog sajma knjige kako bi se povećalo kruženje knjiga, promicalo europske književne razmjene i zajamčilo predstavljanje različitih nacionalnih književnosti, kao i pristup pismenosti za sve, uključujući osobe s invaliditetom; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pozdravlja stvaranje „centara” (projekti europskih platformi) kako bi se podržalo nove umjetnike i stvaratelje i kako bi im se omogućile razmjene i suradnja; |
| --- | --- |

39.

| 40. | inzistira na tome da su stabilne i veoma reprezentativne europske kulturne mreže ključne za vidljivost kulture i umjetničkih aktivnosti, u Europi i s trećim zemljama, jer su one najčešće prve koje pokreću suradnje s novim područjima, sektorima ili zemljama; smatra da bi njihovu ulogu koordinatora djelovanja i promicatelja kulture i kreativnosti za čitava umjetnička područja trebalo podržati operativnim bespovratnim sredstvima; smatra da bi u tom pogledu trebalo unaprijed uspostaviti jasne i transparentne kriterije odabira; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Komisiju i Izvršnu agenciju za obrazovanje, audiovizualnu politiku i kulturu da potprogramu Kultura pruže mogućnosti da se predstavi prema vani i da održava strukturirane sastanke sa subjektima u tom sektoru; |
| --- | --- |

41.

| 42. | predlaže da se ponovno uvede Europska kazališna nagrada i da se dodijeli odgovarajuća razina sredstava; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ističe uspješnost i značaj programa Europskih prijestolnica kulture, koji se temelji na dinamici gradova i regija uključenih u postupak, što tu oznaku i financijski doprinos EU-a, koji je i dalje jako skroman, čini pravim adutom za dodatno financiranje i aktivnosti, znatno nakon te jedne godine; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pozdravlja nadolazeće proširenje programa Europskih prijestolnice kulture na zemlje kandidatkinje i zemlje članice Europskog udruženja slobodne trgovine od 2020. te predlaže bolje širenje tog iskustva unutar i izvan EU-a; |
| --- | --- |

44.

| 45. | preporučuje da se Oznaci europske baštine pruži veća vidljivost te naglašava značaj dotičnih (materijalnih i nematerijalnih) lokacija u pogledu europskog identiteta te promicanja zajedničkog osjećaja pripadnosti Europi, izgradnje EU-a i učenja o različitim baštinama u cilju bolje budućnosti; |
| --- | --- |

45.

| 46. | preporučuje da se poduzmu mjere za koordinaciju i adekvatno podržavanje inicijativa u sklopu Europske godine kulturne baštine 2018. s Kreativnom Europom, počevši s pripremnom godinom 2017., iako kroz za to namijenjenu proračunsku liniju i bez korištenja sredstava dodijeljenih potprogramu Kultura, kao što je predložila Komisija; |
| --- | --- |

46.

| 47. | traži od Komisije da razmotri načine za olakšavanje pristupa programu Kreativna Europa za izbjeglice koji posjeduju umjetničke vještine; |
| --- | --- |

47.

Međusektorski program

| 48. | potiče Komisiju da razvije i u potpunosti iskoristi potencijal potprograma kako bi se postigli njegovi ciljevi navedeni u Uredbi, a osobito promicanje transnacionalne i međusektorske suradnje; |
| --- | --- |

48.

| 49. | predlaže uvođenje tri nove mjere potpore u sklopu potprograma: (a) Kreativna Europa Mundus za transnacionalnu suradnju, (b) socijalno uključivanje te (c) inovativni transverzalni i međusektorski projekti; |
| --- | --- |

49.

| 50. | traži od Komisije da teži ostvarivanju zemljopisne i sektorske ravnoteže u Instrumentu jamstva, da zajamči jednak pristup za manje organizacije i lokalne inicijative i projekte iz svih država članica, da ocijeni učinak osobito na mala kulturna poduzeća, kulturne posrednike i subjekte koji stvaraju mreže kontakata te da razmotri mogućnosti u pogledu razvoja sinergija s EFSU-om i drugim programima, osobito COSME-om, kako bi se zajamčilo da se Instrument jamstva koristi na najučinkovitiji mogući način kako bi se pomoglo kulturnom i kreativnom sektoru; |
| --- | --- |

50.

| 51. | iščekuje prve rezultate instrumenta financijskog jamstva uvedenog 2016.; očekuje da će olakšavanjem pristupa kreditiranju malim i srednjim poduzećima i mikropoduzećima taj novi tržišni instrument doprinijeti povećanju broja projekata u kulturnom i kreativnom sektoru, koji čini 4,4 % BDP-a EU-a i zapošljava 3,8 % njegove radne snage, kako bi ostvario svoj puni potencijal perspektivnog izvora rasta i radnih mjesta te pokretača konkurentnosti, kulturne raznolikosti i prekogranične suradnje; međutim, žali zbog toga što će taj instrument postati potpuno operativan samo u onim zemljama u kojima već postoji sličan instrument; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pozdravlja mjere koje su poduzele Komisija i Izvršna agencija za obrazovanje, audiovizualnu politiku i kulturu u cilju pružanja osposobljavanja i izjednačavanja vještina u svim deskovima Kreativne Europe te preporučuje da se nastave provoditi takvi napori; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva Komisiju i Izvršnu agenciju za obrazovanje audiovizualnu politiku i kulturu da poboljša svoju komunikaciju i razmjenu informacija s deskovima Kreativne Europe o tekućim postupcima donošenja odluka, uključujući o financijskim instrumentima i novim međusektorskim inicijativama; predlaže Komisiji da, u cilju poboljšanja provedbe programa, uzme u obzir stručnost deskova Kreativne Europe prije i nakon postupka odabira i da instrumente i dokumentaciju koje razrade deskovi Kreativne Europe stavi na raspolaganje na internetu kao primjere dobre prakse; ističe potrebu za boljom suradnjom među deskovima Kreativne Europe kako bi ih se učinilo djelotvornijim savjetodavnim instrumentima za nacionalne podnositelje zahtjeva; ističe da povjerljiva razmjena izvješća o ocjeni, čak i onih negativnih, može biti pomoć za poboljšanje njihovih kapaciteta, te poziva Komisiju da poveća transparentnost evaluacija i postupaka odabira; |
| --- | --- |

53.

Preporuke za buduće generacije programa

| 54. | predlaže da se Kreativna Europa nastavi, preispita i poboljša tijekom razdoblja 2021. – 2028., kao program koji uključuje sve kulturne i kreativne sektore, s naglaskom na visokokvalitetnim projektima, s jednakim vrijednostima i prioritetima, s dva potprograma i međusektorskim potprogramom koji obuhvaća osposobljavanje, razvoj publike, pristup tržištu, socijalnu uključenost, suradnju, međusektorske i transverzalne projekte te uzajamno podučavanje, kao i komunikaciju, studije, potporu prilagođenu kulturnim i kreativnim sektorima, instrument jamstva te potporu za deskove Kreativne Europe; |
| --- | --- |

54.

| 55. | u svjetlu golemog priljeva migranata i izbjeglica u Europsku uniju tijekom posljednjih godina, pozdravlja sve jaču međukulturnu dimenziju programa i nada se da će to od 2017. rezultirati većim brojem projekata kojima se potiču kulturna raznolikost i međukulturni dijalog te promiče višejezičnost; ističe da bi se to trebalo poduprijeti kao redovita programska komponenta s obzirom na to da će u predstojećim godinama kulturna integracija vjerojatno ostati izazov za mnoge države članice; |
| --- | --- |

55.

| 56. | preporučuje da se u pravnu osnovu za sljedeći program, među ciljeve programa i potprograma te među kriterije za odabir i ocjenu, eksplicitno uvrste promicanje kulturne i umjetničke kvalitete i intrinzična vrijednost kulture; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva Komisiju da prilikom revizije potprograma MEDIA razmotri bi li pružena potpora mogla biti učinkovitija dodjelom manjih projekata programskim dijelovima za produkciju, festivale, kino dvorane i distribuciju; |
| --- | --- |

57.

| 58. | potiče Komisiju da primijeni proaktivan pristup prijemu novih država u program, uz poseban status za države južnog i istočnog europskog susjedstva; |
| --- | --- |

58.

| 59. | napominje da su europske filmske koprodukcije ključne za jamčenje toga da su naši proizvodi dovoljno konkurentni i za odgovaranje na izazove tržišta, te preporučuje da ih se razvije korištenjem proporcionalnih metoda i resursa, među ostalim suradnjom s vodećim europskim institucijama u tom sektoru, kao što je Eurimages; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva Komisiju da razmotri bi li imalo smisla, s obzirom na raznolikost kreativnih industrija, stvoriti europski opservatorij za kulturu i kreativnost sličan Europskom audiovizualnom opservatoriju, sa standardima sličnima onima tog opservatorija i, u slučaju pozitivnog zaključka, poziva Komisiju da razradi kvalitativne kriterije koji odgovaraju specifičnoj prirodi sektora; |
| --- | --- |

60.

o

o o

| 61. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji i Izvršnoj agenciji za obrazovanje, audiovizualnu politiku i kulturu. |
| --- | --- |

61.

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 221.

(2)  SL L 169, 1.7.2015., str. 1.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0293.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0005.

(5)  SL C 346, 21.9.2016., str. 10.

(6)  SL C 93, 9.3.2016., str. 95.

(7)  SL C 377 E, 7.12.2012., str. 135.

(8)  SL C 377 E, 7.12.2012., str. 142.

---

| 25.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 263/28 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 263/28

---

P8_TA(2017)0063

Provedba programa Europa za građane

Rezolucija Europskog parlamenta od 2. ožujka 2017. o Uredbi Vijeća (EU) br. 390/2014 od 14. travnja 2014. o uspostavljanju programa „Europa za građane” za razdoblje 2014. – 2020. (2015/2329(INI))

(2018/C 263/04)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke 10. i 11. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) u kojima se navodi da „svaki građanin ima pravo sudjelovati u demokratskom životu Unije”, da „institucije građanima i predstavničkim udrugama na odgovarajući način omogućuju da objave i javno razmijene svoje stavove u svim područjima djelovanja Unije” i da „institucije održavaju otvoren, transparentan i redovit dijalog s predstavničkim udrugama i civilnim društvom”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 10. i 11. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) u kojima se navodi da „svaki građanin ima pravo sudjelovati u demokratskom životu Unije”, da „institucije građanima i predstavničkim udrugama na odgovarajući način omogućuju da objave i javno razmijene svoje stavove u svim područjima djelovanja Unije” i da „institucije održavaju otvoren, transparentan i redovit dijalog s predstavničkim udrugama i civilnim društvom”,

| — | uzimajući u obzir Protokol br. 1 o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol br. 1 o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir Protokol br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti,

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) br. 390/2014 od 14. travnja 2014. o uspostavljanju programa „Europa za građane” za razdoblje 2014. – 2020. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) br. 390/2014 od 14. travnja 2014. o uspostavljanju programa „Europa za građane” za razdoblje 2014. – 2020. (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. siječnja 2016. o ulozi međukulturnog dijaloga, kulturne raznolikosti i obrazovanja u promicanju temeljnih vrijednosti EU-a (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. siječnja 2016. o ulozi međukulturnog dijaloga, kulturne raznolikosti i obrazovanja u promicanju temeljnih vrijednosti EU-a (2),

| — | uzimajući u obzir Izvješće Komisije Europskom Parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o provedbi, rezultatima i općoj procjeni programa „Europa za građane” za razdoblje 2007. – 2013. (COM(2015)0652), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće Komisije Europskom Parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o provedbi, rezultatima i općoj procjeni programa „Europa za građane” za razdoblje 2007. – 2013. (COM(2015)0652),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, kao i članak 1. stavak 1. točku (e) odluke Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku davanja odobrenja za sastavljanje izvješća o vlastitoj inicijativi te Prilog 3. priložen toj odluci, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, kao i članak 1. stavak 1. točku (e) odluke Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku davanja odobrenja za sastavljanje izvješća o vlastitoj inicijativi te Prilog 3. priložen toj odluci,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za kulturu i obrazovanje i mišljenja Odbora za proračune i Odbora za ustavna pitanja (A8-0017/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za kulturu i obrazovanje i mišljenja Odbora za proračune i Odbora za ustavna pitanja (A8-0017/2017),

| A. | budući da je program Europa za građane jedinstven i izrazito simboličan program, odnosno primjer slušanja rasprave civilnog društva, s obzirom na to da se njime potiče kritičko razmišljanje o europskom projektu, njegovoj povijesti te povijesti pokreta i ideja kojima se taj projekt promicao te s obzirom na to da taj program doprinosi boljem poznavanju europskih postupaka odlučivanja, čime se poboljšavaju uvjeti za građansko i demokratsko sudjelovanje na razini Unije; |
| --- | --- |

A.

budući da je program Europa za građane jedinstven i izrazito simboličan program, odnosno primjer slušanja rasprave civilnog društva, s obzirom na to da se njime potiče kritičko razmišljanje o europskom projektu, njegovoj povijesti te povijesti pokreta i ideja kojima se taj projekt promicao te s obzirom na to da taj program doprinosi boljem poznavanju europskih postupaka odlučivanja, čime se poboljšavaju uvjeti za građansko i demokratsko sudjelovanje na razini Unije;

| B. | budući da je program Europa za građane usmjeren na jačanje osviještenosti o europskom građanstvu i osjećaja pripadnosti, povećanje solidarnosti, uzajamne tolerancije i poštovanja, promicanje boljeg razumijevanja EU-a, njezina osnutka i razvoja, njezinih vrijednosti, institucija i nadležnosti te poticanje aktivnog dijaloga među građanima EU-a; budući da se aktivnosti u okviru programa mogu smatrati neformalnim cjeloživotnim obrazovanjem na području građanstva; |
| --- | --- |

B.

budući da je program Europa za građane usmjeren na jačanje osviještenosti o europskom građanstvu i osjećaja pripadnosti, povećanje solidarnosti, uzajamne tolerancije i poštovanja, promicanje boljeg razumijevanja EU-a, njezina osnutka i razvoja, njezinih vrijednosti, institucija i nadležnosti te poticanje aktivnog dijaloga među građanima EU-a; budući da se aktivnosti u okviru programa mogu smatrati neformalnim cjeloživotnim obrazovanjem na području građanstva;

| C. | budući da je kampanja „jedan euro po građaninu” u sklopu programa Europa za građane usmjerena na slanje snažne simboličke poruke o slušanju glasova europskih građana; |
| --- | --- |

C.

budući da je kampanja „jedan euro po građaninu” u sklopu programa Europa za građane usmjerena na slanje snažne simboličke poruke o slušanju glasova europskih građana;

| D. | budući da trenutni porast euroskepticizma, koji se očituje u činjenici da protueuropske snage propitkuju samo postojanje europskog projekta i koji je kulminirao nedavnim glasovanjem u korist Brexita, ističe važnost takvih programa i jača potrebu za poticanjem razvoja zajedničkog osjećaja europskog identiteta, za razmišljanjem o uzrocima gubitka vjerodostojnosti Europske unije, za poticanjem sudjelovanja građana i pokretanjem dubinske rasprave o europskim vrijednostima, koja bi trebala uključivati cjelokupno civilno društvo te same institucije, kao i obrazovnu kampanju o funkcioniranju institucija EU-a, uz istovremeno isticanje mogućnosti koje nudi pripadnost EU-u; |
| --- | --- |

D.

budući da trenutni porast euroskepticizma, koji se očituje u činjenici da protueuropske snage propitkuju samo postojanje europskog projekta i koji je kulminirao nedavnim glasovanjem u korist Brexita, ističe važnost takvih programa i jača potrebu za poticanjem razvoja zajedničkog osjećaja europskog identiteta, za razmišljanjem o uzrocima gubitka vjerodostojnosti Europske unije, za poticanjem sudjelovanja građana i pokretanjem dubinske rasprave o europskim vrijednostima, koja bi trebala uključivati cjelokupno civilno društvo te same institucije, kao i obrazovnu kampanju o funkcioniranju institucija EU-a, uz istovremeno isticanje mogućnosti koje nudi pripadnost EU-u;

| E. | budući da je prije pristupanja neke zemlje Europskoj uniji potrebna temeljita i sveobuhvatna priprema u pogledu tema sjećanja, pomirenja s prošlošću te jamčenja aktivnog sudjelovanja građana u javnom životu dotične zemlje; |
| --- | --- |

E.

budući da je prije pristupanja neke zemlje Europskoj uniji potrebna temeljita i sveobuhvatna priprema u pogledu tema sjećanja, pomirenja s prošlošću te jamčenja aktivnog sudjelovanja građana u javnom životu dotične zemlje;

| F. | budući da su u skladu s člankom 11. UEU-u institucije EU-a obvezne građanima i predstavničkim udrugama dati priliku da javno iznesu svoja gledišta o svim područjima djelovanja Unije; budući da ta odredba podrazumijeva i obvezu institucija EU-a o vođenju otvorenog, transparentnog i redovitog dijaloga s civilnim društvom te dužnost Komisije da provodi podrobno savjetovanje sa svim dionicima; |
| --- | --- |

F.

budući da su u skladu s člankom 11. UEU-u institucije EU-a obvezne građanima i predstavničkim udrugama dati priliku da javno iznesu svoja gledišta o svim područjima djelovanja Unije; budući da ta odredba podrazumijeva i obvezu institucija EU-a o vođenju otvorenog, transparentnog i redovitog dijaloga s civilnim društvom te dužnost Komisije da provodi podrobno savjetovanje sa svim dionicima;

| G. | budući da se člankom 20. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) utvrđuje temeljni status građanstva Unije i iznose pojedinosti o pravima koja su s njim povezana te budući da je bolje razumijevanje EU-a i njegovih vrijednosti važan preduvjet za osvještavanje građana o njihovim pravima kako bi ih mogli u potpunosti uživati; |
| --- | --- |

G.

budući da se člankom 20. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) utvrđuje temeljni status građanstva Unije i iznose pojedinosti o pravima koja su s njim povezana te budući da je bolje razumijevanje EU-a i njegovih vrijednosti važan preduvjet za osvještavanje građana o njihovim pravima kako bi ih mogli u potpunosti uživati;

| H. | budući da su aktivno građanstvo, građanski odgoj i međukulturni dijalog ključni za izgradnju otvorenih, uključivih i otpornih društava; |
| --- | --- |

H.

budući da su aktivno građanstvo, građanski odgoj i međukulturni dijalog ključni za izgradnju otvorenih, uključivih i otpornih društava;

| I. | budući da se sadašnji program temelji na članku 352. UFEU-a kojim je Parlamentu tek dano pravo da izrazi mišljenje u okviru postupka suglasnosti, čemu se on oštro usprotivio u trenutku kada je Komisija podnijela prijedlog jer je to u suprotnosti s demokratskim karakterom programa; |
| --- | --- |

I.

budući da se sadašnji program temelji na članku 352. UFEU-a kojim je Parlamentu tek dano pravo da izrazi mišljenje u okviru postupka suglasnosti, čemu se on oštro usprotivio u trenutku kada je Komisija podnijela prijedlog jer je to u suprotnosti s demokratskim karakterom programa;

| J. | budući da je evaluacijom ex post koju je provela Komisija potvrđena relevantnost ciljeva programa i činjenica da su, s obzirom na to da je drugačiji od drugih programa u pogledu područja primjene, ciljeva, aktivnosti i ciljanih skupina, njime omogućene inicijative koje se drugdje ne bi mogle financirati; |
| --- | --- |

J.

budući da je evaluacijom ex post koju je provela Komisija potvrđena relevantnost ciljeva programa i činjenica da su, s obzirom na to da je drugačiji od drugih programa u pogledu područja primjene, ciljeva, aktivnosti i ciljanih skupina, njime omogućene inicijative koje se drugdje ne bi mogle financirati;

| K. | budući da je slijedom proračunskih rezova kao posljedice pregovora o višegodišnjem financijskom okviru (VFO) za razdoblje 2014. – 2020., financijska omotnica za program Europa za građane smanjena za oko 29,5 milijuna EUR i da ograničena financijska omotnica od 185,47 milijuna EUR za program predstavlja tek 0,0171 % VFO-a; |
| --- | --- |

K.

budući da je slijedom proračunskih rezova kao posljedice pregovora o višegodišnjem financijskom okviru (VFO) za razdoblje 2014. – 2020., financijska omotnica za program Europa za građane smanjena za oko 29,5 milijuna EUR i da ograničena financijska omotnica od 185,47 milijuna EUR za program predstavlja tek 0,0171 % VFO-a;

| L. | budući da je primijećeno da se države članice često povuku iz sufinanciranja tih projekata i da se zbog toga lokalna tijela nađu u teškoj situaciji kad je riječ o europskim projektima s visokim stopama sufinanciranja; |
| --- | --- |

L.

budući da je primijećeno da se države članice često povuku iz sufinanciranja tih projekata i da se zbog toga lokalna tijela nađu u teškoj situaciji kad je riječ o europskim projektima s visokim stopama sufinanciranja;

| M. | budući da je uslijed smanjenja financijske omotnice broj projekata koji su se mogli financirati u 2014. pao za gotovo 25 % u usporedbi s prijašnjim programom; |
| --- | --- |

M.

budući da je uslijed smanjenja financijske omotnice broj projekata koji su se mogli financirati u 2014. pao za gotovo 25 % u usporedbi s prijašnjim programom;

| N. | budući da neformalno i informalno učenje, kao i volontiranje, sport, umjetnost i kultura nude mnoge mogućnosti za građanski odgoj i aktivno građanstvo; |
| --- | --- |

N.

budući da neformalno i informalno učenje, kao i volontiranje, sport, umjetnost i kultura nude mnoge mogućnosti za građanski odgoj i aktivno građanstvo;

| O. | budući da su potrebne daljnje sinergije s ostalim programima i bolja komunikacija s ostalim glavnim upravama kako bi se smanjilo preklapanje i pojačao učinak programa; |
| --- | --- |

O.

budući da su potrebne daljnje sinergije s ostalim programima i bolja komunikacija s ostalim glavnim upravama kako bi se smanjilo preklapanje i pojačao učinak programa;

| P. | budući da je dokazana vrijednost postojećeg međunarodnog bratimljenja gradova i općina (Bratimljenje gradova – Mreže gradova), čime se povećava međusobno razumijevanje građana i potiču prijateljstvo i suradnja; |
| --- | --- |

P.

budući da je dokazana vrijednost postojećeg međunarodnog bratimljenja gradova i općina (Bratimljenje gradova – Mreže gradova), čime se povećava međusobno razumijevanje građana i potiču prijateljstvo i suradnja;

Glavni zaključci

| 1. | ističe da su sveukupna financijska sredstva (185,47 milijuna EUR) dostupna za jedini program u potpunosti posvećen europskom građanstvu, odnosno za program Europa za građane, zanemariva u usporedbi sa sredstvima za ostale programe iz područja obrazovanja i kulture, kao što su Kreativna Europa (1,46 milijarde EUR) i Erasmus + (14,7 milijarde EUR), što će dovesti do razočaranja podnositelja prijava; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja činjenicu da u prve dvije godine novog ciklusa financiranja program „Europa za građane”, čiji je cilj premostiti jaz između institucija EU-a i europskih građana, dobro funkcionira, bilježi sve veći broj prijava, veliku kvalitetu projekata te njihovu solidnu provedbu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uviđa da je glavna prepreka uspješnoj provedbi programa nedovoljan iznos dodijeljenih financijskih sredstava te duboko žali zbog njegova smanjenja za 13,7 % u okviru VFO-a za razdoblje 2014. – 2020., čime je drastično smanjen broj projekata koji se mogu financirati, što znači da se ne može zadovoljiti velika potražnja i što uzrokuje frustraciju kandidata s kvalitetnim projektima; |
| --- | --- |

3.

| 4. | napominje da je zbog proračunskih ograničenja ukupan broj financiranih projekata premalen kako bi se ostvarili ambiciozni ciljevi programa te da se 2015. uspjelo financirati samo oko 6 % projekata iz potprograma Europsko sjećanje i Civilno društvo, što je vrlo malo u usporedbi s rezultatima programa Kreativna Europa za istu godinu (19,64 % za potprogram Kultura i 45,6 % za potprogram MEDIA); napominje da bi se sredstva za financiranje ovih dvaju potprograma programa Europa za građane trebala znatno povećati, u skladu ambicijama programa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uviđa uspjeh projekata bratimljenja gradova diljem EU-a te poziva države članice da takve projekte promiču među općinama i olakšaju suradnju; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja bilten programa Europa za građane i bazu podataka financiranih projekata koje je pokrenula Komisija; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe da nacionalne kontaktne točke u okviru programa Europa za građane imaju važnu ulogu u podizanju razine osviještenosti te pružanju potpore i smjernica potencijalnim podnositeljima prijava (posebno onima iz ciljanih zemalja koji se prvi put prijavljuju), kao i europskim i nacionalnim udruženjima lokalnih i regionalnih vladinih organizacija i organizacija civilnog društva; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja multidisciplinaran pristup programa, njegov jasan i jednostavan obrazac za prijavu, uvjete u pogledu izvještavanja o napretku projekata te njegov fokus na određene aktivnosti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja činjenicu da su prioriteti obaju potprograma, Europsko sjećanje i Demokratski angažman i građansko sudjelovanje, koji su se prethodno revidirali jednom godišnje, sada postali višegodišnji i da će se primjenjivati u preostalom razdoblju programa od 2016. do 2020.; |
| --- | --- |

9.

| 10. | prima na znanje činjenicu da je utjecaj programa i dalje razmjerno velik, što potkrepljuje činjenica da je 2015. u 408 izabranih projekata prema procjeni sudjelovalo 1 100 000 sudionika; također smatra da velik broj podnositelja prijava, 2 087 u 2014. i 2 791 u 2015., i kvaliteta projekata ukazuju na visoku razinu interesa za program i činjenicu da je programu potrebno posvetiti više ljudskih i financijskih resursa kako bi se povećao broj projekata koji primaju potporu; |
| --- | --- |

10.

Preporuke

Pravni aspekti provedbe

| 11. | preporučuje da se sljedeća generacija programa Europa za građane donese s pravnom osnovom kojom bi se Europskom parlamentu omogućilo da kao suzakonodavac u okviru redovnog zakonodavnog postupka sudjeluje u donošenju programa kao institucija ravnopravna Vijeću; poziva Komisiju da razmisli o mogućim rješenjima za postizanje tog cilja; |
| --- | --- |

11.

Financijski aspekt provedbe

| 12. | smatra da su neki visokokvalitetni projekti odbijeni zbog nedovoljnih financijskih sredstava u okviru programa Europa za građane, poput onih iz potprograma Europsko sjećanje i Civilno društvo (stopa uspješnosti 6 %, u odnosu na 19,64 % za potprogram Kultura i 45,6 % za potprogram MEDIA programa Kreativna Europa); s obzirom na presudnu ulogu tog programa kao preduvjeta za sudjelovanje građana u demokratskom životu Unije, smatra da je za postizanje veće ciljane stope potrebno znatno povećanje postojećeg proračuna; stoga poziva Komisiju, Vijeće i države članice da razmisle o ukupnoj financijskoj omotnici od otprilike 500 milijuna EUR za program Europa za građane u okviru sljedećeg VFO-a, što predstavlja samo 1 euro po građaninu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | prepoznaje zajednički cilj i moguće sinergije između europske građanske inicijative i programa Europa za građane u pružanju mogućnosti građanima da izravno sudjeluju u razvoju politika EU-a; međutim, poziva Komisiju da zajamči da se europska građanska inicijativa ne financira u okviru ograničenog proračuna programa Europa za građane, kao što je to sada slučaj, te poziva države članice da budu više uključene u pružanje financijske potpore objema mjerama; |
| --- | --- |

13.

| 14. | napominje da bi se sustavom paušalnih iznosa trebale u obzir uzeti cjenovne razlike diljem EU-a, ovisno o troškovima života u državama članicama; preporučuje da se ta shema i smanjenje pretfinanciranja ponovno razmotre kako bi se zajamčila održivost financiranih projekata te pružila veća potpora suradnji među lokalnim upravama ili organizacijama na širem području, a posebno kako bi se olakšalo sudjelovanje malih organizacija ograničenih financijskih kapaciteta te sudionika s posebnim potrebama; |
| --- | --- |

14.

| 15. | traži od Komisije i Izvršne agencije za obrazovanje, audiovizualnu politiku i kulturu (EACEA) da redovno ocjenjuju utjecaj niza proračunskih mjera na podnositelje prijava i potencijalne prihvatljive podnositelje prijava; posebice zahtijeva da se procijeni jesu li smanjenom stopom pretfinanciranja (s 50 % na 40 % za projekte, a s 80 % na 50 % za bespovratna sredstva za poslovanje i nacionalne kontaktne točke) primijenjenom 2015. zbog ozbiljnog manjka odobrenih sredstava za plaćanje, potrebe za sufinanciranjem i primjene istih parametara neovisno o stvarnim troškovima života i geografskoj udaljenosti, možda neke vrste organizacija i određene države članice stavljene u nepovoljan položaj i je li možda i dalje tako; nadalje, zahtijeva razvijanje daljnjih strategija s ciljem približavanja europskih institucija građanima te boljeg informiranja građana o raznim politikama EU-a; |
| --- | --- |

15.

| 16. | napominje da bi u sustav pušalnih iznosa trebalo uključiti dodatni parametar kako bi se na djelotvorniji način vodilo računa o osobama s posebnim potrebama, s obzirom na to da je kako bi se omogućilo sudjelovanje osobama s invaliditetom potreban puno veći broj članova osoblja, a često i dodatne mjere, što za sobom povlači više troškove; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ističe da se bespovratnim sredstvima za poslovanje jamči neovisnost korisnika (tj. skupine za strateško promišljanje) te nudi mogućnost dugoročnog planiranja u cilju realizacije vizionarskih aktivnosti i razvijanja stručnosti; preporučuje korištenje određenih kriterija i pokazatelja te godišnje izvještavanje kako bi se pratio napredak projekata i zajamčilo da te sheme financiranja ne dovedu do ovisnosti korisnika o Komisiji; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisiju i EACEA-u da javno odgovaraju za troškove nastale u sklopu potprograma 3. u sklopu horizontalnog djelovanja (Vrednovanje) za analizu, širenje i korištenje rezultata projekta; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisiju i EACEA-u da u privremenu evaluaciju, koja se očekuje do 31. prosinca 2017., uključe temeljitu procjenu financijske i proračunske provedbe programa te da iz nje izvedu pouke u cilju redefiniranja budućih ciljeva i prilagodbe proračunskih zahtjeva programa u sklopu sljedećeg višegodišnjeg financijskog okvira; |
| --- | --- |

19.

Koordinacijski i komunikacijski aspekti

| 20. | poziva Komisiju da sakupi sve korisne informacije o programu Europa za građane (priručnik za korisnike programa, prioriteti, pozivi na podnošenje prijava, tekući i prošli projekti, rezultati i pouke, bilten) te ostalim programima, akcijama, bespovratnim sredstvima i strukturnim fondovima koji su obuhvaćeni tematskim područjem europskog građanstva (poput europske građanske inicijative i Europske volonterske službe) i objedini ih na jedinstvenom i za korištenje jednostavnom komunikacijskom portalu (internetska platforma „sve na jednom mjestu”) koji će biti dostupan i osobama s invaliditetom; preporučuje da se ta platforma koristi kao javni registar kontaktnih podataka korisnika te kao instrument za pristup opisima projekata i pronalaženje partnera u drugim zemljama; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naglašava da se na odbijene prijave treba odgovoriti na zadovoljavajući način i da u odgovoru treba navesti razlog odbijanja, pogotovo kad subjekt koji je podnio prijavu traži objašnjenje; predlaže da se, kad je to moguće, razmotri utvrđivanje prioritetnih pitanja iz sličnih odbijenih prijava; |
| --- | --- |

21.

| 22. | naglašava da su određeni ciljevi programa Europa za građane slični ciljevima europske građanske inicijative ili da se s njima međusobno nadopunjavaju, posebno kad je riječ o želji da se potakne sudjelovanje građana u EU-u; stoga smatra da bi trebalo nastojati slijediti zajednički pristup pri oblikovanju politika EU-a u području sudjelovanja građana i participativne demokracije, koji bi bio popraćen dosljednom komunikacijskom strategijom, kako bi se na jednom mjestu okupili svi programi Komisije povezani s europskim građanstvom, primjerice promicanjem i unaprjeđivanjem izravnih iskustava i sudjelovanja lokalnih dionika; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ističe da je potrebno sastaviti otvoren popis potencijalnih partnera u svakoj državi članici kako bi se olakšalo sklapanje partnerstava među onima koji bi željeli pristupiti programu Europa za građane; |
| --- | --- |

23.

| 24. | također preporučuje stvaranje internetske platforme za glavne organizacije koje djeluju u području građanstva i koje su korisnice programa, radi prikupljanja dobrih praksi, jačanja kapaciteta i povećanja vidljivosti nakon završetka projekata; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisiju da poveća prepoznatljivost programa i osviještenost javnosti o njegovim ciljevima provođenjem poticajne komunikacijske strategije na temu europskog građanstva – putem društvenih mreža, radija, televizijskih oglasa i reklamnih plakata – te da ojača lokalni angažman aktivnim uključivanjem nacionalnih kontaktnih točaka, stalnim ažuriranjem sadržaja i privlačenjem nove publike u zemljama sudionicama, uz posvećivanje posebne pažnje zemljama u kojima je razina sudjelovanja niža te mladima, osobama s invaliditetom i ranjivim osobama; |
| --- | --- |

25.

| 26. | smatra da bi se programom također trebalo oglašavati postojeće kanale izravnog sudjelovanja u Europskoj uniji, kao što su europska građanska inicijativa, građanski forumi i javna savjetovanja, kako bi se građanima približile mogućnosti izravnog sudjelovanja koje se nude u institucijskom okviru EU-a; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva zemlje sudionice koje to još nisu učinile da odrede nacionalnu kontaktnu točku; preporučuje jačanje koordinacije i sinergije među tim zemljama, državama članicama i Komisijom; |
| --- | --- |

27.

| 28. | priznaje da je najveći izazov ostvariti sadašnje ambiciozne ciljeve uz ograničena sredstva koja su na raspolaganju; naglašava važnost država članica, regija i lokalnih vlada u povećanju djelotvornosti i popularnosti programa, među ostalim optimizacijom potencijala nacionalnih kontaktnih točaka s pomoću razmjene iskustava sa subjektima odgovornim za slične projekte, primjerice za Erasmus + i za program Kreativna Europa; potiče EACEA-u da kad god je to moguće olakšava i potiče sinergije programa EU-a kao što su Kreativna Europa, Erasmus + i Europski socijalni fond radi poboljšanja učinka; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva Komisiju da dodatno poveća napore koje ulaže u pojednostavnjenje administracije, s obzirom na to da je vrlo malim organizacijama katkad teško zadovoljiti formalne uvjete i da se one ne bi smjele diskriminirati iz birokratskih razloga; |
| --- | --- |

29.

| 30. | preporučuje da se sredstva dodijeljena za komunikaciju ne koriste u svrhu institucionalne komunikacije o političkim prioritetima Unije, kako je trenutno utvrđeno člankom 12. sadašnjeg programa, nego smatra da bi se trebala koristiti za oglašavanje samog programa u zemljama sudionicama, posebno u onima u kojima je razina sudjelovanja niža; |
| --- | --- |

30.

Fokus i ciljevi programa

| 31. | preporučuje, u okviru sljedeće generacije programa, formaliziranje višegodišnjeg pristupa utvrđivanjem prioriteta i poticanjem sinergija između potprograma i sastavnica programa; naglašava da bi se svaka izmjena strukture programa trebala uvesti na način da se spriječi mogućnost nejasnoća za krajnje korisnike koje bi narušile njegov učinak; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pozdravlja jaku usredotočenost na građane i društvene aspekte EU-a, čime se institucijama EU-a omogućava da izravno dođu u dodir s civilnim društvom; među prioritetima programa ističe važnost projekata usmjerenih na rješavanje trenutnih izazova u Europi, odnosno na pitanja poput raznolikosti, migracija, izbjeglica, sprječavanja radikalizacije, poticanja socijalne uključenosti, međukulturnog dijaloga, rješavanja problema s financiranjem i utvrđivanja zajedničkog europskog kulturnog nasljeđa; poziva Komisiju i države članice da ojačaju veze među prioritetima i politikama povezanima s europskim građanstvom te svakodnevnim životom europskih građana; |
| --- | --- |

32.

| 33. | smatra da bi program trebao biti usmjeren na širi raspon sudionika te da bi se njime trebalo jamčiti sudjelovanje osoba s posebnim potrebama i promicati sudjelovanje marginaliziranih i obespravljenih osoba, uključujući migrante, izbjeglice i tražitelje azila; |
| --- | --- |

33.

| 34. | mišljenja je da bi se po potrebi program trebao nadograđivati na postojeće uspješne lokalne inicijative kao što je bratimljenje gradova; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ističe da je u okviru potprograma Europsko sjećanje potrebno razviti europski identitet koji bi trebao biti usmjeren na budućnost, a ne samo na prošlost te koji bi trebao biti pluralan, transkulturalan i otvoren migracijskim tokovima i utjecajima iz ostatka svijeta, u cilju postizanja zajedničke integracije utemeljene na europskim vrijednostima te europskoj sekularnoj i duhovnoj baštini; ističe da je potrebno zajamčiti da se povijest ne koristi kao instrument razdora, nego kao prilika za rješavanje suvremenih izazova pažljivim tumačenjem i dobro osmišljenim, ciljanim obrazovnim programima; naglašava važnost poticanja međugeneracijskih projekata kojima se omogućuju razmjene iskustava među starijim i mlađim generacijama; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ističe da je potrebno poticati projekte kojima se uvode novi formati rasprave s građanima, atraktivnog oblika i stila, uz višedimenzionalan pristup; |
| --- | --- |

36.

| 37. | predlaže da Komisija na godišnjoj osnovi objavljuje sintetizirano izvješće u koje će uvrstiti glavne prijedloge za poboljšanje europskog projekta koje su izrazili sudionici u projektima koji se financiraju u okviru programa Europa za građane; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ističe da je program potrebno obogatiti prijedlozima o sudjelovanju građana u demokratskom procesu i donošenju odluka na razini EU-a, tako da se doprinosi poticanju građana na ostvarivanje njihovih prava, na primjer provedbom e-demokracije; kako bi se to ostvarilo, poziva Uniju i njezine države članice da osmisle mjere i politike u cilju jačanja vještina prenosivog, kritičkog i kreativnog razmišljanja, kao i digitalne i medijske pismenosti, uključivanja građana i poticanja znatiželje, posebno među djecom i mladima, kako bi mogli donositi utemeljene odluke i pozitivno doprinositi demokratskim procesima; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ističe da sudjelovanje država koje su zatražile članstvo u EU-u u ovom programu vodi do boljeg međusobnog razumijevanja i bliže suradnje; preporuča veću internacionalizaciju programa, naročito na način da se pozovu sve zemlje članice Europskog udruženja slobodne trgovine (EFTA) i Europskog gospodarskog prostora (EGP), države pristupnice i kandidatkinje da surađuju s državama članicama EU-a u prijavama za projekte, te poziva na veću suradnju između nevladinih organizacija iz EU-a, zemalja Istočnog i Južnog partnerstva i potencijalnih država kandidatkinja kako bi se EU približio građanima; predlaže promicanje suradnje u području europskih vrijednosti među organizacijama u EU-u i u susjednim zemljama; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ističe da je potrebno razviti program bratimljenja gradova, uz usredotočenje na pronalazak načina za bolje iskorištavanje i promicanje programa te njegove bolje rezultate, uključujući primjerenu dodjelu financijskih sredstava; |
| --- | --- |

40.

o

o o

| 41. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  SL L 115, 17.4.2014., str. 3.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0005.

---

| 25.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 263/34 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 263/34

---

P8_TA(2017)0064

Zajednička trgovinska politika EU-a u kontekstu imperativa očuvanja divlje faune i flore

Rezolucija Europskog parlamenta od 2. ožujka 2017. o zajedničkoj trgovinskoj politici EU-a u kontekstu imperativa očuvanja divlje faune i flore (2016/2054(INI))

(2018/C 263/05)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, posebno njegove članke 191. i 207., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, posebno njegove članke 191. i 207.,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 21. stavak 2., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegov članak 21. stavak 2.,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Trgovina za sve: prema odgovornijoj trgovinskoj i ulagačkoj politici” (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Trgovina za sve: prema odgovornijoj trgovinskoj i ulagačkoj politici” (COM(2015)0497),

| — | uzimajući u obzir tekst poglavlja o trgovini i održivom razvoju u Transatlantskom partnerstvu za trgovinu i ulaganja (TTIP) koji je predložio EU, a posebno njegove članke od 10. do 16., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tekst poglavlja o trgovini i održivom razvoju u Transatlantskom partnerstvu za trgovinu i ulaganja (TTIP) koji je predložio EU, a posebno njegove članke od 10. do 16.,

| — | uzimajući u obzir zaključni dokument sa sastanka na vrhu Ujedinjenih naroda o održivom razvoju iz 2015. pod nazivom „Promijeniti svijet: program održivog razvoja do 2030.”, a posebno njegove stavke 9. i 33. te njegov cilj 15., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključni dokument sa sastanka na vrhu Ujedinjenih naroda o održivom razvoju iz 2015. pod nazivom „Promijeniti svijet: program održivog razvoja do 2030.”, a posebno njegove stavke 9. i 33. te njegov cilj 15.,

| — | uzimajući u obzir Opći sporazum o carinama i trgovini (GATT), a posebno njegov članak XX. stavke (a) i (g), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opći sporazum o carinama i trgovini (GATT), a posebno njegov članak XX. stavke (a) i (g),

| — | uzimajući u obzir Akcijski plan EU-a za suzbijanje nezakonite trgovine divljom faunom i florom (COM(2016)0087) (dalje u tekstu „akcijski plan”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Akcijski plan EU-a za suzbijanje nezakonite trgovine divljom faunom i florom (COM(2016)0087) (dalje u tekstu „akcijski plan”),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 20. lipnja 2016. o Akcijskom planu EU-a za suzbijanje nezakonite trgovine divljom faunom i florom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 20. lipnja 2016. o Akcijskom planu EU-a za suzbijanje nezakonite trgovine divljom faunom i florom,

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 338/97 od 9. prosinca 1996. o zaštiti vrsta divlje faune i flore uređenjem trgovine njima (1) i Direktivu 2008/99/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o zaštiti okoliša putem kaznenog prava (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 338/97 od 9. prosinca 1996. o zaštiti vrsta divlje faune i flore uređenjem trgovine njima (1) i Direktivu 2008/99/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o zaštiti okoliša putem kaznenog prava (2),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine UN-a 69/314 o suzbijanju nezakonitog trgovanja divljom faunom i florom te Rezoluciju Skupštine za okoliš UN-a 1/3 o nezakonitoj trgovini divljom faunom i florom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine UN-a 69/314 o suzbijanju nezakonitog trgovanja divljom faunom i florom te Rezoluciju Skupštine za okoliš UN-a 1/3 o nezakonitoj trgovini divljom faunom i florom,

| — | uzimajući u obzir ishod 17. konferencije potpisnica Konvencije o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divljih životinja i biljaka (CITES CoP17) u Johannesburgu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ishod 17. konferencije potpisnica Konvencije o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divljih životinja i biljaka (CITES CoP17) u Johannesburgu,

| — | uzimajući u obzir ishod Konferencije o nezakonitoj trgovini divljom faunom i florom održane u veljači 2014. u Londonu te preispitivanja ostvarenog napretka u Kasaneu u ožujku 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ishod Konferencije o nezakonitoj trgovini divljom faunom i florom održane u veljači 2014. u Londonu te preispitivanja ostvarenog napretka u Kasaneu u ožujku 2015.,

| — | uzimajući u obzir ishod Svjetskog kongresa Međunarodne unije za očuvanje prirode (IUCN) održanog 2016. na Havajima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ishod Svjetskog kongresa Međunarodne unije za očuvanje prirode (IUCN) održanog 2016. na Havajima,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda protiv transnacionalnog organiziranog kriminaliteta, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda protiv transnacionalnog organiziranog kriminaliteta,

| — | uzimajući u obzir Globalni program za divlju faunu i floru Fonda za globalni okoliš Svjetske banke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Globalni program za divlju faunu i floru Fonda za globalni okoliš Svjetske banke,

| — | uzimajući u obzir Izvješće o kaznenim djelima u području divlje faune i flore u svijetu iz 2016. koje je sastavio Ured Ujedinjenih naroda za droge i kriminal (UNODC), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće o kaznenim djelima u području divlje faune i flore u svijetu iz 2016. koje je sastavio Ured Ujedinjenih naroda za droge i kriminal (UNODC),

| — | uzimajući u obzir izjavu iz lipnja 2014. Vijeća za carinsku suradnju Svjetske carinske organizacije o nezakonitoj trgovini divljom faunom i florom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu iz lipnja 2014. Vijeća za carinsku suradnju Svjetske carinske organizacije o nezakonitoj trgovini divljom faunom i florom,

| — | uzimajući u obzir izjavu koju je u Buckinghamskoj palači u Londonu dala radna skupina United for Wildlife Transport (dalje u tekstu „Buckinghamska izjava”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu koju je u Buckinghamskoj palači u Londonu dala radna skupina United for Wildlife Transport (dalje u tekstu „Buckinghamska izjava”),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0012/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0012/2017),

| A. | budući da je na globalnoj razini došlo do nezabilježenog porasta nezakonite trgovine divljom faunom i florom koja za sobom povlači izbijanje biološke krize izazvane kontinuiranim nezakonitim i neodrživim iskorištavanjem i komercijalizacijom svjetske faune i flore; |
| --- | --- |

A.

budući da je na globalnoj razini došlo do nezabilježenog porasta nezakonite trgovine divljom faunom i florom koja za sobom povlači izbijanje biološke krize izazvane kontinuiranim nezakonitim i neodrživim iskorištavanjem i komercijalizacijom svjetske faune i flore;

| B. | budući da je nekontrolirano i prekomjerno korištenje divljih vrsta životinja i biljaka druga po redu prijetnja za njihov opstanak u prirodi, odmah poslije uništavanja staništa; |
| --- | --- |

B.

budući da je nekontrolirano i prekomjerno korištenje divljih vrsta životinja i biljaka druga po redu prijetnja za njihov opstanak u prirodi, odmah poslije uništavanja staništa;

| C. | budući da se procjenjuje da je nezakonita trgovina divljom faunom i florom četvrta po profitabilnosti kriminalna aktivnost sa procijenjenim obrtom od čak 20 milijardi EUR; |
| --- | --- |

C.

budući da se procjenjuje da je nezakonita trgovina divljom faunom i florom četvrta po profitabilnosti kriminalna aktivnost sa procijenjenim obrtom od čak 20 milijardi EUR;

| D. | budući da najnoviji pokazatelji upućuju na sve veću umiješanost velikih mreža organiziranog kriminala koje se koriste sve složenijim metodama; |
| --- | --- |

D.

budući da najnoviji pokazatelji upućuju na sve veću umiješanost velikih mreža organiziranog kriminala koje se koriste sve složenijim metodama;

| E. | budući da se nezakonitom trgovinom divljom faunom i florom doprinosi potpirivanju sukoba i da postoje sumnje da se terorističke mreže financiraju, među ostalim, nezakonitom trgovinom divljom faunom i florom i da pritom ostvaruju znatnu dobit; |
| --- | --- |

E.

budući da se nezakonitom trgovinom divljom faunom i florom doprinosi potpirivanju sukoba i da postoje sumnje da se terorističke mreže financiraju, među ostalim, nezakonitom trgovinom divljom faunom i florom i da pritom ostvaruju znatnu dobit;

| F. | budući da povezani problemi korupcije i slabih upravljačkih struktura dodatno pogoršavaju postojeće slabe točke okvira za trgovinu divljom faunom i florom; |
| --- | --- |

F.

budući da povezani problemi korupcije i slabih upravljačkih struktura dodatno pogoršavaju postojeće slabe točke okvira za trgovinu divljom faunom i florom;

| G. | budući da je Europska unija trenutačno ciljno tržište za te vrste, čvorište za tranzit prema drugim regijama, ali i područje iz kojeg potječu određene vrste namijenjene za nezakonitu trgovinu; |
| --- | --- |

G.

budući da je Europska unija trenutačno ciljno tržište za te vrste, čvorište za tranzit prema drugim regijama, ali i područje iz kojeg potječu određene vrste namijenjene za nezakonitu trgovinu;

| H. | budući da je za rješavanje korijenskih uzroka nezakonite trgovine divljom faunom i florom ključno osigurati da ruralne zajednice iz zemalja podrijetla budu uključene u očuvanje divlje faune i flore i da imaju koristi od tih napora; |
| --- | --- |

H.

budući da je za rješavanje korijenskih uzroka nezakonite trgovine divljom faunom i florom ključno osigurati da ruralne zajednice iz zemalja podrijetla budu uključene u očuvanje divlje faune i flore i da imaju koristi od tih napora;

| I. | budući da je kiberkriminal povezan s divljom faunom i florom ozbiljna prijetnja ugroženim divljim biljnim i životinjskim vrstama, uključujući slonove, nosoroge, ljuskavce, gmazove, vodozemce, ptice i žirafe; |
| --- | --- |

I.

budući da je kiberkriminal povezan s divljom faunom i florom ozbiljna prijetnja ugroženim divljim biljnim i životinjskim vrstama, uključujući slonove, nosoroge, ljuskavce, gmazove, vodozemce, ptice i žirafe;

| J. | budući da trgovinska politika, kada je povezana s razvojnom suradnjom, može biti snažan pokretač gospodarskog rasta u zemljama u razvoju; |
| --- | --- |

J.

budući da trgovinska politika, kada je povezana s razvojnom suradnjom, može biti snažan pokretač gospodarskog rasta u zemljama u razvoju;

| K. | budući da porast nezakonite trgovine brojnim biljnim i životinjskim vrstama ima za posljedicu gubitak biološke raznolikosti i uništenje ekosustava te da sve više životinja i biljaka postaje ugroženo ili čak izumire; |
| --- | --- |

K.

budući da porast nezakonite trgovine brojnim biljnim i životinjskim vrstama ima za posljedicu gubitak biološke raznolikosti i uništenje ekosustava te da sve više životinja i biljaka postaje ugroženo ili čak izumire;

| L. | budući da održiva trgovina divljom faunom i florom može biti od ključne važnosti za neke marginalizirane zajednice koje se radi očuvanja lokalnih resursa i doprinosa smanjenju siromaštva oslanjaju na pravne okvire; |
| --- | --- |

L.

budući da održiva trgovina divljom faunom i florom može biti od ključne važnosti za neke marginalizirane zajednice koje se radi očuvanja lokalnih resursa i doprinosa smanjenju siromaštva oslanjaju na pravne okvire;

Trendovi, načela i opće napomene

| 1. | s velikom zabrinutošću primjećuje nedavni porast nezakonite trgovine divljom faunom i florom i povezanih kriminalnih djelatnosti koji bi, ako se ne zaustavi i zatim smanji, mogao imati ozbiljne i trajne posljedice za očuvanje biološke raznolikosti i održivost okoliša; |
| --- | --- |

1.

| 2. | napominje da EU, u svojstvu potpisnika brojnih svjetskih konvencija za zaštitu okoliša, ima pravnu obvezu zajamčiti da svojim politikama i međunarodnim sporazumima doprinosi tom cilju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | smatra da pojačani gospodarski razvoj koji proizlazi iz integracije u globalna tržišta i korištenje prirodnih resursa s ciljem održivog gospodarskog razvoja nisu međusobno isključivi, nego ih treba promatrati kao uzajamno osnažujuće; |
| --- | --- |

3.

| 4. | stoga snažno podržava pristup pitanjima divlje faune i flore kojim se ispunjavaju ciljevi EU-a i njegovih trgovinskih partnera u pogledu zaštite okoliša, ali i omogućuje uspostava održivih i zakonitih trgovinskih okvira kojima se jača pozitivan utjecaj trgovinske politike na održivi razvoj; |
| --- | --- |

4.

| 5. | sa zabrinutošću ističe da je EU, uz SAD, i dalje važno ciljno tržište i tranzitni pravac za nezakonite proizvode od divlje faune i flore; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja Akcijski plan EU-a za suzbijanje nezakonite trgovine divljom faunom i florom koji će imati ključnu ulogu u borbi protiv alarmantnog porasta vrlo unosne nezakonite trgovine divljom faunom i florom uslijed koje dolazi do destabilizacije gospodarstava i zajednica kojima su divlja fauna i flora izvor sredstava za život te se ugrožava mir i sigurnost nestabilnih regija trgovinskih partnera EU-a jačanjem nezakonitih trgovinskih pravaca; |
| --- | --- |

6.

| 7. | smatra da se nezakonita trgovina u konačnici može ograničiti i iskorijeniti samo integriranim pristupom kaznenim djelima u području divlje faune i flore te da EU mora biti predvodnik ne samo u rješavanju pitanja koja se tiču ponude, među kojima i pitanja lokalnog razvoja u trećim zemljama, nego i onih povezanih s potražnjom za nezakonitim proizvodima na domaćim tržištima, uključujući internetske platforme; |
| --- | --- |

7.

Međunarodne institucije i vlade

| 8. | podsjeća da je, u skladu s pravilima WTO-a, zemljama dopušteno uvesti iznimke od općih pravila Općeg sporazuma o carinama i trgovini u članku XX. stavku (g) radi reguliranja neobnovljivih prirodnih resursa i u članku XX. stavku (a) radi zaštite javnog morala; naglašava da žalbeno tijelo WTO-a ekstenzivno tumači „neobnovljive prirodne resurse” na način da se uvrštavaju i živuće vrste kojima prijeti izumiranje i da je u sudskoj praksi WTO-a posebno istaknuto da uvrštenje živućih vrsta u priloge Konvencije o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divljih životinja i biljaka (CITES) predstavlja konkretnu potvrdu njihove neobnovljivosti; također naglašava da žalbeno tijelo WTO-a ekstenzivno tumači „javni moral” na način da se podrazumijeva i sprječavanje okrutnosti prema životinjama; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja napore koje je EU uložio u okviru WTO-a da se smanje štetne subvencije za ribarstvo kojima se može ugroziti održivo upravljanje ribarstvom i očuvanje vrsta kao što su kornjače, morski psi, morske ptice i morski sisavci; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ponovno iskazuje svoju snažnu predanost ciljevima UN-a za održivi razvoj i postizanju cilja br. 15. u kojem je preuzeta obveza da se stane na kraj krivolovu i nezakonitoj trgovini zaštićenim vrstama faune i flore te da se protiv krijumčarenih proizvoda bori i na strani ponude i na strani potražnje; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja tekuće aktivnosti Međunarodnog konzorcija za borbu protiv kriminala povezanog s divljom faunom i florom (ICCWC), inicijative kojom su povezani CITES, Interpol, Ured UN-a za droge i kriminal (UNODC), Svjetska banka i Svjetska carinska organizacija; |
| --- | --- |

11.

Carinske kontrole i trgovina preko interneta

| 12. | pozdravlja projekt INAMA Svjetske carinske organizacije koji za cilj ima poboljšati mogućnosti carinskih tijela za pojačanje kapaciteta za borbu protiv kriminala povezanog s divljom faunom i florom; poziva na veće sudjelovanje carinskih tijela u operacijama suzbijanja nezakonite trgovine divljom faunom i florom i na pojačane aktivnosti podizanja razine osviještenosti u cilju kvalitetnijeg osposobljavanja i funkcioniranja carinskih tijela; |
| --- | --- |

12.

| 13. | smatra da je internetski kriminal povezan s divljom faunom i florom ozbiljna prijetnja ugroženim životinjama, uključujući slonove, nosoroge, vodozemce, gmazove i ptice, te da bi se vlade, poduzeća i nevladine organizacije trebale zajedno boriti protiv toga; |
| --- | --- |

13.

| 14. | smatra da bi carinsku dimenziju akcijskog plana Europske unije trebalo dodatno ojačati, kako u pogledu suradnje s partnerskim zemljama tako i u pogledu njegove bolje i učinkovitije provedbe unutar Unije; stoga sa zadovoljstvom iščekuje da Komisija 2016. provede preispitivanje primjene i provedbe trenutačnog pravnog okvira EU-a i traži da se u to preispitivanje uključi ocjena carinskih postupaka; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisiju da istraži do koje mjere carinski službenici odgovorni za kontrolu u različitim državama članicama EU-a ujednačeno primjenjuju zakonodavstvo EU-a u području trgovine divljom faunom i florom; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisiju i države članice da rade na razmjeni informacija i izgradnji kapaciteta, što se odnosi i na specifično osposobljavanje za carinske službenike; |
| --- | --- |

16.

Uloga privatnog sektora i nevladinih organizacija

| 17. | ističe da je važno uključiti privatni sektor u borbu protiv nezakonite trgovine divljom faunom i florom, kao i angažirati internetska tržišta i društvene mreže; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pozdravlja ostvariva rješenja kojima će se, kada budu integrirana u postojeće sustave upravljanja opskrbnim lancima i trgovinom, privatnom sektoru omogućiti da postane istinski partner vladama i međunarodnim tijelima u osiguravanju odgovornog upravljanja globalnim opskrbnim lancima; naglašava, međutim, da bi zajedničkom trgovinskom politikom trebalo promicati obvezujuće standarde društveno odgovornog poslovanja i privatnom sektoru pružiti smjernice i potporu u pogledu društveno odgovornih praksi; smatra da su standardi društveno odgovornog poslovanja osobito važni unutar prometnih mreža; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja nove suradničke pristupe nulte tolerancije između stručnjaka u području trgovine divljom faunom i florom i logističkih poduzeća; smatra da bi Komisija trebala razmisliti o najboljem načinu korištenja relevantnim pravnim okvirima za bolje rješavanje rizika povezanih s e-trgovinom te komercijalnim oglašavanjem na internetu i izvan njega; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pozdravlja pozitivnu ulogu nevladinih organizacija i civilnog društva ne samo u borbi protiv nezakonite trgovine divljom faunom i florom i podizanju razine osviještenosti o njoj te smanjenju potražnje, kako na području EU-a, tako i na području trećih zemalja iz kojih ta divlja fauna i flora potječe, nego i unutar lokalnih savjetničkih skupina čija je uloga, prema sporazumima o slobodnoj trgovini EU-a, praćenje provedbe odredbi o trgovini i održivom razvoju; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pozdravlja Izjavu koju je u Buckinghamskoj palači u ožujku 2016. dala radna skupina United for Wildlife Transport, čiji je cilj uključiti aktere iz privatnog sektora u rješavanje problema slabih točaka u području prijevoza i carinskih postupaka koje često iskorištavaju osobe koji se bave nezakonitom trgovinom, kao i poboljšati razmjenu informacija uzduž globalnih opskrbnih lanaca i trgovinskih pravaca; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisiju i države članice da surađuju s nevladinim organizacijama u smanjivanju nezakonite trgovine i potražnje za divljom faunom i florom te promjeni navika potrošača, među ostalim, kampanjama za podizanje razine osviještenosti o pitanjima povezanima s izazovima koje predstavlja borba protiv nezakonite trgovine divljom faunom i florom, osobito u zemljama u kojima je ta potražnja veća; |
| --- | --- |

22.

Pravni okvir EU-a i trgovinski sporazumi

| 23. | smatra da unutar postojećih nacionalnih okvira u ovom trenutku ključan izazov i prioritet za države članice EU-a predstavlja provedba postojećih pravila; međutim, uviđa da treba razmotriti dodatne zakonodavne odredbe, vodeći pritom računa o pravilima koja su na snazi u drugim državama, kako bi se zabranilo stavljanje na raspolaganje i stavljanje na tržište te prijevoz i nabava divlje flore i faune koja je prema pravnom okviru tih zemalja protuzakonito ulovljena ili ubrana ili kojom se protuzakonito trguje u trećim zemljama; smatra da bi također trebalo preispitati trenutačni pravni okvir kako bi se bolje odgovorilo na rizike povezane s e-trgovinom; |
| --- | --- |

23.

| 24. | podržava pristup kojim bi se u buduće trgovinske sporazume EU-a uključile odredbe usmjerene na suzbijanje nezakonite trgovine divljom florom i faunom; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pozdravlja prijedlog Komisije da se, u skladu s preuzetim obvezama za jamčenje održivog razvoja, u Transatlantsko partnerstvo za trgovinu i ulaganja uvrsti i poglavlje o trgovini i održivom razvoju; napominje da je SAD u svojim trgovinskim sporazumima nastojao pregovorima postaviti standarde u području trgovine divljom faunom i florom, među ostalim, ograničavanjem subvencija za ribarstvo; ističe da bi u okviru svih budućih sporazuma EU-a o slobodnoj trgovini, pregovorima trebalo dogovoriti unošenje rigoroznih odredbi o zaštiti divlje faune i flore, što se odnosi i na unošenje odredbi i preuzimanje obveza u pogledu pravilne provedbe sklopljenih multilateralnih sporazuma o zaštiti okoliša u okviru poglavlja o trgovini i održivom razvoju; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pozdravlja ambiciozniji pristup EU-a zaštiti divlje faune i flore u poglavlju o trgovini i održivom razvoju sporazuma o slobodnoj trgovini između EU-a i Vijetnama, koji ne uključuje samo obveze u pogledu pravilne provedbe i poštovanja multilateralnih sporazuma o zaštiti okoliša kao što su CITES, Konvencija o biološkoj raznolikosti (CBD) i Međunarodna konvencija za regulaciju kitolova (ICRW), nego i odredbe povezane s izgradnjom trgovinskih kapaciteta, razmjenom informacija i podizanjem razine osviještenosti i potiče EU i države članice da zajamče odgovarajuću provedbu tih obveza i odredbi; smatra da bi, kako bi se zajamčilo njihovo djelotvorno i trajno poštovanje, te odredbe trebale biti provedive, među ostalim i nalaženjem odgovarajuće uloge za nevladine organizacije i organizacije civilnog društva; |
| --- | --- |

26.

| 27. | podržava pristup iznesen u strategiji „Trgovina za sve”, odnosno unošenje protukorupcijskih odredbi u buduće trgovinske sporazume, s obzirom na to da je poznato koju ulogu korupcija ima u omogućavanju nezakonite trgovine divljom faunom i florom, kao i obvezu EU-a da uvede trgovinske politike kojima se promiče održivi razvoj i doprinosi postizanju globalnih ciljeva dogovorenih u sklopu programa održivog razvoja do 2030.; |
| --- | --- |

27.

Preporuke

| 28. | podržava pristup trgovinskoj politici EU-a u kojem se pitanju borbe protiv nezakonite trgovine divljom florom i faunom ne samo daje prioritet, nego se radi smanjenja i, u konačnici, iskorjenjivanja te prakse, odredbe u tom smislu uključuju u sve buduće sporazume, zajedno sa snažnim i učinkovitim dopunskim mjerama, ponajprije u području osposobljavanja, prevencije i primjene sankcija u području upravljanja šumama, zdravlja i carina; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ističe da ništa u trgovinskoj politici EU-a ne bi smjelo sprječavati EU i njegove trgovinske partnere da donose odluke nužne za zaštitu divlje faune i flore te prirodnih resursa pod uvjetom da se tim mjerama nastoje ostvariti legitimni ciljevi javnih politika i da se njima ne provodi arbitrarna i neopravdana diskriminacija; |
| --- | --- |

29.

| 30. | smatra da ne postoji jedinstveno rješenje za globalan problem očuvanja divlje faune i flore i borbu protiv nezakonite trgovine; podsjeća u tom smislu da je potrebno omogućiti punu fleksibilnost i dijeliti informacije, podatke i najbolje prakse u cilju olakšavanja dijaloga radi jačanja suradnje, imajući na umu prekograničnu narav te vrste kaznenih djela; |
| --- | --- |

30.

| 31. | preporučuje državama članicama EU-a da razmotre politička rješenja kojima bi se zatvorile sve preostale rupe u zakonima kojima se omogućuje „pranje” nezakonito stečene divlje faune i flore te proizvoda dobivenih od nje; nadalje, u tom pogledu preporučuje da se provodi strog nadzor, kao i da se učinkovito iskoriste postojeći resursi i strukture kako bi se ostvario taj cilj; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva EU i njegove države članice da na europskoj razini razmotre zabranu trgovine, izvoza ili ponovnog izvoza slonovače, uključujući i slonovaču iz razdoblja prije Konvencije, u Europsku uniju i izvan nje, poštujući pravila Svjetske trgovinske organizacije (WTO); |
| --- | --- |

32.

| 33. | zahtijeva da se za politike i mjere namijenjene ispunjavanju ciljeva EU-a u pogledu borbe protiv nezakonite trgovine divljom faunom i florom zajamče odgovarajuća sredstva, što podrazumijeva i sredstva za treće zemlje i izgradnju kapaciteta u njima, s posebnim naglaskom na carinskim postupcima i tijelima, transparentnosti i dobrom upravljanju; |
| --- | --- |

33.

| 34. | traži da Komisija i države članice nastave surađivati sa svim predmetnim akterima kako bi osigurale integrirani pristup koji nije usmjeren samo na porijeklo nezakonite faune i flore i proizvoda dobivenih od nje, nego djeluje i u pogledu smanjenja potražnje i podizanja razine osviještenosti na tržištima potražnje; |
| --- | --- |

34.

| 35. | traži da države članice i Komisija poduzmu više kako bi zajamčile da se na nezakonite kriminalne mreže i udruge koje se bave nezakonitom trgovinom divljom faunom i florom usmjere napori u cilju njihova razbijanja, uništenja i kaznenog progona te da države članice zajamče da kazne i presude za kriminal povezan s divljom faunom i florom budu razmjerne i odvraćajuće te da, kada je to prikladno, budu u skladu s obvezama iz Konvencije UN-a protiv transnacionalnoga organiziranog kriminaliteta; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva EU da, u granicama okvira koji je postavio WTO, istraži načine na koje bi se svjetski sustavi trgovine i zaštite okoliša mogli bolje uzajamno potpomagati, prije svega u kontekstu tekućih napora u pogledu veće dosljednosti između WTO-a i multilateralnih sporazuma o okolišu, te u svjetlu Sporazuma o olakšavanju trgovine; |
| --- | --- |

36.

| 37. | smatra da bi trebalo istražiti dodatne prilike za suradnju između WTO-a i CITES-a, posebno u vidu pružanja tehničke pomoći službenicima iz zemalja u razvoju i jačanja njihova kapaciteta u području trgovine i okoliša; traži da Komisija nastavi razmatrati to pitanje u okviru rasprava nakon konferencije u Nairobiju i budućih elemenata o kojima će biti riječi na sljedećoj Ministarskoj konferenciji u Buenos Airesu 2017.; |
| --- | --- |

37.

o

o o

| 38. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te državama članicama, CITES-u, Uredu Ujedinjenih naroda za droge i kriminal, Svjetskoj carinskoj organizaciji, WTO-u i Interpolu. |
| --- | --- |

38.

---

(1)  SL L 61, 3.3.1997., str. 1.

(2)  SL L 328, 6.12.2008., str. 28.

---

Utorak, 14. ožujka 2017.

| 25.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 263/40 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 263/40

---

P8_TA(2017)0065

Odgovorno vlasništvo nad kopitarima i skrb o njima

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2017. o odgovornom vlasništvu nad kopitarima i skrbi o njima (2016/2078(INI))

(2018/C 263/06)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke 39., 42. i 43. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) o funkcioniranju zajedničke poljoprivredne politike i zajedničke ribarstvene politike, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 39., 42. i 43. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) o funkcioniranju zajedničke poljoprivredne politike i zajedničke ribarstvene politike,

| — | uzimajući u obzir članak 114. UFEU-a o uspostavi i funkcioniranju jedinstvenog tržišta, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 114. UFEU-a o uspostavi i funkcioniranju jedinstvenog tržišta,

| — | uzimajući u obzir Protokol br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti,

| — | uzimajući u obzir članak 168. stavak 4. točku (b) UFEU-a o mjerama u veterinarskom i fitosanitarnom području, kojima je neposredni cilj zaštita javnog zdravlja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 168. stavak 4. točku (b) UFEU-a o mjerama u veterinarskom i fitosanitarnom području, kojima je neposredni cilj zaštita javnog zdravlja,

| — | uzimajući u obzir članak 13. UFEU-a, kojim je propisano da u oblikovanju i provedbi politika Unije u području poljoprivrede, ribarstva, prijevoza, unutarnjeg tržišta, istraživanja i tehnološkog razvoja te istraživanja svemira, Unija i države članice, budući da su životinje čuvstvena bića, punu pažnju posvećuju zahtjevima za dobrobit životinja, istovremeno poštujući zakonodavne ili administrativne odredbe i običaje država članica, posebno u odnosu na vjerske obrede, kulturne tradicije i regionalnu baštinu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 13. UFEU-a, kojim je propisano da u oblikovanju i provedbi politika Unije u području poljoprivrede, ribarstva, prijevoza, unutarnjeg tržišta, istraživanja i tehnološkog razvoja te istraživanja svemira, Unija i države članice, budući da su životinje čuvstvena bića, punu pažnju posvećuju zahtjevima za dobrobit životinja, istovremeno poštujući zakonodavne ili administrativne odredbe i običaje država članica, posebno u odnosu na vjerske obrede, kulturne tradicije i regionalnu baštinu,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/429 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2016. o prenosivim bolestima životinja te o izmjeni i stavljanju izvan snage određenih akata u području zdravlja životinja („Zakon o zdravlju životinja”) (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/429 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2016. o prenosivim bolestima životinja te o izmjeni i stavljanju izvan snage određenih akata u području zdravlja životinja („Zakon o zdravlju životinja”) (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1/2005 od 22. prosinca 2004. o zaštiti životinja tijekom prijevoza i s prijevozom povezanih postupaka i o izmjeni direktiva 64/432/EEZ i 93/119/EZ i Uredbe (EZ) br. 1255/97 (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1/2005 od 22. prosinca 2004. o zaštiti životinja tijekom prijevoza i s prijevozom povezanih postupaka i o izmjeni direktiva 64/432/EEZ i 93/119/EZ i Uredbe (EZ) br. 1255/97 (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1099/2009 od 24. rujna 2009. o zaštiti životinja u trenutku usmrćivanja (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EZ) br. 1099/2009 od 24. rujna 2009. o zaštiti životinja u trenutku usmrćivanja (3),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 98/58/EZ od 20. srpnja 1998. o zaštiti životinja koje se drže u svrhu proizvodnje (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 98/58/EZ od 20. srpnja 1998. o zaštiti životinja koje se drže u svrhu proizvodnje (4),

| — | uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2015/262 оd 17. veljače 2015. o utvrđivanju pravila u skladu s direktivama Vijeća 90/427/EEZ i 2009/156/EZ s obzirom na metode za identifikaciju kopitara („Uredba o putovnici za kopitare”) (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) 2015/262 оd 17. veljače 2015. o utvrđivanju pravila u skladu s direktivama Vijeća 90/427/EEZ i 2009/156/EZ s obzirom na metode za identifikaciju kopitara („Uredba o putovnici za kopitare”) (5),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1012 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zootehničkim i genealoškim uvjetima za uzgoj uzgojno valjanih životinja čistih pasmina, uzgojno valjanih hibridnih svinja i njihovih zametnih proizvoda i trgovinu njima kao i za njihov ulazak u Uniju te o izmjeni Uredbe (EU) br. 652/2014, direktiva Vijeća 89/608/EEZ i 90/425/EEZ i stavljanju izvan snage određenih akata u području uzgoja životinja („Uredba o uzgoju životinja”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/1012 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zootehničkim i genealoškim uvjetima za uzgoj uzgojno valjanih životinja čistih pasmina, uzgojno valjanih hibridnih svinja i njihovih zametnih proizvoda i trgovinu njima kao i za njihov ulazak u Uniju te o izmjeni Uredbe (EU) br. 652/2014, direktiva Vijeća 89/608/EEZ i 90/425/EEZ i stavljanju izvan snage određenih akata u području uzgoja životinja („Uredba o uzgoju životinja”),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1698/2005 (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1305/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o potpori ruralnom razvoju iz Europskog poljoprivrednog fonda za ruralni razvoj (EPFRR) i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1698/2005 (6),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o financiranju, upravljanju i nadzoru zajedničke poljoprivredne politike i o stavljanju izvan snage uredaba Vijeća (EEZ) br. 352/78, (EZ) br. 165/94, (EZ) br. 2799/98, (EZ) br. 814/2000, (EZ) br. 1290/2005 i (EZ) br. 485/2008 (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1306/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o financiranju, upravljanju i nadzoru zajedničke poljoprivredne politike i o stavljanju izvan snage uredaba Vijeća (EEZ) br. 352/78, (EZ) br. 165/94, (EZ) br. 2799/98, (EZ) br. 814/2000, (EZ) br. 1290/2005 i (EZ) br. 485/2008 (7),

| — | uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 23. travnja 2015. u predmetu C-424/13, Zuchtvieh-Export GmbH protiv Stadt Kempten, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 23. travnja 2015. u predmetu C-424/13, Zuchtvieh-Export GmbH protiv Stadt Kempten,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije pod nazivom „Europa 2020. – strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije pod nazivom „Europa 2020. – strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2010)2020),

| — | uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 1337/2013 od 13. prosinca 2013. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1169/2011 (8) u pogledu navođenja zemlje podrijetla ili mjesta podrijetla mesa, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Provedbenu uredbu Komisije (EU) br. 1337/2013 od 13. prosinca 2013. o utvrđivanju pravila za primjenu Uredbe (EU) br. 1169/2011 (8) u pogledu navođenja zemlje podrijetla ili mjesta podrijetla mesa,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije upućenu Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija pod nazivom „Europa, vodeće svjetsko turističko odredište – novi politički okvir za turizam u Europi” (COM(2010)0352), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije upućenu Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija pod nazivom „Europa, vodeće svjetsko turističko odredište – novi politički okvir za turizam u Europi” (COM(2010)0352),

| — | uzimajući u obzir zaključke studije Komisije pod nazivom „EDUCAWEL” (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke studije Komisije pod nazivom „EDUCAWEL” (9),

| — | uzimajući u obzir načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir načela supsidijarnosti i proporcionalnosti,

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju za zaštitu životinja koje se drže u svrhu proizvodnje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju za zaštitu životinja koje se drže u svrhu proizvodnje,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0014/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0014/2017),

| A. | budući da godišnja vrijednost sektora kopitara u EU-u iznosi preko 100 milijardi EUR (10) te da je ukupni promet na kladionicama samo 2013. iznosio 27,3 milijarde EUR, od čega su vlade država članica primile 1,1 milijardu EUR (11); |
| --- | --- |

A.

budući da godišnja vrijednost sektora kopitara u EU-u iznosi preko 100 milijardi EUR (10) te da je ukupni promet na kladionicama samo 2013. iznosio 27,3 milijarde EUR, od čega su vlade država članica primile 1,1 milijardu EUR (11);

| B. | budući da je samo u industriji konjičkog sporta zaposleno otprilike 900 000 ljudi i da pet do sedam kopitara stvaraju jedno radno mjesto s punim radnim vremenom te da se ta radna mjesta, koja se nalaze u gospodarski osjetljivim ruralnim područjima, ne mogu izmjestiti; |
| --- | --- |

B.

budući da je samo u industriji konjičkog sporta zaposleno otprilike 900 000 ljudi i da pet do sedam kopitara stvaraju jedno radno mjesto s punim radnim vremenom te da se ta radna mjesta, koja se nalaze u gospodarski osjetljivim ruralnim područjima, ne mogu izmjestiti;

| C. | budući da sektor kopitara ostvaruje ciljeve europske politike ruralnog razvoja koja se temelji na održivoj poljoprivredi, održivom upravljanju prirodnim resursima i promicanju socijalne uključenosti u ruralnim zajednicama; budući da se kopitari i dalje naveliko koriste u poljoprivredi i da se za njih nalaze nove namjene, na primjer proizvodnja magarećeg mlijeka, te da daljnji razvoj tih proizvoda donosi i nove mogućnosti i koristi za proizvođače i potrošače; |
| --- | --- |

C.

budući da sektor kopitara ostvaruje ciljeve europske politike ruralnog razvoja koja se temelji na održivoj poljoprivredi, održivom upravljanju prirodnim resursima i promicanju socijalne uključenosti u ruralnim zajednicama; budući da se kopitari i dalje naveliko koriste u poljoprivredi i da se za njih nalaze nove namjene, na primjer proizvodnja magarećeg mlijeka, te da daljnji razvoj tih proizvoda donosi i nove mogućnosti i koristi za proizvođače i potrošače;

| D. | budući da sektor kopitara ima aktivnu ulogu u ostvarenju ciljeva strategije Europa 2020. kojom se nastoji ostvariti održivi rast koji se dijelom temelji na ekološki prihvatljivijem gospodarstvu, a dijelom na uključivom rastu te budući da je sektor kopitara važan zbog njegova ključnog doprinosa ekološkom, ekonomskom i socijalnom razvoju u ruralnim područjima; |
| --- | --- |

D.

budući da sektor kopitara ima aktivnu ulogu u ostvarenju ciljeva strategije Europa 2020. kojom se nastoji ostvariti održivi rast koji se dijelom temelji na ekološki prihvatljivijem gospodarstvu, a dijelom na uključivom rastu te budući da je sektor kopitara važan zbog njegova ključnog doprinosa ekološkom, ekonomskom i socijalnom razvoju u ruralnim područjima;

| E. | budući da je Europska unija najveće tržište na svijetu za industriju konjičkih sportova (12); |
| --- | --- |

E.

budući da je Europska unija najveće tržište na svijetu za industriju konjičkih sportova (12);

| F. | budući da kopitari u EU-u, čija se brojka procjenjuje na 7 milijuna, imaju povijesnu vezu s ljudima i vrše vrlo različite uloge, od uloge životinja za natjecanja i za rekreaciju do uloge radnih životinja u prijevozu, turizmu, behavioralnim i edukacijsko-rehabilitacijskim terapijama, sportu, obrazovanju, šumarstvu i poljoprivredi, izvora mlijeka i mesa, životinja za istraživanje te divljih i poludivljih životinja; budući da kopitari doprinose i očuvanju bioraznolikosti i ruralnoj održivosti te da tijekom svojeg života mogu imati nekoliko od navedenih uloga; |
| --- | --- |

F.

budući da kopitari u EU-u, čija se brojka procjenjuje na 7 milijuna, imaju povijesnu vezu s ljudima i vrše vrlo različite uloge, od uloge životinja za natjecanja i za rekreaciju do uloge radnih životinja u prijevozu, turizmu, behavioralnim i edukacijsko-rehabilitacijskim terapijama, sportu, obrazovanju, šumarstvu i poljoprivredi, izvora mlijeka i mesa, životinja za istraživanje te divljih i poludivljih životinja; budući da kopitari doprinose i očuvanju bioraznolikosti i ruralnoj održivosti te da tijekom svojeg života mogu imati nekoliko od navedenih uloga;

| G. | budući da odgovorno vlasništvo i skrb nad kopitarima počinje odgovarajućom pažnjom za zdravlje životinja i uvjete u kojima žive te da prema tome u središtu svih aktivnosti kopitara mora biti pitanje njihove dobrobiti; budući da regulatorno okružje na razini EU-a varira od države do države te da se postojeće zakonodavstvo različito primjenjuje unutar EU-a što dovodi do narušavanja tržišnog natjecanja i pogoršanja u pogledu dobrobiti životinja; |
| --- | --- |

G.

budući da odgovorno vlasništvo i skrb nad kopitarima počinje odgovarajućom pažnjom za zdravlje životinja i uvjete u kojima žive te da prema tome u središtu svih aktivnosti kopitara mora biti pitanje njihove dobrobiti; budući da regulatorno okružje na razini EU-a varira od države do države te da se postojeće zakonodavstvo različito primjenjuje unutar EU-a što dovodi do narušavanja tržišnog natjecanja i pogoršanja u pogledu dobrobiti životinja;

| H. | budući da su kopitari, u odnosu na njihov broj (13), životinje koje se najčešće prevoze u Europi, da su građani EU-a ozbiljno zabrinuti zbog vremena koje životinje provode u prijevozu i da zahtijevaju kraće trajanje prijevoza, jer se kopitari dovoze u Uniju i odvoze iz nje u vozilima koja nisu prikladna u tu svrhu i to na velike udaljenosti cestom, morem i zrakom prije nego dođu do svog krajnjeg odredišta; |
| --- | --- |

H.

budući da su kopitari, u odnosu na njihov broj (13), životinje koje se najčešće prevoze u Europi, da su građani EU-a ozbiljno zabrinuti zbog vremena koje životinje provode u prijevozu i da zahtijevaju kraće trajanje prijevoza, jer se kopitari dovoze u Uniju i odvoze iz nje u vozilima koja nisu prikladna u tu svrhu i to na velike udaljenosti cestom, morem i zrakom prije nego dođu do svog krajnjeg odredišta;

| I. | budući da su podaci o kretanjima kopitara u komercijalne svrhe zabilježeni s pomoću sustava TRACES, međutim, ti se podaci objavljuju samo jednom godišnje i uz kašnjenje od dvije godine; |
| --- | --- |

I.

budući da su podaci o kretanjima kopitara u komercijalne svrhe zabilježeni s pomoću sustava TRACES, međutim, ti se podaci objavljuju samo jednom godišnje i uz kašnjenje od dvije godine;

| J. | budući da bi se lako dostupnim podacima moglo pomoći nadležnim tijelima i drugim organizacijama da bolje nadziru učinke na zdravlje životinja i istražuju naknadne navode o slaboj biološkoj sigurnosti; |
| --- | --- |

J.

budući da bi se lako dostupnim podacima moglo pomoći nadležnim tijelima i drugim organizacijama da bolje nadziru učinke na zdravlje životinja i istražuju naknadne navode o slaboj biološkoj sigurnosti;

| K. | budući da nema dovoljno podataka za utvrđivanje koliko se točno radnih kopitara koristi na malim i djelomično samoopskrbnim poljoprivrednim gospodarstvima, od kojih se znatan broj nalazi u novijim državama članicama, te u turizmu; |
| --- | --- |

K.

budući da nema dovoljno podataka za utvrđivanje koliko se točno radnih kopitara koristi na malim i djelomično samoopskrbnim poljoprivrednim gospodarstvima, od kojih se znatan broj nalazi u novijim državama članicama, te u turizmu;

| L. | budući da je Svjetska organizacija za zdravlje životinja (OIE) u svibnju 2016. (14) usvojila smjernice o radnim kopitarima u pogledu pet temeljnih prava životinja, to jest da ne pate od gladi, žeđi ni pothranjenosti, da ih se zaštiti od straha i uznemiravanja, tjelesne nelagode te pretjerane vrućine, da ih se zaštiti od boli i da imaju slobodu prirodnog ponašanja; |
| --- | --- |

L.

budući da je Svjetska organizacija za zdravlje životinja (OIE) u svibnju 2016. (14) usvojila smjernice o radnim kopitarima u pogledu pet temeljnih prava životinja, to jest da ne pate od gladi, žeđi ni pothranjenosti, da ih se zaštiti od straha i uznemiravanja, tjelesne nelagode te pretjerane vrućine, da ih se zaštiti od boli i da imaju slobodu prirodnog ponašanja;

| M. | budući da kopitari u okviru poljoprivrede, konjičkih aktivnosti i turizma lokalnim akterima i ruralnim područjima pružaju vrijedna radna mjesta i prihode koji se ne mogu izmjestiti, ali je ugrožena dobrobit dijela kopitara i turisti najčešće nemaju dovoljno znanja da bi mogli utvrditi i ispraviti probleme povezane s njihovom dobrobiti (15); |
| --- | --- |

M.

budući da kopitari u okviru poljoprivrede, konjičkih aktivnosti i turizma lokalnim akterima i ruralnim područjima pružaju vrijedna radna mjesta i prihode koji se ne mogu izmjestiti, ali je ugrožena dobrobit dijela kopitara i turisti najčešće nemaju dovoljno znanja da bi mogli utvrditi i ispraviti probleme povezane s njihovom dobrobiti (15);

| N. | budući da se oznakama dobrobiti životinja koje dodjeljuju zaposlenici u sektoru jamči dobro funkcioniranje tih aktivnosti i dostupnost potrebnih informacija javnosti; |
| --- | --- |

N.

budući da se oznakama dobrobiti životinja koje dodjeljuju zaposlenici u sektoru jamči dobro funkcioniranje tih aktivnosti i dostupnost potrebnih informacija javnosti;

| O. | budući da neograničeno, neselektivno i neodgovorno uzgajanje kopitara dovodi do slabe gospodarske vrijednosti tih životinja koje se često suočavaju s ozbiljnim problemima povezanima s dobrobiti, posebno tijekom gospodarske recesije; budući da su Parlament i Vijeće nedavno usvojili zakonodavstvo kojim se usklađuju pravila o zootehničkim i genealoškim uvjetima koji vrijede za uzgoj čistih pasmina, uključujući i kopitare, u cilju povećanja konkurentnosti i poboljšanja organizacije sektora europskog stočarstva te kvalitete informacija povezanih s razmnožavanjem i identifikacijom čistokrvnih rasplodnih životinja, posebno kopitara; |
| --- | --- |

O.

budući da neograničeno, neselektivno i neodgovorno uzgajanje kopitara dovodi do slabe gospodarske vrijednosti tih životinja koje se često suočavaju s ozbiljnim problemima povezanima s dobrobiti, posebno tijekom gospodarske recesije; budući da su Parlament i Vijeće nedavno usvojili zakonodavstvo kojim se usklađuju pravila o zootehničkim i genealoškim uvjetima koji vrijede za uzgoj čistih pasmina, uključujući i kopitare, u cilju povećanja konkurentnosti i poboljšanja organizacije sektora europskog stočarstva te kvalitete informacija povezanih s razmnožavanjem i identifikacijom čistokrvnih rasplodnih životinja, posebno kopitara;

| P. | budući da se u zapadnim državama članicama broj napuštenih kopitara povećao u odnosu na 2008., posebno u onima u kojima oni više nisu izvor prihoda nego skupi luksuz i time veliko financijsko opterećenje; budući da Komisija i države članice to nisu popratile adekvatnim i zadovoljavajućim odgovorom; |
| --- | --- |

P.

budući da se u zapadnim državama članicama broj napuštenih kopitara povećao u odnosu na 2008., posebno u onima u kojima oni više nisu izvor prihoda nego skupi luksuz i time veliko financijsko opterećenje; budući da Komisija i države članice to nisu popratile adekvatnim i zadovoljavajućim odgovorom;

| Q. | budući da se većina primjera takvog ponašanja odnosi na privatne vlasnike i da nije reprezentativna u pogledu najvećeg dijela sektora profesionalnog uzgoja konja u Europi; |
| --- | --- |

Q.

budući da se većina primjera takvog ponašanja odnosi na privatne vlasnike i da nije reprezentativna u pogledu najvećeg dijela sektora profesionalnog uzgoja konja u Europi;

| R. | budući da su kopitari društvene životinje kognitivnih sposobnosti koje mogu razviti snažnu prisnost s ljudima i budući da ih se koristi u okviru brojnih edukativnih i obrazovnih programa, terapija i rehabilitacijskih programa, uključujući programe za poremećaje iz autističnog spektra, cerebralnu paralizu, cerebrovaskularne poremećaje, poremećaje i poteškoće s učenjem ili govorom, rehabilitaciju bivših zatvorenika, psihoterapiju, posttraumatski stresni poremećaj te ovisnost; |
| --- | --- |

R.

budući da su kopitari društvene životinje kognitivnih sposobnosti koje mogu razviti snažnu prisnost s ljudima i budući da ih se koristi u okviru brojnih edukativnih i obrazovnih programa, terapija i rehabilitacijskih programa, uključujući programe za poremećaje iz autističnog spektra, cerebralnu paralizu, cerebrovaskularne poremećaje, poremećaje i poteškoće s učenjem ili govorom, rehabilitaciju bivših zatvorenika, psihoterapiju, posttraumatski stresni poremećaj te ovisnost;

| S. | budući da se vlasnici suočavaju s teškim odlukama kada se više ne mogu prikladno skrbiti o svojim kopitarima, među ostalim zbog visokih veterinarskih troškova, i budući da je u određenim državama članicama eutanazija prečesto prvo rješenje, i to vrlo skupo, za vlasnike koji više ne mogu podmirivati veterinarske troškove i troškove za jamčenje dobrobiti kopitara; budući da je u drugim državama članicama eutanazija kopitara moguća jedino kada postoji jasno veterinarsko opravdanje, neovisno o dugoročnoj dobrobiti dotične životinje; |
| --- | --- |

S.

budući da se vlasnici suočavaju s teškim odlukama kada se više ne mogu prikladno skrbiti o svojim kopitarima, među ostalim zbog visokih veterinarskih troškova, i budući da je u određenim državama članicama eutanazija prečesto prvo rješenje, i to vrlo skupo, za vlasnike koji više ne mogu podmirivati veterinarske troškove i troškove za jamčenje dobrobiti kopitara; budući da je u drugim državama članicama eutanazija kopitara moguća jedino kada postoji jasno veterinarsko opravdanje, neovisno o dugoročnoj dobrobiti dotične životinje;

| T. | budući da se kopitari u mnogim zemljama izvan Unije ne smatraju životinjama za proizvodnju hrane te da se konjsko meso iz tih zemalja rutinski uvozi u cilju njegove prodaje i plasmana na tržište EU-a; budući da ta situacija utječe na pitanje dobrobiti i dovodi do narušavanja tržišnog natjecanja zato što EU trenutačno ne dozvoljava da meso europskih konja koji nisu prvotno bili namijenjeni za proizvodnju mesa i klanje bude dio ljudske prehrane, dok je u slučaju uvoza mesa iz trećih zemalja moguća veća fleksibilnost; |
| --- | --- |

T.

budući da se kopitari u mnogim zemljama izvan Unije ne smatraju životinjama za proizvodnju hrane te da se konjsko meso iz tih zemalja rutinski uvozi u cilju njegove prodaje i plasmana na tržište EU-a; budući da ta situacija utječe na pitanje dobrobiti i dovodi do narušavanja tržišnog natjecanja zato što EU trenutačno ne dozvoljava da meso europskih konja koji nisu prvotno bili namijenjeni za proizvodnju mesa i klanje bude dio ljudske prehrane, dok je u slučaju uvoza mesa iz trećih zemalja moguća veća fleksibilnost;

| 1. | prima na znanje znatan gospodarski, ekološki i društveni doprinos kopitara diljem EU-a kao i ključne kulturne i obrazovne vrijednosti izravno povezane s time, kao što je poštovanje životinja i okoliša; |
| --- | --- |

1.

| 2. | napominje da poljoprivrednici u cilju diverzifikacije djelatnosti i proširenja izvora prihoda sve više koriste kopitare u edukacijske, sportske, terapeutske i rekreacijske svrhe na poljoprivrednim gospodarstvima te naglašava da se prisutnošću kopitara omogućava multifunkcionalnost poljoprivrednih poduzeća, čime se potiče zapošljavanje u ruralnim područjima i doprinosi razvoju odnosa između urbanih i ruralnih područja, lokalnoj održivosti i koheziji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva na to da se sektoru kopitara i njegovoj koristi za ruralno gospodarstvo, kojima se znatno doprinosi općim i strateškim ciljevima Unije, na razini EU-a dodijeli veće priznanje te da ih se dodatno integrira u različite dijelove ZPP-a, bilo preko izravnih potpora iz prvog stupa ili drugog stupa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | napominje da se očuvanjem dobrog zdravlja i dobrobiti kopitara potiču ekonomski rezultati poljoprivrednih gospodarstava i poslovnih subjekata te se općenito pruža korist ruralnom gospodarstvu, kao i to da se na taj način udovoljava sve većem broju zahtjeva građana EU-a za više standarde u pogledu zdravlja i dobrobiti životinja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisiju da kopitarima dodijeli status radnih životinja jer im pripada važna uloga u poljoprivrednim radnjama u ruralnim područjima Europe, posebno u brdovitim i nepristupačnim područjima; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe da vlasnici kopitara trebaju imati minimalnu razinu znanja o uzgoju kopitara te da s vlasništvom dolazi osobna odgovornost za razinu zdravlja i dobrobiti životinja u njihovoj skrbi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe da bi razmjena znanja među vlasnicima kopitara te također među državama članicama trebala biti važan čimbenik u ispunjavanju tih potreba te napominje da su profesionalci na području uzgoja kopitara, usporedo sa znanstvenim napretkom, razvojem prava i novim metodama poduke, poboljšali svoje radne metode, što je rezultiralo većom dobrobiti za kopitare; |
| --- | --- |

7.

| 8. | primjećuje da se većina vlasnika kopitara ponaša odgovorno; ističe da veće poticanje dobrobiti životinja ima najbolju mogućnost uspjeti unutar okvira ekonomski održivih sustava proizvodnje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | napominje da profesionalni subjekti moraju ostati ekonomski isplativi, ali istodobno učinkovito odgovarati na nove izazove kao što su ograničeni prirodni resursi, učinci klimatskih promjena i nastanak i širenje novih bolesti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | potiče države članice da stvore uvjete u kojima su poljoprivredna gospodarstva održiva; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ističe važnost budućih referentnih centara za dobrobit životinja u pogledu poboljšanja razine potpunog poštovanja i usklađene provedbe zakonodavstva, uz širenje informacija i najboljih praksi povezanih s dobrobiti životinja, na način kako su definirane u okviru deset načela Svjetske organizacije za zdravlje životinja (OIE); |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisiju da od Eurostata zatraži provođenje studije o analizi gospodarskog, ekološkog i društvenog učinka svih aspekata sektora kopitara te da redovno dostavlja statističke podatke o korištenju usluga, prijevozu i klanju kopitara; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisiju da u suradnji s dionicima i organizacijama iz sektora kopitara te na temelju postojećih priručnika sastavi europske smjernice o dobroj praksi u sektoru kopitara, u kojima bi se posebno osvrnulo na pitanja posebne dobrobiti svake vrste, behaviorističke skrbi te skrbi pri kraju životnog vijeka životinje; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisiju da osigura jednaku primjenu smjernica EU-a i da ustupi sredstva za prevođenje tog dokumenta; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisiju da potakne i prikupi razmjene dobrih praksi i obrazovnih programa iz različitih država članica u pogledu dobrobiti životinja te da podrži prikupljanje i širenje tih informacija o načinu zadovoljavanja potreba kopitara, neovisno o tome u koju se svrhu koriste, na temelju načela „pet sloboda” i tijekom cijelog života kopitara; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisiju da prilikom donošenja europskih smjernica o dobroj praksi u sektoru kopitara uzme u obzir multifunkcionalnu ulogu kopitara uključivanjem smjernica u pogledu odgovornog uzgoja, zdravlja i dobrobiti životinja i koristi sterilizacije kopitara, korištenja u turizmu, poljoprivredi i šumi, prijevoza primjerenog vrsti i klanja kao i zaštite od prijevara, među ostalim dopinga, te preporučuje da se u suradnji s reprezentativnim profesionalnim poljoprivrednim organizacijama koje priznaje EU takve smjernice šire među uzgajivačima, društvima povezanima s kopitarima, poljoprivrednim gospodarstvima, stajama, utočištima, prijevoznicima i klaonicama te da bi one trebale biti dostupne u različitim formatima i na različitim jezicima; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisiju i države članice da podupru rad Europske mreže konja i Europskog udruženja državnih ergela s obzirom na to da imaju važnu ulogu u razvoju europskog sektora konja služeći kao platforma za razmjenu najboljih praksi i održavajući tradicije, vještine, stare pasmine konja i utjecaj sektora; |
| --- | --- |

17.

| 18. | potiče Komisiju da s pomoću sustava za savjetovanje poljoprivrednika proširi svoje edukativne resurse o dobrobiti na poljoprivrednim gospodarstvima, koji su usmjereni i na specijaliste u izravnom kontaktu s kopitarima, poput veterinara kirurga, uzgajivača životinja i vlasnika konja, i na širi krug korisnika, kako bi obuhvaćali dobrobit kopitara i uzgoj ističući važnost osposobljavanja i informacija; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisiju i države članice da se koriste i sustavima prijenosa znanja kako bi se dijelile dobre prakse i poslovni modeli, podigla razina osviještenosti o svim pitanjima te potaknule inovacije i nove ideje; napominje da u nekim državama članicama već postoje sustavi prijenosa znanja u sektoru kopitara; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisiju da se ponovno posveti izradi Europske povelje o održivom i odgovornom turizmu kojom se predviđa širenje jasnih informacija kako bi se turistima i dionicima pomoglo uzeti u obzir dobrobit životinja prilikom donošenja odluke o korištenju usluga radnih kopitara; ističe da bi se ta Povelja trebala temeljiti na već postojećim kvalitetnim poveljama koje su izradile priznate, reprezentativne i profesionalne poljoprivredne organizacije i napominje da u nekim državama članicama postoje stroge smjernice za uvjete rada i broj radnih sati, dok u drugim državama članicama takva zaštita nedostaje; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisiju da izradi smjernice državama članicama u pogledu turističkih modela kojima se ne ugrožava dobrobit radnih kopitara; |
| --- | --- |

21.

| 22. | apelira na države članice da izrade dobrovoljne smjernice rada, uključujući dnevni broj sati rada i odmora, za zaštitu radnih kopitara od prekomjernog rada i ekonomskog iskorištavanja; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisiju da podatke iz sustava TRACES učini javno dostupnima puno brže nego sada; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ističe da se postojećim zakonodavstvom EU-a o zaštiti životinja tijekom prijevoza i povezanih operacija trebaju zaštititi životinje od ozljeda i patnje te zajamčiti da se životinje prevoze u skladu s primjerenim uvjetima i vremenskim razdobljima te je zabrinut zbog toga što mnoga tijela vlasti u državama članicama nedovoljno provode zakonodavstva EU-a o dobrobiti životinja tijekom prijevoza; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisiju da zajamči odgovarajuću primjenu i učinkovitu te ujednačenu provedbu postojećeg zakonodavstva EU-a o prijevozu životinja, kao i zakonsku obvezu izvješćivanja u svim državama članicama; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva države članice koje izvoze kopitare da pronađu načine za poticanje klanja na vlastitom teritoriju kako bi se izbjegao, kad je to moguće, prijevoz živih kopitara i poziva Komisiju da u sadašnjem i budućem pravnom okviru uspostavi mehanizam za učinkovito praćenje usklađenosti sa zakonodavnim i regulatornim odredbama; |
| --- | --- |

26.

| 27. | zahtijeva od Komisije da predloži da se ograničeno trajanje putovanja skrati za sve oblike prijevoza konja za klanje, na temelju informacija Europske agencije za sigurnost hrane i vodičâ za prijevoz kopitara koje sastavljaju profesionalci iz tog sektora, uzimajući u obzir posebnosti industrije kopitara u različitim državama; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Komisiju i države članice da izrade smjernice, da olakšaju i povećaju znanstveno istraživanje i da primijene postojeća istraživanja o dobrobiti kopitara u trenutku klanja kako bi se razvile humane metode klanja prilagođenije kopitarima te da šire te smjernice među nadležnim tijelima vlasti država članica; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva Komisiju i države članice da se u potpunosti i propisno obvežu na provođenje inspekcija u klaonicama na njihovu području koje su ovlaštene za klanje kopitara i da provode redovne revizije tih klaonica kako bi se zajamčilo da se u njima ispunjavaju specifični uvjeti za osiguranje dobrobiti kopitara, posebno u pogledu opremljenosti i stručne osposobljenosti osoblja; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisiju da se posveti izradi provjerenih pokazatelja dobrobiti životinja koji bi se trebali koristiti za ocjenjivanje dobrobiti kopitara, utvrđivanje postojećih problema i poticanje poboljšanja te da istodobno zajamči praktičnu provedbu i korist za sektor; smatra da je važno uključiti dionike koji su uveli slične alate diljem EU-a i u okviru postupka izrade pokazatelja dobrobiti životinja usko surađivati s predstavnicima profesionalnih organizacija iz sektora kopitara; |
| --- | --- |

30.

| 31. | apelira na Komisiju i države članice da potiču vlasnike konja da osnuju udruženja; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ističe važnost dobrobiti kopitara i humanog postupanja prema njima, kao i načelo po kojem se nigdje i ni u kojem slučaju ne smije tolerirati okrutno i uvredljivo postupanje vlasnika, trenera, konjušara ili drugih osoba; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva države članice da primjene strože zakonodavstvo u pogledu zlostavljanja i napuštanja životinja, uključujući izvanredne mjere za suzbijanje napuštanja te da u potpunosti i primjereno istraže izvješća o nehumanim praksama i kršenju propisa o dobrobiti u odnosu na kopitare; |
| --- | --- |

33.

| 34. | napominje da postoje razlike između vrsta kopitara koje utječu na njihove potrebe u pogledu dobrobiti, uključujući potrebe koje se odnose na skrb pri kraju njihova životnog vijeka i kriterije u pogledu klanja; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisiju da provede studiju i dokumentira te razlike te da izda posebne smjernice u odnosu na vrstu kopitara kako bi se zajamčilo da se i dalje vodi računa o standardima dobrobiti tih životinja; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Komisiju i države članice da u sektoru kopitara podupru istraživanje i razvoj uzgojnih sustava prilagođenih vrsti uzimajući u obzir prirodno ponašanje kopitara kao životinja koje žive u krdu i teže bijegu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Komisiju da kao prioritet postavi pokretanje pilot-projekta kojim bi se razmotrilo korištenje novih i postojećih programa financiranja za nagrađivanje dobrih rezultata u pogledu dobrobiti radnih kopitara, uključujući one na malim i djelomično samoopskrbnim poljoprivrednim gospodarstvima; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva države članice da zajamče punu i prikladnu primjenu Provedbene uredbe Komisije (EU) 2015/262 („Uredba o putovnici za kopitare”); |
| --- | --- |

38.

| 39. | napominje da cijene veterinarskih lijekova te troškovi uklanjanja trupla životinja i eutanazije, kada je ona dozvoljena, sami po sebi predstavljaju prepreke u pogledu kraja života kopitara te dovode do njihove dugotrajne patnje; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva države članice da istraže navode o nehumanim praksama tijekom izvršavanja eutanazije i u slučaju kršenja dobrobiti, kao što je nepravilno korištenje lijekovima te da o slučajevima kršenja obavijeste Komisiju; |
| --- | --- |

40.

| 41. | prepoznaje rast proizvodnje magarećeg i kobiljeg mlijeka te poziva Komisiju da izradi smjernice za proizvodnju magarećeg i kobiljeg mlijeka na poljoprivrednim gospodarstvima; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva države članice da se, u suradnji sa stručnim, reprezentativnim i priznatim poljoprivrednim organizacijama, obvežu na povećanje broja inspekcija provedenih na poljoprivrednim gospodarstvima koja se bave proizvodnjom magarećeg i kobiljeg mlijeka; |
| --- | --- |

42.

| 43. | izražava ozbiljnu zabrinutost zbog uvoza i korištenja veterinarsko-medicinskih proizvoda koji sadrže hormon PMSG (Pregnant Mare Serum Gonadotropin); |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva Upravu Komisije za revizije i analize u području zdravlja i hrane da u okviru revizija nadzire certificirana poduzeća za proizvodnju hormona PMSG u pogledu poštovanja propisa o dobrobiti životinja tijekom proizvodnje te da provede istragu o dobrobiti kobila koje se koriste za ekstrakciju hormona za korištenje u farmaceutskoj industriji i postupanju s njima te da o tome sastavi izvješće; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ističe da pravedan porezni sustav prilagođen različitim potrebama svake države članice, kojim se profesionalnim uzgajivačima kopitara omogućava stjecanje prihoda potrebnih za nastavak gospodarske aktivnosti na europskim farmama konja, i dalje ne postoji; |
| --- | --- |

45.

| 46. | napominje da bi pravedniji porezni sustav za sektor kopitara omogućio tom sektoru da djeluje pod ravnopravnim uvjetima, da se poveća transparentnost aktivnosti u tom sektoru i tako bori protiv prijevara i sive ekonomije, a profesionalnim uzgajivačima konja da ostvare prihode potrebne za održavanje ekonomske aktivnosti; |
| --- | --- |

46.

| 47. | smatra da bi zakon o PDV-u koji se primjenjuje na sektor uzgoja kopitara trebalo razjasniti tijekom nadolazeće revizije Direktive o PDV-u kako bi se potaknuli razvoj sektora uzgoja kopitara koji je usmjeren na rast i stvaranje radnih mjesta; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Komisiju da poduzme mjere kako bi se državama članicama omogućila veća fleksibilnost pri uvođenju smanjene stope PDV-a za sve aktivnosti u tom sektoru i smatra da bi posljedica takvog pojašnjenja trebala biti uspostava ujednačenog, pouzdanog i usmjerenog okvira za smanjenje stope PDV-a koji će ostaviti državama članicama dovoljno fleksibilnosti u njihovim poreznim politikama; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ističe razlike u zdravstvenim zahtjevima za konjsko meso koje se proizvodi u Europi i ono koje se uvozi iz trećih zemalja; |
| --- | --- |

49.

| 50. | podsjeća na to da je potrebno uspostaviti učinkovit sustav sljedivosti konjskog mesa i ističe da je u interesu europskog potrošača poželjno imati ekvivalentnu razinu zahtjeva u pogledu zaštite zdravlja i sigurnosti hrane te usklađene uvjete uvoza, bez obzira na porijeklo konjskog mesa koje se konzumira; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva Komisiju da poduzme mjere kojima bi se ponovno ostvarila ravnoteža između razine zahtjeva u EU-u i kriterija pri pregledu na graničnim prijelazima, štiteći pritom zdravlje potrošača; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva Komisiju da stoga donese odluku da za sve prerađene proizvode na bazi konjskoga mesa bude obvezno navođenje zemlje podrijetla; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva Komisiju da poveća broj revizija u klaonicama izvan Unije koje su ovlaštene za izvoz mesa kopitara u EU te da uvjetno obustavi uvoz mesa kopitara koje je proizvedeno u trećim zemljama koje ne zadovoljavaju uvjete EU-a o sljedivosti i sigurnosti hrane; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ističe da je potrebno razbiti tabu glede kraja života kopitara; smatra da pomoć pri okončanju života konja ne isključuje njegovo korištenje u prehrambenom lancu; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva Komisiju da posebnu pozornost posveti skrbi pri kraju životnog vijeka kopitara, uključujući uspostavu maksimalnih razina ostataka za uobičajeno korištene veterinarske lijekove kao što je fenilbutazon u cilju jamčenja sigurnosti prehrambenog lanca; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva Komisiju na to da promiče reintegraciju u prehrambeni lanac s pomoću znanstveno utemeljenog sustava „razdoblja čekanja” koji će omogućiti da se životinja ponovno uvede u prehrambeni lanac nakon što joj se zadnji put dade lijek, štiteći pritom zdravlje potrošača; |
| --- | --- |

56.

| 57. | primjećuje da za kopitare koji nisu namijenjeni za klaonicu radi proizvodnje hrane za ljudsku upotrebu (koji su registrirani kao konji koji nisu za proizvodnju hrane) u nekim državama članicama ne postoji trag danih lijekova pa može postojati mogućnost da završe u ilegalnim klaonicama čime se može ozbiljno ugroziti javno zdravlje; stoga poziva Komisiju da pronađe rješenje za tu zakonsku nedorečenost; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva Komisiju da zajedno s Federacijom udruga europskih veterinara za kopitare (FEEVA) razmotri usklađivanje pristupa liječenju i lijekovima diljem teritorija Europe; |
| --- | --- |

58.

| 59. | smatra da bi se tim usklađivanjem uklonilo narušavanje tržišnog natjecanja i potaknula šira briga za bolesti kopitara i učinkovitije ublažavanje boli tih životinja; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva Komisiju i države članice da promiču razmjenu dobrih praksi kako bi se olakšala racionalna upotreba lijekova za kopitare; |
| --- | --- |

60.

| 61. | napominje da je, iako su terapija i veterinarski lijekovi ponekad potrebni i prikladni, potrebno uložiti daljnje napore kako bi se riješili problemi povezani s niskim razinama ulaganja i manjkom lijekova, uključujući cjepiva, dostupnih za liječenje kopitara; |
| --- | --- |

61.

| 62. | također naglašava da je potrebno raditi na istraživanju i inovacijama u pogledu davanja lijekova kopitarima, jer u tom sektoru postoji veliki manjak lijekova koji su prilagođeni njihovu metabolizmu; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poziva Komisiju da financira dodatna istraživanja o mogućim učincima različitih lijekova na živote kopitara; |
| --- | --- |

63.

| 64. | napominje da su neki kopitari koji se uzgajaju u državama članicama lokalne pasmine koje su sastavni dio života i kulture određenih zajednica te da su neke države članice u svoje programe za ruralni razvoj uvrstile mjere zaštite i dodatnog širenja tih pasmina; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poziva Komisiju da se obveže na programe financijske potpore očuvanju i zaštiti prirodnih vrsta kopitara koje žive u divljini ili kojima prijeti izumiranje na području EU-a; |
| --- | --- |

65.

| 66. | priznaje visoku ekološku i prirodnu vrijednost populacija divljih kopitara koji doprinose čišćenju i gnojidbi teritorija na kojem žive, uz turističku vrijednost koju nude populacije divljih konja, te poziva na to da se provodi više istraživanja o problemima s kojima se suočavaju te populacije; |
| --- | --- |

66.

| 67. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

67.

---

(1)  SL L 84, 31.3.2016., str. 1.

(2)  SL L 3, 5.1.2005., str. 1.

(3)  SL L 303, 18.11.2009., str. 1.

(4)  SL L 221, 8.8.1998., str. 23.

(5)  SL L 59, 3.3.2015., str. 1.

(6)  SL L 347, 20.12.2013., str. 487.

(7)  SL L 347, 20.12.2013., str. 549.

(8)  SL L 335, 14.12.2013., str. 19.

(9)  Vidi http://ec.europa.eu/food/animals/docs/aw_eu-strategy_study_edu-info-activ.pdf

(10)  Međunarodna konjička federacija (FEI), često postavljena pitanja o konceptu konja visoke razine zdravlja i visokih performansi usvojenom na općem zasjedanju Svjetske organizacije za zdravlje životinja u svibnju 2014.

(11)  Godišnje izvješće Međunarodne federacije tijela za konjičke utrke.

(12)  Baza podataka FEI-ja, pristupljena 22.9.2014.

(13)  Baza podataka TRACES, 2012.

(14)  Svjetska organizacija za zdravlje životinja – Kodeks o zdravlju kopnenih životinja (2016.), Poglavlje 7.12.

(15)  Magarci i mule taksiji na Santoriniju – Neovisno izvješće o dobrobiti životinja za organizaciju „The Donkey Sanctuary”, 2013.

---

| 25.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 263/49 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 263/49

---

P8_TA(2017)0073

Ravnopravnost žena i muškaraca u Europskoj uniji 2014. – 2015.

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2017. o ravnopravnosti žena i muškaraca u Europskoj uniji 2014. – 2015. (2016/2249(INI))

(2018/C 263/07)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 2. i drugi podstavak članka 3. stavka 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i članak 8. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 2. i drugi podstavak članka 3. stavka 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i članak 8. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir članak 23. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 23. Povelje Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda (EKLJP), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda (EKLJP),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda od 18. prosinca 1979. o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda od 18. prosinca 1979. o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2012/29/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o uspostavi minimalnih standarda za prava, potporu i zaštitu žrtava kaznenih djela te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2001/220/PUP (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2012/29/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o uspostavi minimalnih standarda za prava, potporu i zaštitu žrtava kaznenih djela te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2001/220/PUP (1),

| — | uzimajući u obzir Pekinšku deklaraciju i Platformu za akciju koje su 15. rujna 1995. donesene na Četvrtoj svjetskoj konferenciji o ženama i kasnije zaključne dokumente koji su doneseni na posebnim sjednicama Ujedinjenih naroda, Peking + 5 (2000.), Peking + 10 (2005.) i Peking + 15 (2010.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pekinšku deklaraciju i Platformu za akciju koje su 15. rujna 1995. donesene na Četvrtoj svjetskoj konferenciji o ženama i kasnije zaključne dokumente koji su doneseni na posebnim sjednicama Ujedinjenih naroda, Peking + 5 (2000.), Peking + 10 (2005.) i Peking + 15 (2010.),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o suzbijanju trgovanja osobama i iskorištavanja prostitucije drugih iz 1949., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o suzbijanju trgovanja osobama i iskorištavanja prostitucije drugih iz 1949.,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2011/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 5. travnja 2011. o sprečavanju i suzbijanju trgovanja ljudima i zaštiti njegovih žrtava te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2002/629/PUP (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2011/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 5. travnja 2011. o sprečavanju i suzbijanju trgovanja ljudima i zaštiti njegovih žrtava te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2002/629/PUP (2),

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište od 20. listopada 2010. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive Vijeća 92/85/EEZ o uvođenju mjera za poticanje poboljšanja sigurnosti i zdravlja na radu trudnih radnica te radnica koje su nedavno rodile ili doje (Direktiva o rodiljnom dopustu) (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište od 20. listopada 2010. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive Vijeća 92/85/EEZ o uvođenju mjera za poticanje poboljšanja sigurnosti i zdravlja na radu trudnih radnica te radnica koje su nedavno rodile ili doje (Direktiva o rodiljnom dopustu) (3),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2006/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2006/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada (4),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2004/113/EZ od 13. prosinca 2004. o provedbi načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pristupu i nabavi robe, odnosno pružanju usluga (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2004/113/EZ od 13. prosinca 2004. o provedbi načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pristupu i nabavi robe, odnosno pružanju usluga (5),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2013/62/EU od 17. prosinca 2013. o izmjeni Direktive Vijeća 2010/18/EU o provedbi revidiranog Okvirnog sporazuma o roditeljskom dopustu koji su sklopili BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP i ETUC zbog izmjene statusa Mayottea u odnosu na Europsku uniju (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2013/62/EU od 17. prosinca 2013. o izmjeni Direktive Vijeća 2010/18/EU o provedbi revidiranog Okvirnog sporazuma o roditeljskom dopustu koji su sklopili BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP i ETUC zbog izmjene statusa Mayottea u odnosu na Europsku uniju (6),

| — | uzimajući u obzir direktive EU-a od 1975. godine o različitim aspektima jednakog postupanja prema ženama i muškarcima (Direktiva 2010/41/EU (7), Direktiva 2010/18/EU (8), Direktiva 2006/54/EZ, Direktiva 2004/113/EZ, Direktiva 92/85/EEZ (9), Direktiva 86/613/EEZ (10) i Direktiva 79/7/EEZ (11)), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir direktive EU-a od 1975. godine o različitim aspektima jednakog postupanja prema ženama i muškarcima (Direktiva 2010/41/EU (7), Direktiva 2010/18/EU (8), Direktiva 2006/54/EZ, Direktiva 2004/113/EZ, Direktiva 92/85/EEZ (9), Direktiva 86/613/EEZ (10) i Direktiva 79/7/EEZ (11)),

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije od 14. ožujka 2012. direktive Europskog parlamenta i Vijeća o povećanju ravnoteže spolova među savjetodavnim članovima uprava trgovačkih društava uvrštenih na burzama te o drugim povezanim mjerama (Direktiva o ženama u upravnim odborima (COM(2012)0614)), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije od 14. ožujka 2012. direktive Europskog parlamenta i Vijeća o povećanju ravnoteže spolova među savjetodavnim članovima uprava trgovačkih društava uvrštenih na burzama te o drugim povezanim mjerama (Direktiva o ženama u upravnim odborima (COM(2012)0614)),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Konvencija iz Istanbula) i njezin članak 3. u kojem se „rod” definira na sljedeći način: „društveno oblikovane uloge, ponašanja, aktivnosti i osobine koje određeno društvo smatra prikladnima za žene i muškarce”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Konvencija iz Istanbula) i njezin članak 3. u kojem se „rod” definira na sljedeći način: „društveno oblikovane uloge, ponašanja, aktivnosti i osobine koje određeno društvo smatra prikladnima za žene i muškarce”,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije od 4. ožujka 2016. odluke Vijeća o potpisivanju, u ime Europske unije, Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (COM(2016)0111), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije od 4. ožujka 2016. odluke Vijeća o potpisivanju, u ime Europske unije, Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (COM(2016)0111),

| — | uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 16. lipnja 2016. o rodnoj ravnopravnosti (00337/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 16. lipnja 2016. o rodnoj ravnopravnosti (00337/2016),

| — | uzimajući u obzir Zaključke Vijeća donesene 5. i 6. lipnja 2014. o sprečavanju i borbi protiv svih oblika nasilja nad ženama i djevojčicama, uključujući genitalno sakaćenje žena (09543/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zaključke Vijeća donesene 5. i 6. lipnja 2014. o sprečavanju i borbi protiv svih oblika nasilja nad ženama i djevojčicama, uključujući genitalno sakaćenje žena (09543/2014),

| — | uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 7. prosinca 2015. o ravnopravnosti žena i muškaraca u području donošenja odluka (14327/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 7. prosinca 2015. o ravnopravnosti žena i muškaraca u području donošenja odluka (14327/2015),

| — | uzimajući u obzir izjavu trija predsjedatelja EU-a od 7. prosinca 2015. koju su potpisale Nizozemska, Slovačka i Malta, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu trija predsjedatelja EU-a od 7. prosinca 2015. koju su potpisale Nizozemska, Slovačka i Malta,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2010. naslovljenu „Europa 2020.: strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 3. ožujka 2010. naslovljenu „Europa 2020.: strategija za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2010)2020),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 3. ožujka 2015. naslovljen „Izvješće o ravnopravnosti žena i muškaraca 2014.” (SWD(2015)0049), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 3. ožujka 2015. naslovljen „Izvješće o ravnopravnosti žena i muškaraca 2014.” (SWD(2015)0049),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 4. ožujka 2016. naslovljen „Izvješće o ravnopravnosti žena i muškaraca 2015.” (SWD(2016)0054), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 4. ožujka 2016. naslovljen „Izvješće o ravnopravnosti žena i muškaraca 2015.” (SWD(2016)0054),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 3. prosinca 2015. naslovljen „Strateška suradnja za rodnu ravnopravnost 2016. – 2019.” (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 3. prosinca 2015. naslovljen „Strateška suradnja za rodnu ravnopravnost 2016. – 2019.” (SWD(2015)0278),

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije od 10. veljače 2010. o jednakosti žena i muškaraca u Europskoj uniji 2009. godine (12), od 8. ožujka 2011. o jednakosti žena i muškaraca u Europskoj uniji 2010. godine (13), od 13. ožujka 2012. o jednakosti žena i muškaraca u Europskoj uniji 2011. godine (14), te od 10. ožujka 2015. o napretku u području jednakosti žena i muškaraca u Europskoj uniji 2013. (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije od 10. veljače 2010. o jednakosti žena i muškaraca u Europskoj uniji 2009. godine (12), od 8. ožujka 2011. o jednakosti žena i muškaraca u Europskoj uniji 2010. godine (13), od 13. ožujka 2012. o jednakosti žena i muškaraca u Europskoj uniji 2011. godine (14), te od 10. ožujka 2015. o napretku u području jednakosti žena i muškaraca u Europskoj uniji 2013. (15),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 25. studenoga 2013. naslovljenu „Prema ukidanju genitalnog sakaćenja žena” (COM(2013)0833) i svoju Rezoluciju od 6. veljače 2014. o ukidanju genitalnog sakaćenja žena (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 25. studenoga 2013. naslovljenu „Prema ukidanju genitalnog sakaćenja žena” (COM(2013)0833) i svoju Rezoluciju od 6. veljače 2014. o ukidanju genitalnog sakaćenja žena (16),

| — | uzimajući u obzir rezultate istraživanja o lezbijkama, homoseksualcima, biseksualnim i transrodnim osobama u Europskoj uniji koje je provela Agencija za temeljna prava (FRA) i objavila u svibnju 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezultate istraživanja o lezbijkama, homoseksualcima, biseksualnim i transrodnim osobama u Europskoj uniji koje je provela Agencija za temeljna prava (FRA) i objavila u svibnju 2013.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Agencije za temeljna prava (FRA) naslovljeno „Nasilje nad ženama – istraživanje na razini EU-a. Glavni rezultati” objavljeno u ožujku 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Agencije za temeljna prava (FRA) naslovljeno „Nasilje nad ženama – istraživanje na razini EU-a. Glavni rezultati” objavljeno u ožujku 2014.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Agencije za temeljna prava naslovljeno „Stanje interseksualnih osoba u pogledu temeljnih prava” objavljeno u svibnju 2015. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Agencije za temeljna prava naslovljeno „Stanje interseksualnih osoba u pogledu temeljnih prava” objavljeno u svibnju 2015. godine,

| — | uzimajući u obzir izvješće Europske mreže tijela za ravnopravnost (Equinet) naslovljeno „Daljnja prisutnost diskriminacije, uznemiravanja i neravnopravnosti žena. Rad tijela za ravnopravnost na razvoju nove strategije Europske komisije za rodnu ravnopravnost” objavljeno 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europske mreže tijela za ravnopravnost (Equinet) naslovljeno „Daljnja prisutnost diskriminacije, uznemiravanja i neravnopravnosti žena. Rad tijela za ravnopravnost na razvoju nove strategije Europske komisije za rodnu ravnopravnost” objavljeno 2015.,

| — | uzimajući u obzir izvješća Europske zaklade za poboljšanje životnih i radnih uvjeta (Eurofound) naslovljena „Razlika u zaposlenosti muškaraca i žena: izazovi i rješenja” (2016.), „Socijalni partneri i rodna ravnopravnost u Europi” (2014.), „Razvoj radnog života u Europi: godišnji pregled EurWORK-a” (2014. i 2015.) i šesto Europsko istraživanje o radnim uvjetima (2016.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća Europske zaklade za poboljšanje životnih i radnih uvjeta (Eurofound) naslovljena „Razlika u zaposlenosti muškaraca i žena: izazovi i rješenja” (2016.), „Socijalni partneri i rodna ravnopravnost u Europi” (2014.), „Razvoj radnog života u Europi: godišnji pregled EurWORK-a” (2014. i 2015.) i šesto Europsko istraživanje o radnim uvjetima (2016.),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. veljače 2016. o novoj strategiji za prava žena i jednakost spolova u Europi nakon 2015. (17) i svoje izvješće od 9. lipnja 2015. o strategiji EU-a za jednakost žena i muškaraca nakon 2015. (18), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. veljače 2016. o novoj strategiji za prava žena i jednakost spolova u Europi nakon 2015. (17) i svoje izvješće od 9. lipnja 2015. o strategiji EU-a za jednakost žena i muškaraca nakon 2015. (18),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. veljače 2014. o borbi protiv nasilja nad ženama (19), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. veljače 2014. o borbi protiv nasilja nad ženama (19),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. rujna 2015. o osnaživanju djevojčica obrazovanjem u EU-u (20), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. rujna 2015. o osnaživanju djevojčica obrazovanjem u EU-u (20),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. ožujka 2016. o situaciji u kojoj se nalaze žene izbjeglice i tražiteljice azila u EU-u (21), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. ožujka 2016. o situaciji u kojoj se nalaze žene izbjeglice i tražiteljice azila u EU-u (21),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. travnja 2016. o radnicama i njegovateljicama u kućanstvu u EU-u (22), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. travnja 2016. o radnicama i njegovateljicama u kućanstvu u EU-u (22),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. svibnja 2016. o siromaštvu: rodna perspektiva (23), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. svibnja 2016. o siromaštvu: rodna perspektiva (23),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. rujna 2016. o stvaranju povoljnih uvjeta na tržištu rada za ostvarivanje ravnoteže između privatnog i poslovnog života (24), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. rujna 2016. o stvaranju povoljnih uvjeta na tržištu rada za ostvarivanje ravnoteže između privatnog i poslovnog života (24),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. rujna 2016. o primjeni Direktive Vijeća 2000/78/EZ od 27. studenoga 2000. o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja („Direktiva o jednakosti pri zapošljavanju”) (25), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. rujna 2016. o primjeni Direktive Vijeća 2000/78/EZ od 27. studenoga 2000. o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja („Direktiva o jednakosti pri zapošljavanju”) (25),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. ožujka 2016. o rodno osviještenoj politici u radu Europskog parlamenta (26), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. ožujka 2016. o rodno osviještenoj politici u radu Europskog parlamenta (26),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 12. svibnja 2016. o provedbi Direktive 2011/36/EU od 5. travnja 2011. o sprečavanju i suzbijanju trgovanja ljudima i zaštiti njegovih žrtava iz rodne perspektive (27), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 12. svibnja 2016. o provedbi Direktive 2011/36/EU od 5. travnja 2011. o sprečavanju i suzbijanju trgovanja ljudima i zaštiti njegovih žrtava iz rodne perspektive (27),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 3. lipnja 2013. o napretku u ostvarivanju ciljeva iz Barcelone pod naslovom „Razvoj objekata za skrb o maloj djeci u Europi s ciljem održivog i uključivog rasta” (28), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 3. lipnja 2013. o napretku u ostvarivanju ciljeva iz Barcelone pod naslovom „Razvoj objekata za skrb o maloj djeci u Europi s ciljem održivog i uključivog rasta” (28),

| — | uzimajući u obzir preporuku Komisije od 20. veljače 2013. naslovljenu „Ulaganje u djecu: prekidanje kruga prikraćenosti” (29), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Komisije od 20. veljače 2013. naslovljenu „Ulaganje u djecu: prekidanje kruga prikraćenosti” (29),

| — | uzimajući u obzir Indeks rodne ravnopravnosti Europskog instituta za rodnu ravnopravnost (EIGE) za 2015., izvješće „Peking + 20: četvrti pregled provedbe Pekinške platforme za djelovanje u državama članicama EU-a” i druga izvješća EIGE-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Indeks rodne ravnopravnosti Europskog instituta za rodnu ravnopravnost (EIGE) za 2015., izvješće „Peking + 20: četvrti pregled provedbe Pekinške platforme za djelovanje u državama članicama EU-a” i druga izvješća EIGE-a,

| — | uzimajući u obzir studiju Europske mreže pravnih stručnjaka za rodnu ravnopravnost i nediskriminaciju naslovljeno „Komparativna analiza prava u području rodne ravnopravnosti u Europi 2015.” iz siječnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Europske mreže pravnih stručnjaka za rodnu ravnopravnost i nediskriminaciju naslovljeno „Komparativna analiza prava u području rodne ravnopravnosti u Europi 2015.” iz siječnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir dogovorene zaključke o ulozi muškaraca i dječaka u postizanju rodne ravnopravnosti donesene na 48. sjednici Komisije Ujedinjenih naroda za status žena u ožujku 2004. (30), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dogovorene zaključke o ulozi muškaraca i dječaka u postizanju rodne ravnopravnosti donesene na 48. sjednici Komisije Ujedinjenih naroda za status žena u ožujku 2004. (30),

| — | uzimajući u obzir dokument naslovljen „Promijeniti svijet: program održivog razvoja do 2030.” donesen na sastanku na vrhu Ujedinjenih naroda o održivom razvoju održanom 25. rujna 2015. te ciljeve za rodnu ravnopravnost, prava žena i osnaživanje žena uključene u taj dokument, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument naslovljen „Promijeniti svijet: program održivog razvoja do 2030.” donesen na sastanku na vrhu Ujedinjenih naroda o održivom razvoju održanom 25. rujna 2015. te ciljeve za rodnu ravnopravnost, prava žena i osnaživanje žena uključene u taj dokument,

| — | uzimajući u obzir statističko izvješće Komisije iz travnja 2014. naslovljeno „Samohrani roditelji i zapošljavanje u Europi” (31), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir statističko izvješće Komisije iz travnja 2014. naslovljeno „Samohrani roditelji i zapošljavanje u Europi” (31),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za prava žena i jednakost spolova (A8-0046/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za prava žena i jednakost spolova (A8-0046/2017),

| A. | budući da Indeks rodne ravnopravnosti EIGE-a za 2015. ukazuje na tek neznatno poboljšanje situacije: EU je još uvijek tek na pola puta k ostvarenju cilja rodne ravnopravnosti – opća ocjena od 2005. porasla je s 51,3 na 52,9 od 100; budući da je potreban brži napredak kani li EU ispuniti ciljeve strategije Europa 2020. |
| --- | --- |

A.

budući da Indeks rodne ravnopravnosti EIGE-a za 2015. ukazuje na tek neznatno poboljšanje situacije: EU je još uvijek tek na pola puta k ostvarenju cilja rodne ravnopravnosti – opća ocjena od 2005. porasla je s 51,3 na 52,9 od 100; budući da je potreban brži napredak kani li EU ispuniti ciljeve strategije Europa 2020.

| B. | budući da je posljednjih godina u nekim državama članicama EU-a znatno porastao broj građanskih i političkih pokreta nauštrb jednakih prava žena i muškaraca te da one čak dovode u pitanje potrebu za politikom rodne ravnopravnosti; budući da je cilj tih negativnih reakcija usmjerenih protiv rodne ravnopravnosti ojačati tradicionalne rodne uloge i preispitati postojeća i buduća postignuća u području rodne ravnopravnosti, prava žena i prava pripadnika zajednice LGBTI; |
| --- | --- |

B.

budući da je posljednjih godina u nekim državama članicama EU-a znatno porastao broj građanskih i političkih pokreta nauštrb jednakih prava žena i muškaraca te da one čak dovode u pitanje potrebu za politikom rodne ravnopravnosti; budući da je cilj tih negativnih reakcija usmjerenih protiv rodne ravnopravnosti ojačati tradicionalne rodne uloge i preispitati postojeća i buduća postignuća u području rodne ravnopravnosti, prava žena i prava pripadnika zajednice LGBTI;

| C. | budući da je jednakost žena i muškaraca temeljno pravo priznato u Ugovoru o Europskoj uniji i Povelji o temeljnim pravima; budući da je cilj Europske unije u ovom području također jamčenje jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema ženama i muškarcima te borba protiv svake diskriminacije na temelju spola; |
| --- | --- |

C.

budući da je jednakost žena i muškaraca temeljno pravo priznato u Ugovoru o Europskoj uniji i Povelji o temeljnim pravima; budući da je cilj Europske unije u ovom području također jamčenje jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema ženama i muškarcima te borba protiv svake diskriminacije na temelju spola;

| D. | budući da je 2015. stopa zaposlenosti žena iznosila 64,5 %, što je dosada najviši zabilježeni rezultat, ali je i dalje znatno ispod stope zaposlenosti muškaraca koja je iznosila 75,6 %; budući da je, nažalost, četiri puta veća vjerojatnost da na nepuno radno vrijeme počne i nastavi raditi žena nego muškarac, i to često neželjeno; budući da mnogi mladi ljudi žive u siromaštvu unatoč tome što rade, posebno u Grčkoj, Španjolskoj, Hrvatskoj, Italiji, Portugalu, Slovačkoj i na Cipru; |
| --- | --- |

D.

budući da je 2015. stopa zaposlenosti žena iznosila 64,5 %, što je dosada najviši zabilježeni rezultat, ali je i dalje znatno ispod stope zaposlenosti muškaraca koja je iznosila 75,6 %; budući da je, nažalost, četiri puta veća vjerojatnost da na nepuno radno vrijeme počne i nastavi raditi žena nego muškarac, i to često neželjeno; budući da mnogi mladi ljudi žive u siromaštvu unatoč tome što rade, posebno u Grčkoj, Španjolskoj, Hrvatskoj, Italiji, Portugalu, Slovačkoj i na Cipru;

| E. | budući da je stopa nezaposlenosti žena podcijenjena s obzirom na to da mnoge žene nisu registrirane kao nezaposlene, posebice žene koje žive u ruralnim ili izoliranim područjima, žene koje pomažu u obiteljskom poslu, kao i velik broj žena koje se posvećuju samo kućanskim poslovima i brizi o djeci; budući da ova situacija također stvara razliku u pogledu pristupa javnim uslugama (naknadama, mirovinama, rodiljnim dopustima, bolovanju, pristupu socijalnom osiguranju itd.); |
| --- | --- |

E.

budući da je stopa nezaposlenosti žena podcijenjena s obzirom na to da mnoge žene nisu registrirane kao nezaposlene, posebice žene koje žive u ruralnim ili izoliranim područjima, žene koje pomažu u obiteljskom poslu, kao i velik broj žena koje se posvećuju samo kućanskim poslovima i brizi o djeci; budući da ova situacija također stvara razliku u pogledu pristupa javnim uslugama (naknadama, mirovinama, rodiljnim dopustima, bolovanju, pristupu socijalnom osiguranju itd.);

| F. | budući da je u izvješću Eurofounda o razlici u zaposlenosti između muškaraca i žena procijenjeno da navedena razlika stoji EU oko 370 milijardi EUR godišnje, što je 2,8 % BDP-a EU-a (32); |
| --- | --- |

F.

budući da je u izvješću Eurofounda o razlici u zaposlenosti između muškaraca i žena procijenjeno da navedena razlika stoji EU oko 370 milijardi EUR godišnje, što je 2,8 % BDP-a EU-a (32);

| G. | budući da situacija u zemljama pogođenima gospodarskom krizom i rezovima u proračunu nerazmjerno utječe na žene, posebno na mlade i starije žene, samohrane majke i žene koje su žrtve višestruke diskriminacije te da ih je to dovelo do siromaštva i socijalne marginalizacije jer ih se sve više isključuje s tržišta rada; budući da rezovi u uslugama javne skrbi i zdravstva dovode do prijenosa odgovornosti za skrb s društva natrag na kućanstva, što uglavnom utječe na žene; |
| --- | --- |

G.

budući da situacija u zemljama pogođenima gospodarskom krizom i rezovima u proračunu nerazmjerno utječe na žene, posebno na mlade i starije žene, samohrane majke i žene koje su žrtve višestruke diskriminacije te da ih je to dovelo do siromaštva i socijalne marginalizacije jer ih se sve više isključuje s tržišta rada; budući da rezovi u uslugama javne skrbi i zdravstva dovode do prijenosa odgovornosti za skrb s društva natrag na kućanstva, što uglavnom utječe na žene;

| H. | budući da je feminizacija siromaštva i dalje prisutna u EU-u i da su vrlo visoke stope nezaposlenosti, siromaštva i socijalne isključenosti među ženama usko povezane s proračunskim rezovima za javne usluge kao što su zdravstvo, obrazovanje, socijalne službe i socijalna pomoć; budući da te politike dovode do veće nestabilnosti radnih mjesta, posebice zbog povećanja rada na nepuno radno vrijeme, i to nedobrovoljno, i privremenih ugovora; |
| --- | --- |

H.

budući da je feminizacija siromaštva i dalje prisutna u EU-u i da su vrlo visoke stope nezaposlenosti, siromaštva i socijalne isključenosti među ženama usko povezane s proračunskim rezovima za javne usluge kao što su zdravstvo, obrazovanje, socijalne službe i socijalna pomoć; budući da te politike dovode do veće nestabilnosti radnih mjesta, posebice zbog povećanja rada na nepuno radno vrijeme, i to nedobrovoljno, i privremenih ugovora;

| I. | budući da su 2015. tri četvrtine kućanskih poslova i zadaća roditeljske skrbi obavljale žene u radnom odnosu te da su one zbog toga pod teretom dvostruke odgovornosti; budući da žene općenito preuzimaju znatno veću odgovornost u pogledu roditeljske skrbi i kućanskih poslova; budući da tradicionalne uloge i stereotipi u vezi s muškarcima i ženama i dalje imaju jak utjecaj na raspodjelu kućanskih poslova, na radnom mjestu i u društvu u širem smislu; budući da se takvom tradicionalnom podjelom odgovornosti produžuje status quo i ograničavaju mogućnosti zapošljavanja i osobnog razvoja žena, zbog čega im se ostavlja malo vremena za socijalnu uključenost i uključenost u zajednicu ili ekonomsko sudjelovanje; budući da je jednak omjer u obavljanju neplaćenih poslova između žena i muškaraca, primjerice pružanje skrbi i preuzimanje odgovornosti u kućanstvu, preduvjet za dugoročnu ekonomsku neovisnost žena i rodnu ravnopravnost; |
| --- | --- |

I.

budući da su 2015. tri četvrtine kućanskih poslova i zadaća roditeljske skrbi obavljale žene u radnom odnosu te da su one zbog toga pod teretom dvostruke odgovornosti; budući da žene općenito preuzimaju znatno veću odgovornost u pogledu roditeljske skrbi i kućanskih poslova; budući da tradicionalne uloge i stereotipi u vezi s muškarcima i ženama i dalje imaju jak utjecaj na raspodjelu kućanskih poslova, na radnom mjestu i u društvu u širem smislu; budući da se takvom tradicionalnom podjelom odgovornosti produžuje status quo i ograničavaju mogućnosti zapošljavanja i osobnog razvoja žena, zbog čega im se ostavlja malo vremena za socijalnu uključenost i uključenost u zajednicu ili ekonomsko sudjelovanje; budući da je jednak omjer u obavljanju neplaćenih poslova između žena i muškaraca, primjerice pružanje skrbi i preuzimanje odgovornosti u kućanstvu, preduvjet za dugoročnu ekonomsku neovisnost žena i rodnu ravnopravnost;

| J. | budući da su neki dopusti povezani s obitelji i dalje često osnova za diskriminaciju i stigmatizaciju žena i muškaraca usprkos postojećem političkom okviru i zakonodavstvu na razini EU-a i nacionalnoj razini, i da to osobito utječe na žene kao glavne skrbnike koji se koriste dopustima povezanima s obitelji; |
| --- | --- |

J.

budući da su neki dopusti povezani s obitelji i dalje često osnova za diskriminaciju i stigmatizaciju žena i muškaraca usprkos postojećem političkom okviru i zakonodavstvu na razini EU-a i nacionalnoj razini, i da to osobito utječe na žene kao glavne skrbnike koji se koriste dopustima povezanima s obitelji;

| K. | budući da gotovo četvrtina država članica EU-a nema zakonske odredbe o očinskom dopustu i da je u nekima od država koje ih imaju očevima dozvoljen dopust od samo jednog, dva ili nekoliko dana; budući da u osam država članica za roditeljski dopust nije predviđena nikakva naknada te u prosjeku očevi vrlo malo koriste roditeljski dopust – samo 10 % očeva uzme najmanje jedan dan dopusta, dok 97 % majki koristi roditeljski dopust na koji pravo imaju oba roditelja; budući da je promicanje većeg korištenja roditeljskog i očinskog dopusta nužan preduvjet za ostvarivanje rodne ravnopravnosti; budući da je studija Eurofounda (33) ukazala na aspekte koji utječu na postotak u kojem očevi uzimaju roditeljski dopust, a to su: razina naknade, prilagodljivost sustava dopusta, dostupnost informacija, dostupnost i fleksibilnost usluga skrbi za djecu i strah da će zbog uzimanja dopusta biti isključeni s tržišta rada; |
| --- | --- |

K.

budući da gotovo četvrtina država članica EU-a nema zakonske odredbe o očinskom dopustu i da je u nekima od država koje ih imaju očevima dozvoljen dopust od samo jednog, dva ili nekoliko dana; budući da u osam država članica za roditeljski dopust nije predviđena nikakva naknada te u prosjeku očevi vrlo malo koriste roditeljski dopust – samo 10 % očeva uzme najmanje jedan dan dopusta, dok 97 % majki koristi roditeljski dopust na koji pravo imaju oba roditelja; budući da je promicanje većeg korištenja roditeljskog i očinskog dopusta nužan preduvjet za ostvarivanje rodne ravnopravnosti; budući da je studija Eurofounda (33) ukazala na aspekte koji utječu na postotak u kojem očevi uzimaju roditeljski dopust, a to su: razina naknade, prilagodljivost sustava dopusta, dostupnost informacija, dostupnost i fleksibilnost usluga skrbi za djecu i strah da će zbog uzimanja dopusta biti isključeni s tržišta rada;

| L. | budući da je dostupnost kvalitetnih ustanova za skrb i usluga skrbi o djeci, starijim i drugim nesamostalnim članovima obitelji po pristupačnim cijenama jedan od preduvjeta za aktivno uključivanje žena u tržište rada; budući da su ciljevi iz Barcelone odličan instrument za postizanje stvarne ravnopravnosti između muškaraca i žena te da sve države članice trebaju odlučno djelovati da bi ih čim prije ostvarile; budući da su, zbog nedostatka struktura i usluga za kvalitetno djetinjstvo koje bi bile cjenovno pristupačne, majke sve češće prisiljene odabrati između skraćenog radnog vremena ili potpunog odustajanja od svog posla kako bi se brinule za djecu, što stvara posljedice na obiteljske i mirovinske dohotke; |
| --- | --- |

L.

budući da je dostupnost kvalitetnih ustanova za skrb i usluga skrbi o djeci, starijim i drugim nesamostalnim članovima obitelji po pristupačnim cijenama jedan od preduvjeta za aktivno uključivanje žena u tržište rada; budući da su ciljevi iz Barcelone odličan instrument za postizanje stvarne ravnopravnosti između muškaraca i žena te da sve države članice trebaju odlučno djelovati da bi ih čim prije ostvarile; budući da su, zbog nedostatka struktura i usluga za kvalitetno djetinjstvo koje bi bile cjenovno pristupačne, majke sve češće prisiljene odabrati između skraćenog radnog vremena ili potpunog odustajanja od svog posla kako bi se brinule za djecu, što stvara posljedice na obiteljske i mirovinske dohotke;

| M. | budući da su pristup osposobljavanju i temeljno ljudsko pravo na obrazovanje djevojčica i žena važne europske vrijednosti i ključni element osnaživanja djevojčica i žena na društvenoj, kulturnoj i profesionalnoj razini te cjelovitog uživanja u svim drugim društvenim, ekonomskim, kulturnim i političkim pravima te posljedično sprječavanja nasilja nad ženama i djevojčicama; budući da je univerzalno, obvezno i besplatno obrazovanje glavni uvjet za jamčenje jednakih mogućnosti za sve te da bi trebalo biti dostupno svoj djeci, bez diskriminacije i neovisno o njihovom statusu boravka; budući da borba protiv rodne neravnopravnosti počinje u predškolskoj dobi i zahtijeva stalni pedagoški nadzor školskog programa, razvojnih ciljeva i obrazovnih rezultata; |
| --- | --- |

M.

budući da su pristup osposobljavanju i temeljno ljudsko pravo na obrazovanje djevojčica i žena važne europske vrijednosti i ključni element osnaživanja djevojčica i žena na društvenoj, kulturnoj i profesionalnoj razini te cjelovitog uživanja u svim drugim društvenim, ekonomskim, kulturnim i političkim pravima te posljedično sprječavanja nasilja nad ženama i djevojčicama; budući da je univerzalno, obvezno i besplatno obrazovanje glavni uvjet za jamčenje jednakih mogućnosti za sve te da bi trebalo biti dostupno svoj djeci, bez diskriminacije i neovisno o njihovom statusu boravka; budući da borba protiv rodne neravnopravnosti počinje u predškolskoj dobi i zahtijeva stalni pedagoški nadzor školskog programa, razvojnih ciljeva i obrazovnih rezultata;

| N. | budući da je rodna ravnopravnost odgovornost svih pojedinaca u društvu i zahtijeva aktivan doprinos žena i muškaraca; budući da bi se vlasti trebale posvetiti razvoju obrazovnih kampanja usmjerenih na muškarce i mlađe generacije kako bi muškarci i dječaci bili jednako uključeni partneri, postupno sprječavajući i uklanjajući sve oblike rodno uvjetovanog nasilja te promičući ili osnažujući žene; |
| --- | --- |

N.

budući da je rodna ravnopravnost odgovornost svih pojedinaca u društvu i zahtijeva aktivan doprinos žena i muškaraca; budući da bi se vlasti trebale posvetiti razvoju obrazovnih kampanja usmjerenih na muškarce i mlađe generacije kako bi muškarci i dječaci bili jednako uključeni partneri, postupno sprječavajući i uklanjajući sve oblike rodno uvjetovanog nasilja te promičući ili osnažujući žene;

| O. | budući da, unatoč činjenici da žene u prosjeku dostignu veći stupanj obrazovanja od muškaraca, prosječna razlika u plaćama muškaraca i žena u EU-u 2014. iznosi 16,1 %, iako postoje značajne razlike među državama članicama; |
| --- | --- |

O.

budući da, unatoč činjenici da žene u prosjeku dostignu veći stupanj obrazovanja od muškaraca, prosječna razlika u plaćama muškaraca i žena u EU-u 2014. iznosi 16,1 %, iako postoje značajne razlike među državama članicama;

| P. | budući da je horizontalna i vertikalna rodna segregacija u zapošljavanju još uvijek rasprostranjena pojava koju, među ostalim, prouzrokuju činjenica da se poslovi koji se smatraju „ženskima” smatraju manje važnima od „muških”, trajna prisutnost staklenog stropa koji sprečava žene da dođu do najviših i najbolje plaćenih položaja i prevelika zastupljenost žena u poslovima na nepuno radno vrijeme, koji su manje plaćeni od poslova na puno radno vrijeme; budući da, iako su žene jednake muškarcima ili ih čak nadmašuju u pogledu razina obrazovanja, učinak rodnih stereotipa na odluke o obrazovanju i osposobljavanju koje donose učenici u školi može utjecati na izbore tijekom njihovih života te posljedično ima snažne implikacije za tržište rada; budući da stereotipi koje društvo naširoko prenosi u pogledu neusklađenosti majčinstva i profesionalnog rada na puno radno vrijeme mogu dovesti žene u nepovoljan položaj, a mlade žene mogu odvratiti od nastavka visokog obrazovanja ili ulaganja u karijeru; |
| --- | --- |

P.

budući da je horizontalna i vertikalna rodna segregacija u zapošljavanju još uvijek rasprostranjena pojava koju, među ostalim, prouzrokuju činjenica da se poslovi koji se smatraju „ženskima” smatraju manje važnima od „muških”, trajna prisutnost staklenog stropa koji sprečava žene da dođu do najviših i najbolje plaćenih položaja i prevelika zastupljenost žena u poslovima na nepuno radno vrijeme, koji su manje plaćeni od poslova na puno radno vrijeme; budući da, iako su žene jednake muškarcima ili ih čak nadmašuju u pogledu razina obrazovanja, učinak rodnih stereotipa na odluke o obrazovanju i osposobljavanju koje donose učenici u školi može utjecati na izbore tijekom njihovih života te posljedično ima snažne implikacije za tržište rada; budući da stereotipi koje društvo naširoko prenosi u pogledu neusklađenosti majčinstva i profesionalnog rada na puno radno vrijeme mogu dovesti žene u nepovoljan položaj, a mlade žene mogu odvratiti od nastavka visokog obrazovanja ili ulaganja u karijeru;

| Q. | budući da složeni pokazatelj plaćenog i neplaćenog radnog vremena iz istraživanja Eurofounda o radnim uvjetima pokazuje da je, općenito, radno vrijeme žena dulje kada se izračunaju plaćeni i neplaćeni radni sati (34); |
| --- | --- |

Q.

budući da složeni pokazatelj plaćenog i neplaćenog radnog vremena iz istraživanja Eurofounda o radnim uvjetima pokazuje da je, općenito, radno vrijeme žena dulje kada se izračunaju plaćeni i neplaćeni radni sati (34);

| R. | budući da je u sektorima koji se odnose, ali nisu ograničeni na robu, usluge ili poljoprivredu prisutan nejednak pristup između žena i muškaraca gospodarskim i financijskim sredstvima, kao što su imovina, kapital, proizvodni resursi i krediti; |
| --- | --- |

R.

budući da je u sektorima koji se odnose, ali nisu ograničeni na robu, usluge ili poljoprivredu prisutan nejednak pristup između žena i muškaraca gospodarskim i financijskim sredstvima, kao što su imovina, kapital, proizvodni resursi i krediti;

| S. | budući da je u EU i dalje prisutna razlika u mirovinama koja iznosi čak 40,2 % 2014. godine; budući da je ona rezultat nepovoljne situacije žena kroz vrijeme, kao što je nedostatak pristupa brojnim financijskim sredstvima poput sustava naknada i mirovinskog sustava, koji su dostupni zaposlenima na puno radno vrijeme, i za koje mnoge žene ne ispunjavaju uvjete s obzirom na to da su često zaposlene na nepuno radno vrijeme ili rade povremeno zbog obveza povezanih sa skrbi; |
| --- | --- |

S.

budući da je u EU i dalje prisutna razlika u mirovinama koja iznosi čak 40,2 % 2014. godine; budući da je ona rezultat nepovoljne situacije žena kroz vrijeme, kao što je nedostatak pristupa brojnim financijskim sredstvima poput sustava naknada i mirovinskog sustava, koji su dostupni zaposlenima na puno radno vrijeme, i za koje mnoge žene ne ispunjavaju uvjete s obzirom na to da su često zaposlene na nepuno radno vrijeme ili rade povremeno zbog obveza povezanih sa skrbi;

| T. | budući da neke države članice u EU-u još uvijek ne primjenjuju individualizirani porezni sustav i sustav socijalne zaštite; budući da ta situacija žene može učiniti ovisnima o njihovima supružnicima jer u nekim slučajevima imaju samo izvedena prava na temelju odnosa s muškarcima; |
| --- | --- |

T.

budući da neke države članice u EU-u još uvijek ne primjenjuju individualizirani porezni sustav i sustav socijalne zaštite; budući da ta situacija žene može učiniti ovisnima o njihovima supružnicima jer u nekim slučajevima imaju samo izvedena prava na temelju odnosa s muškarcima;

| U. | budući da se u prošlom desetljeću udio žena u nacionalnim/saveznim parlamentima povećao samo za otprilike 6 % te da je 2015. dosegao tek 29 %; |
| --- | --- |

U.

budući da se u prošlom desetljeću udio žena u nacionalnim/saveznim parlamentima povećao samo za otprilike 6 % te da je 2015. dosegao tek 29 %;

| V. | budući da je 2015. udio žena među predsjednicima i izvršnim direktorima najvećih poduzeća koja kotiraju na burzi iznosio samo 6,5 % odnosno 4,3 %; |
| --- | --- |

V.

budući da je 2015. udio žena među predsjednicima i izvršnim direktorima najvećih poduzeća koja kotiraju na burzi iznosio samo 6,5 % odnosno 4,3 %;

| W. | budući da, unatoč tome što je EU predan uspostavi rodne ravnopravnosti u donošenju odluka, upravnim odborima agencija EU-a ozbiljno nedostaje rodne ravnoteže te odražavaju postojane obrasce rodne segregacije, pri čemu u prosjeku 71 % članova upravnih odbora čine muškarci, a žene su na čelu samo jednog od tri upravna odbora, a od 42 izvršna direktora u agencijama EU-a samo njih 6 su žene; |
| --- | --- |

W.

budući da, unatoč tome što je EU predan uspostavi rodne ravnopravnosti u donošenju odluka, upravnim odborima agencija EU-a ozbiljno nedostaje rodne ravnoteže te odražavaju postojane obrasce rodne segregacije, pri čemu u prosjeku 71 % članova upravnih odbora čine muškarci, a žene su na čelu samo jednog od tri upravna odbora, a od 42 izvršna direktora u agencijama EU-a samo njih 6 su žene;

| X. | budući da je u slučaju više od polovice ubojstava žena počinitelj ubojstva partner, srodnik ili član obitelji žrtve (35); budući da je u EU-u 33 % žena iskusilo fizičko i/ili seksualno nasilje, dok je 55 % žena bilo seksualno uznemiravano, a njih 32 % na radnom mjestu; budući da su žene posebno ranjive u pogledu seksualnog nasilja, tjelesnog i internetskog nasilja, kibernetičkog zlostavljanja i uhođenja; |
| --- | --- |

X.

budući da je u slučaju više od polovice ubojstava žena počinitelj ubojstva partner, srodnik ili član obitelji žrtve (35); budući da je u EU-u 33 % žena iskusilo fizičko i/ili seksualno nasilje, dok je 55 % žena bilo seksualno uznemiravano, a njih 32 % na radnom mjestu; budući da su žene posebno ranjive u pogledu seksualnog nasilja, tjelesnog i internetskog nasilja, kibernetičkog zlostavljanja i uhođenja;

| Y. | budući da je nasilje nad ženama jedan od najraširenijih oblika kršenja ljudskih prava na svijetu koji utječe na sve razine društva, neovisno o dobi, razini obrazovanja, prihodima, društvenom položaju i zemlji podrijetla ili prebivališta te da predstavlja glavnu prepreku ravnopravnosti žena i muškaraca; budući da pojava ubojstva žena nije u padu u državama članicama; |
| --- | --- |

Y.

budući da je nasilje nad ženama jedan od najraširenijih oblika kršenja ljudskih prava na svijetu koji utječe na sve razine društva, neovisno o dobi, razini obrazovanja, prihodima, društvenom položaju i zemlji podrijetla ili prebivališta te da predstavlja glavnu prepreku ravnopravnosti žena i muškaraca; budući da pojava ubojstva žena nije u padu u državama članicama;

| Z. | budući da su ankete o stavu prema nasilju nad ženama provedene među stanovništvom otkrile rasprostranjenu i zabrinjavajuću tendenciju okrivljavanja žrtve, što bi mogao biti jedan od učinaka patrijarhata; budući da javna tijela i druge institucije često ne izriču snažnu osudu takvog ponašanja; |
| --- | --- |

Z.

budući da su ankete o stavu prema nasilju nad ženama provedene među stanovništvom otkrile rasprostranjenu i zabrinjavajuću tendenciju okrivljavanja žrtve, što bi mogao biti jedan od učinaka patrijarhata; budući da javna tijela i druge institucije često ne izriču snažnu osudu takvog ponašanja;

| AA. | budući da su digitalni načini komunikacije pridonijeli učestalosti govora mržnje i prijetnji upućenih ženama, pri čemu je od svoje adolescencije 18 % žena u Europi pretrpjelo neke oblike zlostavljanja na internetu, a devet milijuna osoba u Europi žrtve su internetskog nasilja; budući da postoji nedostatak reakcije pravosudnog sustava na internetsko nasilje nad ženama; budući da se zlostavljači i mrzitelji rijetko prijavljuju, istražuju, kazneno progone i kažnjavaju; |
| --- | --- |

AA.

budući da su digitalni načini komunikacije pridonijeli učestalosti govora mržnje i prijetnji upućenih ženama, pri čemu je od svoje adolescencije 18 % žena u Europi pretrpjelo neke oblike zlostavljanja na internetu, a devet milijuna osoba u Europi žrtve su internetskog nasilja; budući da postoji nedostatak reakcije pravosudnog sustava na internetsko nasilje nad ženama; budući da se zlostavljači i mrzitelji rijetko prijavljuju, istražuju, kazneno progone i kažnjavaju;

| AB. | budući da je u posljednjih 5 godina 23 % lezbijki i 35 % transrodnih osoba barem jednom bilo tjelesno/seksualno napadnuto ili suočeno s prijetnjama nasiljem kod kuće ili drugdje (na ulici, u javnom prijevozu, na radnom mjestu itd.); |
| --- | --- |

AB.

budući da je u posljednjih 5 godina 23 % lezbijki i 35 % transrodnih osoba barem jednom bilo tjelesno/seksualno napadnuto ili suočeno s prijetnjama nasiljem kod kuće ili drugdje (na ulici, u javnom prijevozu, na radnom mjestu itd.);

| AC. | budući da su, prema anketi EU-a o zajednici LGBT, lezbijke, biseksualne i transrodne žene izložene ogromnom riziku od diskriminacije zbog seksualne orijentacije ili rodnog identiteta; budući da rodnu diskriminaciju često prati diskriminacija na osnovi rase, etničke pripadnosti, vjere, invaliditeta, zdravlja, rodnog identiteta, seksualne orijentacije i/ili socijalno-ekonomskih uvjeta; |
| --- | --- |

AC.

budući da su, prema anketi EU-a o zajednici LGBT, lezbijke, biseksualne i transrodne žene izložene ogromnom riziku od diskriminacije zbog seksualne orijentacije ili rodnog identiteta; budući da rodnu diskriminaciju često prati diskriminacija na osnovi rase, etničke pripadnosti, vjere, invaliditeta, zdravlja, rodnog identiteta, seksualne orijentacije i/ili socijalno-ekonomskih uvjeta;

| AD. | budući da se pogoršavaju uvjeti života pojedinih skupina žena koje se često suočavaju s nizom teškoća i rizika te s višestrukom diskriminacijom; |
| --- | --- |

AD.

budući da se pogoršavaju uvjeti života pojedinih skupina žena koje se često suočavaju s nizom teškoća i rizika te s višestrukom diskriminacijom;

| AE. | budući da je EU 2015. doživio nezabilježeni porast broja izbjeglica i tražitelja azila na svojem teritoriju; budući da su prema podacima UNHCR-a više od polovice tih izbjeglica i tražitelja azila žene i djeca i budući da su prijavljeni slučajevi nasilja i zlostavljanja žena i djece, među ostalim i seksualnog nasilja, tijekom cijelog njihovog putovanja, ali i u prenapučenim prihvatnim centrima u EU-u; |
| --- | --- |

AE.

budući da je EU 2015. doživio nezabilježeni porast broja izbjeglica i tražitelja azila na svojem teritoriju; budući da su prema podacima UNHCR-a više od polovice tih izbjeglica i tražitelja azila žene i djeca i budući da su prijavljeni slučajevi nasilja i zlostavljanja žena i djece, među ostalim i seksualnog nasilja, tijekom cijelog njihovog putovanja, ali i u prenapučenim prihvatnim centrima u EU-u;

| AF. | budući da žene i djevojčice čine 80 % zabilježenih žrtava trgovanja ljudima (36); budući da je i dalje vrlo teško identificirati žrtve, da je potrebno žrtvama pružiti veću potporu i zaštitu i da se pri suzbijanju trgovanja ljudima moraju imati na umu rodna pitanja; |
| --- | --- |

AF.

budući da žene i djevojčice čine 80 % zabilježenih žrtava trgovanja ljudima (36); budući da je i dalje vrlo teško identificirati žrtve, da je potrebno žrtvama pružiti veću potporu i zaštitu i da se pri suzbijanju trgovanja ljudima moraju imati na umu rodna pitanja;

| AG. | budući da je jedan od glavnih ciljeva trgovine ljudima seksualno iskorištavanje i da su uključene žene prisiljene na život u zatočeništvu i zlostavljanja, povezana sa svakodnevnim fizičkim i psihičkim nasiljem; |
| --- | --- |

AG.

budući da je jedan od glavnih ciljeva trgovine ljudima seksualno iskorištavanje i da su uključene žene prisiljene na život u zatočeništvu i zlostavljanja, povezana sa svakodnevnim fizičkim i psihičkim nasiljem;

| AH. | budući da su spolno i reproduktivno zdravlje i prava temeljna ljudska prava i ključan element rodne ravnopravnosti i samoodređenja i da bi ih se trebalo uključiti u strategiju EU-a za zdravlje; |
| --- | --- |

AH.

budući da su spolno i reproduktivno zdravlje i prava temeljna ljudska prava i ključan element rodne ravnopravnosti i samoodređenja i da bi ih se trebalo uključiti u strategiju EU-a za zdravlje;

| AI. | budući da se žensko zdravlje nikada ne bi smjelo riskirati zbog prigovora savjesti ili osobnih uvjerenja; |
| --- | --- |

AI.

budući da se žensko zdravlje nikada ne bi smjelo riskirati zbog prigovora savjesti ili osobnih uvjerenja;

| AJ. | budući da kod primjene zakonodavstva EU-a o rodnoj ravnopravnosti u državama članicama postoje specifični problemi povezani s prenošenjem i primjenom predmetnih direktiva, primjerice materijalni nedostaci u zakonodavstvu i činjenica da nacionalni sudovi nedosljedno primjenjuju zakonodavstvo, ali i, što je također važno, opća neupućenost u načela ravnopravnosti te u zakonodavstvo o ravnopravnosti (37); |
| --- | --- |

AJ.

budući da kod primjene zakonodavstva EU-a o rodnoj ravnopravnosti u državama članicama postoje specifični problemi povezani s prenošenjem i primjenom predmetnih direktiva, primjerice materijalni nedostaci u zakonodavstvu i činjenica da nacionalni sudovi nedosljedno primjenjuju zakonodavstvo, ali i, što je također važno, opća neupućenost u načela ravnopravnosti te u zakonodavstvo o ravnopravnosti (37);

| AK. | budući da se posebice direktive EU-a o rodnoj ravnopravnosti ne provode ispravno u brojnim državama članicama koje ne štite transrodne osobe od diskriminacije kada je riječ o pristupu zapošljavanju, robi i uslugama; |
| --- | --- |

AK.

budući da se posebice direktive EU-a o rodnoj ravnopravnosti ne provode ispravno u brojnim državama članicama koje ne štite transrodne osobe od diskriminacije kada je riječ o pristupu zapošljavanju, robi i uslugama;

| AL. | budući da se institucionalni mehanizmi za rodnu ravnopravnost u nacionalnim vladajućim strukturama često marginaliziraju, dijele u različita područja politike, koče kompleksnim i proširenim mandatima, nedostatkom adekvatnog osoblja, obuke, podataka i resursa te da ne dobivaju dovoljnu potporu od političkog vodstva (38); |
| --- | --- |

AL.

budući da se institucionalni mehanizmi za rodnu ravnopravnost u nacionalnim vladajućim strukturama često marginaliziraju, dijele u različita područja politike, koče kompleksnim i proširenim mandatima, nedostatkom adekvatnog osoblja, obuke, podataka i resursa te da ne dobivaju dovoljnu potporu od političkog vodstva (38);

| AM. | budući da zbog trajnog nedostatka sveobuhvatnih i pouzdanih podataka iskazanih prema rodu dolazi do nejasnoća i do iskrivljene slike o stanju u pogledu rodne ravnopravnosti, posebno kad je riječ o nasilju nad ženama i rodno uvjetovanom nasilju; budući da bi se prikupljanjem takvih podataka situacija razjasnila, ali i skrenula pozornost na goruće probleme; |
| --- | --- |

AM.

budući da zbog trajnog nedostatka sveobuhvatnih i pouzdanih podataka iskazanih prema rodu dolazi do nejasnoća i do iskrivljene slike o stanju u pogledu rodne ravnopravnosti, posebno kad je riječ o nasilju nad ženama i rodno uvjetovanom nasilju; budući da bi se prikupljanjem takvih podataka situacija razjasnila, ali i skrenula pozornost na goruće probleme;

| AN. | budući da socijalni partneri imaju ključnu ulogu u postizanju ciljeva ravnopravnosti zbog svoje važnosti u oblikovanju tržišta rada i socijalnih uvjeta preko svoje uključenosti u donošenje politika i pregovaranje o kolektivnim ugovorima na različitim razinama, iako je jasno da posebna uloga koju imaju u različitim zemljama i sustavima industrijskih odnosa snažno ovisi o nacionalnim tradicijama i organizacijskoj snazi (39); |
| --- | --- |

AN.

budući da socijalni partneri imaju ključnu ulogu u postizanju ciljeva ravnopravnosti zbog svoje važnosti u oblikovanju tržišta rada i socijalnih uvjeta preko svoje uključenosti u donošenje politika i pregovaranje o kolektivnim ugovorima na različitim razinama, iako je jasno da posebna uloga koju imaju u različitim zemljama i sustavima industrijskih odnosa snažno ovisi o nacionalnim tradicijama i organizacijskoj snazi (39);

| AO. | budući da bi prema istraživanju Eurobarometra 2016. 55 % Europljana željelo da se EU više angažira u području jednakog postupanja prema muškarcima i ženama; budući da je obveza Komisije u pogledu postizanja rodne ravnopravnosti u skladu s Ugovorom neovisna u odnosu na ispitivanja; |
| --- | --- |

AO.

budući da bi prema istraživanju Eurobarometra 2016. 55 % Europljana željelo da se EU više angažira u području jednakog postupanja prema muškarcima i ženama; budući da je obveza Komisije u pogledu postizanja rodne ravnopravnosti u skladu s Ugovorom neovisna u odnosu na ispitivanja;

| 1. | duboko je zabrinut jer je EU prema Indeksu rodne ravnopravnosti EIGE-a za 2015. tek na pola puta k ostvarenju cilja rodne ravnopravnosti; izražava snažno žaljenje zbog toga što stanje i profiliranost problema rodne ravnopravnosti i borba protiv rodne diskriminacije ukazuju da se tom pitanju pridaje manje važnosti nego ranije jer se ono kao politički cilj marginalizira i dovodi u pitanje kao područje politike, osobito s obzirom na činjenicu da se diljem Europe osporavaju prava žena i LGTBI osoba te prava na seksualno i reproduktivno zdravlje i smatra da je potrebno razmotriti razloge ovoga trenda te revidirati trenutačne strategije, alate i pristupe koji se promiču u području rodne ravnopravnosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe da Ugovor o Europskoj uniji obvezuje Uniju da suzbija društvenu isključenost i diskriminaciju, a Ugovor o funkcioniranju Europske unije kao cilj Unije određuje uklanjanje neravnopravnosti između muškaraca i žena i promicanje njihove ravnopravnosti; naglašava da načelo rodne ravnopravnosti ne predstavlja prepreku zadržavanju ili donošenju mjera koje pružaju konkretne prednosti za manje zastupljen spol, kao što je sadržano u članku 23. Povelje o temeljnim pravima; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisiju da rodnu ravnopravnost uključi u sve proračune i procese donošenja svih politika i u provedbu programa i mjera Zajednice te da pri utvrđivanju svih novih politika provede procjenu rodnog učinka kako bi se zajamčio dosljedniji odgovor politike EU-a na probleme rodne ravnopravnosti, koji bi bio utemeljen na podacima; poziva države članice da poduzmu odgovarajuće mjere na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisiju da provede detaljniju procjenu utjecaja rezova u javnoj potrošnji koja se negativno odražava na prava žena i rodnu ravnopravnost u državama članicama te da donese mjere za rješavanje tog problema; |
| --- | --- |

4.

| 5. | žali zbog toga što u strategiju Europa 2020. nije uključena rodno osviještena politika i poziva da se u nju uključi sveobuhvatna i jača rodna perspektiva koja obuhvaća strukturne uzroke siromaštva žena, ponajprije u postupak donošenja preporuka po državama članicama, kao i na uključivanje posebnih političkih smjernica za smanjivanje rodne neravnopravnosti u Godišnji pregled rasta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | primjećuje intersekcionalnost između rodne diskriminacije i diskriminacije na drugim osnovama te nerazmjeran utjecaj višestruke diskriminacije na žene; tvrdi da se hitno mora riješiti problem siromaštva žena, posebno starijih žena i samohranih majki, žena koje trpe rodno uvjetovano nasilje, žena s invaliditetom, migrantica, tražiteljica azila i izbjeglica i žena manjinskog podrijetla; potiče države članice da rade s regionalnim i lokalnim vlastima, tijelima za kazneni progon, nacionalnim tijelima za jednakost i organizacijama civilnog društva radi povećanja praćenja intersekcionalnosti između roda i diskriminacije na različitim osnovama i da provedu učinkovitije strategije uključivanja tako da djelotvornije upotrebljavaju sredstva namijenjena za provedbu socijalnih politika, osobito sredstva iz Europskog socijalnog fonda i strukturnih fondova; |
| --- | --- |

6.

| 7. | podržava poziv Vijeća da se novom inicijativom Komisije utvrdi strategija za rodnu ravnopravnost, uključujući ravnopravnost transrodnih i interseksualnih osoba, za razdoblje od 2016. do 2020. i da se poboljša status strateškog angažmana Komisije za rodnu ravnopravnost, koji bi trebao biti usko povezan sa strategijom Europa 2020. i u okviru kojeg bi se trebalo voditi računa o Programu Ujedinjenih narod za održivi razvoj do 2030.; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisiju i države članice da snažnijim političkim djelovanjem i većim ulaganjima podupru zapošljavanje žena na kvalitetnim radnim mjestima u svim sektorima te da poduzmu korake za borbu protiv nesigurnih oblika rada; |
| --- | --- |

8.

| 9. | potiče države članice da promiču odredbe, mjere i radnje kojima bi pomogle i savjetovale žene koje se odluče postati poduzetnice; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisiju da spoji rodnu perspektivu i makroekonomsku politiku te da uvede inovativne mjere radi poboljšanja jednakih mogućnosti rada i obveza njege među rodovima; |
| --- | --- |

10.

| 11. | primjećuje da bi se ravnopravnim sudjelovanjem žena na tržištu rada te boljim i pravednijim plaćama za žene ne samo povećala ekonomska neovisnost žena, već bi se i znatno povećao gospodarski potencijal EU-a, osiguravajući pritom njegov pravedan i uključiv karakter; podsjeća da će, prema predviđanjima OECD-a, savršena usklađenost stopa sudjelovanja na tržištu rada dovesti do povećanja od 12,4 % BDP-a po stanovniku do 2030.; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisiju i države članice da nadziru i poduzimaju mjere protiv kršenja prava radnika, posebno radnica, koje sve više rade poslove po niskoj cijeni i postaju žrtve diskriminacije, kao i da donesu politike i poduzmu mjere za utvrđivanje, zaštitu, informiranje i rješavanje problema zlostavljanja na radnom mjestu, uključujući zlostavljanje trudnih radnica ili bilo koji nepovoljan položaj nakon povratka s rodiljnog dopusta ili pri podnošenju zahtjeva za radna mjesta; poziva Komisiju i države članice da dostave raščlanjene podatke o razlikama u plaći i mirovini s obzirom na rod i roditeljski ili majčinski status; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ističe da je obrazovanje važno sredstvo za omogućavanje cjelovitog sudjelovanja žena u društvenom i gospodarskom razvoju; naglašava da su cjeloživotne mjere učenja ključne za stjecanje vještina u žena koje im mogu omogućiti da se vrate u radni odnos ili da poboljšaju svoje zaposlenje, prihod i uvjete rada; poziva Komisiju da promiče inicijative za potporu u provedbi stručnih programa obrazovanja za žene, potičući ih da stječu više obrazovanje u područjima znanosti, tehnologije i informacijskih tehnologija, razvijajući programe osposobljavanja o rodnoj ravnopravnosti za obrazovne stručnjake i sprječavajući da se stereotipi prenose u okviru nastavnog programa i pedagoškog materijala; poziva sveučilišta i istraživačke institucije da donesu politike rodne ravnopravnosti u skladu sa smjernicama EIGE-a, u suradnji s Komisijom („alat GEAR – rodna ravnopravnost u akademskoj i istraživačkoj zajednici”); |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva države članice da probleme iz područja rodne ravnopravnosti, seksizam i rodne stereotipe u svojim obrazovnim sustavima rješavaju na svim razinama te da osiguraju da ciljevi njihovih obrazovnih sustava obuhvaćaju obrazovanje u pogledu temeljnih prava i sloboda te uz jednaka prava i prilike za žene i muškarce i da njihova načela kvalitete obuhvaćaju ukidanje prepreka istinskoj jednakosti između žena i muškaraca te promicanje potpune ravnopravnosti među njima; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisiju da u uskoj suradnji s državama članicama predloži ambiciozan i sveobuhvatan paket zakonodavnih i nezakonodavnih mjera za postizanje ravnoteže između poslovnog i privatnog života kao dio programa rada Komisije za 2017., uzimajući u obzir najavljen europski stup socijalnih prava i uključujući reviziju postojeće Direktive o rodiljnom dopustu 92/85/EEZ i Direktive o roditeljskom dopustu 2010/18/EU, kao i direktiva o očinskom dopustu i dopustu za njegovatelje, potičući tako i muškarce i žene iz svih kategorija radnika da jednako koriste mogućnosti dopusta; |
| --- | --- |

15.

| 16. | s uvažavanjem primjećuje da su u razdoblju između 2014. i 2015. godine brojne države članice promijenile svoju politiku i/ili zakonodavstvo o roditeljskom dopustu uvođenjem neprenosivosti prava na korištenje dopusta, obavezne prirode dopusta za očeve, duljeg dopusta za očeve i/ili bonusa za podjelu ili ravnomjernu podjelu dopusta među roditeljima, čime se jačaju njihova roditeljska prava, osigurava veći stupanja ravnopravnosti između žena i muškaraca te ravnomjernija raspodjela obveza njegovanja i kućanskih poslova te promiče mogućnosti žena za puno sudjelovanje na tržištu rada; zahtijeva od Komisije i država članica da usvoje mjere poticanja muškaraca na pravedniju podjelu kućanskih poslova i brige za djecu i druge uzdržavane članove obitelji; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Eurofound da dodatno razvije svoje djelovanje u području praćenja kvalitete zapošljavanja i radnog života putem svojeg Europskog istraživanja o radnim uvjetima, koje se temelji na njegovu načelu kvalitete radnih mjesta i obuhvaća zaradu, izglede, kvalitetu radnog vremena, upotrebu vještina i prosudbe, društveno okruženje, fizički rizik, intenzitet rada; poziva Eurofound da razvije svoje istraživanje o tim politikama, sporazumima socijalnih partnera i praksama tvrtki kojima se podržava bolja ravnoteža između poslovnog i privatnog života, kao i da započne istraživanje o tome kako kućanstva u kojima su dva člana zaposlena upravljaju svojim radnim vremenom te kako im se najbolje može pružiti podrška; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva države članice koje to još nisu učinile da započnu s individualizacijom prava u pogledu politike socijalne jednakosti, posebno kad je riječ o poreznim sustavima, kako bi se eliminirali financijski razlozi da se bračni drug koji manje zarađuje povuče s tržišta rada ili da radi na nepuno radno vrijeme; |
| --- | --- |

18.

| 19. | čestita državama članicama koje su ispunile oba cilja iz Barcelone; potiče Portugal, Nizozemsku, Luksemburg, Finsku, Italiju, Maltu i Estoniju da ostvare i drugi cilj te poziva Poljsku, Hrvatsku i Rumunjsku, koje su još daleko od ostvarivanja oba cilja, da ulože veće napore u pružanje službene skrbi za djecu kako bi pridonijele boljoj usklađenosti između privatnog života i rada zaposlenih osoba; ističe da trenutni zaključci snažno ukazuju na činjenicu da će se ulaganjem u skrb za djecu i starije poboljšati sudjelovanje žena u radu na puno radno vrijeme, čime će im se omogućiti veća lokalna i socijalna uključenost; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ponovno poziva Komisiju i države članice da usmjere napore prema uspostavljanju Jamstva za djecu, koje bi svakom europskom djetetu u opasnosti od siromaštva zajamčilo pristup besplatnoj zdravstvenoj skrbi, besplatnom obrazovanju, besplatnoj skrbi za djecu, dostojanstvenom smještaju i odgovarajućoj prehrani; naglašava da takva politika mora biti usmjerena na situaciju u kojoj se nalaze žene i djevojčice, posebno u ugroženim i marginaliziranim zajednicama; napominje da inicijativa Jamstvo za mlade mora uključivati rodnu dimenziju; |
| --- | --- |

20.

| 21. | Žali zbog činjenice da još uvijek postoji razlika u plaćama i mirovinama muškaraca i žena i potiče Komisiju, države članice i socijalne partnere da hitno poduzmu mjere za ukidanje te razlike; |
| --- | --- |

21.

| 22. | primjećuje da je prvi korak u borbi protiv razlike u plaćama muškaraca i žena postizanje transparentnosti o razinama plaća i sa zadovoljstvom primjećuje da su brojna poduzeća uvela praksu analiziranja i objavljivanja razlike u plaćama između njihovih zaposlenika i zaposlenica; poziva sve poslodavce i sindikate da uspostave i koriste operativne i specifične alate za procjenu radnih mjesta koji služe za određivanje jednake plaće za jednak rad i za određivanje poslova jednake vrijednosti; poziva države članice da nadalje redovno provode pregled plaća i nadnica, da objavljuju podatke i od poduzeća zatraže da uvedu unutarnje mehanizme za utvrđivanje razlike u plaćama; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pozdravlja činjenicu da Komisija razmatra „jednaku plaću za jednak rad ili rad jednake vrijednosti” kao jedno od ključnih područja djelovanja; u tom smislu poziva na preinaku Direktive iz 2006. o jednakom postupanju; |
| --- | --- |

23.

| 24. | osuđuje činjenicu da se u više od pola država članica razlika u mirovinama muškaraca i žena povećala; potiče Cipar, Njemačku i Nizozemsku da smanje tu razliku, koja sada iznosi gotovo 50 %; poziva Maltu, Španjolsku, Belgiju, Irsku, Grčku, Italiju i Austriju da ukinu razliku u pokrivenosti mirovinama jer između 11 % i 36 % žena u tim državama nema pristup mirovini; |
| --- | --- |

24.

| 25. | čestita vladi Švedske što je ostvarila ravnopravnost u pogledu zastupljenosti žena i muškaraca i Sloveniji i Francuskoj što su gotovo ostvarile tu razinu ravnopravnosti te potiče Mađarsku, Slovačku i Grčku, koje su oformile vlade bez ijedne žene (40), da zajamče dovoljnu zatupljenost žena na svim razinama donošenja političkih i gospodarskih odluka; poziva države članice da osiguraju rodnu jednakost na visokim funkcijama u vladi, javnim tijelima i institucijama, kao i na izbornim listama, kako bi zajamčili jednaku zastupljenost u općinama i parlamentima na regionalnoj i nacionalnoj razini, kao i u Europskom parlamentu; naglašava da su brojne studije pokazale da odgovarajuće zakonodavno djelovanje može uzrokovati brzu promjenu u rodnoj ravnoteži u politici; dijeli mišljenje Komisije koja ističe da je za učinkovitost kvota potrebno usvojiti propise o redoslijedu popisa kandidata i odgovarajuće sankcije u slučaju njihova nepridržavanja; |
| --- | --- |

25.

| 26. | podsjeća da očita podzastupljenost žena na političkim, izbornim ili funkcijama na razini Europske unije i njezinih država članica predstavlja demokratski manjak koji podriva legitimnost procesa donošenja odluka na nacionalnoj i na razini Europske unije; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva institucije EU-a da učine sve u svojoj moći kako bi zajamčile rodnu jednakost u Kolegiju povjerenika i na visokim položajima u svim institucijama, agencijama, institutima i tijelima EU-a; |
| --- | --- |

27.

| 28. | sa zabrinutošću primjećuje da je u odnosu na 2010. većina zemalja 2015. i dalje ostala ispod prosjeka EU-a u pogledu razine zastupljenosti žena u upravnim odborima velikih trgovačkih poduzeća uvrštenih na burzu; ipak, cijeni sveopću tendenciju k napretku u tom smislu, posebno u Francuskoj, Italiji, Ujedinjenoj Kraljevini, Belgiji i Danskoj; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ponavlja poziv Vijeću da brzo donese direktivu o rodnoj ravnopravnosti među savjetodavnim članovima uprava trgovačkih društava uvrštenih na burzu (Direktiva o ženama u upravnim odborima), što je važan prvi korak za jednaku zastupljenost u javnom i privatnom sektoru; primjećuje da je napredak najočitiji (od 11,9 % 2010. Do 22,7 % 2015.) u državama članicama u kojima je doneseno obvezujuće zakonodavstvo o kvotama za odbore (41); |
| --- | --- |

29.

| 30. | izražava žaljenje što je samo jedna država članica postigla jednakost u visokim položajima u institucijama visokog obrazovanja, iako pozdravlja činjenicu da se primjećuje napredak u zastupljenosti žena na tim mjestima; |
| --- | --- |

30.

| 31. | potiče države članice da spriječe i reagiraju na sve vrste nasilja nad ženama te rodno uvjetovanog nasilja i da uspostave daljnje strategije za prevenciju, da specijalizirane usluge podrške i zaštite učine široko dostupnima za sve žrtve i da pri izvještavanju o provedbi Direktive o pravima žrtava 2017. posebnu pažnju posvete rodnim aspektima prava žrtava, uključujući u pogledu rodnog identiteta i rodnog izražavanja žrtve; poziva Vijeće da aktivira prijelaznu klauzulu donošenjem jednoglasne odluke kojom će se rodno uvjetovano nasilje uvrstiti u područja kaznenih djela iz članka 83. stavka 1. UFEU-a; poziva Komisiju da, kao dodatnu mjeru uz europsko zakonodavstvo o zaštiti žrtava, potakne uvođenje europskog registra europskih naloga za zaštitu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | posebno naglašava da rodno uvjetovani oblici nasilja i diskriminacije, koji uključuju, ali se ne ograničavaju na silovanje i seksualno zlostavljanje, seksualno uznemiravanje, genitalno sakaćenje žena, prisilne brakove i nasilje u obitelji, duboko utječu na ljudsko dostojanstvo; poziva Komisiju i države članice da uvedu politike nulte tolerancije prema svim oblicima nasilja, uključujući nasilje u obitelj, kada žrtve nasilja nevoljko prijavljuju nasilje jer je riječ o nasilnom partneru ili članovima vlastite obitelji; poziva države članice da javno ističu položaj žena s invaliditetom, žrtava obiteljskog nasilja, koje često ne mogu pobjeći iz nasilnog odnosa; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pozdravlja napredak država članica u potpisivanju Konvencije iz Istanbula, prvog pravno obvezujućeg instrumenta za borbu protiv nasilja nad ženama i njegovo sprečavanje na međunarodnoj razini; potiče 14 država članica koje još nisu ratificirale tu Konvenciju da to učine bez odlaganja; pozdravlja prijedlog Komisije iz ožujka 2016. da EU pristupi Konvenciji iz Istanbula; poziva Vijeće i Komisiju da ubrzaju pregovore o potpisivanju i sklapanju Istanbulske konvencije i bezuvjetno te sveobuhvatno podupire pristupanje toj konvenciji; osim toga poziva Komisiju da uključi definiciju rodno uvjetovanog nasilja u skladu s odredbama Direktive 2012/29/EU i da što prije predstavi sveobuhvatnu europsku strategiju za sprečavanje i borbu protiv rodno uvjetovanog nasilja koja bi trebala uključivati obvezujući zakonodavni akt; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pohvaljuje suradnju Eurostata i nacionalnih pravosudnih tijela i policije na razmjeni podataka u cilju rasvjetljavanja osude vrijedne prakse rodno uvjetovanog nasilja u EU-u te ih poziva da nastave primjenjivati tu praksu na način da u suradnji s EIGE-om na godišnjoj osnovi prate zločine počinjene protiv žena; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ističe blisku vezu između rodnih stereotipa i znatno većeg broja slučajeva uznemiravanja žena i seksizma na internetu i u društvenim medijima, kojima se također uvode novi oblici nasilja nad ženama i djevojčicama, kao što su, među ostalim, kibernetičko zlostavljanje, kibernetičko uznemiravanje i upotreba ponižavajućih slika na internetu, raspačavanje privatnih fotografija i videosnimki na društvenim mrežama bez pristanka upletenih osoba; ističe potrebu da se protiv toga bori od rane dobi; ističe da do takvih situacija može doći zbog manjka zaštite javnih tijela i drugih institucija koje bi trebale stvoriti rodno neutralno okruženje i osuđivati seksizam; |
| --- | --- |

35.

| 36. | potiče Komisiju i države članice da uspostave sve pravne i sudske mjere za borbu protiv pojave internetskog nasilja nad ženama; posebno poziva EU i države članice da djeluju zajedno u okviru sveobuhvatne europske strategije za sprečavanje i suzbijanje rodno uvjetovanog nasilja s ciljem stvaranja okvira u kojem se novi oblici internetskog nasilja smatraju kaznenim djelom i uspostave psihološke pomoći za žene i djevojčice koje su žrtve internetskog nasilja; poziva na procjenu rodnog učinka Strategije EU-a za kibernetičku sigurnost i Europskog centra za kibernetički kriminal (Europol) kako bi se u njihov rad uključila ta pitanja, a u okviru njihova rada usvojila rodna perspektiva; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ponavlja svoj poziv Komisiji da osnuje Europski opservatorij za pitanja nasilja temeljenog na rodu (po uzoru na postojeći Europski institut za jednakost spolova), koji će voditi europski koordinator za sprečavanje nasilja nad ženama i djevojčicama; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva Komisiju i države članice da predvide mjere za zaštitu žena i pripadnika zajednice LGBTI od seksualnog uznemiravanja na radnom mjestu; poziva Komisiju da revidira važeću Okvirnu odluku EU-a o suzbijanju određenih oblika i načina izražavanja rasizma i ksenofobije kazneno-pravnim sredstvima (42) tako da se u nju uključe seksizam, kaznena djela motivirana predrasudama i poticanje na mržnju na temelju seksualne orijentacije, rodnog identiteta i spolnih obilježja; |
| --- | --- |

38.

| 39. | osuđuje činjenicu da se u brojnim državama članicama EU-a i dalje provodi kirurška „normalizacija” interseksualne djece, iako nije medicinski neophodna; potiče države članice EU-a da izbjegavaju takve medicinske zahvate bez slobodne i informirane suglasnosti predmetne osobe; |
| --- | --- |

39.

| 40. | primjećuje da su u Malti i Grčkoj interseksualne osobe zaštićene od diskriminacije na temelju spolnih obilježja; poziva države članice da prilikom provedbe direktiva EU-a o rodnoj ravnopravnosti u svoja zakonodavstva o rodnoj ravnopravnosti uključe rodni identitet i spolna obilježja; |
| --- | --- |

40.

| 41. | naglašava da rodno uvjetovano nasilje i diskriminacija, koji uključuju, ali se ne ograničavaju na silovanje i seksualno nasilje, genitalno sakaćenje žena, prisilni brak, nasilje u obitelji, takozvane zločine iz časti i rodnu diskriminaciju na državnoj razini predstavljaju progon i da bi se trebali smatrati valjanim razlozima za traženje azila u Europskoj uniji; podržava stvaranje sigurnih i legalnih putova prema EU-u; podsjeća da su žene, djevojke i djevojčice posebno izložene opasnosti od iskorištavanja koju provode krijumčari ljudi; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ponovno poziva sve države članice da odmah ukinu praksu zadržavanja djece, trudnica, dojilja i žrtava silovanja, seksualnog nasilja i trgovanja ljudima te da im pruže odgovarajuću psihološku i zdravstvenu pomoć koju će pružati stručnjaci za rodna pitanja poput psihologa, socijalnih radnika, medicinskih sestara i liječnika koji su odgovarajuće obučeni za takve hitne situacije; podsjeća da izbjeglicama koji su žrtve rodno uvjetovanog nasilja ili nasilja na temelju seksualne orijentacije ili rodnog identiteta treba na vrijeme pružiti podršku u svim stadijima procesa migracije, uključujući trenutačno premještanje ako nije moguće zajamčiti njihovu sigurnost, kvalitetnu potporu za mentalno zdravlje i trenutačno prepoznavanje rodnog identiteta tijekom čitavog postupka dobivanja azila kao mjeru za sprječavanje nasilja; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ponavlja da se pri provedbi zakonodavstva EU-a o suzbijanju trgovanja ljudima mora dosljedno pratiti rodna dimenzija suzbijanja i borbe protiv trgovanja ljudima, što je trenutačno jedna od najunosnijih aktivnosti organiziranog kriminala, te ponovo poziva Komisiju da, kada ocjenjuje u kojoj se mjeri države članice pridržavaju Direktive i koliko je provode, nastavi pratiti rodnu dimenziju te da se istovremeno pobrine za poštovanje rokova i obveze izvještavanja kako je navedeno u Direktivi; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva Komisiju da financijski i logistički podrži države članice koje su uključene u borbu protiv trgovine ljudima, osobito Italiju i Grčku, i koje su se uslijed migracijske krize našle u žarištu rješavanja tog pitanja; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ustraje na tome da valja pojačati napore na nacionalnoj razini i u EU-u za suzbijanje stereotipa i rodne diskriminacije, i to pomoću kampanja za podizanje razine svijesti koje u središte stavljaju nestereotipni prikaz žena i djevojaka te muškaraca i dječaka, a usmjerene su na sve slojeve društva; poziva države članice da poduzmu pozitivne inicijative kao što je strategija za poticanje žena na odabir karijera i profesija u kojima su žene nedovoljno zastupljene, a muškarce da preuzmu pravedan udio obiteljskih i kućanskih poslova ili inicijative za povećanje razumijevanja među muškarcima u pogledu načina na koji nasilje, uključujući trgovanje ljudima u svrhu komercijalnog seksualnog iskorištavanja, prisilni brakovi i prisilni rad, štete ženama, muškarcima i djeci te narušavaju rodnu ravnopravnost, te mjere za smanjenje potražnje za ženama i djecom koji su žrtve trgovanja ljudima putem kampanja informiranja; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ponavlja da bi žene trebale imati kontrolu nad svojim seksualnim i reproduktivnim zdravljem i pravima; poziva sve države članice da zajamče jednostavan pristup žena dobrovoljnom planiranju obitelji, cjelokupnom rasponu usluga povezanih sa spolnim i reproduktivnim zdravljem, uključujući kontracepciju te siguran i zakonit pobačaj; poziva države članice i Komisiju da poduzmu javne mjere podizanja razine osviještenosti muškaraca i žena o njihovim pravima i odgovornostima u pogledu seksualnog i reproduktivnog zdravlja; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ističe sve veći trend prekomjerne uporabe klauzule o prigovoru savjesti, što dovodi do otežanog pristupa uslugama povezanima sa spolnim i reproduktivnim zdravljem; poziva države članice EU-a da zajamče da klauzule o prigovoru savjesti ne sprječavaju pristup pacijenata zakonitim uslugama medicinske skrbi; |
| --- | --- |

47.

| 48. | smatra da odbijanje pružanja usluga u vezi sa seksualnim i reproduktivnim zdravljem kojima se spašava život, uključujući siguran pobačaj, predstavlja teško kršenje temeljnih ljudskih prava; |
| --- | --- |

48.

| 49. | naglašava važnost aktivnih politika sprečavanja, edukacije i informiranja adolescenata, mladih i odraslih kako bi naši građani imali dobro spolno i reproduktivno zdravlje, čime se sprečavaju spolno prenosive bolesti i neželjene trudnoće; |
| --- | --- |

49.

| 50. | potiče nadležna tijela u državama članicama da promiču rodnu ravnopravnost u svojim sveobuhvatnim obrazovnim programima o seksu i odnosima, uključujući učenje djevojčica i dječaka o odnosima koji se temelje na pristanku, poštovanju i uzajamnosti te u sportskim aktivnostima i razonodi u kojima stereotipi i očekivanja temeljena na spolu mogu utjecati na samopoimanje, zdravlje, stjecanje vještina, intelektualni razvoj, socijalnu integraciju i izgradnju identiteta djevojčica i dječaka; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ističe važnost poticanja muškaraca da u potpunosti sudjeluju u svim mjerama koje se poduzimaju u svrhu postizanja rodne ravnopravnosti te da utvrde okolnosti u kojima se može doseći velik broj muškaraca, osobito u institucijama, industrijskim granama i udrugama u kojima su pretežno zastupljeni muškarci, kako bi ih se osvijestilo o njihovim ulogama i odgovornostima u pogledu promicanja rodne ravnopravnosti te kako bi se pružila potpora načelu podjele moći i odgovornosti između žena i muškaraca na radnom mjestu, u zajednicama, u privatnom životu te u širim nacionalnim i međunarodnim zajednicama; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva države članice da nadziru slučajeve u kojima mediji i reklamna industrija promiču seksualizaciju žena i postupanje sa ženama kao s robom i često prikazuju ženske stereotipe mladosti, ljepote i seksualne privlačnosti kao modele društvenog uspjeha; poziva Komisiju da pokrene pravni postupak protiv država članica koje krše Direktivu o audiovizualnim medijskim uslugama i da poticajima ohrabruje dobre prakse u javnim i privatnim medijima; poziva medije i reklamnu industriju da poštuju dostojanstvo žena i da osiguraju da ih se prikazuje bez stereotipa i diskriminacije te u skladu s postojećom ženskom raznolikošću; nadalje, poziva medije i reklamnu industriju da posvete pozornost zdravom načinu života, različitim oblicima obitelji i stilovima života; |
| --- | --- |

52.

| 53. | podsjeća da je EU u planovima djelovanja EU-a i CELAC-a (Zajednice latinskoameričkih i karipskih zemalja) za 2013. i 2015. godinu preuzeo obveze iskorjenjivanja nasilja nad ženama i izražava svoju zabrinutost zbog činjenice da nije provedeno poglavlje 7. o promicanju rodne ravnopravnosti; poziva države članice i Europsku službu za vanjsko djelovanje da surađuju i dodjele gospodarske i institucijske resurse kako bi zajamčili ispunjavanje preporuka o promicanju rodne ravnopravnosti iz akcijskih planova, osobito u pogledu iskorjenjivanja svih oblika nasilja, u skladu s konvencijom Belem de Pará, Konvencijom iz Istanbula i Konvencijom o iskorjenjivanju svih oblika diskriminacije žena; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ističe da, prema istraživanjima, klimatske promjene u većoj mjeri utječu na žene nego na muškarce jer je izglednije da će u situacijama siromaštva žene snositi veći teret; smatra da žene moraju aktivno sudjelovati u klimatskoj politici i djelovanju; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva Komisiju da donese prijedlog o sveobuhvatnoj strategiji za održivi razvoj koja obuhvaća sva bitna područja unutarnje i vanjske politike te da razvije djelotvorne mehanizme nadzora, pregleda i preuzimanja odgovornosti za provedbu Programa do 2030., uključujući za njegove ciljeve i pokazatelje u pogledu rodne ravnopravnosti, prava žena i osnaživanja žena; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva Komisiju da djelotvornije nadzire provedbu postojećeg zakonodavstva EU-a o rodnoj ravnopravnosti u državama članicama, istodobno naglašavajući potrebu za pokretanjem postupaka radi utvrđivanja povrede prava u slučaju neuspjeha provedbe relevantnog zakonodavstva; |
| --- | --- |

56.

| 57. | žali zbog toga što, unatoč međuinstitucijskoj izjavi o jamčenju rodno osviještene politike priloženoj višegodišnjem financijskom okviru (VFO), dosad nisu poduzete mjere u vezi s izradom proračuna kojim se poštuje načelo rodne ravnopravnosti; s tim u vezi ističe potrebu da se pomno prati kako se primjenjuju načela iz te zajedničke izjave u pogledu godišnjih proračunskih postupaka i traži da se nadležnom odboru da službena uloga u postupku preispitivanja VFO-a; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva države članice da zajamče postojanje, stabilnost i potrebne resurse tijela zaduženih za osmišljavanje, koordiniranje i provedbu politika rodne ravnopravnosti, što predstavlja važan pokazatelj odgovornosti vlade za promicanje rodne ravnopravnosti; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poziva institucije EU-a da u nadzorni sustav budućeg mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava uvedu posebne pokazatelje za rodnu ravnopravnost, uključujući Indeks rodne ravnopravnosti EIGE-a; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva Komisiju da razvije sveobuhvatniju strategiju za jednakost čiji će cilj biti stati na kraj svim oblicima diskriminacije žena i muškaraca, a koja će sadržavati horizontalnu direktivu protiv diskriminacije; stoga hitno poziva Vijeće da što je prije moguće postigne zajedničko stajalište o prijedlogu Direktive Vijeća o provedbi načela o jednakom postupanju prema osobama bez obzira na vjeru ili uvjerenje, invaliditet, dob ili seksualnu orijentaciju (COM(2008)0426), koji je zaustavljen otkako je Parlament donio svoje mišljenje o tome 2. travnja 2009. (43); ponovno poziva Vijeće da uključi rod kao čimbenik diskriminacije. |
| --- | --- |

60.

| 61. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama država članica. |
| --- | --- |

61.

---

(1)  SL L 315, 14.11.2012., str. 57.

(2)  SL L 101, 15.4.2011., str. 1.

(3)  SL C 70 E, 8.3.2012., str. 162.

(4)  SL L 204, 26.7.2006., str. 23.

(5)  SL L 373, 21.12.2004., str. 37.

(6)  SL L 353, 28.12.2013., str. 7.

(7)  SL L 180, 15.7.2010., str. 1.

(8)  SL L 68, 18.3.2010., str. 13.

(9)  SL L 348, 28.11.1992., str. 1.

(10)  SL L 359, 19.12.1986., str. 56.

(11)  SL L 6, 10.1.1979., str. 24.

(12)  SL C 341 E, 16.12.2010., str. 35.

(13)  SL C 199 E, 7.7.2012., str. 65.

(14)  SL C 251 E, 31.8.2013., str. 1.

(15)  SL C 316, 30.8.2016., str. 2.

(16)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0105.

(17)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0042.

(18)  SL C 407, 4.11.2016., str. 2.

(19)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0126.

(20)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0312.

(21)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0073.

(22)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0203.

(23)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0235.

(24)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0338.

(25)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0360.

(26)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0072.

(27)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0227.

(28)  ISBN 978-92-79-29898-1

(29)  SL L 59, 2.3.2013., str. 5.

(30)  http://www.un.org/womenwatch/daw/csw/csw48/ac-men-auv.pdf

(31)  ISBN 978-92-79-36171-5.

(32)  Izvješće Eurofounda (2016.): „Razlika u zaposlenosti između muškaraca i žena: izazovi i rješenja”.

(33)  Izvješće Eurofounda (2015.): „Poticanje očeva u Europskoj uniji na roditeljski i očinski dopust za očeve”.

(34)  Eurofound (2015.). „Prvi rezultati: šesto Europsko istraživanje o radnim uvjetima”.

(35)  http://ec.europa.eu/eurostat/web/crime/database

(36)  Izvješće Eurostata „Trgovanje ljudima”, izdanje iz 2015.

(37)  Europska mreža pravnih stručnjaka za rodnu ravnopravnost i nediskriminaciju: „Komparativna analiza prava u području rodne ravnopravnosti u Europi 2015.”

(38)  EIGE (2014.): „Učinkovitost institucionalnih mehanizama za unapređenje rodne ravnopravnosti. Pregled provedbe Pekinške platforme za djelovanje u državama članicama EU-a”.

(39)  Izvješće Eurofounda (2014.) naslovljeno „Socijalni partneri i rodna ravnopravnost u Europi”.

(40)  Događanja koja su se odvijala 2014. i 2015.

(41)  Informativni članak Europske komisije „Rodna ravnoteža u upravnim odborima – Europa probija stakleni strop”, listopad 2015.; Europska komisija, DG JUST, „Žene i donošenje gospodarskih odluka u EU-u: izvješće o napretku: Inicijativa Europa 2020.”, 2012.; Aagoth Storvik i Mari Teigen, „Žene u upravnim odborima: norveško iskustvo”, lipanj 2010.

(42)  SL L 328, 6.12.2008., str. 55.

(43)  SL C 137 E, 27.5.2010., str. 68.

---

| 25.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 263/64 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 263/64

---

P8_TA(2017)0074

Jednako postupanje prema muškarcima i ženama u pristupu i nabavi robe, odnosno pružanju usluga

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2017. o primjeni Direktive Vijeća 2004/113/EZ o provedbi načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pristupu i nabavi robe, odnosno pružanju usluga (2016/2012(INI))

(2018/C 263/08)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 19. stavak 1. i članak 260. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 19. stavak 1. i članak 260. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Protokol br. 1 o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol br. 1 o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir Protokol br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti,

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2004/113/EZ od 13. prosinca 2004. o provedbi načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pristupu i nabavi robe, odnosno pružanju usluga (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2004/113/EZ od 13. prosinca 2004. o provedbi načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pristupu i nabavi robe, odnosno pružanju usluga (1),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije o primjeni Direktive Vijeća 2004/113/EZ o provedbi načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pristupu i nabavi robe, odnosno pružanju usluga (COM(2015)0190), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije o primjeni Direktive Vijeća 2004/113/EZ o provedbi načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pristupu i nabavi robe, odnosno pružanju usluga (COM(2015)0190),

| — | uzimajući u obzir smjernice Komisije od 22. prosinca 2011. o primjeni Direktive Vijeća 2004/113/EZ na osiguranje, s obzirom na presudu Suda Europske unije u predmetu C-236/09 (Test-Achats) (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice Komisije od 22. prosinca 2011. o primjeni Direktive Vijeća 2004/113/EZ na osiguranje, s obzirom na presudu Suda Europske unije u predmetu C-236/09 (Test-Achats) (2),

| — | uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 1. ožujka 2011. u predmetu C-236/09 (Test-Achats) (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 1. ožujka 2011. u predmetu C-236/09 (Test-Achats) (3),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Konvencija iz Istanbula) i njezin članak 3. u kojemu se „rod” definira kao „društveno oblikovane uloge, ponašanja, aktivnosti i osobine koje određeno društvo smatra prikladnima za žene i muškarce”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Konvencija iz Istanbula) i njezin članak 3. u kojemu se „rod” definira kao „društveno oblikovane uloge, ponašanja, aktivnosti i osobine koje određeno društvo smatra prikladnima za žene i muškarce”,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Europski program za ekonomiju suradnje” (COM(2016) 0356), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Europski program za ekonomiju suradnje” (COM(2016) 0356),

| — | uzimajući u obzir evaluaciju provedbe na razini Europe u pogledu jednakog pristupa robi i uslugama za oba spola (Direktiva 2004/113/EZ) iz siječnja 2017., koju je provela Služba Europskog parlamenta za istraživanja (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir evaluaciju provedbe na razini Europe u pogledu jednakog pristupa robi i uslugama za oba spola (Direktiva 2004/113/EZ) iz siječnja 2017., koju je provela Služba Europskog parlamenta za istraživanja (4),

| — | uzimajući u obzir izvješće Europske mreže tijela za ravnopravnost (Equinet) iz studenoga 2014. naslovljeno „Tijela zadužena za ravnopravnost spolova i Direktiva o jednakom postupanju prema muškarcima i ženama u pristupu i nabavi robe, odnosno pružanju usluga”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europske mreže tijela za ravnopravnost (Equinet) iz studenoga 2014. naslovljeno „Tijela zadužena za ravnopravnost spolova i Direktiva o jednakom postupanju prema muškarcima i ženama u pristupu i nabavi robe, odnosno pružanju usluga”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Europske mreže pravnih stručnjaka za pitanja ravnopravnosti spolova iz 2014. naslovljeno „Zakon o ravnopravnosti spolova u 33 europske države: na koji se način propisi EU-a prenose u nacionalna zakonodavstva?”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europske mreže pravnih stručnjaka za pitanja ravnopravnosti spolova iz 2014. naslovljeno „Zakon o ravnopravnosti spolova u 33 europske države: na koji se način propisi EU-a prenose u nacionalna zakonodavstva?”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Europske mreže pravnih stručnjaka za pitanja rodne ravnopravnosti iz srpnja 2009. naslovljeno „Spolna diskriminacija u pristupu i nabavi robe, odnosno pružanju usluga te prijenos Direktive 2004/113/EZ u nacionalna zakonodavstva”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europske mreže pravnih stručnjaka za pitanja rodne ravnopravnosti iz srpnja 2009. naslovljeno „Spolna diskriminacija u pristupu i nabavi robe, odnosno pružanju usluga te prijenos Direktive 2004/113/EZ u nacionalna zakonodavstva”,

| — | uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije u predmetu C-13/94, prema kojoj pravo osoba da ne budu diskriminirane na temelju spola može uključivati diskriminaciju koja proizlazi iz promjene spola osobe (5), kao i istraživanje o LGBT zajednici koje je 2014. provela Agencija EU-a za temeljna prava te njezino izvješće naslovljeno „Gledano iz profesionalne perspektive: izazovi u ostvarivanju jednakosti LGBT osoba”, a sve u području robe i usluga; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije u predmetu C-13/94, prema kojoj pravo osoba da ne budu diskriminirane na temelju spola može uključivati diskriminaciju koja proizlazi iz promjene spola osobe (5), kao i istraživanje o LGBT zajednici koje je 2014. provela Agencija EU-a za temeljna prava te njezino izvješće naslovljeno „Gledano iz profesionalne perspektive: izazovi u ostvarivanju jednakosti LGBT osoba”, a sve u području robe i usluga;

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije za Direktivu Vijeća o primjeni načela ravnopravnosti osoba bez obzira na vjeru ili uvjerenje, invaliditet, dob ili spolnu orijentaciju (COM(2008)0426) i stajalište Parlamenta od 2. travnja 2009. o tome (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije za Direktivu Vijeća o primjeni načela ravnopravnosti osoba bez obzira na vjeru ili uvjerenje, invaliditet, dob ili spolnu orijentaciju (COM(2008)0426) i stajalište Parlamenta od 2. travnja 2009. o tome (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. siječnja 2016. o vanjskim čimbenicima koji otežavaju žensko poduzetništvo u Europi (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. siječnja 2016. o vanjskim čimbenicima koji otežavaju žensko poduzetništvo u Europi (7),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za prava žena i jednakost spolova te mišljenja Odbora za promet i turizam i Odbora za pravna pitanja (A8-0043/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za prava žena i jednakost spolova te mišljenja Odbora za promet i turizam i Odbora za pravna pitanja (A8-0043/2017),

| A. | budući da je borba protiv spolne diskriminacije, izravne i neizravne, u području pružanja robe i usluga sastavni dio načela ravnopravnosti žena i muškaraca, koje predstavlja temeljno načelo Europske unije te budući da se i u Ugovorima i u Povelji Europske unije o temeljnim pravima zabranjuje svaki oblik diskriminacije na temelju spola i zahtijeva da se ravnopravnost žena i muškaraca zajamči u svim područjima i u svim državama članicama EU-a; |
| --- | --- |

A.

budući da je borba protiv spolne diskriminacije, izravne i neizravne, u području pružanja robe i usluga sastavni dio načela ravnopravnosti žena i muškaraca, koje predstavlja temeljno načelo Europske unije te budući da se i u Ugovorima i u Povelji Europske unije o temeljnim pravima zabranjuje svaki oblik diskriminacije na temelju spola i zahtijeva da se ravnopravnost žena i muškaraca zajamči u svim područjima i u svim državama članicama EU-a;

| B. | budući da se Direktivom 2004/113/EZ (u daljnjem tekstu „Direktiva”) načelo jednakog postupanja prema muškarcima i ženama proširuje izvan područja zapošljavanja i tržišta rada na područje pristupa robi i nabave robe, odnosno pružanja usluga; |
| --- | --- |

B.

budući da se Direktivom 2004/113/EZ (u daljnjem tekstu „Direktiva”) načelo jednakog postupanja prema muškarcima i ženama proširuje izvan područja zapošljavanja i tržišta rada na područje pristupa robi i nabave robe, odnosno pružanja usluga;

| C. | budući da se Direktivom zabranjuje izravna i neizravna diskriminacija na temelju spola u pristupu i nabavi robe, odnosno pružanju usluga na raspolaganju javnosti, i to u javnom i privatnom sektoru; |
| --- | --- |

C.

budući da se Direktivom zabranjuje izravna i neizravna diskriminacija na temelju spola u pristupu i nabavi robe, odnosno pružanju usluga na raspolaganju javnosti, i to u javnom i privatnom sektoru;

| D. | budući da se Direktiva odnosi na svu robu i usluge koje se pružaju uz naknadu, u smislu članka 57. UFEU-a i u skladu s relevantnom sudskom praksom Suda Europske unije; budući da tu naknadu ne mora nužno platiti strana kojoj je usluga pružena te da se može osigurati u obliku neizravnog plaćanja koje nužno ne uključuje primatelja usluge; |
| --- | --- |

D.

budući da se Direktiva odnosi na svu robu i usluge koje se pružaju uz naknadu, u smislu članka 57. UFEU-a i u skladu s relevantnom sudskom praksom Suda Europske unije; budući da tu naknadu ne mora nužno platiti strana kojoj je usluga pružena te da se može osigurati u obliku neizravnog plaćanja koje nužno ne uključuje primatelja usluge;

| E. | budući da su sektor medija i oglašavanja, usluge povezane s obrazovanjem te usluge koje se pružaju privatno isključeni iz područja primjene Direktive; budući da države članice imaju zakonodavnu nadležnost za osiguravanje jednakog postupanja prema ženama i muškarcima u drugim područjima te da u nekim slučajevima nacionalno zakonodavstvo nadilazi ono što je propisano Direktivom i obuhvaća diskriminaciju između muškaraca i žena u medijima, oglašavanju i obrazovanju; |
| --- | --- |

E.

budući da su sektor medija i oglašavanja, usluge povezane s obrazovanjem te usluge koje se pružaju privatno isključeni iz područja primjene Direktive; budući da države članice imaju zakonodavnu nadležnost za osiguravanje jednakog postupanja prema ženama i muškarcima u drugim područjima te da u nekim slučajevima nacionalno zakonodavstvo nadilazi ono što je propisano Direktivom i obuhvaća diskriminaciju između muškaraca i žena u medijima, oglašavanju i obrazovanju;

| F. | budući da je Direktiva prenesena u nacionalna zakonodavstva svih 28 država članica; budući da se prema izvješću Komisije 2015. godine sa šest država članica i dalje vodio intenzivan dijalog o zadovoljavajućoj provedbi Direktive; |
| --- | --- |

F.

budući da je Direktiva prenesena u nacionalna zakonodavstva svih 28 država članica; budući da se prema izvješću Komisije 2015. godine sa šest država članica i dalje vodio intenzivan dijalog o zadovoljavajućoj provedbi Direktive;

| G. | budući da je u presudi u predmetu Test-Achats Sud Europske unije zaključio da članak 5. stavak 2. Direktive šteti ostvarivanju cilja jednakog postupanja prema muškarcima i ženama; budući da se ta odredba smatra nevažećom od 21. prosinca 2012. godine, jednake premije i naknade za oba spola obvezne su u svim državama članicama; |
| --- | --- |

G.

budući da je u presudi u predmetu Test-Achats Sud Europske unije zaključio da članak 5. stavak 2. Direktive šteti ostvarivanju cilja jednakog postupanja prema muškarcima i ženama; budući da se ta odredba smatra nevažećom od 21. prosinca 2012. godine, jednake premije i naknade za oba spola obvezne su u svim državama članicama;

| H. | budući da ključna problematična područja u provedbi Direktive uključuju prerestriktivno shvaćanje pojma robe i usluga, opsežna te katkad nejasna obrazloženja nejednakog postupanja na temelju članka 4. stavka 5. kao i nedovoljnu zaštitu žena zbog majčinstva i trudnoće; |
| --- | --- |

H.

budući da ključna problematična područja u provedbi Direktive uključuju prerestriktivno shvaćanje pojma robe i usluga, opsežna te katkad nejasna obrazloženja nejednakog postupanja na temelju članka 4. stavka 5. kao i nedovoljnu zaštitu žena zbog majčinstva i trudnoće;

| I. | budući da je pri zabrani diskriminacije važno poštovati ostala temeljna prava i slobode, uključujući zaštitu privatnog života te aktivnosti u tome kontekstu i slobodu vjeroispovijesti; |
| --- | --- |

I.

budući da je pri zabrani diskriminacije važno poštovati ostala temeljna prava i slobode, uključujući zaštitu privatnog života te aktivnosti u tome kontekstu i slobodu vjeroispovijesti;

| J. | budući da bi se Direktivom o jednakom postupanju koja je predložena 2008. proširila zaštita od diskriminacije na temelju vjere ili uvjerenja, dobi, invaliditeta ili spolne orijentacije izvan područja tržišta rada na socijalnu zaštitu, uključujući socijalno osiguranje i zdravstvenu zaštitu, socijalne prednosti, obrazovanje i pristup robi i nabavi robe, odnosno pružanju usluga; budući da Vijeće još nije donijelo svoje stajalište o tom prijedlogu direktive; |
| --- | --- |

J.

budući da bi se Direktivom o jednakom postupanju koja je predložena 2008. proširila zaštita od diskriminacije na temelju vjere ili uvjerenja, dobi, invaliditeta ili spolne orijentacije izvan područja tržišta rada na socijalnu zaštitu, uključujući socijalno osiguranje i zdravstvenu zaštitu, socijalne prednosti, obrazovanje i pristup robi i nabavi robe, odnosno pružanju usluga; budući da Vijeće još nije donijelo svoje stajalište o tom prijedlogu direktive;

| K. | budući da nedavna komunikacija Komisije naslovljena „Europski program za ekonomiju suradnje” predstavlja dobru polaznu točku za učinkovito poticanje i reguliranje tog sektora, no da postoji potreba da se u daljnju analizu i preporuke u tom području uključi perspektiva ravnopravnosti spolova kao i da se u njemu odražavaju odredbe Direktive; |
| --- | --- |

K.

budući da nedavna komunikacija Komisije naslovljena „Europski program za ekonomiju suradnje” predstavlja dobru polaznu točku za učinkovito poticanje i reguliranje tog sektora, no da postoji potreba da se u daljnju analizu i preporuke u tom području uključi perspektiva ravnopravnosti spolova kao i da se u njemu odražavaju odredbe Direktive;

| L. | budući da ostvarivanje punog potencijala Direktive počiva na učinkovitom i dosljednom uključivanju načela ravnopravnosti spolova u sve relevantne sektore na koje se ona odnosi; |
| --- | --- |

L.

budući da ostvarivanje punog potencijala Direktive počiva na učinkovitom i dosljednom uključivanju načela ravnopravnosti spolova u sve relevantne sektore na koje se ona odnosi;

| M. | budući da je rad Europske mreže tijela za ravnopravnost ključan za bolju provedbu zakonodavstva o jednakom postupanju i za koordiniranje suradnje i razmjenu najboljih praksi između nacionalnih tijela nadležnih za ravnopravnost diljem EU-a; |
| --- | --- |

M.

budući da je rad Europske mreže tijela za ravnopravnost ključan za bolju provedbu zakonodavstva o jednakom postupanju i za koordiniranje suradnje i razmjenu najboljih praksi između nacionalnih tijela nadležnih za ravnopravnost diljem EU-a;

Opća razmatranja

| 1. | izražava zabrinutost da primjena Direktive nije ujednačena, da se razlikuje među državama članicama kao i da su unatoč napretku postignutom u tom području i dalje prisutni izazovi i nedostaci povezani s njezinom provedbom, što je problem koji u nekim državama članicama i u određenim sektorima zahtijeva rješavanje bez odgađanja; poziva Komisiju da u dijalogu s državama članicama prednost da rješavanju svih preostalih nedostataka povezanih s provedbom; ističe ključnu ulogu država članica u provedbi zakonodavstva i politika EU-a te preporučuje veću potporu regionalnih i lokalnih vlasti kao i suradnju s civilnim društvom te smjernice za industriju iz država članica, koje bi mogle biti potrebne da se osigura puna provedba Direktive; |
| --- | --- |

1.

| 2. | napominje da je Komisija predstavila svoje izvješće o primjeni Direktive uz veliko zakašnjenje nakon svog prvog izvješća iz 2009.; |
| --- | --- |

2.

| 3. | primjećuje da se u izvješću Komisije ne spominju posebne poteškoće u provedbi nekoliko odredaba Direktive, no smatra da se taj zaključak temelji na vrlo malom broju prijavljenih slučajeva diskriminacije te da je ukupno gledano količina informacija vrlo ograničena i da se prikupljanje podataka u tom području znatno razlikuje na razini država članica; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naglašava da je jedan od izazova prisutan u nekim državama članicama niska razina svijesti među tvorcima politika, pružateljima usluga kao i samim građanima o pravima i zaštiti građana utvrđenima u Direktivi; ističe da nedostatak informiranosti i osviještenosti javnosti o Direktivi i njezinim odredbama može imati za posljedicu manji broj tužbenih zahtjeva u vezi sa spolnom diskriminacijom; poziva države članice, Komisiju i relevantne dionike da po mogućnosti u suradnji s organizacijama za zaštitu potrošača promiču veću razinu svijesti o odredbama Direktive kako bi se veća važnost pridavala jednakom postupanju u području robe i usluga; |
| --- | --- |

4.

| 5. | napominje da su samo neke države članice prijavile postojanje posebnih odredbi o pozitivnim mjerama; poziva države članice da bolje integriraju i promiču odredbe o pozitivnim mjerama koje se temelje na zakonitom cilju te nastoje spriječiti ili nadoknaditi rodno uvjetovane nejednakosti, kao što je navedeno u Direktivi; |
| --- | --- |

5.

Sektori osiguranja, bankarstva i financija

| 6. | pozdravlja činjenicu da države članice u okviru svojih nacionalnih zakonodavstava provode presudu donesenu u predmetu Test-Achats kao i to da su nacionalna zakonodavstva izmijenjena na pravno obvezujući način; ističe da i dalje postoje pitanja u području sukladnosti nacionalnih zakonodavstava s tom presudom, kao na primjer u okviru sustava zdravstvenog osiguranja i u odnosu na potpuno ukidanje diskriminacije na temelju trudnoće i majčinstva; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava ujednačavajući učinak koji na mirovine ima ta presuda, kojom je zabranjena uporaba aktuarskih faktora na temelju spola u ugovorima o osiguranju i kojom su jednake premije i davanja za oba spola postali obvezni u privatnim sustavima osiguranja, uključujući mirovinske sustave; primjećuje da, iako se ta presuda odnosi samo na privatne sustave, pravilo o jednakom postupanju u pogledu mirovina koje se odnosi na oba spola predstavlja dobru praksu kada je riječ o smanjenju razlika u mirovinama muškaraca i žena; pozdravlja odluku nekih država članica da nadiđu područje primjene presude i prošire pravilo o jednakom postupanju koje se odnosi na oba spola i na druge vrste osiguranja i mirovina, uključujući sustave strukovnog mirovinskog osiguranja, kako bi se osigurala ravnopravnost muškaraca i žena u tim područjima; potiče druge države članice da prema potrebi slijede njihov primjer; |
| --- | --- |

7.

| 8. | smatra da je od presudne važnosti osigurati pravilnu i potpunu provedbu te presude; poziva Komisiju da u vidu periodičnih izvješća nadzire poštuju li države članice odredbe presude kako bi se osiguralo da se rješava problem svih nedostataka u tom području; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naglašava da se Direktivom izričito zabranjuje uporaba trudnoće i majčinstva kao načina za razlikovanje pri izračunu premija u svrhu osiguravanja i s njim povezanih financijskih usluga; poziva države članice da ulože veće napore u postizanje veće jasnoće i za bolju zaštitu prava i dobrobiti trudnica u tom području kako bi ih se zaštitilo od neprimjerenih troškova povezanih s trudnoćom, s obzirom na to da trudnice ne smiju plaćati veće troškove isključivo zbog trudnoće, te kako bi se povećala osviještenost među pružateljima usluga o posebnoj zaštiti koja se pruža trudnicama; posebno ističe da je potrebno osigurati da prijelazna razdoblja u različitim vrstama osiguranja, a posebno zdravstvenom osiguranju, ne utječu na pravo trudnica na jednako postupanje tijekom razdoblja trudnoće; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ponavlja da pravo osoba da ne budu diskriminirane na temelju spola može uključivati diskriminaciju koja proizlazi iz promjene spola osobe (8), i poziva Komisiju da se pobrine za to da i žene i muškarci budu zaštićeni od diskriminacije na toj osnovi; ističe da se Direktivom nudi zaštita u tom pogledu te da se dodatne specifikacije mogu unijeti u nacionalno zakonodavstvo država članica; u tom pogledu ističe da 13 država članica i dalje nije usvojilo izravne pravne odredbe o zaštiti transrodnih osoba, koje su i dalje žrtve diskriminacije u opskrbi i pristupu robi i uslugama, te ističe da bi uključivanje takvih odredbi moglo doprinijeti većoj osviještenosti o načelu nediskriminacije; poziva Komisiju da u svojim budućim izvješćima o provedbi Direktive prati stanje u vezi s diskriminacijom na toj osnovi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | izražava žaljenje zbog diskriminirajućih praksi usmjerenih protiv žena kao i onih povezanih s trudnoćom, planiranjem majčinstva i majčinstvom u smislu pristupa uslugama koje pružaju bankovni sektor i sektor osiguranja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | primjećuje da bi uzrok tome što se poduzetnice susreću s više teškoća u pristupu financiranju mogao djelomice biti povezan s problemom izgradnje zadovoljavajuće kreditne povijesti i sa stjecanjem iskustva u rukovođenju; poziva države članice na suradnju s financijskim sektorom kako bi se zajamčila ravnopravnost muškaraca i žena u pristupu kapitalu za slobodne stručnjake te mala i srednja poduzeća; poziva ih da istraže mogućnosti uvođenja načela ravnopravnosti spolova u svoje strukture izvještavanja o dodjeli zajmova, u prilagođavanje svojih profila rizika, investicijske politike i kadrovske strukture te u financijske proizvode; poziva Komisiju da surađuje s državama članicama kako bi se donijele konkretne mjere s praktičnim primjerima i tako osiguralo da se svi u potpunosti i na odgovarajući način mogu služiti Direktivom kao učinkovitim sredstvom za zaštitu svojih prava na jednako postupanje u pristupu svoj robi i uslugama; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva na holistički pristup ženskom poduzetništvu u cilju promicanja i poticanja žena u izgradnji karijere u poduzetništvu i pružanja potpore u tome, olakšavanja pristupa financijskim sredstvima i poslovnim prilikama te stvaranja okruženja koje će ženama omogućiti da ostvare svoj potencijal i postanu uspješne poduzetnice na način da im se, među ostalim, omogući usklađivanje poslovnog i privatnog života, pristup ustanovama za skrb o djeci i prilagođeno osposobljavanje; |
| --- | --- |

13.

Prometni sektor i javni prostori

| 14. | primjećuje da unatoč tome što je zabrana uznemiravanja, uključujući spolno i rodno uvjetovano uznemiravanje, ugrađena u nacionalna zakonodavstva, žene, transrodne osobe i interseksualne osobe i dalje doživljavaju određene oblike zlostavljanja u prijevoznim sredstvima, i to sustavno i često, te stoga postoji konstantna potreba za poboljšanjem preventivnih mjera protiv uznemiravanja, uključujući i veću informiranost pružatelja usluga; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisiju i države članice da omoguće razmjenu najboljih praksi u tom području; poziva na to da se naglasak stavi na one preventivne mjere koje su usklađene s načelom ravnopravnosti žena i muškaraca, kao što je preporučeno u, primjerice, Konvenciji Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (Konvencija iz Istanbula), i koje nisu ograničene na slobode žena te koje su primarno usredotočene na odvraćanje potencijalnih počinitelja umjesto na promjenu ponašanja žena kao potencijalnih žrtava; napominje da se u Konvenciji iz Istanbula navodi sljedeće: „prepoznajući da je ostvarenje de jure i de facto ravnopravnosti žena i muškaraca ključni element u sprečavanju nasilja nad ženama” te stoga poziva države članice i Komisiju da taj sveobuhvatni pristup slijede u svojim politikama kojima je cilj iskorijeniti nasilje nad ženama, uključujući provedbu odredbi protiv uznemiravanja navedenih u Direktivi; poziva države članice koje to još nisu učinile da ratificiraju Konvenciju iz Istanbula te Komisiju i Vijeće da ubrzaju proces pristupanja EU-a toj Konvenciji; |
| --- | --- |

15.

| 16. | izražava žaljenje zbog činjenice da se roditelji i njegovatelji male djece i dalje suočavaju s preprekama fizičkim pristupu, ali i s drugim preprekama, kao što je nedostatan pristup prostorijama za previjanje djece unutar prostora pružatelja usluga; naglašava potrebu da se zaštite prava i majki i očeva na ostvarivanje jednakih mogućnosti u slučajevima kada se s djecom nađu u prostorima pružatelja usluga; ističe da je jednako postupanje prema roditeljima i njegovateljima male djece, i ženama i muškarcima, u pristupu i korištenju uslugama ključno za ravnopravnost spolova u općem smislu jer promiče jednaku i zajedničku odgovornost žena i muškaraca za skrb o djeci; stoga poziva države članice da podignu razinu informiranosti među pružateljima usluga o potrebi da u njihovim prostorima oba roditelja imaju pristup jednakim i sigurnim sadržajima; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nadalje, primjećuje da njegovatelji, a to su uglavnom žene, imaju posebne zahtjeve u smislu pristupa te stoga potiče Komisiju da uzme u obzir sve prepreke i ograničenja s kojima se susreću žene, i općenito govoreći njegovatelji, kao glavni korisnici usluga javnog prijevoza, u skladu sa zaključcima pete konferencije o problemima s kojima se žene suočavaju u prijevoznim sredstvima, održane u Parizu 2014.; naglašava da se unatoč istraživanjima u tom području razvoju rodno specifičnih politika u prometnom sektoru posvećuje ograničena pozornost; primjećuje da integriranje rodno osjetljive perspektive u rane faze planiranja i strukturiranja prijevoznih sredstava i drugih javnih prostora, kao i provedba redovnih procjena utjecaja na spolove, predstavljaju dobru i isplativu praksu za iskorjenjivanje fizičkih prepreka koje potkopavaju jednak pristup za roditelje i njegovatelje male djece; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ističe da je u državama članicama i dalje prisutno nejednako postupanje prema ženama zbog majčinstva ili trudnoće, uključujući dojenje u prostorima pružatelja usluga; smatra da se zaštita žena zbog trudnoće i majčinstva, uključujući dojenje, kako je zajamčena Direktivom, treba podupirati i u cijelosti provoditi na razini država članica; ističe da pružatelji usluga moraju poštovati vodeća načela Direktive i nacionalno zakonodavstvo kojim se ona prenosi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisiju i države članice da osiguraju da su vozila i infrastruktura javnog prijevoza jednako pristupačni i prilagođeni ženama i muškarcima, ne samo kao krajnjim potrošačima i putnicima već i stručnjacima zaposlenima u sektoru; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisiju da ocijeni pravila zračnih prijevoznika o prihvaćanju trudnica na letove i osiguravanju potrebne pomoći za njih te da poduzme mjere kako bi se zračne prijevoznike primoralo da zajamče ujednačen pristup u tom pogledu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Vijeće da usvoji stajalište Parlamenta o Uredbi o pravima putnika u zračnom prometu kada je riječ o obavezi pružatelja aerodromskih usluga da putnicima dječja kolica vrate odmah nakon iskrcaja, ili da pronađu alternativno rješenje, kako bi se izbjeglo da putnici moraju nositi djecu sve do prostora za preuzimanje prtljage; |
| --- | --- |

21.

| 22. | smatra da je osiguravanje mreže usluga za potporu majčinstvu, posebno jaslica, vrtića i produljenog boravka, ključno za jamčenje stvarne provedbe načela ravnopravnosti žena i muškaraca u pristupu robi i uslugama; smatra da bi ta mreža trebala uključivati razinu javnih usluga koja zadovoljava potrebe stanovništva; |
| --- | --- |

22.

| 23. | napominje da su diskriminacija i razlike i dalje prisutni u pristupu medicinskoj robi i uslugama, što ističe potrebu za poboljšanjem pristupa visokokvalitetnim besplatnim uslugama javnog zdravstva; |
| --- | --- |

23.

Ekonomija suradnje

| 24. | ističe nova moguća područja primjene Direktive, u prvom redu na temelju digitalizacije određenih usluga i sektora kao i raširenije prakse pružanja usluga po principu suradnje, koji su promijenili pristup robi i uslugama te pružanje robe i usluga, iako ističe da se Direktiva i dalje primjenjuje na digitalnom području; ističe da bi nedavno objavljena komunikacija Komisije naslovljena „Europski program za ekonomiju suradnje” trebala poslužiti kao prvi korak za učinkovito poticanje i reguliranje tog sektora te da u daljnjim fazama Komisija treba uključiti načela ravnopravnosti spolova te odražavati odredbe Direktive kako bi se zajamčilo jednako postupanje prema muškarcima i ženama, na učinkovit način spriječilo uznemiravanje u okviru usluga koje se pružaju u ekonomiji suradnje i zajamčila odgovarajuća razina sigurnosti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | napominje da uznemiravanje predstavlja poseban izazov za ravnopravnost spolova u području usluga ekonomije suradnje; ističe da je politika „nulte tolerancije” prema uznemiravanju, koju su usvojile mnoge platforme, dobra praksa koju je u tom sektoru potrebno još više ojačati, ali i da postoji potreba za time da te platforme daju prednost sprečavanju uznemiravanja te da se razmisli o tome da se za korisnike uvedu jasni postupci za prijavu slučajeva zlostavljanja; ističe potrebu za time da se na temelju Direktive razjasne odredbe o odgovornosti za pružatelje robe i usluga, uključujući u slučajevima zlostavljanja za koje su odgovorne treće strane, te internetskih platformi koje povezuju pružatelje usluga i korisnike; |
| --- | --- |

25.

| 26. | smatra da usluge u sklopu ekonomije suradnje koje su dostupne javnosti i koje se pružaju uz naknadu spadaju u područje primjene Direktive i da stoga trebaju biti usklađene s načelom jednakog postupanja prema muškarcima i ženama; |
| --- | --- |

26.

| 27. | napominje u tom kontekstu da u digitalnom području „naknada” ne znači nužno novac i da se podaci sve više upotrebljavaju kao protučinidba za robu i usluge; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Komisiju da u budućim izvješćima o primjeni Direktive nadzire poštovanje načela ravnopravnosti spolova u ekonomiji suradnje i da izda posebne smjernice za utvrđivanje dobrih praksi kako bi se zajamčilo jednako postupanje prema muškarcima i ženama u okviru usluga u ekonomiji suradnje; |
| --- | --- |

28.

Različito postupanje

| 29. | ističe da se pri provedbi Direktive primjena članka 4. stavka 5. pokazala kao velik izazov, na kojem se temeljio najveći broj pritužbi upućenih nacionalnim tijelima nadležnima za ravnopravnost spolova, koje su se uglavnom odnosile na sektor slobodnih aktivnosti i zabave; |
| --- | --- |

29.

| 30. | naglašava da je unatoč nejasnoćama kada je riječ o primjeni članka 4. stavka 5. Direktive glavna svrha tog izuzeća stvaranje mogućnosti za daljnje unaprjeđenje ravnopravnosti žena i muškaraca u pružanju dobara i usluga; |
| --- | --- |

30.

| 31. | napominje da postoje različite prakse, primjerice u slučajevima u kojima se usluge pružaju pripadnicima samo jednog spola ili kada je za iste usluge određena različita cijena; ističe da različito postupanje treba razmatrati od slučaja do slučaja kako bi se utvrdilo temelji li se ono na zakonitom cilju, kako je navedeno u Direktivi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | potiče tijela za ravnopravnost i organizacije za zaštitu potrošača da podignu razinu informiranosti pružatelja usluga o ograničenjima i uvjetima za različito postupanje te da podignu razinu informiranosti korisnika usluga o pravima na jednako postupanje jer se često navodi da korisnici nisu upoznati s primjenjivim odredbama u području robe i usluga; |
| --- | --- |

32.

| 33. | smatra da relativni nedostatak pozitivnih mjera na temelju članka 4. stavka 5. u svim državama članicama predstavlja manjkavost u provedbi Direktive; poziva na poticanje onih oblika pozitivnih mjera koje se temelje na zakonitom cilju, tj. kada postoji izravna veza između preferencijalnog postupanja i nedostataka koje treba spriječiti ili otkloniti, poput zaštite žrtava seksualnog nasilja u skloništima namijenjenima samo ženama odnosno muškarcima; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ponavlja svoj poziv Vijeću da razmotri sve moguće načine kako bi se osiguralo donošenje predložene Direktive o jednakom postupanju bez daljnje odgode, čime bi se na ravnopravnoj osnovi zajamčila sveobuhvatna zaštita od diskriminacije na temelju spola, rasne ili etničke pripadnosti, vjere ili uvjerenja, dobi ili spolne orijentacije; |
| --- | --- |

34.

Preporuke za poboljšanje primjene Direktive

| 35. | poziva Komisiju da odredi rješavanje problema s pojedinim državama članicama u pogledu prijenosa Direktive u nacionalna zakonodavstva kao prioritet, i to u vidu konkretnih mjera kao i da ih podupre u dosljednijoj provedbi Direktive; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ističe da iako tijela zadužena za ravnopravnost spolova imaju ključnu ulogu pri praćenju i osiguravanju toga da se prava koja proizlaze iz Direktive u potpunosti ostvaruju na nacionalnoj razini, nadležnosti koje su im dodijeljene u vezi s opskrbom i pristupom robi te učinkovitost u ispunjavanju utvrđenih ciljeva variraju; poziva države članice da zajamče dovoljnu razinu nadležnosti i neovisnosti u skladu s odredbama Direktive i nacionalnim pravom kao i dostatna sredstva za nacionalna tijela zadužena za ravnopravnost spolova kako bi ona ispunjavala svoje temeljne zadaće na djelotvoran način, što uključuje pružanje neovisne pomoći žrtvama diskriminacije u žalbenom postupku, vođenje neovisnih istraživanja o diskriminaciji i objavljivanje neovisnih izvješća i preporuka, podizanje razine informiranosti o Direktivi i borbu protiv stereotipa o rodnim ulogama u opskrbi te pristupu robi i uslugama; primjećuje da bi nacionalnim tijelima zaduženima za ravnopravnost spolova trebalo pružati odgovarajuću potporu za obavljanje zadaća kada je riječ o promicanju, nadziranju i podupiranju jednakog postupanja na neovisan i učinkovit način; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Komisiju da poboljša suradnju s tijelima zaduženima za ravnopravnost spolova i da nadzire jesu li relevantne odredbe koje se odnose na njihove nadležnosti ispunjene u svim državama članicama kao i da pruži potporu sustavnom utvrđivanju glavnih izazova i razmjeni najboljih praksi; poziva Komisiju da prikupi najbolje prakse i učini ih dostupnima državama članicama kako bi im pružila potrebne resurse za podupiranje pozitivnog djelovanja i osiguravanje bolje provedbe odgovarajućih odredbi na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ističe da bi se pristup pravosuđu za žrtve diskriminacije mogao poboljšati tako da se neovisnim tijelima zaduženima za ravnopravnost spolova daju ovlasti za pružanje pomoći, uključujući besplatnu pravnu pomoć, i pravo zastupanja pojedinaca u slučajevima navodne diskriminacije; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva Komisiju da pomno nadzire učinkovitost nacionalnih tijela za rješavanje pritužbi i postupke u kontekstu provedbe Direktive te da osigura da su uspostavljeni transparentni i učinkoviti mehanizmi za podnošenje pritužbi, uključujući odvraćajuće sankcije; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva Komisiju, države članice i tijela zadužena za ravnopravnost spolova, po mogućnosti u suradnji s organizacijama za zaštitu potrošača, da među pružateljima usluga i korisnicima promiču veću informiranost o odredbama Direktive kako bi se primjenjivalo načelo jednakog postupanja u tom području i smanjio broj neprijavljenih slučajeva kršenja Direktive; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Komisiju da s obzirom na i dalje prisutne nedostatke u praktičnoj primjeni Direktive zatraži od Europske mreže pravnih stručnjaka da u suradnji s tijelima zaduženima za ravnopravnost spolova pokrene sveobuhvatnu studiju, uzimajući u obzir i međupodručne oblike rodne neravnopravnosti i višestruke osnove za diskriminaciju s kojima se suočavaju različite ranjive društvene skupine, da nastavi svoje aktivnosti nadzora kao i da podupire i potiče države članice pri prikupljanju i pružanju podataka radi ostvarivanja punog potencijala Direktive; poziva države članice da unaprijede prikupljanje sveobuhvatnih, usporedivih, specifičnih podataka o uznemiravanju i spolnom uznemiravanju u području jednakog pristupa robi i uslugama s ciljem razlikovanja osnova za diskriminaciju, te u tom pogledu potiče poboljšanje suradnje s relevantnim institucijama; poziva Komisiju da uspostavi javnu bazu podataka relevantnog zakonodavstva i sudske prakse o jednakom postupanju prema ženama i muškarcima kao način podizanja razine informiranosti o primjeni pravnih odredbi u tom području; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ističe da je područje oglašavanja povezano sa sektorom roba i usluga, koji se potrošačima pretežito predstavlja posredstvom oglasa; naglašava važnost oglašavanja za nastanak, zadržavanje i razvoj rodno uvjetovanih stereotipa i diskriminirajućih prikaza žena; stoga poziva Komisiju da provede studiju o ravnopravnosti spolova u oglašavanju i da ispita je li potrebno i na koji način bi bilo moguće poticati jednako postupanje prema ženama i muškarcima u području oglašavanja i promicanja najboljih praksi u tom području; pozdravlja nacionalne propise i smjernice o ravnopravnosti žena i muškaraca u medijima te poziva države članice da ojačaju te odredbe ondje gdje je to potrebno kako bi se osiguralo jednako postupanje prema ženama i muškarcima; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva države članice da potiču dijalog s relevantnim dionicima u čijem je zakonitom interesu da daju svoj doprinos borbi protiv spolne diskriminacije u pogledu mogućnosti pristupa robi i nabave robe, odnosno pružanja usluga; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva države članice i Komisiju da poboljšaju provedbu Direktive tako što će u taj proces uvesti rodno osviješten sektorski pristup; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Komisiju da nadzire i podupire države članice u provedbi Direktive kako bi se bolje koordinirali zahtjevi Direktive s drugim direktivama koje se odnose na ravnopravnost spolova; |
| --- | --- |

45.

o

o o

| 46. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

46.

---

(1)  SL L 373, 21.12.2004., str. 37.

(2)  SL C 11, 13.1.2012., str. 1.

(3)  SL C 130, 30.4.2011., str. 4.

(4)  PE 593.787

(5)  ECLI:EU:C:1996:170. Vidi također zajedničku izjavu Vijeća i Komisije, Dopuna ishodu postupka za prijedlog direktive Vijeća o provedbi načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pristupu i nabavi robe, odnosno pružanju usluga (st. 15622/04 ADD 1).

(6)  SL C 137 E, 27.5.2010., str. 68.

(7)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0007.

(8)  Zajednička izjava Vijeća i Komisije, Dopuna ishodu postupka o prijedlogu direktive Vijeća o provedbi načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pristupu i nabavi robe, odnosno pružanju usluga.

---

| 25.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 263/72 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 263/72

---

P8_TA(2017)0075

Sredstva EU-a za ravnopravnost spolova

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2017. o sredstvima EU-a za ravnopravnost spolova (2016/2144(INI))

(2018/C 263/09)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 2. i drugi podstavak članka 3. stavka 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i članak 8. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 2. i drugi podstavak članka 3. stavka 3. Ugovora o Europskoj uniji (UEU) i članak 8. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir članak 23. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 23. Povelje Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. o višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2014. – 2020. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. o višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2014. – 2020. (1),

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (2) o rodno osviještenoj politici priloženu VFO-u, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (2) o rodno osviještenoj politici priloženu VFO-u,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1304/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom socijalnom fondu i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1081/2006 (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1304/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom socijalnom fondu i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1081/2006 (3),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (4),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Preispitivanje/revizija u sredini razdoblja višegodišnjeg financijskog okvira 2014. – 2020. – Proračun EU-a usmjeren na rezultate” (COM(2016)0603), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Preispitivanje/revizija u sredini razdoblja višegodišnjeg financijskog okvira 2014. – 2020. – Proračun EU-a usmjeren na rezultate” (COM(2016)0603),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije naslovljen „Izvješće o godišnjem praćenju programa Obzor 2020. za 2014.” (SWD(2016)0123), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije naslovljen „Izvješće o godišnjem praćenju programa Obzor 2020. za 2014.” (SWD(2016)0123),

| — | uzimajući u obzir radni dokument Komisije „Programske izjave o rashodima poslovanja za nacrt općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2017.” (COM(2016)0300), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument Komisije „Programske izjave o rashodima poslovanja za nacrt općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2017.” (COM(2016)0300),

| — | uzimajući u obzir zajednički radni dokument Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku naslovljen „Ravnopravnost spolova i osnaživanje žena: preobrazba života djevojčica i žena vanjskim odnosima EU-a u razdoblju 2016. – 2020.” (SWD(2015)0182), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajednički radni dokument Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku naslovljen „Ravnopravnost spolova i osnaživanje žena: preobrazba života djevojčica i žena vanjskim odnosima EU-a u razdoblju 2016. – 2020.” (SWD(2015)0182),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije naslovljen „Strateška suradnja za jednakost spolova 2016. – 2019.” (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije naslovljen „Strateška suradnja za jednakost spolova 2016. – 2019.” (SWD(2015)0278),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. rujna 2016. o stvaranju povoljnih uvjeta na tržištu rada za ostvarivanje ravnoteže između privatnog i poslovnog života (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. rujna 2016. o stvaranju povoljnih uvjeta na tržištu rada za ostvarivanje ravnoteže između privatnog i poslovnog života (5),

| — | uzimajući u obzir studiju naslovljenu „Proračun EU-a za jednakost spolova”, koju je Resorni odjel D Parlamenta objavio 2015., te dodatnu studiju o uporabi fondova za jednakost spolova u odabranim državama članicama, koju je 2016. objavio Resorni odjel C, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju naslovljenu „Proračun EU-a za jednakost spolova”, koju je Resorni odjel D Parlamenta objavio 2015., te dodatnu studiju o uporabi fondova za jednakost spolova u odabranim državama članicama, koju je 2016. objavio Resorni odjel C,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 21. rujna 2010. naslovljenu „Strategija za jednakost žena i muškaraca 2010. – 2015.” (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 21. rujna 2010. naslovljenu „Strategija za jednakost žena i muškaraca 2010. – 2015.” (COM(2010)0491),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. ožujka 2016. o rodno osviještenoj politici u radu Europskog parlamenta (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. ožujka 2016. o rodno osviještenoj politici u radu Europskog parlamenta (6),

| — | uzimajući u obzir izvješće Vijeća Europe o izradi proračuna kojom se uzima u obzir načelo ravnopravnosti spolova: završno izvješće Stručne skupine za rodni proračun, Strasbourg, 2005., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Vijeća Europe o izradi proračuna kojom se uzima u obzir načelo ravnopravnosti spolova: završno izvješće Stručne skupine za rodni proračun, Strasbourg, 2005.,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za prava žena i jednakost spolova i mišljenja Odbora za proračune i Odbora za proračunski nadzor (A8-0033/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za prava žena i jednakost spolova i mišljenja Odbora za proračune i Odbora za proračunski nadzor (A8-0033/2017),

| A. | budući da je ravnopravnost žena i muškaraca temeljna vrijednost Europske unije sadržana u Ugovorima; budući da se člankom 8. UFEU-a uspostavlja načelo rodno osviještene politike i da se u njemu navodi da „u svim aktivnostima Unija teži uklanjanju nejednakosti i promicanju ravnopravnosti između muškaraca i žena”; |
| --- | --- |

A.

budući da je ravnopravnost žena i muškaraca temeljna vrijednost Europske unije sadržana u Ugovorima; budući da se člankom 8. UFEU-a uspostavlja načelo rodno osviještene politike i da se u njemu navodi da „u svim aktivnostima Unija teži uklanjanju nejednakosti i promicanju ravnopravnosti između muškaraca i žena”;

| B. | budući da je među 17 ciljeva Ujedinjenih naroda o održivom razvoju koje treba ostvariti do 2030. godine kao cilj broj 5 navedena ravnopravnost spolova, koja se primjenjuje na svih 17 ciljeva; |
| --- | --- |

B.

budući da je među 17 ciljeva Ujedinjenih naroda o održivom razvoju koje treba ostvariti do 2030. godine kao cilj broj 5 navedena ravnopravnost spolova, koja se primjenjuje na svih 17 ciljeva;

| C. | budući da se u dokumentu Strateška suradnja za jednakost spolova 2016. – 2019., koji je Komisija objavila u prosincu 2015., naglašava ključna uloga sredstava EU-a u podupiranju ravnopravnosti spolova; budući da nijedna institucija Unije nije u svoj proračun dosljedno integrirala dimenziju ravnopravnosti spolova; |
| --- | --- |

C.

budući da se u dokumentu Strateška suradnja za jednakost spolova 2016. – 2019., koji je Komisija objavila u prosincu 2015., naglašava ključna uloga sredstava EU-a u podupiranju ravnopravnosti spolova; budući da nijedna institucija Unije nije u svoj proračun dosljedno integrirala dimenziju ravnopravnosti spolova;

| D. | budući da odluke o rashodima i prihodima na različit način utječu na žene i muškarce; |
| --- | --- |

D.

budući da odluke o rashodima i prihodima na različit način utječu na žene i muškarce;

| E. | budući da je Parlament u svojoj rezoluciji od 6. srpnja 2016. pod naslovom „Priprema poslijeizborne revizije višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2014. – 2020.: mišljenje Parlamenta prije prijedloga Komisije (7)” podržao djelotvornu integraciju rodno osviještene politike; |
| --- | --- |

E.

budući da je Parlament u svojoj rezoluciji od 6. srpnja 2016. pod naslovom „Priprema poslijeizborne revizije višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje 2014. – 2020.: mišljenje Parlamenta prije prijedloga Komisije (7)” podržao djelotvornu integraciju rodno osviještene politike;

| F. | budući da se rodna pitanja uglavnom češće rješavaju u područjima „mekih” politika, kao što je razvoj ljudskih resursa, nego u „tvrdima”, kao što su infrastruktura i IKT, koje primaju veću financijsku potporu; |
| --- | --- |

F.

budući da se rodna pitanja uglavnom češće rješavaju u područjima „mekih” politika, kao što je razvoj ljudskih resursa, nego u „tvrdima”, kao što su infrastruktura i IKT, koje primaju veću financijsku potporu;

| G. | budući da se za usklađivanje poslovnog i privatnog života mora osigurati dobro osmišljen sustav dopusta povezanog sa skrbi, zajedno s visokokvalitetnom, povoljnom i pristupačnom skrbi, što obuhvaća i javne ustanove, a rashode tih ustanova potrebno je smatrati dijelom infrastrukturnih ulaganja; budući da su ta dva čimbenika preduvjet za sudjelovanje žena na tržištu rada, na vodećim položajima, u znanosti i istraživanju, a time i za ravnopravnost spolova; |
| --- | --- |

G.

budući da se za usklađivanje poslovnog i privatnog života mora osigurati dobro osmišljen sustav dopusta povezanog sa skrbi, zajedno s visokokvalitetnom, povoljnom i pristupačnom skrbi, što obuhvaća i javne ustanove, a rashode tih ustanova potrebno je smatrati dijelom infrastrukturnih ulaganja; budući da su ta dva čimbenika preduvjet za sudjelovanje žena na tržištu rada, na vodećim položajima, u znanosti i istraživanju, a time i za ravnopravnost spolova;

| H. | budući da se u zajedničkoj izjavi Europskog parlamenta, Komisije i Vijeća poziva na to da se u godišnje proračunske postupke koji se primjenjuju za VFO za razdoblje 2014. – 2020. uključe, prema potrebi, rodno osjetljivi elementi, uzimajući u obzir načine na koje se ukupnim financijskim okvirom Unije pridonosi povećanoj ravnopravnosti spolova i jamči rodno osviještena politika; budući da je, unatoč tome, nužno pojačati konkretno djelovanje na većem uključivanju rodno osviještene politike jer se ona još uvijek slabo provodi u postojećim politikama i dobiva nedovoljna proračunska sredstva; |
| --- | --- |

H.

budući da se u zajedničkoj izjavi Europskog parlamenta, Komisije i Vijeća poziva na to da se u godišnje proračunske postupke koji se primjenjuju za VFO za razdoblje 2014. – 2020. uključe, prema potrebi, rodno osjetljivi elementi, uzimajući u obzir načine na koje se ukupnim financijskim okvirom Unije pridonosi povećanoj ravnopravnosti spolova i jamči rodno osviještena politika; budući da je, unatoč tome, nužno pojačati konkretno djelovanje na većem uključivanju rodno osviještene politike jer se ona još uvijek slabo provodi u postojećim politikama i dobiva nedovoljna proračunska sredstva;

| I. | budući da je od krize 2008. slabljenje ravnopravnosti spolova u javnim raspravama i političkom programu postalo očito i na razini EU-a i nacionalnoj razini; budući da će fiskalna konsolidacija i proračunska ograničenja nametnuta krizom vjerojatno dodatno smanjiti resurse dostupne za strategije i tijela za rodnu ravnopravnost; |
| --- | --- |

I.

budući da je od krize 2008. slabljenje ravnopravnosti spolova u javnim raspravama i političkom programu postalo očito i na razini EU-a i nacionalnoj razini; budući da će fiskalna konsolidacija i proračunska ograničenja nametnuta krizom vjerojatno dodatno smanjiti resurse dostupne za strategije i tijela za rodnu ravnopravnost;

| J. | budući da, s obzirom na krizu povjerenja u Europsku uniju, puna transparentnost financija mora biti prioritet svih europskih institucija koji one ne smiju ignorirati; |
| --- | --- |

J.

budući da, s obzirom na krizu povjerenja u Europsku uniju, puna transparentnost financija mora biti prioritet svih europskih institucija koji one ne smiju ignorirati;

| K. | budući da je prema indeksu ravnopravnosti spolova za 2015. koji je objavio Europski institut za ravnopravnost spolova (EIGE) cilj rodne ravnopravnosti u Europi još daleko od ostvarenja; |
| --- | --- |

K.

budući da je prema indeksu ravnopravnosti spolova za 2015. koji je objavio Europski institut za ravnopravnost spolova (EIGE) cilj rodne ravnopravnosti u Europi još daleko od ostvarenja;

| L. | budući da je jednaka plaća jedan od pokazatelja ravnopravnosti spolova; budući da su međutim jednako važni i napori EU-a te njihovi rezultati u povećanju sudjelovanja žena na tržištu rada, jednakoj ekonomskoj neovisnosti žena i muškaraca, promicanju ravnopravnosti žena i muškaraca pri donošenju odluka, suzbijanju rodno uvjetovanog nasilja te zaštiti i podupiranju žrtava, kao i u promicanju ravnopravnosti spolova i prava žena diljem svijeta; |
| --- | --- |

L.

budući da je jednaka plaća jedan od pokazatelja ravnopravnosti spolova; budući da su međutim jednako važni i napori EU-a te njihovi rezultati u povećanju sudjelovanja žena na tržištu rada, jednakoj ekonomskoj neovisnosti žena i muškaraca, promicanju ravnopravnosti žena i muškaraca pri donošenju odluka, suzbijanju rodno uvjetovanog nasilja te zaštiti i podupiranju žrtava, kao i u promicanju ravnopravnosti spolova i prava žena diljem svijeta;

| M. | budući da se u Pekinškoj platformi Ujedinjenih naroda za djelovanje iz 1995. poziva na pristup postupcima izrade proračuna kojim se uzima u obzir načelo ravnopravnosti spolova; |
| --- | --- |

M.

budući da se u Pekinškoj platformi Ujedinjenih naroda za djelovanje iz 1995. poziva na pristup postupcima izrade proračuna kojim se uzima u obzir načelo ravnopravnosti spolova;

Opće napomene

| 1. | pozdravlja planirano uključivanje načela ravnopravnosti spolova u skladu s člankom 8. UFEU-a kao međusektorskog cilja politike proračuna EU-a u fondove i programe EU-a; |
| --- | --- |

1.

| 2. | žali, međutim, zbog činjenice da politička predanost EU-a ravnopravnosti spolova i rodno osviještenoj politici iskazana na visokoj razini još nije u potpunosti odražena u raspodjeli proračunskih sredstava i odlukama o potrošnji u svim područjima politika EU-a, kao dio proračunske metodologije kojom se u obzir uzima rodna perspektiva; |
| --- | --- |

2.

| 3. | primjećuje da je načelo ravnopravnosti spolova pri izradi proračuna dio sveobuhvatne strategije o ravnopravnosti spolova i stoga ističe da je predanost institucija EU-a u vezi s tim područjem od ključne važnosti; žali, u tom kontekstu, zbog činjenice da za razdoblje od 2016. do 2020. nije usvojena nikakva strategija EU-a za ravnopravnost spolova i, uzimajući u obzir zaključke Vijeća o ravnopravnosti spolova od 16. lipnja 2016., poziva Komisiju da poboljša status svoje Strateške suradnje za ravnopravnost spolova 2016. – 2019. tako što će je usvojiti kao komunikaciju; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe važnost struktura i postupaka uključenih u izradu proračuna i potrebu da se promijene one strukture i postupci za koje se pokazalo da podupiru ili nenamjerno promiču neravnopravnost spolova; |
| --- | --- |

4.

| 5. | napominje da je potrebno podizati razinu osviještenosti i osigurati osposobljavanje u vezi s rodno osviještenom politikom i načelom ravnopravnosti spolova pri izradi proračuna kako bi se razvile rodno osjetljive strukture i postupci; |
| --- | --- |

5.

| 6. | napominje da neki programi EU-a (npr. Europski socijalni fond, Program za prava, jednakost i građanstvo 2014. – 2020., Obzor 2020., Instrument pretpristupne pomoći II, programi u području humanitarne pomoći, Instrument za razvojnu suradnju i Europski instrument za demokraciju i ljudska prava) obuhvaćaju konkretne mjere koje se odnose na ravnopravnost spolova, dok se drugi (npr. Program EU-a za zapošljavanje i socijalne inovacije, Fond europske pomoći za najpotrebitije, Europski fond za pomorstvo i ribarstvo i Europski fond za prilagodbu globalizaciji) pozivaju na opća načela ravnopravnosti spolova, no u vrlo malo programa određuju se jasni ciljevi i za to namijenjeni resursi ili se osiguravaju sustavna provedba i nadzor; |
| --- | --- |

6.

| 7. | žali zbog toga što nekoliko programa uključuje ravnopravnost spolova samo kao transverzalni cilj, što ne dovodi samo do smanjene podrške rodno specifičnim mjerama, nego gotovo onemogućuje procjenu iznosa koji se dodjeljuju rodnim pitanjima (8); |
| --- | --- |

7.

| 8. | žali zbog toga što većina programa financirana sredstvima EU-a ne obuhvaća posebne ciljane mjere s konkretnim dodjelama proračunskih sredstava za ravnopravnost spolova; napominje da bi se ravnopravnost spolova trebala prepoznati kao cilj politike u proračunskim naslovima EU-a i da bi se pritom trebao navesti iznos dodijeljen pojedinačnim ciljevima i mjerama politika kako bi oni bili transparentniji i kako ne bi zasjenili ciljeve povezane s ravnopravnošću spolova; također smatra da bi u okviru zadaća proračunskog nadzora trebalo navesti u kojoj se mjeri proračunom EU-a i njegovom provedbom podupire ili ometa politike ravnopravnosti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | žali što se alati za rodno osviještenu politiku, kao što su rodni pokazatelji, procjena učinka s obzirom na spol i načelo ravnopravnosti spolova u donošenju proračuna, vrlo rijetko primjenjuju u izradi i provedbi politika, bez obzira na to je li riječ o primjeni na razini EU-a ili nacionalnih institucija; izražava žaljenje zbog nedostatka sveobuhvatnih pokazatelja povezanih sa spolom i podataka razvrstanih prema spolu i naglašava činjenicu da bi Europski institut za ravnopravnost spolova (EIGE) trebao prikupiti sve pokazatelje povezane sa spolom i podatke razvrstane s obzirom na spol kako bi se omogućio dosljedan uvid u učinak politika EU-a na ravnopravnost spolova kao i ispravna financijska i proračunska odgovornost s tim u vezi; ističe temeljnu ulogu EIGE-a u premošćivanju jaza u suradnji između statističara i tvoraca politike u cilju podizanja svijesti o izazovima u pogledu prikupljanja osjetljivih podataka; stoga ponavlja svoj poziv da se dodatno razrade pokazatelji i statistički podaci o rodnim pitanjima kako bi se proračun EU-a mogao ocijeniti iz rodne perspektive i kako bi se omogućio nadzor nad uključivanjem rodne perspektive u izradu proračuna; |
| --- | --- |

9.

| 10. | izražava žaljenje zbog toga što unatoč zajedničkoj izjavi o rodno osviještenoj politici priloženoj VFO-u dosad nije došlo do većeg napretka na tom području; |
| --- | --- |

10.

| 11. | duboko žali zbog činjenice da iz VFO-a za razdoblje 2014. – 2020. nije proizašla jasna strategija za ravnopravnost spolova s konkretnim ciljevima i dodjelom sredstava; |
| --- | --- |

11.

| 12. | napominje da se u Komunikaciji Komisije o preispitivanju u sredini razdoblja VFO-a objavljenoj u rujnu 2016. ne spominje provedba rodno osviještene politike; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva na to da strategija za ravnopravnost spolova i njezino uključivanje u relevantna politička područja postanu dio Europskog semestra; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ističe da bi transparentnost i pristup informacijama o stvarnim postignućima u pogledu ravnopravnosti spolova, a ne samo o provedbi, trebali biti pravi prioritet Europske unije; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva na to da se odredbe o rodno osviještenoj politici prihvate i u područjima politike za koja se ne smatra da su izravno povezana s ravnopravnosti spolova poput IKT-a, prometa, potpore poduzetništvu i ulaganjima ili klimatskih promjena; |
| --- | --- |

15.

| 16. | smatra da bi mreža vanjskih stručnjaka i organizacija trebala biti uključena u svim fazama proračunskog postupka kako bi se povećala transparentnost i njegova demokratska kvaliteta, posebno u vezi s primjenom pristupa donošenja proračuna kojim se vodi računa o načelu ravnopravnosti spolova; |
| --- | --- |

16.

Financijska sredstva EU-a za ravnopravnost spolova u zapošljavanju, socijalnim pitanjima i uključivanju kroz europske strukturne i investicijske fondove

| 17. | naglašava da europski strukturni i investicijski fondovi čine najvažniju financijsku potporu za provedbu politike ravnopravnosti spolova u EU-u, posebice u slučaju Europskog socijalnog fonda (ESF), čiji je cilj poticanje potpune integracije žena na tržište rada; ističe da je prema Uredbi (EU) br. 1304/2013 rodno osviještena politika obvezan dio svih faza programa i projekata financiranih iz ESF-a, uključujući pripremu, provedbu, praćenje i evaluaciju; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ističe važnu ulogu javnih službi u promicanju ravnopravnosti spolova; poziva Komisiju i države članice da rade na postizanju ciljeva iz Barcelone kako bi se svim ljudima omogućila ravnoteža između poslovnog i privatnog života, te da se koriste odgovarajućim instrumentima i poticajima, uključujući europske fondove kao što su Europski socijalni fond, Europski fond za regionalni razvoj i Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj, kojima se osiguravaju potrebna sredstva za socijalnu infrastrukturu u cilju pružanja kvalitetnih, povoljnih i pristupačnih usluga skrbi za djecu i ostale uzdržavane osobe, uključujući starije uzdržavane osobe i članove obitelji s invaliditetom; napominje da će to dovesti do većeg sudjelovanja žena na tržištu rada i njihove ekonomske neovisnosti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | žali zbog toga što se žene još uvijek suočavaju s nejednakostima na radnom mjestu, kao što su manja stopa zaposlenosti, razlika u plaći, veća pojava atipičnih vrsta zapošljavanja ili rada na nepuno radno vrijeme, manja prava na mirovinu, segregacija u karijeri i niži stupanj napredovanja; ističe važnost Europskog socijalnog fonda u pogledu financiranja mjera za borbu protiv diskriminacije i promicanje ravnopravnosti spolova na radnom mjestu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | napominje da se u tradicionalnom pristupu pri isplati socijalnih naknada ne uzima u obzir neplaćeni rad kao što je odgoj djece i briga o starijim osobama; |
| --- | --- |

20.

| 21. | napominje da će se prema radnom dokumentu službi Komisije o strateškoj suradnji za jednakost spolova 2016. – 2019. u razdoblju od 2014. do 2020. potrošiti 5,85 milijardi EUR na mjere promicanja ravnopravnosti spolova, od čega 1,6 % u okviru ESF-a za posebni investicijski prioritet „ravnopravnost između muškaraca i žena u svim područjima, uključujući u pristupu zapošljavanju, napredovanju u karijeri, postizanju ravnoteže između posla i privatnog života te promicanju jednake plaće za jednak rad”; |
| --- | --- |

21.

| 22. | napominje da bi se sredstvima iz EFRR-a trebalo i dalje podupirati ulaganje u skrb o djeci, brigu o starijim osobama i ostalu javnu i privatnu socijalnu infrastrukturu kojom se, među ostalim, potiče bolja ravnoteža između poslovnog i privatnog života; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ističe važnu ulogu EPFRR-a u jamčenju potrebnih sredstava za potporu javnim uslugama i socijalnoj infrastrukturi u ruralnim područjima te u promicanju pristupa žena vlasništvu nad zemljištem i ulaganjima; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Komisiju da predloži nove ciljane mjere kojima bi se poticalo sudjelovanje žena na tržištu rada, kao što je posebni program koji se financira uz pomoć EPFRR-a u cilju pružanja potpore ženskom poduzetništvu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisiju, države članice, regionalne i lokalne vlasti da se koriste potencijalom transverzalnih mogućnosti financiranja u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova u cilju potpore projektima usmjerenima na promicanje ravnopravnosti spolova; ističe važnost načela partnerstva koje se primjenjuje u okviru europskih i investicijskih fondova, a koje daje pozitivan doprinos rodno osviještenoj politici na lokalnoj razini; |
| --- | --- |

25.

| 26. | podsjeća na važnost potrebe uključivanja pokazatelja razvrstanih s obzirom na spol u pogledu praćenja i evaluacije operativnih programa, kao što je predviđeno Uredbom (EU) br. 1303/2013 kojom se utvrđuju zajedničke odredbe o europskim strukturnim i investicijskim fondovima, kako bi se poštovao cilj ravnopravnosti spolova u fazi provedbe; |
| --- | --- |

26.

| 27. | izražava žaljenje zbog toga što unatoč naporima za izradu „standarda” u tom području i dalje nije uspostavljena sustavna metoda provedbe rodno osviještene politike u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova, kao ni ciljane mjere povezane sa sveobuhvatnom strategijom rodno osviještene politike; poziva Komisiju i države članice da povećaju resurse za procjenu ravnopravnosti spolova ondje gdje je to potrebno te da dosljedno prate provedbu rodno osviještene politike; |
| --- | --- |

27.

| 28. | podsjeća na to da europski strukturni i investicijski fondovi podliježu ex ante uvjetima u pogledu roda, što iziskuje aranžmane za osposobljavanje odgovarajućeg osoblje i za uključivanje tijela nadležnih za ravnopravnost spolova tijekom pripreme i provedbe programa; poziva Komisiju da se pobrine za to da taj zahtjev bude ispunjen; poziva na učinkovito korištenje postojećim stalnim tijelima za ravnopravnost spolova na razini država članica; u tom kontekstu snažno pozdravlja najbolje nacionalne prakse kao što je mreža GenderCoP (Europska zajednica za praksu rodno osviještene politike) u Švedskoj; apelira na države članice da tijelima za ravnopravnost zajamče neovisnost, djelotvornost te dostatne ovlasti i resurse kako bi mogla obavljati svoje glavne zadaće; |
| --- | --- |

28.

| 29. | naglašava da je važno posvetiti posebnu pozornost i dati prednost mjerama ESIF-a kojima se podupiru ulaganja u obrazovne, socijalne i zdravstvene usluge, uz ustanove za skrb o djeci, s obzirom na to da se te usluge suočavaju sa smanjenjem javnih sredstava na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini i da bi se time povećao broj radnih mjesta; |
| --- | --- |

29.

| 30. | preporučuje da se u okviru VFO-a više financijskih sredstava dodijeli za socijalnu infrastrukturu i usluge za skrb o djeci i starijima; |
| --- | --- |

30.

Financijska sredstva EU-a za ravnopravnost spolova u pogledu temeljnih prava, jednakosti i građanstva u okviru Programa za prava, jednakost i građanstvo za razdoblje 2014. – 2020. (REC)

| 31. | žali zbog toga što se u proračunskim linijama za Program za prava, jednakost i građanstvo za razdoblje 2014. – 2020. (REC) ne određuju resursi dodijeljeni pojedinačnim ciljevima programa, čime se otežava analiza izdataka namijenjenih ravnopravnosti spolova i suzbijanju nasilja nad ženama; |
| --- | --- |

31.

| 32. | napominje da se prema radnom dokumentu službi Komisije o strateškoj suradnji za jednakost spolova 2016.– 2019. za dva cilja povezana s ravnopravnosti spolova i programom Daphne za borbu protiv nasilja nad ženama trenutačno izdvaja otprilike 35 % sredstava REC-a, dok ukupni proračun za ravnopravnost spolova u području temeljnih prava, jednakosti i građanstva u okviru programa REC za 2014. – 2020. iznosi 439,5 milijuna EUR; ističe da će, u usporedbi s ciljem ravnopravnosti spolova, većina sredstava biti dodijeljena u okviru cilja programa Daphne; međutim, izražava žaljenje zbog činjenice da Daphne nema svoju zasebnu proračunsku liniju s obzirom na to da je trenutačno jedan od posebnih ciljeva Programa za prava, jednakost i građanstvo; ističe da je nužno osigurati dostatnu financijsku potporu za program Daphne te očuvati njegovu vidljivost i izrazito uspješan profil; |
| --- | --- |

32.

| 33. | naglašava da se pozivi upućeni u okviru cilja programa Daphne za razdoblje 2014. – 2020. odnose na sve oblike nasilja nad ženama i/ili djecom; napominje da je većina resursa namijenjena za suzbijanje i sprečavanje nasilja povezanog sa štetnim praksama (39 %) te za potporu žrtvama rodno uvjetovanog nasilja, nasilja u obitelji ili nasilja u intimnim vezama koju pružaju službe specijalizirane za pružanje potpore ženama (24 %); |
| --- | --- |

33.

| 34. | napominje da su u okviru cilja ravnopravnosti spolova utvrđeni sljedeći prioriteti: jednaka ekonomska neovisnost žena i muškaraca te ravnoteža između poslovnog i privatnog života (44 % izdvojenih resursa); promicanje dobrih praksi u pogledu rodnih uloga i prevladavanje rodnih stereotipa u obrazovanju i osposobljavanju te na radnom mjestu (44 %) i pružanje potpore mrežama na razini EU-a u pogledu tema o ravnopravnosti spolova (12 %); |
| --- | --- |

34.

| 35. | ističe da izgradnja građanstva mora biti povezana ne samo sa zaštitom prava i njegovim širenjem, nego i s blagostanjem i dobrobiti, s obrazovanjem i izobrazbom oslobođenima od rodnih stereotipa te s dostupnošću socijalnih i zdravstvenih usluga, što obuhvaća i spolno i reproduktivno zdravlje; |
| --- | --- |

35.

| 36. | žali, međutim, zbog smanjenja raspoloživih sredstava za specifični cilj programa Daphne; ističe da su 2013. proračunska odobrena sredstva za preuzimanje obveza za program Daphne iznosila 18 milijuna EUR, u usporedbi s 19,5 milijuna EUR 2012. i više od 20 milijuna EUR 2011.; napominje nadalje da je 2016. u radnom programu REC-a za taj cilj predviđeno tek malo više od 14 milijuna EUR; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Komisiju da pri izradi godišnjeg programa rada poštuje prikladnu i pravednu raspodjelu financijske potpore među različitim područjima obuhvaćenima posebnim ciljevima REC-a, uzimajući istodobno u obzir razinu financijskih sredstava već dodijeljenih u okviru prethodnog programskog razdoblja (2007. – 2013.); |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva Komisiju da poveća potporu europskim mrežama koje se bave temom ravnopravnosti spolova i da time ojača mogućnosti uzajamnog učenja, posebno među podnacionalnim tijelima; napominje da je u prvom redu potrebna konkretna pomoć za povećanje sudjelovanja žena u donošenju odluka; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva na veću jasnoću o tome kako se u okviru programa REC provodi cilj borbe protiv nasilja; ističe da je važno da sredstva stignu do lokalnih organizacija na terenu, kao i do lokalnih i regionalnih vlasti kako bi se zajamčila učinkovita provedba; poziva na to da se prednost da organizacijama koje se bave sprečavanjem nasilja i podupiranjem žrtava svih oblika nasilja; |
| --- | --- |

39.

| 40. | prepoznaje da je potrebno zajamčiti potporu za provedbu postojećih lokalnih i regionalnih inicijativa za ravnopravnost spolova, kao što je Europska povelja o ravnopravnosti žena i muškaraca na lokalnoj razini; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Komisiju da postroži zahtjev za prikupljanje podataka razvrstanih s obzirom na rod pri provedbi ovog programa kao ključnog alata za djelotvornu analizu primjene načela ravnopravnosti spolova u proračunskom planiranju; |
| --- | --- |

41.

Financijska sredstva EU-a za ravnopravnost spolova u području istraživanja i inovacija u okviru programa Obzor 2020.

| 42. | ističe činjenicu da su u okviru programa Obzor 2020. (u daljnjem tekstu: „taj program”), u skladu sa zahtjevima iz članka 16. Uredbe (EU) br. 1291/2013 ravnopravnost spolova i rodna dimenzija uključene u istraživanje kao međusektorska pitanja u svakom od različitih dijelova programa rada; |
| --- | --- |

42.

| 43. | skreće pozornost na tri dominantna cilja u okviru tog programa, i to: poticanje jednakih mogućnosti i rodne ravnoteže u projektnim timovima; jamčenje rodne ravnoteže u donošenju odluka; i integraciju rodne dimenzije u sadržaj istraživanja; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pozdravlja činjenicu da taj program pruža potporu istraživačkim tijelima u provođenju planova za ravnopravnost spolova; pozdravlja i zajednički projekt Komisije i Europskog instituta za ravnopravnost spolova za izradu internetskog alata za planove za ravnopravnost spolova kao sredstvo utvrđivanja i dijeljenja najboljih praksi s relevantnim dionicima; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pozdravlja činjenicu da podnositelji zahtjeva imaju mogućnost u svoje prijedloge uključiti aktivnosti osposobljavanja i posebne studije o pitanjima ravnopravnosti spolova kao prihvatljive troškove; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pozdravlja činjenicu da je rodna uravnoteženost među osobljem jedno od mjerila u okviru kriterija za ocjenjivanje u tom programu i da ocjenjivači, uz ostale važne aspekte prijedloga, ocjenjuju i način na koji se u okviru prijedloga uzimaju u obzir analize povezane sa spolom i/ili rodom; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pozdravlja posebne pokazatelje upotrijebljene za praćenje provedbe perspektive ravnopravnosti spolova u tom programu, kao i činjenicu da je, što se tiče rodne ravnoteže u savjetodavnim skupinama programa Obzor 2020., sudjelovanje žena 2014. bilo na razini od 52 % (9); |
| --- | --- |

47.

| 48. | smatra da je potrebno dodatno preispitivanje kako bi se procijenili rezultati, među ostalim na temelju pokazatelja kao što su postotak sudionica i koordinatorica projekata u tom programu, te kako bi se po potrebi predložile prilagodbe konkretnih mjera; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva na dodatno jačanje rodno osviještene politike u okviru tog programa te na postavljanje ciljeva za ravnopravnost spolova u strategijama, programima i projektima u svim fazama istraživačkog ciklusa; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva na zadržavanje neovisne linije financiranja za projekte strukturnih izmjena u pogledu roda (kao što je Projekt za ravnopravnost spolova u istraživanju i inovacijama za razdoblje 2014. – 2016.), kao i za druge teme o ravnopravnosti spolova u istraživanju i inovacijama; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pozdravlja činjenicu da se jedan od ciljeva programa „Znanosti s društvom i za društvo” odnosi na jamčenje ravnopravnosti spolova u istraživačkom postupku i sadržaju istraživanja; nadalje pozdravlja programe dodjele bespovratnih sredstava naslovljene „Potpora istraživačkim organizacijama za provedbu planova ravnopravnosti spolova” i „Promicanje ravnopravnosti spolova u okviru programa Obzor 2020. i europskog istraživačkog područja”; međutim, žali zbog toga što ne postoje posebne proračunske linije za ciljeve navedene u tom programu; |
| --- | --- |

51.

Ostali programi i sredstva koji uključuju posebne ciljeve o ravnopravnosti spolova

| 52. | ističe da prirodne katastrofe imaju golem utjecaj na infrastrukturu povezanu s javnim uslugama i da su stoga žene posebno pogođene; poziva Komisiju da u Fond solidarnosti EU-a uvede zahtjev za provedbu rodno osjetljive analize pri procjeni učinka na stanovništvo; |
| --- | --- |

52.

| 53. | napominje da na području vanjskih aktivnosti i razvojne suradnje Akcijski plan za ravnopravnost spolova uspostavljen za razdoblje 2016. – 2020. obuhvaća aktivnosti EU-a u trećim zemljama te da postoji nekoliko instrumenata vanjske pomoći kojima se podupiru ciljevi u pogledu ravnopravnosti spolova; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ističe da djevojčice i žene žrtve oružanih sukoba imaju pravo na potrebnu zdravstvenu skrb, uključujući pristup kontracepcijskim sredstvima, hitnoj kontracepciji i uslugama pobačaja; podsjeća na to da se humanitarnom pomoći EU-a moraju poštovati prava djevojčica i žena u okviru međunarodnog humanitarnog prava te da ona ne bi trebala biti podložna restrikcijama koje nameću partnerski donatori, kao što je navedeno u proračunu EU-a za 2016.; pozdravlja pristup EU-a u tom pogledu; potiče Komisiju da zadrži svoje stajalište; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva Komisiju da izdvoji razvojna sredstva EU-a za dobrovoljne, moderne usluge planiranja obitelji i reproduktivnog zdravlja kako bi se suzbili financijski nedostaci prouzročeni pravilom „globalnog blokiranja” koje je uvela nova Vlada SAD-a, a time i spasili životi žena, zaštitilo njihovo zdravlje i spriječilo širenje spolno prenosivih bolesti; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ističe da je rodno osviještena politika također jedno od temeljnih načela nedavno uspostavljenog Fonda za azil, migracije i integraciju (AMIF); ponovno poziva na to da se u okviru migracijske politike i politike azila uzme u obzir rodna dimenzija tako da se ženama zajamči pristup sigurnim prostorima, posebnoj zdravstvenoj skrbi povezanoj sa spolnim i reproduktivnim zdravljem i pravima, te da se posebna pozornost posveti specifičnim potrebama ranjivih osoba, kao što su žene koje su pretrpjele nasilje, uključujući seksualno nasilje, maloljetnici bez pratnje i druge skupine izložene riziku, uključujući skupinu LGBTI; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva na to da se na razini EU-a donese sveobuhvatan katalog smjernica za migracijsku politiku i politiku azila koje se odnose na ravnopravnost spolova i da se stave na raspolaganje odgovarajuća sredstva za opširne programe osposobljavanja osoba koje bi u okviru obavljanja svojih poslova mogle doći u kontakt s izbjeglicama i tražiteljima azila; ističe da se te osobe mora senzibilizirati za rodno specifične potrebe žena izbjeglica i povezane rodno specifične probleme poput trgovanja ženama i djevojčicama; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ističe aktualne probleme prenapučenosti prihvatnih centara za izbjeglice, kao i posljedice te situacije za sigurnost žena; poziva na veće korištenje AMIF-om kako bi se u prihvatnim centrima osigurali objekti za spavanje i sanitarni objekti za žene i muškarce, kao i pristup rodno osjetljivim zdravstvenim uslugama, uključujući prenatalnu i postnatalnu skrb; |
| --- | --- |

58.

| 59. | smatra da bi države članice trebalo potaknuti na to da se uz AMIF više koriste i kohezijskim fondovima te strukturnim i investicijskim fondovima kako bi se poduprla integracija izbjeglica na tržište rada s posebnim naglaskom na pitanje kako dostupna skrb o djeci ženama izbjeglicama omogućuje pristup zaposlenju; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva na preispitivanje povećanja sredstava za programe Daphne i Odysseus kao i proširenja njihova područja primjene, pri čemu bi trebalo procijeniti mogućnost proširenja tih programa kako bi se riješila velika ranjivost žena izbjeglica i pružila veća potpora u rješavanju tih rodno specifičnih problema; |
| --- | --- |

60.

| 61. | naglašava da su drugi fondovi, kao što je Fond za unutarnju sigurnost, posebni financijski instrumenti, kao što je instrument za hitnu potporu, te ostali ad hoc instrumenti i potpore, mobilizirani za rješavanje potreba u kontekstu trenutačne izbjegličke krize; upozorava na teškoće u praćenju uporabe tih sredstava, posebno iz rodne perspektive, te poziva na to da uporaba sredstava EU-a u tom području bude koordinirana, djelotvorna, transparentna i rodno osjetljiva; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poziva na posebna sredstva za podupiranje ciljanih mjera u kojima sudjeluju lokalne organizacije na terenu te lokalne i regionalne vlasti kako bi se zajamčilo da su zaštićene osnovne potrebe, ljudska prava te sigurnost žena i djevojčica izbjeglica i migrantica te tražiteljica azila, uključujući trudnice i starije žene, kao i pripadnice skupine LGBTI; |
| --- | --- |

62.

Preporuke o politikama

| 63. | ponavlja prethodni zahtjev da se na svim razinama proračunskog postupka EU-a primjenjuje načelo ravnopravnosti spolova u donošenju proračuna; poziva na dosljednu primjenu načela ravnopravnosti spolova pri izradi proračuna tijekom cijelog proračunskog postupka u cilju korištenja proračunskih rashoda kao sredstva za promicanje rodne jednakosti; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poziva da se pri pripremi programa financiranja EU-a nakon 2020. godine načelo rodne ravnopravnosti dosljedno i učinkovito uključuje u izradu proračuna i donošenje politika u cilju povećanja sredstava EU-a za mjere za suzbijanje rodne diskriminacije, uzimajući pritom u obzir:






  (i) | utvrđivanje implicitnih i eksplicitnih rodnih pitanja, |
| --- | --- | --- |

64.

(i)

utvrđivanje implicitnih i eksplicitnih rodnih pitanja,

| (ii) | utvrđivanje dodjele povezanih sredstava, ako je to moguće, i |
| --- | --- |

(ii)

utvrđivanje dodjele povezanih sredstava, ako je to moguće, i

| (iii) | ocjenjivanje hoće li se programima financiranja EU-a omogućiti nastavak postojećih nejednakosti između žena i muškaraca (i skupina žena i muškaraca) te djevojčica i dječaka kao i obrazaca rodnih odnosa, ili će oni dovesti do promjene; |
| --- | --- |

(iii)

ocjenjivanje hoće li se programima financiranja EU-a omogućiti nastavak postojećih nejednakosti između žena i muškaraca (i skupina žena i muškaraca) te djevojčica i dječaka kao i obrazaca rodnih odnosa, ili će oni dovesti do promjene;

| 65. | poziva da se pri izradi proračunskih naslova EU-a radi na ostvarenju jednako važnih rodnih ciljeva i normi rodno osviještene politike; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poziva da se jasno odredi iznos koji će se dodijeliti za pojedinačne ciljeve i mjere politika namijenjene za ravnopravnost spolova kako bi se postigla veća transparentnost i odgovornost; |
| --- | --- |

66.

| 67. | napominje da rodno osviještena politika nije jednokratan zadatak te da izrada proračuna kojom se uzima u obzir načelo ravnopravnosti spolova zahtijeva neprestanu predanost razumijevanju rodnih pitanja, što uključuje analize i savjetovanja te neprestana usklađivanja proračuna kako bi se uzele u obzir promjenjive potreba žena i muškaraca, dječaka i djevojčica; |
| --- | --- |

67.

| 68. | smatra da je financiranje u iznosu od 6,17 milijardi EUR na razini EU-a, koji je u aktualnom VFO-u dodijeljen u svrhu postizanja ciljeva strateškog djelovanja u području rodne ravnopravnosti, prvi korak; |
| --- | --- |

68.

| 69. | smatra da je preispitivanje VFO-a u sredini programskog razdoblja mogla biti prilika za poboljšanje rezultata postignutih proračunom EU-a u provedbi ravnopravnosti spolova i za prikazivanje tih postignuća javnosti; |
| --- | --- |

69.

| 70. | žali, stoga, zbog odluke Komisije da se ne bavi pitanjem provedbe rodno osviještene politike u svojem preispitivanju VFO-a u sredini programskog razdoblja te poziva na konkretnije mjere kako bi se to riješilo; |
| --- | --- |

70.

| 71. | poziva na primjenu pokazatelja u pogledu roda prilikom odabira projekata, praćenja i evaluacije svih aktivnosti koje se financiraju iz proračuna EU-a; također poziva na obveznu procjenu učinka s obzirom na rod kao dio općenitog ex ante uvjeta i na prikupljanje podataka o korisnicima i sudionicima razvrstanih s obzirom na rod; |
| --- | --- |

71.

| 72. | snažno preporučuje da podaci razvrstani s obzirom na rod budu javno dostupni kako bi se osigurale financijska odgovornost i transparentnost; |
| --- | --- |

72.

| 73. | poziva na to da se za mjerenje neravnopravnosti spolova kao osnove za planiranje i provedbu programa financiranja EU-a usvoji metodologija sadržana u Izvješću o indeksu ravnopravnosti spolova za 2015. – Mjerenje rodne ravnopravnosti u Europskoj uniji 2005. – 2012. koju je 2015. objavio Europski institut za ravnopravnost spolova; |
| --- | --- |

73.

| 74. | poziva institucije EU-a i države članice da za sve članove osoblja uključene u postupke donošenja odluka i proračuna organiziraju redovite programe osposobljavanja i tehničke potpore u vezi s alatima rodno osviještene politike; poziva na poticanje primjene načela ravnopravnosti spolova pri izradi proračuna i u strategijama EU-a i u nacionalnim strategijama kako bi se djelotvornije poticala ravnopravnost spolova; |
| --- | --- |

74.

| 75. | poziva Komisiju da pomno prati učinkovitost nacionalnih žalbenih tijela i postupaka u pogledu provedbe direktiva o ravnopravnosti spolova; |
| --- | --- |

75.

| 76. | traži od Revizorskog suda da u okviru svojih preporuka i tematskih izvješća pri ocjeni izvršenja proračuna Unije uključi rodnu perspektivu, u vezi s konkretnim ciljevima politika EU-a za ravnopravnost spolova kao i s horizontalnim aspektima tih politika; traži i od država članica da uključe rodnu perspektivu u svoje proračune kako bi se analizirali vladini programi i politike, kao i njihov učinak na dodjelu sredstava i doprinos ravnopravnosti muškaraca i žena; |
| --- | --- |

76.

| 77. | ponavlja svoju zabrinutost zbog izražene rodne neravnoteže među članovima Europskog revizorskog suda koji trenutačno čine 28 muškaraca i samo tri žene (dvije manje nego početkom 2016.), što je najveća razlika u institucijama EU-a; poziva Vijeće da odsada i sve dok se ne postigne zadovoljavajuća ravnoteža za svako buduće imenovanje Parlamentu predloži po dva kandidata, ženu i muškarca; |
| --- | --- |

77.

| 78. | pohvaljuje rad povjerenika za ljudska prava u Poljskoj koji je prema Zakonu o jednakom postupanju na čelu tijela nadležnog za provođenje jednakog postupanja; izražava duboku zabrinutost zbog nedavnog smanjenja proračunskih sredstava koje se tiče i povjerenika za ljudska prava; podsjeća na to da bi nacionalno tijelo za jednakost trebalo imati na raspolaganju odgovarajuće osoblje i sredstva te da bi se trebala poštovati i održati njegova neovisnost; |
| --- | --- |

78.

o

o o

| 79. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

79.

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(2)  SL C 436, 24.11.2016., str. 51.

(3)  SL L 347, 20.12.2013., str. 470.

(4)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

(5)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0338.

(6)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0072.

(7)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0309.

(8)  1. dio radnog dokumenta Komisije „Programske izjave o rashodima poslovanja” uz nacrt općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2017. (COM(2016)0300), str. 15.

(9)  Europska komisija, Glavna uprava za istraživanje i inovacije, „Godišnje izvješće o praćenju programa Obzor 2020. za 2014.”, ISBN 978-92-79-57749-9, str. 44.

---

| 25.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 263/82 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 263/82

---

P8_TA(2017)0076

Utjecaj velikih podataka na temeljna prava

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2017. o utjecaju velikih podataka na temeljna prava: privatnost, zaštita podataka, nediskriminacija, sigurnost i kazneni progon (2016/2225(INI))

(2018/C 263/10)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 16. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 16. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članke 1., 7., 8., 11., 14., 21., 47. i 52. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 1., 7., 8., 11., 14., 21., 47. i 52. Povelje Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir Smjernice za regulaciju digitalnih datoteka s osobnim podacima, iznesene u Rezoluciji 45/95 Glavne skupštine Ujedinjenih naroda od 14. prosinca 1990., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Smjernice za regulaciju digitalnih datoteka s osobnim podacima, iznesene u Rezoluciji 45/95 Glavne skupštine Ujedinjenih naroda od 14. prosinca 1990.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (1) i Direktivu (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Okvirne odluke Vijeća 2008/977/PUP (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (1) i Direktivu (EU) 2016/680 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenih sankcija i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Okvirne odluke Vijeća 2008/977/PUP (2),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 6. svibnja 2015. upućenu Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija naslovljenu „Strategija jedinstvenog digitalnog tržišta za Europu” (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 6. svibnja 2015. upućenu Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija naslovljenu „Strategija jedinstvenog digitalnog tržišta za Europu” (COM(2015)0192),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe za zaštitu pojedinaca u vezi s automatskom obradom osobnih podataka od 28. siječnja 1981. (ETS br. 108) i njezin Dodatni protokol od 8. studenoga 2001. (ETS br. 181) (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe za zaštitu pojedinaca u vezi s automatskom obradom osobnih podataka od 28. siječnja 1981. (ETS br. 108) i njezin Dodatni protokol od 8. studenoga 2001. (ETS br. 181) (3),

| — | uzimajući u obzir Preporuku CM/Rec(2010)13 Odbora ministara Vijeća Europe državama članicama od 23. studenoga 2010. o zaštiti pojedinaca u vezi s automatskom obradom osobnih podataka u kontekstu izrade profila (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku CM/Rec(2010)13 Odbora ministara Vijeća Europe državama članicama od 23. studenoga 2010. o zaštiti pojedinaca u vezi s automatskom obradom osobnih podataka u kontekstu izrade profila (4),

| — | uzimajući u obzir Mišljenje 7/2015 europskog nadzornika za zaštitu podataka od 19. studenoga 2015. o rješavanju problema povezanih s velikim podacima, odnosno pozivu na transparentnost, nadzor korisnika, tehničku zaštitu podataka i odgovornost (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Mišljenje 7/2015 europskog nadzornika za zaštitu podataka od 19. studenoga 2015. o rješavanju problema povezanih s velikim podacima, odnosno pozivu na transparentnost, nadzor korisnika, tehničku zaštitu podataka i odgovornost (5),

| — | uzimajući u obzir Mišljenje 8/2016 europskog nadzornika za zaštitu podataka od 23. rujna 2016. o dosljednom jačanju temeljnih prava u doba velikih podataka (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Mišljenje 8/2016 europskog nadzornika za zaštitu podataka od 23. rujna 2016. o dosljednom jačanju temeljnih prava u doba velikih podataka (6),

| — | uzimajući u obzir izjavu Radne skupine za zaštitu podataka iz članka 29. od 16. rujna 2014. o utjecaju razvoja velikih podataka na zaštitu pojedinaca u vezi s obradom njihovih osobnih podataka u EU-u (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Radne skupine za zaštitu podataka iz članka 29. od 16. rujna 2014. o utjecaju razvoja velikih podataka na zaštitu pojedinaca u vezi s obradom njihovih osobnih podataka u EU-u (7),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0044/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0044/2017),

| A. | budući da veliki podaci znače prikupljanje, analizu i učestalo akumuliranje velikih količina podataka, uključujući osobne podatke, iz različitih izvora, koji se automatski obrađuju s pomoću računalnih algoritama i naprednih tehnika obrade podataka pri kojima se koriste i pohranjeni podaci i podaci preneseni strujanjem kako bi se dobile određene korelacije, trendovi i uzorci (analiza velikih podataka); |
| --- | --- |

A.

budući da veliki podaci znače prikupljanje, analizu i učestalo akumuliranje velikih količina podataka, uključujući osobne podatke, iz različitih izvora, koji se automatski obrađuju s pomoću računalnih algoritama i naprednih tehnika obrade podataka pri kojima se koriste i pohranjeni podaci i podaci preneseni strujanjem kako bi se dobile određene korelacije, trendovi i uzorci (analiza velikih podataka);

| B. | budući da je za neke oblike korištenja velikih podataka potrebno osposobljavanje uređaja umjetne inteligencije, kao što su neuronske mreže, te uspostava statističkih modela kako bi se predvidjeli određeni događaji i ponašanja; budući da su podaci o osposobljavanju često upitne kvalitete i da nisu neutralni; |
| --- | --- |

B.

budući da je za neke oblike korištenja velikih podataka potrebno osposobljavanje uređaja umjetne inteligencije, kao što su neuronske mreže, te uspostava statističkih modela kako bi se predvidjeli određeni događaji i ponašanja; budući da su podaci o osposobljavanju često upitne kvalitete i da nisu neutralni;

| C. | budući da su napredak u području komunikacijskih tehnologija i rasprostranjena upotreba elektroničkih uređaja, uređaja za praćenje, društvenih medija, mrežne interakcije i mreža, uključujući uređaje kojima se informacije šalju bez upletanja ljudi, doveli do razvoja masivnih i sve većih skupova podataka koji zahvaljujući naprednim tehnikama obrade i analize pružaju nezapamćen uvid u ljudsko ponašanje, privatni život i naša društva; |
| --- | --- |

C.

budući da su napredak u području komunikacijskih tehnologija i rasprostranjena upotreba elektroničkih uređaja, uređaja za praćenje, društvenih medija, mrežne interakcije i mreža, uključujući uređaje kojima se informacije šalju bez upletanja ljudi, doveli do razvoja masivnih i sve većih skupova podataka koji zahvaljujući naprednim tehnikama obrade i analize pružaju nezapamćen uvid u ljudsko ponašanje, privatni život i naša društva;

| D. | budući da se obavještajne službe trećih zemalja i država članica sve više oslanjaju na obradu i analizu takvih skupova podataka, koji ili nisu obuhvaćeni nikakvim pravnim okvirom ili su, u najskorije vrijeme, predmet zakonodavstva čija je usklađenost s primarnim i sekundarnim zakonodavstvom Unije upitna i još je treba utvrditi; |
| --- | --- |

D.

budući da se obavještajne službe trećih zemalja i država članica sve više oslanjaju na obradu i analizu takvih skupova podataka, koji ili nisu obuhvaćeni nikakvim pravnim okvirom ili su, u najskorije vrijeme, predmet zakonodavstva čija je usklađenost s primarnim i sekundarnim zakonodavstvom Unije upitna i još je treba utvrditi;

| E. | budući da su na internetu u porastu i vršnjačko nasilje i nasilje nad ženama te da su djeca na internetu sve ranjivija; budući da Komisija i države članice trebaju poduzeti sve potrebne pravne mjere kako bi se suzbila ta pojava; |
| --- | --- |

E.

budući da su na internetu u porastu i vršnjačko nasilje i nasilje nad ženama te da su djeca na internetu sve ranjivija; budući da Komisija i države članice trebaju poduzeti sve potrebne pravne mjere kako bi se suzbila ta pojava;

| F. | budući da sve veći broj korporacija, poslovnih subjekata, tijela i agencija, vladinih i nevladinih organizacija (te javni i privatni sektor općenito), političkih vođa, organizacija civilnog društva, sveučilišta, znanstvenih zajednica i građana općenito koristi prednosti tih skupova podataka i analize velikih podataka kako bi se potaknuli konkurentnost, inovacije, tržišno predviđanje, političke kampanje, ciljano oglašavanje, znanstveno istraživanje i donošenje politika u području prometa, oporezivanja, financijskih usluga, pametnih gradova, kaznenog progona, transparentnosti, javnog zdravlja i reagiranja na katastrofe te kako bi se, primjerice ciljanim komunikacijama, utjecalo na izbore i političke rezultate; |
| --- | --- |

F.

budući da sve veći broj korporacija, poslovnih subjekata, tijela i agencija, vladinih i nevladinih organizacija (te javni i privatni sektor općenito), političkih vođa, organizacija civilnog društva, sveučilišta, znanstvenih zajednica i građana općenito koristi prednosti tih skupova podataka i analize velikih podataka kako bi se potaknuli konkurentnost, inovacije, tržišno predviđanje, političke kampanje, ciljano oglašavanje, znanstveno istraživanje i donošenje politika u području prometa, oporezivanja, financijskih usluga, pametnih gradova, kaznenog progona, transparentnosti, javnog zdravlja i reagiranja na katastrofe te kako bi se, primjerice ciljanim komunikacijama, utjecalo na izbore i političke rezultate;

| G. | budući da tržište otvorenih podataka raste, što je rezultat tehnologije i činjenice da se proces odlučivanja utemeljen na podacima sve više prihvaća kao način koji pruža rješenja; budući da još ne postoji metodologija s pomoću koje bi se provela procjena ukupnog utjecaja velikih podataka utemeljena na dokazima, ali postoje dokazi koji upućuju na to da analiza velikih podataka može imati znatan horizontalni učinak u cijelom javnom i privatnom sektoru; budući da se u Strategiji jedinstvenog digitalnog tržišta za Europu koju je izradila Komisija priznaje potencijal tehnologija, usluga i velikih podataka utemeljenih na podacima da djeluju kao katalizator gospodarskog rasta, inovacija i digitalizacije u EU-u; |
| --- | --- |

G.

budući da tržište otvorenih podataka raste, što je rezultat tehnologije i činjenice da se proces odlučivanja utemeljen na podacima sve više prihvaća kao način koji pruža rješenja; budući da još ne postoji metodologija s pomoću koje bi se provela procjena ukupnog utjecaja velikih podataka utemeljena na dokazima, ali postoje dokazi koji upućuju na to da analiza velikih podataka može imati znatan horizontalni učinak u cijelom javnom i privatnom sektoru; budući da se u Strategiji jedinstvenog digitalnog tržišta za Europu koju je izradila Komisija priznaje potencijal tehnologija, usluga i velikih podataka utemeljenih na podacima da djeluju kao katalizator gospodarskog rasta, inovacija i digitalizacije u EU-u;

| H. | budući da se analizom velikih podataka na razne načine stvara dodana vrijednost, s brojnim pozitivnim primjerima koji podrazumijevaju znatne mogućnosti za građane, primjerice u području zdravstva, borbe protiv klimatskih promjena, smanjenja potrošnje energije, poboljšanja sigurnosti prometa te omogućavanja postojanja pametnih gradova, pri čemu se poboljšava poslovna optimizacija i učinkovitost te se doprinosi boljim radnim uvjetima i otkrivanju i suzbijanju prijevara; budući da veliki podaci mogu dati konkurentsku prednost procesima odlučivanja u europskim trgovačkim društvima, dok javni sektor može biti učinkovitiji zahvaljujući boljem uvidu u različite razine socio-ekonomskog razvoja; |
| --- | --- |

H.

budući da se analizom velikih podataka na razne načine stvara dodana vrijednost, s brojnim pozitivnim primjerima koji podrazumijevaju znatne mogućnosti za građane, primjerice u području zdravstva, borbe protiv klimatskih promjena, smanjenja potrošnje energije, poboljšanja sigurnosti prometa te omogućavanja postojanja pametnih gradova, pri čemu se poboljšava poslovna optimizacija i učinkovitost te se doprinosi boljim radnim uvjetima i otkrivanju i suzbijanju prijevara; budući da veliki podaci mogu dati konkurentsku prednost procesima odlučivanja u europskim trgovačkim društvima, dok javni sektor može biti učinkovitiji zahvaljujući boljem uvidu u različite razine socio-ekonomskog razvoja;

| I. | budući da veliki podaci imaju spomenuti potencijal za građane, sveučilišta, znanstvenu zajednicu te javni i privatni sektor, no podrazumijevaju i znatne rizike, posebno u vezi sa zaštitom temeljnih prava zajamčenih Poveljom EU-a o temeljnim pravima i pravom Unije, kao što su pravo na privatnost, pravo na zaštitu i sigurnost podataka, ali i pravo na slobodu izražavanja i nediskriminaciju; budući da se tehnikama pseudonimizacije i šifriranja mogu ublažiti rizici povezani s analizom velikih podataka te da one stoga imaju važnu ulogu u zaštiti privatnosti ispitanika i da se njima istodobno potiču inovacije i gospodarski rast; budući da ti elementi trebaju biti dio trenutačne revizije Direktive o e-privatnosti; |
| --- | --- |

I.

budući da veliki podaci imaju spomenuti potencijal za građane, sveučilišta, znanstvenu zajednicu te javni i privatni sektor, no podrazumijevaju i znatne rizike, posebno u vezi sa zaštitom temeljnih prava zajamčenih Poveljom EU-a o temeljnim pravima i pravom Unije, kao što su pravo na privatnost, pravo na zaštitu i sigurnost podataka, ali i pravo na slobodu izražavanja i nediskriminaciju; budući da se tehnikama pseudonimizacije i šifriranja mogu ublažiti rizici povezani s analizom velikih podataka te da one stoga imaju važnu ulogu u zaštiti privatnosti ispitanika i da se njima istodobno potiču inovacije i gospodarski rast; budući da ti elementi trebaju biti dio trenutačne revizije Direktive o e-privatnosti;

| J. | budući da rasprostranjenost senzora, opširna rutinska proizvodnja podataka i suvremeni postupci obrade podataka nisu uvijek dovoljno transparentni, što izaziva probleme kad je riječ o sposobnosti pojedinaca i tijela vlasti da ocijene procese i svrhu prikupljanja, sastavljanja zbirki, analize i upotrebe osobnih podataka; budući da se može zaključiti da su sve nejasnije razlike između osobnih i neosobnih podataka rezultat primjene analize velikih podataka, što može dovesti do stvaranja novih osobnih podataka; |
| --- | --- |

J.

budući da rasprostranjenost senzora, opširna rutinska proizvodnja podataka i suvremeni postupci obrade podataka nisu uvijek dovoljno transparentni, što izaziva probleme kad je riječ o sposobnosti pojedinaca i tijela vlasti da ocijene procese i svrhu prikupljanja, sastavljanja zbirki, analize i upotrebe osobnih podataka; budući da se može zaključiti da su sve nejasnije razlike između osobnih i neosobnih podataka rezultat primjene analize velikih podataka, što može dovesti do stvaranja novih osobnih podataka;

| K. | budući da je rast u sektoru velikih podataka do 40 % godišnje, što je sedam puta brže od tržišta IT-a; budući da je koncentracija velikih skupova podataka, koja je rezultat novih tehnologija, izvor presudnih informacija za velike korporacije, što dovodi do nezapamćenih promjena u ravnoteži moći među građanima, vladama i privatnim akterima; budući da bi takva koncentracija moći u rukama korporacija mogla učvrstiti monopole i štetne prakse te imati negativan učinak na prava potrošača i pošteno tržišno natjecanje; budući da interese pojedinaca i zaštitu temeljnih prava treba dodatno razmotriti u kontekstu spajanja velikih podataka; |
| --- | --- |

K.

budući da je rast u sektoru velikih podataka do 40 % godišnje, što je sedam puta brže od tržišta IT-a; budući da je koncentracija velikih skupova podataka, koja je rezultat novih tehnologija, izvor presudnih informacija za velike korporacije, što dovodi do nezapamćenih promjena u ravnoteži moći među građanima, vladama i privatnim akterima; budući da bi takva koncentracija moći u rukama korporacija mogla učvrstiti monopole i štetne prakse te imati negativan učinak na prava potrošača i pošteno tržišno natjecanje; budući da interese pojedinaca i zaštitu temeljnih prava treba dodatno razmotriti u kontekstu spajanja velikih podataka;

| L. | budući da veliki podaci imaju golem neiskorišteni potencijal kao pokretači produktivnosti i sredstva s pomoću kojih se građanima nude bolji proizvodi i usluge; međutim ističe da opća upotreba pametnih uređaja, mreža i internetskih aplikacija među građanima, poslovnim subjektima i organizacijama ne znači nužno da su oni zadovoljni ponuđenim proizvodima, nego treba općenito shvatiti da su te usluge postale prijeko potrebne za život, komunikaciju i rad unatoč nedovoljnoj svijesti o rizicima koje oni predstavljaju za naše zdravlje, sigurnost i prava; |
| --- | --- |

L.

budući da veliki podaci imaju golem neiskorišteni potencijal kao pokretači produktivnosti i sredstva s pomoću kojih se građanima nude bolji proizvodi i usluge; međutim ističe da opća upotreba pametnih uređaja, mreža i internetskih aplikacija među građanima, poslovnim subjektima i organizacijama ne znači nužno da su oni zadovoljni ponuđenim proizvodima, nego treba općenito shvatiti da su te usluge postale prijeko potrebne za život, komunikaciju i rad unatoč nedovoljnoj svijesti o rizicima koje oni predstavljaju za naše zdravlje, sigurnost i prava;

| M. | budući da treba razlikovati između količine i kvalitete podataka kako bi se omogućila učinkovita upotreba velikih podataka (algoritmi i ostali analitički instrumenti); budući da podaci i/ili postupci niske kvalitete na kojima se temelje procesi odlučivanja i analitički instrumenti mogu dovesti do neobjektivnih algoritama, lažnih korelacija, pogrešaka, podcjenjivanja pravnih, socijalnih i etičkih implikacija, rizika da će se podaci koristiti u svrhu diskriminacije ili prijevare te marginalizacije ljudske uloge u tim procesima, što dovodi do manjkavih postupaka odlučivanja koji imaju negativan učinak na život i mogućnosti građana, posebno marginaliziranih skupina, te do negativnog učinka na društva i poslovne subjekte; |
| --- | --- |

M.

budući da treba razlikovati između količine i kvalitete podataka kako bi se omogućila učinkovita upotreba velikih podataka (algoritmi i ostali analitički instrumenti); budući da podaci i/ili postupci niske kvalitete na kojima se temelje procesi odlučivanja i analitički instrumenti mogu dovesti do neobjektivnih algoritama, lažnih korelacija, pogrešaka, podcjenjivanja pravnih, socijalnih i etičkih implikacija, rizika da će se podaci koristiti u svrhu diskriminacije ili prijevare te marginalizacije ljudske uloge u tim procesima, što dovodi do manjkavih postupaka odlučivanja koji imaju negativan učinak na život i mogućnosti građana, posebno marginaliziranih skupina, te do negativnog učinka na društva i poslovne subjekte;

| N. | budući da odgovornost povezana s algoritmima i transparentnošću treba značiti primjenu tehničkih i operativnih mjera kojima se osigurava transparentnost, nediskriminacija pri automatiziranom odlučivanju i izračunavanje vjerojatnosti ponašanja pojedinaca; budući da se transparentnošću pojedincima trebaju pružiti smislene informacije o logici, značaju i predviđenim posljedicama; budući da to treba obuhvaćati i informacije o podacima korištenima za osposobljavanje u području analize velikih podataka te omogućiti pojedincima da razumiju i nadziru odluke koje na njih utječu; |
| --- | --- |

N.

budući da odgovornost povezana s algoritmima i transparentnošću treba značiti primjenu tehničkih i operativnih mjera kojima se osigurava transparentnost, nediskriminacija pri automatiziranom odlučivanju i izračunavanje vjerojatnosti ponašanja pojedinaca; budući da se transparentnošću pojedincima trebaju pružiti smislene informacije o logici, značaju i predviđenim posljedicama; budući da to treba obuhvaćati i informacije o podacima korištenima za osposobljavanje u području analize velikih podataka te omogućiti pojedincima da razumiju i nadziru odluke koje na njih utječu;

| O. | budući da analiza podataka i algoritmi sve više utječu na informacije koje se stavljaju na raspolaganje građanima; budući da takve tehnike, ako se zloupotrijebe, mogu ugroziti temeljna prava na informacije te slobodu medija i pluralizam; budući da je sustav javne radiodifuzije u državama članicama neposredno povezan s demokratskim, društvenim i kulturnim potrebama svakog društva i s potrebom očuvanja pluralizma medija, kao što je navedeno u Protokolu o sustavu javne radiodifuzije u državama članicama Ugovora iz Amsterdama (11997D/PRO/09); |
| --- | --- |

O.

budući da analiza podataka i algoritmi sve više utječu na informacije koje se stavljaju na raspolaganje građanima; budući da takve tehnike, ako se zloupotrijebe, mogu ugroziti temeljna prava na informacije te slobodu medija i pluralizam; budući da je sustav javne radiodifuzije u državama članicama neposredno povezan s demokratskim, društvenim i kulturnim potrebama svakog društva i s potrebom očuvanja pluralizma medija, kao što je navedeno u Protokolu o sustavu javne radiodifuzije u državama članicama Ugovora iz Amsterdama (11997D/PRO/09);

| P. | budući da, iako pružaju znatne mogućnosti, sve rasprostranjenija obrada i analiza podataka, sam broj sudionika u prikupljanju, zadržavanju, obradi, pohranjivanju i razmjeni podataka te kombiniranje velikih skupova podataka koji sadrže osobne i neosobne podatke iz niza različitih izvora podjednako stvaraju veliku nesigurnost i za građane i za javni i privatni sektor u pogledu konkretnih uvjeta za postupanje u skladu s trenutačnim zakonodavstvom EU-a u području zaštite podataka; |
| --- | --- |

P.

budući da, iako pružaju znatne mogućnosti, sve rasprostranjenija obrada i analiza podataka, sam broj sudionika u prikupljanju, zadržavanju, obradi, pohranjivanju i razmjeni podataka te kombiniranje velikih skupova podataka koji sadrže osobne i neosobne podatke iz niza različitih izvora podjednako stvaraju veliku nesigurnost i za građane i za javni i privatni sektor u pogledu konkretnih uvjeta za postupanje u skladu s trenutačnim zakonodavstvom EU-a u području zaštite podataka;

| Q. | budući da postoji obilje nestrukturiranih naslijeđenih sustava s golemim količinama podataka koje su tijekom niza godina prikupila trgovačka društva, s nejasnim sustavima upravljanja podacima koje treba sustavno uskladiti; |
| --- | --- |

Q.

budući da postoji obilje nestrukturiranih naslijeđenih sustava s golemim količinama podataka koje su tijekom niza godina prikupila trgovačka društva, s nejasnim sustavima upravljanja podacima koje treba sustavno uskladiti;

| R. | budući da treba poticati tješnju suradnju i usklađenost raznih regulatora i nadzornih tijela u području konkurentnosti, zaštite potrošača i zaštite podataka na nacionalnoj razini i razini EU-a kako bi se zajamčio dosljedan pristup velikim podacima i shvaćanje njihova utjecaja na temeljna prava; budući da uspostava i daljnji razvoj digitalnog centra za razmjenu informacija (8) kao dobrovoljne mreže tijela kaznenog progona može doprinijeti poboljšanju njihova rada i aktivnosti kaznenog progona te pomoći da se poboljšaju sinergije i zaštita prava i interesa pojedinaca; |
| --- | --- |

R.

budući da treba poticati tješnju suradnju i usklađenost raznih regulatora i nadzornih tijela u području konkurentnosti, zaštite potrošača i zaštite podataka na nacionalnoj razini i razini EU-a kako bi se zajamčio dosljedan pristup velikim podacima i shvaćanje njihova utjecaja na temeljna prava; budući da uspostava i daljnji razvoj digitalnog centra za razmjenu informacija (8) kao dobrovoljne mreže tijela kaznenog progona može doprinijeti poboljšanju njihova rada i aktivnosti kaznenog progona te pomoći da se poboljšaju sinergije i zaštita prava i interesa pojedinaca;

Opća razmatranja

| 1. | ističe da građani, javni i privatni sektor, sveučilišta i znanstvena zajednica mogu u potpunosti iskoristiti perspektive i mogućnosti koje pružaju veliki podaci samo ako se čvrstim jamčenjem temeljnih prava, sukladnosti s trenutačnim zakonodavstvom EU-a u području zaštite podataka i pravne sigurnosti za sve sudionike osigura povjerenje javnosti u te tehnologije; ističe da se obrada osobnih podataka može obavljati samo u skladu s bilo kojom od pravnih osnova utvrđenih u članku 6. Uredbe (EU) 2016/679; smatra da je od presudne važnosti da transparentnost i pravilno pružanje informacija relevantnim korisnicima budu ključ izgradnje povjerenja javnosti i zaštite prava pojedinaca; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe da je usklađenost s postojećim zakonodavstvom u području zaštite podataka, zajedno s čvrstim znanstvenim i etičkim standardima, ključ uspostave povjerenja u rješenja utemeljena na velikim podacima i njihovu pouzdanost; nadalje ističe da informacije dobivene analizom velikih podataka ne pružaju nepristran pregled bilo kojeg predmeta i da su pouzdane samo u onoj mjeri u kojoj to dopuštaju podaci na kojima se temelje; ističe da prognostička analiza utemeljena na velikim podacima može samo ponuditi statističku vjerojatnost te se njome stoga ne može uvijek precizno predvidjeti pojedinačno ponašanje; stoga ističe da su za upravljanje prikupljanjem podataka i prosuđivanje rezultata takve analize presudne čvrste znanstvene i etičke norme; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe da se osjetljive informacije o osobama mogu dobiti iz neosjetljivih podataka, čime granica između osjetljivih i neosjetljivih podataka postaje sve manje jasna; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe da loše znanje pojedinaca o prirodi velikih podataka i slabo razumijevanje tih podataka omogućava da se osobne informacije koriste na neželjene načine; napominje da su obrazovanje u području temeljnih prava i podizanje razine osviještenosti o njima od primarne važnosti u EU-u; poziva institucije EU-a i države članice da ulažu u digitalnu pismenost i podizanje razine osviještenosti građana, uključujući djecu, o digitalnim pravima, privatnosti i zaštiti podataka; ističe da takvo obrazovanje treba obuhvaćati razumijevanje načela/logike u skladu s kojima funkcioniraju algoritmi i procesi automatiziranog donošenja odluka te načine na koje se oni smisleno tumače; štoviše ističe potrebu da se osobe obrazuju kako bi shvatile gdje i kako se prikupljaju tokovi podataka (npr. izvlačenje podataka s interneta, kombiniranje podataka koji se prenose strujanjem s podacima s društvenih mreža i povezanih uređaja te njihovo objedinjavanje u novi tok podataka); |
| --- | --- |

4.

Veliki podaci za trgovačke svrhe i u javnom sektoru

Privatnost i zaštita podataka

| 5. | ističe da se zakonodavstvo Unije u području zaštite privatnosti i osobnih podataka, prava na jednakost i nediskriminaciju, kao i prava pojedinca na informacije o logici automatiziranog donošenja odluka i izrade profila te prava na sudsku zaštitu primjenjuje na obradu podataka kad toj obradi prethodi primjena tehnika pseudonimizacije ili, u svakom slučaju, kad bi upotreba neosobnih podataka mogla utjecati na privatni život pojedinca ili na ostala prava i slobode, što bi dovelo do stigmatizacije cijelih skupina stanovništva; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe da se jedinstveno digitalno tržište mora uspostaviti na pouzdanim i vjerodostojnim mrežama i uslugama velike brzine kojima se štite temeljna prava ispitanika na zaštitu podataka i privatnost te istodobno treba poticati inovacije i analizu velikih podataka radi stvaranja odgovarajućih i jednakih uvjeta za sve kako bi se potaknulo europsko digitalno gospodarstvo; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nadalje ističe mogućnost ponovnog identificiranja pojedinaca povezivanjem različitih vrsta anonimiziranih podataka; ističe da se zakonodavstvo Unije u području zaštite privatnosti i osobnih podataka primjenjuje na obradu takvih povezanih podataka samo onda kad je pojedinca zaista moguće ponovno identificirati; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ističe da navedena načela javnom i privatnom sektoru te drugim akterima koji koriste podatke trebaju služiti kao okvir za postupke donošenja odluka; ističe potrebu za znatno većom algoritamskom odgovornošću i transparentnošću kad privatni i javni sektor te drugi akteri koji koriste analizu podataka obrađuju i analiziraju podatke jer su one presudan mehanizam za jamčenje odgovarajuće informiranosti pojedinaca o obradi njihovih osobnih podataka; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe temeljnu ulogu koju bi u budućnosti trebali imati Komisija, Europski odbor za zaštitu podataka, nacionalna tijela za zaštitu podataka i druga neovisna nadzorna tijela kako bi se promicala transparentnost i propisan proces, opća pravna sigurnost i, još izričitije, konkretne norme kojima se štite temeljna prava te jamstva povezana s primjenom obrade i analize podataka u privatnom i javnom sektoru; poziva na tješnju suradnju regulatora pri djelovanju u digitalnom okružju kako bi se poboljšala sinergija između regulatornih okvira za potrošače i tijela nadležnih za konkurentnost i zaštitu podataka; poziva na adekvatno financiranje tih tijela te zapošljavanje dovoljnog broja osoblja; štoviše priznaje potrebu za uspostavom digitalnog centra za razmjenu informacija; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ističe da istinska svrha velikih podataka treba biti uspostava usporedivih veza s najmanjim mogućim brojem osobnih podataka; u tom pogledu ističe da se znanstvene, poslovne i javne zajednice trebaju usredotočiti na istraživanje i inovacije u području anonimizacije; |
| --- | --- |

10.

| 11. | prepoznaje da se pseudonimizacijom, anonimizacijom ili šifriranjem osobnih podataka mogu umanjiti rizici za ispitanike kad se ti podaci koriste u aplikacijama povezanima s velikim podacima; dodatno ističe prednosti pseudonimizacije koju pruža Opća uredba o zaštiti podataka kao odgovarajući zaštitni mehanizam; podsjeća na to da je anonimizacija nepovratan postupak kojim se dovodi do toga da više nije moguće identificirati ili izdvojiti fizičku osobu samo na temelju osobnih podataka; smatra da ugovornim obavezama treba osigurati da se anonimizirani podaci ponovno ne identificiraju primjenom dodatnih veza koje nastaju kombiniranjem različitih izvora podataka; poziva privatni i javni sektor te ostale aktere koji sudjeluju u analizi velikih podataka da redovito preispituju te rizike u svjetlu novih tehnologija i dokumentiraju prikladnost donesenih mjera; poziva Komisiju, Europski odbor za zaštitu podataka i druga neovisna nadzorna tijela da pripreme smjernice o propisnom anonimiziranju podataka kako bi se izbjegla buduća zlouporaba tih mjera te kako bi se nadzirali postupci; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva privatni i javni sektor te ostale voditelje obrade podataka da koriste instrumente iz Opće uredbe o zaštiti podataka, kao što su pravila ponašanja i programi certifikacije, kako bi imali veću sigurnost u pogledu svojih konkretnih obaveza u okviru prava Unije te kako bi svoje prakse i djelovanje uskladili s odgovarajućim pravnim normama i zaštitnim mehanizmima EU-a; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisiju i države članice da osiguraju da se tehnologijama utemeljenima na podacima ne ograničava pristup pluralističkom medijskom okružju te da nema diskriminacije u pogledu tog pristupa, nego da se potiču sloboda i pluralizam medija; ističe da će suradnja vlada, obrazovnih institucija i medija imati ključnu ulogu u podupiranju digitalne medijske pismenosti u cilju osnaživanja građana i zaštite njihovih prava na informiranje i slobodu izražavanja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | smatra da se javnim tijelima u demokratskim društvima može dopustiti objavljivanje osobnih podataka zbog razloga povezanih s javnim interesom, primjerice radi sprečavanja korupcije, sukoba interesa, poreznih prijevara i pranja novca, pod uvjetom da se podaci objavljuju u skladu sa zakonski utvrđenim uvjetima, da postoje odgovarajući zaštitni mehanizmi te da je njihovo objavljivanje nužno za ostvarivanje željenog cilja i da je razmjerno tom cilju; |
| --- | --- |

14.

Sigurnost

| 15. | prima na znanje dodanu vrijednost tehnološkog napretka kojim će se doprinijeti poboljšanju sigurnosti; prima na znanje da neki od najakutnijih rizika u pogledu aktivnosti obrade podataka, kao što su tehnike povezane s velikim podacima (posebno u kontekstu interneta stvari), koje su razlog za zabrinutost pojedinaca, obuhvaćaju narušavanje sigurnosti, neovlašten pristup podacima i nezakoniti nadzor; smatra da je za rješavanje tih problema, a da se pritom ne krše temeljna prava, potrebna istinska i usklađena suradnja privatnog i javnog sektora, tijela kaznenog progona i neovisnih nadzornih tijela; u tom pogledu ističe da posebnu pozornost treba posvetiti sigurnosti sustava e-uprave te dodatnim zakonskim mjerama kao što je odgovornost u području softvera; |
| --- | --- |

15.

| 16. | smatra da treba poticati i šifriranje s kraja na kraj procesa te da tu zadaću po potrebi treba povjeriti u skladu s načelom integrirane zaštite podataka; preporučuje da se svakim budućim zakonodavnim okvirom donesenim u tu svrhu pružateljima usluga šifriranja, pružateljima komunikacijskih usluga i svim ostalim organizacijama (na svim razinama opskrbnog lanca) zabrani dopuštanje ili omogućavanje „pristupa na mala vrata” (en. backdoors); |
| --- | --- |

16.

| 17. | ističe da intenzivirano stvaranje podataka i tokova podataka podrazumijeva daljnje slabosti i nove probleme povezane sa sigurnošću informacija; u tom kontekstu poziva na primjenu integrirane i zadane privatnosti, po potrebi tehnika anonimizacije, tehnika šifriranja i obaveznih procjena učinka na privatnost; ističe da te mjere trebaju primjenjivati svi sudionici uključeni u analizu velikih podataka u privatnom i javnom sektoru i ostali akteri koji rade s osjetljivim podacima, kao što su pravnici, novinari i zdravstveni radnici, kako bi se osiguralo da veliki podaci ne povećavaju izloženost rizicima u području sigurnosti informacija; |
| --- | --- |

17.

| 18. | podsjeća da u skladu s člankom 15. Direktive 2000/31/EZ države članice ne nameću opću obavezu pružateljima usluga prijenosa, pohrane i smještaja informacija na poslužitelju da prate informacije koje prenose ili pohranjuju niti opću obavezu da aktivno traže činjenice ili okolnosti koje bi ukazivale na protuzakonite aktivnosti; posebno ističe da je Sud Europske unije u predmetima C-360/10 i C-70/10 odbacio mjere za „aktivno praćenje” gotovo svih korisnika usluga o kojima je riječ (u jednom predmetu pružatelji usluga pristupa internetu, u drugom predmetu društvena mreža) i odredio da se isključuje mogućnost bilo kakva naloga kojim se od pružatelja usluga smještaja informacija na poslužitelju zahtijeva opće praćenje; |
| --- | --- |

18.

Nediskriminacija

| 19. | ističe da, zbog skupova podataka i algoritamskih sustava koji se koriste pri procjenama i predviđanjima u različitim fazama obrade podataka, veliki podaci mogu dovesti do kršenja temeljnih prava pojedinaca, ali i do različitog postupanja sa skupinama osoba sličnih obilježja i njihove neizravne diskriminacije, posebno kad je riječ o pravičnosti i jednakim mogućnostima za obrazovanje i zapošljavanje, pri zapošljavanju ili ocjenjivanju pojedinaca ili pri utvrđivanju novih potrošačkih navika korisnika društvenih mreža; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisiju, države članice i tijela za zaštitu podataka da identificiraju algoritamsku diskriminaciju i subjektivnost te primijene sve moguće mjere kako bi ih sveli na minimalnu razinu, kao i da osmisle čvrst zajednički etički okvir za transparentnu obradu osobnih podataka i automatizirano donošenje odluka, koji može biti vodilja za korištenje podataka i trenutačnu provedbu zakonodavstva Unije; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisiju, države članice i tijela za zaštitu podataka da posebno ocijene potrebu za algoritamskom transparentnošću, ali i za transparentnošću u pogledu moguće subjektivnosti u području podataka o osposobljavanju koji se koriste za donošenje zaključaka na temelju velikih podataka; |
| --- | --- |

21.

| 22. | preporučuje da poslovni subjekti redovito ocjenjuju reprezentativnost skupova podataka, razmatraju jesu li na njih utjecali subjektivni elementi i razvijaju strategije za prevladavanje subjektivnosti; ističe potrebu za preispitivanjem točnosti i smislenosti predviđanja zasnovanih na analizi podataka na temelju pravičnosti i etičkih načela; |
| --- | --- |

22.

Veliki podaci za znanstvene potrebe

| 23. | ističe da analiza velikih podataka može biti korisna za znanstveni razvoj i istraživanje; smatra da razvoj i primjenu analize velikih podataka u znanstvene svrhe treba voditi uzimajući u obzir temeljne vrijednosti utvrđene u Povelji o temeljnim pravima te u skladu s trenutačnim zakonodavstvom EU-a u području zaštite podataka; |
| --- | --- |

23.

| 24. | podsjeća da, u okviru Opće uredbe o zaštiti podataka, daljnja obrada osobnih podataka u statističke svrhe može samo rezultirati zbirnim podacima koji se ne mogu ponovno primijeniti na pojedince; |
| --- | --- |

24.

Veliki podaci za potrebe kaznenog progona

Privatnost i zaštita podataka

| 25. | podsjeća sva tijela za kazneni progon koja obrađuju i analiziraju podatke da se Direktivom (EU) 2016/680: uređuje obrada osobnih podataka u državama članicama za potrebe kaznenog progona; zahtijeva da prikupljanje i obrada osobnih podataka u svrhu kaznenog progona uvijek budu primjereni i relevantni te ne smiju biti pretjerani u odnosu na posebne, izričite i zakonite svrhe u koje se obrađuju; utvrđuje da se svrha prikupljanja tih podataka i potreba za prikupljanjem mora jasno dokazati; utvrđuje da se zabranjuje svaka odluka utemeljena samo na automatiziranoj obradi, među ostalim i na izradi profila, koja proizvodi negativne pravne učinke za ispitanika ili na njega znatno utječe, osim ako je odobrena pravom Unije ili pravom države članice kojem podliježe voditelj obrade te kojim se propisuju odgovarajuće zaštitne mjere za prava i slobode ispitanika, u najmanju ruku pravo na ljudsku intervenciju voditelja obrade; poziva Komisiju, Europski odbor za zaštitu podataka i ostala neovisna nadzorna tijela da izdaju smjernice, preporuke i primjere najbolje prakse kako bi se dodatno precizirali kriteriji i uvjeti za donošenje odluka na temelju izrade profila te za korištenje velikih podataka za potrebe kaznenog progona; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ističe da je važno poštovati Direktive (EU) 2016/680 tijekom provođenja prethodnih procjena učinka i revizija u okviru kojih se uzimaju u obzir etička pitanja kako bi se ocijenila uključivost, točnost i kvaliteta podataka, a pojedincima koji su predmet odluka i/ili osobama koje sudjeluju u procesu donošenja odluka pružiti mogućnost da razumiju i dovedu u pitanje prikupljanje ili analizu, uzorke i korelacije te spriječiti sve štetne učinke na određene skupine pojedinaca; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ističe da masovni nadzor koji provode vlasti te nepotreban pristup tijela kaznenog progona poslovnim i drugim osobnim podacima može ozbiljno narušiti povjerenje građana u digitalne usluge; |
| --- | --- |

27.

| 28. | podsjeća da se zakonodavstvo kojim se javnim tijelima dopušta opći pristup sadržaju elektroničke komunikacije mora promatrati kao zakonodavstvo kojim se dovodi u pitanje bit temeljnog prava na poštovanje privatnog života pojedinca zajamčeno člankom 7. Povelje; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ističe potrebu da se u svrhu kaznenog progona smjernice i sustavi uvrste u javne natječaje za modele, alate i programe za obradu podataka utemeljene na velikim podacima kako bi se osiguralo da tijelo kaznenog progona prije konačne kupnje može provjeriti kod na kojemu se ti modeli, alati i programi temelje i da ga provjeri te da potvrdi njegovu prikladnost, točnost i sigurnost, imajući u vidu da su transparentnost i odgovornost ograničene softverom u vlasništvu proizvođača; ističe da se u okviru nekih modela prognostičkog rada policije više poštuje privatnost nego u okviru nekih drugih, primjerice kad se izrađuju predviđanja zasnovana na vjerojatnosti o mjestima ili događajima, a ne o pojedincima; |
| --- | --- |

29.

Sigurnost

| 30. | ističe apsolutnu potrebu da se baze podataka tijela kaznenog progona zaštite od narušavanja sigurnosti i nezakonitog pristupa jer to je razlog za zabrinutost pojedinaca; stoga smatra da rješavanje pitanja tih rizika zahtijeva usklađenu i učinkovitu suradnju tijela kaznenog progona, privatnog sektora, vlada i neovisnih nadzornih tijela za zaštitu podataka; ustraje u tome da treba zajamčiti adekvatnu sigurnost osobnih podataka u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 i Direktivom (EU) 2016/680 te da s pomoću osiguranih i decentraliziranih sustava baza podataka nedostatke treba svesti na najmanju moguću mjeru; |
| --- | --- |

30.

Nediskriminacija

| 31. | upozorava da je zbog zadiranja odluka i mjera koje donose tijela kaznenog progona u život i prava građana, među ostalim obradom i analizom podataka, potreban najveći mogući oprez kako bi se spriječila nezakonita diskriminacija određenih pojedinaca ili skupina osoba na temelju rase, boje kože, etničkog ili socijalnog podrijetla, genetskih obilježja, jezika, vjere ili uvjerenja, političkog ili bilo kojeg drugog mišljenja, imovine, rođenja, invaliditeta, dobi, spola, rodnog izražavanja, rodnog identiteta, seksualne orijentacije, boravišnog statusa, zdravlja ili pripadništva nacionalnoj manjini koja je često predmet izrade profila na temelju etničkog podrijetla ili intenzivnog policijskog rada u području kaznenog progona, kao i diskriminacija pojedinaca koji imaju posebna obilježja te usmjerenost na takve pojedince i skupine osoba; poziva na dobro osposobljavanje osoba koje prikupljaju podatke na terenu i korisnika obavještajnih podataka dobivenih analizom podataka; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva tijela kaznenog progona u državama članicama koja analiziraju podatke da zadrže najviše etičke norme pri analizi te da osiguraju ljudsku intervenciju i odgovornost u raznim fazama donošenja odluka, ne samo da bi se ocjenjivala reprezentativnost, točnost i kvaliteta podataka nego i prikladnost svake odluke koja će se donijeti na temelju tih informacija; |
| --- | --- |

32.

o

o o

| 33. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  SL L 119, 4.5.2016., str. 1.

(2)  SL L 119, 4.5.2016., str. 89.

(3)  http://www.coe.int/en/web/conventions/full-list/-/conventions/treaty/108

(4)  https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectID=09000016805cdd00

(5)  https://secure.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2015/15-11-19_Big_Data_EN.pdf

(6)  https://secure.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2016/16-09-23_BigData_opinion_EN.pdf

(7)  http://ec.europa.eu/justice/data-protection/article-29/documentation/opinion-recommendation/files/2014/wp221_en.pdf

(8)  Mišljenje 8/2016 europskog nadzornika za zaštitu podataka od 23. rujna 2016., str. 15.

---

| 25.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 263/90 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 263/90

---

P8_TA(2017)0077

Minimalni uvjeti za zaštitu kunića iz uzgoja

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2017. o minimalnim uvjetima za zaštitu kunića iz uzgoja (2016/2077(INI))

(2018/C 263/11)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke 13. i 43. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 13. i 43. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2008/120/EZ od 18. prosinca 2008. o utvrđivanju minimalnih uvjeta za zaštitu svinja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2008/120/EZ od 18. prosinca 2008. o utvrđivanju minimalnih uvjeta za zaštitu svinja,

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2008/119/EZ od 18. prosinca 2008. o utvrđivanju minimalnih uvjeta zaštite teladi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2008/119/EZ od 18. prosinca 2008. o utvrđivanju minimalnih uvjeta zaštite teladi,

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 1999/74/EZ od 19. srpnja 1999. o utvrđivanju minimalnih uvjeta za zaštitu kokoši nesilica, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 1999/74/EZ od 19. srpnja 1999. o utvrđivanju minimalnih uvjeta za zaštitu kokoši nesilica,

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2007/43/EZ od 28. lipnja 2007. o utvrđivanju minimalnih pravila za zaštitu pilića koji se uzgajaju za proizvodnju mesa, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2007/43/EZ od 28. lipnja 2007. o utvrđivanju minimalnih pravila za zaštitu pilića koji se uzgajaju za proizvodnju mesa,

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 98/58/EZ od 20. srpnja 1998. o zaštiti životinja koje se drže u svrhu proizvodnje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 98/58/EZ od 20. srpnja 1998. o zaštiti životinja koje se drže u svrhu proizvodnje,

| — | uzimajući u obzir Posebno izvješće Eurobarometra br. 442 pod nazivom „Stavovi Europljana prema dobrobiti životinja” koje je objavljeno u ožujku 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Posebno izvješće Eurobarometra br. 442 pod nazivom „Stavovi Europljana prema dobrobiti životinja” koje je objavljeno u ožujku 2016.,

| — | uzimajući u obzir znanstveno mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) od 12. siječnja 2011. u vezi s dobrobiti životinja tijekom prijevoza, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir znanstveno mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane (EFSA) od 12. siječnja 2011. u vezi s dobrobiti životinja tijekom prijevoza,

| — | uzimajući u obzir znanstveno mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane od 11. listopada 2005. naslovljeno „Učinak aktualnih sustava smještaja i držanja životinja na zdravlje i dobrobit kunića iz uzgoja”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir znanstveno mišljenje Europske agencije za sigurnost hrane od 11. listopada 2005. naslovljeno „Učinak aktualnih sustava smještaja i držanja životinja na zdravlje i dobrobit kunića iz uzgoja”,

| — | uzimajući u obzir poglavlje 7.5 Kodeksa Svjetske organizacije za zdravlje životinja o zdravlju kopnenih životinja naslovljeno „Klanje životinja”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir poglavlje 7.5 Kodeksa Svjetske organizacije za zdravlje životinja o zdravlju kopnenih životinja naslovljeno „Klanje životinja”,

| — | uzimajući u obzir Preporuke Vlade Ujedinjene Kraljevine u vezi s dobrobiti kunića, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuke Vlade Ujedinjene Kraljevine u vezi s dobrobiti kunića,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0011/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A8-0011/2017),

| A. | budući da su po broju uzgojenih životinja kunići četvrta životinjska vrsta u svijetu i druga životinjska vrsta u EU-u; |
| --- | --- |

A.

budući da su po broju uzgojenih životinja kunići četvrta životinjska vrsta u svijetu i druga životinjska vrsta u EU-u;

| B. | budući da se europski proizvođači moraju pridržavati visokih standarda u području zdravlja i dobrobiti životinja, koji nisu uvijek obvezni u trećim zemljama iz kojih EU uvozi životinje za klanje; |
| --- | --- |

B.

budući da se europski proizvođači moraju pridržavati visokih standarda u području zdravlja i dobrobiti životinja, koji nisu uvijek obvezni u trećim zemljama iz kojih EU uvozi životinje za klanje;

| C. | budući da potrošači obraćaju sve više pozornosti na provjeru uvjeta uzgoja životinja; |
| --- | --- |

C.

budući da potrošači obraćaju sve više pozornosti na provjeru uvjeta uzgoja životinja;

| D. | budući da je sektor kunićarstva posebno snažno pogođen padom potrošnje mesa u Europskoj uniji kao i ekonomskom krizom u poljoprivrednom sektoru i da su cijene prodaje pale za otprilike 20 % u tri godine, a da troškovi proizvodnje stagniraju; |
| --- | --- |

D.

budući da je sektor kunićarstva posebno snažno pogođen padom potrošnje mesa u Europskoj uniji kao i ekonomskom krizom u poljoprivrednom sektoru i da su cijene prodaje pale za otprilike 20 % u tri godine, a da troškovi proizvodnje stagniraju;

| E. | budući da treba uzeti u obzir nutritivni doprinos mesa kunića i ulogu te proizvodnje u obiteljskim gospodarstvima, kao i značajan udio zaposlenih žena u mnogim ruralnim područjima u kojima su mogućnosti diversifikacije uzgoja stoke minimalne; |
| --- | --- |

E.

budući da treba uzeti u obzir nutritivni doprinos mesa kunića i ulogu te proizvodnje u obiteljskim gospodarstvima, kao i značajan udio zaposlenih žena u mnogim ruralnim područjima u kojima su mogućnosti diversifikacije uzgoja stoke minimalne;

| F. | budući da je u obzir potrebno uzeti dobrobit poljoprivrednika, jednako kao i dobrobit životinja; |
| --- | --- |

F.

budući da je u obzir potrebno uzeti dobrobit poljoprivrednika, jednako kao i dobrobit životinja;

| G. | budući da se većina kunića uzgaja za proizvodnju mesa te da se više od 340 milijuna kunića ubije svake godine u tu svrhu; budući da uzgoj kunića čini manje od 1 % ukupne stočarske proizvodnje EU-a; |
| --- | --- |

G.

budući da se većina kunića uzgaja za proizvodnju mesa te da se više od 340 milijuna kunića ubije svake godine u tu svrhu; budući da uzgoj kunića čini manje od 1 % ukupne stočarske proizvodnje EU-a;

| H. | budući da se sektor uzgoja kunića u EU-u suočava sa stalnim padom, a podaci za 2016. upućuju na pad proizvodnje 4,7 % zbog trenda među potrošačima da konzumiraju sve manje mesa kunića; budući da sektor uzgoja kunića djeluje pod globalnim tržišnim uvjetima i nema koristi od izravne pomoći ili tržišnih intervencija na temelju prvog stupa zajedničke poljoprivredne politike; |
| --- | --- |

H.

budući da se sektor uzgoja kunića u EU-u suočava sa stalnim padom, a podaci za 2016. upućuju na pad proizvodnje 4,7 % zbog trenda među potrošačima da konzumiraju sve manje mesa kunića; budući da sektor uzgoja kunića djeluje pod globalnim tržišnim uvjetima i nema koristi od izravne pomoći ili tržišnih intervencija na temelju prvog stupa zajedničke poljoprivredne politike;

| I. | budući da EU ima negativnu trgovinsku bilancu s Kinom u pogledu mesa kunića; budući da 99 % uvoznog mesa kunića u EU-u potječe iz Kine; budući da će, ne poduzmu li se određene mjere, kineski proizvođači preteći uzgajivače EU-a, što će imati negativne posljedice na dobrobit životinja; |
| --- | --- |

I.

budući da EU ima negativnu trgovinsku bilancu s Kinom u pogledu mesa kunića; budući da 99 % uvoznog mesa kunića u EU-u potječe iz Kine; budući da će, ne poduzmu li se određene mjere, kineski proizvođači preteći uzgajivače EU-a, što će imati negativne posljedice na dobrobit životinja;

| J. | budući da je važno i potrebno postići i zadržati isplativ uzgoj kunića radi očuvanja strukture ruralnih sredina ali i stope zapošljavanja, osobito žena, u sredinama u kojima druge vrste proizvodnje nisu moguće, kao i nastaviti omogućavati potrošačima raznovrsnu i visokokvalitetnu prehranu; |
| --- | --- |

J.

budući da je važno i potrebno postići i zadržati isplativ uzgoj kunića radi očuvanja strukture ruralnih sredina ali i stope zapošljavanja, osobito žena, u sredinama u kojima druge vrste proizvodnje nisu moguće, kao i nastaviti omogućavati potrošačima raznovrsnu i visokokvalitetnu prehranu;

| K. | budući da na svjetskoj razini Europska unija zauzima prvo mjesto među zemljama uzgajivačima kunića i nalazi se ispred Azije, a posebno Kine koja se s iznosom od 417 000 tona trupala godišnje nalazi na prvom mjestu među izvoznicima; |
| --- | --- |

K.

budući da na svjetskoj razini Europska unija zauzima prvo mjesto među zemljama uzgajivačima kunića i nalazi se ispred Azije, a posebno Kine koja se s iznosom od 417 000 tona trupala godišnje nalazi na prvom mjestu među izvoznicima;

| L. | budući da je i uzgajivačima kunića i cjelokupnom sektoru u interesu da uzgoj kunića, u skladu s europskim modelom proizvodnje, održava najviše svjetske standarde kad je riječ o sigurnosti hrane, zdravlju i dobrobiti životinja te očuvanju okoliša; |
| --- | --- |

L.

budući da je i uzgajivačima kunića i cjelokupnom sektoru u interesu da uzgoj kunića, u skladu s europskim modelom proizvodnje, održava najviše svjetske standarde kad je riječ o sigurnosti hrane, zdravlju i dobrobiti životinja te očuvanju okoliša;

| M. | budući da uzgoj kunića u Europi počiva na istovremenom postojanju različitih sustava proizvodnje te da je važan način diversifikacije prihoda za male poljoprivrednike, na kojem god se oni području nalazili; |
| --- | --- |

M.

budući da uzgoj kunića u Europi počiva na istovremenom postojanju različitih sustava proizvodnje te da je važan način diversifikacije prihoda za male poljoprivrednike, na kojem god se oni području nalazili;

| N. | budući da je s prosječnom potrošnjom od 1,70 kg po stanovniku meso kunića jedno od najmanje konzumiranih u Uniji (između 1 % i 2 % ukupno konzumiranog mesa); |
| --- | --- |

N.

budući da je s prosječnom potrošnjom od 1,70 kg po stanovniku meso kunića jedno od najmanje konzumiranih u Uniji (između 1 % i 2 % ukupno konzumiranog mesa);

| O. | budući da postoji ozbiljna zabrinutost u vezi s lošom dobrobiti, visokim razinama stresa, visokom smrtnošću i pobolu kunića iz uzgoja u Europi, na što je Europska agencija za sigurnost hrane upućivala već 2005.; budući da su uvjeti držanja, hranjenje, genetika, zdravstveni aspekti i optimizacija emocionalnog stanja kunića iz uzgoja ključna pitanja za dionike uključene u uzgoj kunića, posebno u pogledu održavanja zdravlja i dobrobiti životinja; |
| --- | --- |

O.

budući da postoji ozbiljna zabrinutost u vezi s lošom dobrobiti, visokim razinama stresa, visokom smrtnošću i pobolu kunića iz uzgoja u Europi, na što je Europska agencija za sigurnost hrane upućivala već 2005.; budući da su uvjeti držanja, hranjenje, genetika, zdravstveni aspekti i optimizacija emocionalnog stanja kunića iz uzgoja ključna pitanja za dionike uključene u uzgoj kunića, posebno u pogledu održavanja zdravlja i dobrobiti životinja;

| P. | budući da se, otkad su pripitomljeni, većina kunića u EU-u najčešće drži u baterijskim kavezima, koji se u pogledu specifikacija mogu razlikovati od države do države, što u praksi često i jest slučaj; |
| --- | --- |

P.

budući da se, otkad su pripitomljeni, većina kunića u EU-u najčešće drži u baterijskim kavezima, koji se u pogledu specifikacija mogu razlikovati od države do države, što u praksi često i jest slučaj;

| Q. | budući da kunići, kao i ostale vrste koje koegzistiraju s ljudima, zadržavaju elemente svojeg prirodnog ponašanja, zbog čega je potrebno provesti daljnja istraživanja o mjerama i uvjetima koje je moguće provesti tijekom uzgoja kako bi se zajamčilo da kunići zadržavaju svoje prirodno ponašanje u što većoj mjeri, pod uvjetom to pozitivno utječe na njihovo zdravlje; |
| --- | --- |

Q.

budući da kunići, kao i ostale vrste koje koegzistiraju s ljudima, zadržavaju elemente svojeg prirodnog ponašanja, zbog čega je potrebno provesti daljnja istraživanja o mjerama i uvjetima koje je moguće provesti tijekom uzgoja kako bi se zajamčilo da kunići zadržavaju svoje prirodno ponašanje u što većoj mjeri, pod uvjetom to pozitivno utječe na njihovo zdravlje;

| R. | budući da se za potrebe intenzivnog uzgoja koriste vrste kunića koje rano i brzo rastu, ranije zvane „kunići za meso”, posebno komercijalni križanci koji se koriste na industrijskim farmama za razmnožavanje u svrhu proizvodnje životinja za meso; |
| --- | --- |

R.

budući da se za potrebe intenzivnog uzgoja koriste vrste kunića koje rano i brzo rastu, ranije zvane „kunići za meso”, posebno komercijalni križanci koji se koriste na industrijskim farmama za razmnožavanje u svrhu proizvodnje životinja za meso;

| S. | budući da su sustavi ekološke proizvodnje u kojima se kunići drže u grupnim nastambama s pristupom malom području za ispašu i općenito više prostora moguća alternativa uzgoju u kavezima, iako takvi sustavi grupnih nastambi mogu prouzrokovati probleme u pogledu negativnih interakcija i agresivnosti među životinja, što može dovesti do lezija koje utječu na njihovo zdravlje i dobrobit te dovode do povećanja pojave bolesti koje se šire oralno-fekalnim putem; |
| --- | --- |

S.

budući da su sustavi ekološke proizvodnje u kojima se kunići drže u grupnim nastambama s pristupom malom području za ispašu i općenito više prostora moguća alternativa uzgoju u kavezima, iako takvi sustavi grupnih nastambi mogu prouzrokovati probleme u pogledu negativnih interakcija i agresivnosti među životinja, što može dovesti do lezija koje utječu na njihovo zdravlje i dobrobit te dovode do povećanja pojave bolesti koje se šire oralno-fekalnim putem;

| T. | budući da se određenim nacionalnim propisima o biološkoj proizvodnji propisuje uzgoj kunića u grupnim nastambama uz pristup vanjskom prostoru za ispašu koji se nalazi u donjem dijelu nastambe; |
| --- | --- |

T.

budući da se određenim nacionalnim propisima o biološkoj proizvodnji propisuje uzgoj kunića u grupnim nastambama uz pristup vanjskom prostoru za ispašu koji se nalazi u donjem dijelu nastambe;

| U. | budući da je, kao što je slučaj s drugim vrstama, primjerice peradi, moguće istražiti sustave alternativne proizvodnje, među kojima su i sustavi ekološke proizvodnje, koji potrošačima mogu ponuditi širi raspon namirnica, i koji su zasad slabo razvijeni; |
| --- | --- |

U.

budući da je, kao što je slučaj s drugim vrstama, primjerice peradi, moguće istražiti sustave alternativne proizvodnje, među kojima su i sustavi ekološke proizvodnje, koji potrošačima mogu ponuditi širi raspon namirnica, i koji su zasad slabo razvijeni;

| V. | budući da je, uzimajući u obzir navedeno, potrebno provesti daljnja istraživanja o izazovima i prilikama sustava grupnih nastambi; |
| --- | --- |

V.

budući da je, uzimajući u obzir navedeno, potrebno provesti daljnja istraživanja o izazovima i prilikama sustava grupnih nastambi;

| W. | budući da je neznatna ekonomska vrijednost tog sektora u Europskoj uniji snažan razlog zašto se ne provode istraživanja i inovacije u cilju poboljšanja zdravlja i dobrobiti kunića; |
| --- | --- |

W.

budući da je neznatna ekonomska vrijednost tog sektora u Europskoj uniji snažan razlog zašto se ne provode istraživanja i inovacije u cilju poboljšanja zdravlja i dobrobiti kunića;

| X. | budući da postoje minimalni uvjeti za zaštitu svinja (1), teladi (2), kokoši nesilica (3) i tovnih pilića (4), kao i opća Direktiva Vijeća o zaštiti životinja koje se drže u svrhu proizvodnje (5), međutim ne postoji posebno zakonodavstvo EU-a o minimalnim uvjetima za zaštitu kunića iz uzgoja; budući da sve više potrošača i građana diljem EU-a traži regulaciju i bolju dobrobit kunića iz uzgoja; |
| --- | --- |

X.

budući da postoje minimalni uvjeti za zaštitu svinja (1), teladi (2), kokoši nesilica (3) i tovnih pilića (4), kao i opća Direktiva Vijeća o zaštiti životinja koje se drže u svrhu proizvodnje (5), međutim ne postoji posebno zakonodavstvo EU-a o minimalnim uvjetima za zaštitu kunića iz uzgoja; budući da sve više potrošača i građana diljem EU-a traži regulaciju i bolju dobrobit kunića iz uzgoja;

| Y. | budući da je sada na snazi zabrana konvencionalnog držanja kokoši nosilica u kavezima u skladu s Direktivom 1999/74/EZ i da je ta zabrana velikim dijelom uspješno provedena u državama članicama; |
| --- | --- |

Y.

budući da je sada na snazi zabrana konvencionalnog držanja kokoši nosilica u kavezima u skladu s Direktivom 1999/74/EZ i da je ta zabrana velikim dijelom uspješno provedena u državama članicama;

| Z. | budući da određene države članice već imaju nacionalno zakonodavstvo i zadovoljavaju pravne zahtjeve za uzgoj kunića i izrađuju smjernice za najbolju praksu u suradnji sa sektorom; budući da je Austrija 2012. zabranila držanje kunića u kavezima za proizvodnju mesa te da je u Belgiji na snazi zakonodavstvo kojim se želi postupno ukinuti baterijske kaveze i do 2025. godine zamijeniti ih sustavima parkova; |
| --- | --- |

Z.

budući da određene države članice već imaju nacionalno zakonodavstvo i zadovoljavaju pravne zahtjeve za uzgoj kunića i izrađuju smjernice za najbolju praksu u suradnji sa sektorom; budući da je Austrija 2012. zabranila držanje kunića u kavezima za proizvodnju mesa te da je u Belgiji na snazi zakonodavstvo kojim se želi postupno ukinuti baterijske kaveze i do 2025. godine zamijeniti ih sustavima parkova;

| AA. | budući da prema europskoj strategiji za dobrobit životinja prije uvođenja novog zakonodavstva postojeće zakonodavstvo treba u potpunosti provesti te treba potaknuti razvoj smjernica za najbolju praksu; |
| --- | --- |

AA.

budući da prema europskoj strategiji za dobrobit životinja prije uvođenja novog zakonodavstva postojeće zakonodavstvo treba u potpunosti provesti te treba potaknuti razvoj smjernica za najbolju praksu;

| AB. | budući da bi, s obzirom na potražnju za prijelazom na alternativne proizvodne sustave i na skromnu ekonomsku važnost uzgoja kunića u europskoj proizvodnji životinja, države članice i Komisiju trebalo potaknuti na provođenje daljnjih istraživanja u područjima zdravlja, dobrobiti, uzgoja, držanja, hranjenja, ponašanja i omamljivanja kunića; |
| --- | --- |

AB.

budući da bi, s obzirom na potražnju za prijelazom na alternativne proizvodne sustave i na skromnu ekonomsku važnost uzgoja kunića u europskoj proizvodnji životinja, države članice i Komisiju trebalo potaknuti na provođenje daljnjih istraživanja u područjima zdravlja, dobrobiti, uzgoja, držanja, hranjenja, ponašanja i omamljivanja kunića;

| AC. | budući da je u znanstvenom mišljenju Europske agencije za sigurnost hrane iz 2005. o sustavima držanja i čuvanja kunića iz uzgoja predloženo povećanje veličine kaveza, smanjenje broj životinja po jedinici površine za životinje koje još rastu i terapeutske intervencije, uključujući korištenje aditiva za smanjenje pojave bolesti; |
| --- | --- |

AC.

budući da je u znanstvenom mišljenju Europske agencije za sigurnost hrane iz 2005. o sustavima držanja i čuvanja kunića iz uzgoja predloženo povećanje veličine kaveza, smanjenje broj životinja po jedinici površine za životinje koje još rastu i terapeutske intervencije, uključujući korištenje aditiva za smanjenje pojave bolesti;

| AD. | budući da se preporuke o klanju životinja iz Kodeksa o zdravlju kopnenih životinja Svjetske organizacije za zdravlje životinja (OIE), uključujući metode omamljivanja i stručnu osposobljenost subjekta koji provode te metode, primjenjuju i na kuniće; |
| --- | --- |

AD.

budući da se preporuke o klanju životinja iz Kodeksa o zdravlju kopnenih životinja Svjetske organizacije za zdravlje životinja (OIE), uključujući metode omamljivanja i stručnu osposobljenost subjekta koji provode te metode, primjenjuju i na kuniće;

| AE. | budući da se člankom 3. Direktive Vijeća 98/58/EZ o dobrobiti životinja zahtijeva da se poduzmu „svi razumni koraci” radi osiguranja dobrobiti životinja, a u članku 4. definiraju se standardi za držanje životinja u smislu „stečenog iskustva i znanstvenih spoznaja”, što podrazumijeva standarde koje su utvrdile Europska agencija za sigurnost hrane i Svjetska organizacija za zdravlje životinja; |
| --- | --- |

AE.

budući da se člankom 3. Direktive Vijeća 98/58/EZ o dobrobiti životinja zahtijeva da se poduzmu „svi razumni koraci” radi osiguranja dobrobiti životinja, a u članku 4. definiraju se standardi za držanje životinja u smislu „stečenog iskustva i znanstvenih spoznaja”, što podrazumijeva standarde koje su utvrdile Europska agencija za sigurnost hrane i Svjetska organizacija za zdravlje životinja;

Opće napomene

| 1. | prima na znanje da se kunići u EU-u obično drže u konvencionalnim neobogaćenim kavezima, tj. ogoljenom okruženju koji sadrži samo sustav za hranu i vodu, a koji prema posljednjim znanstvenim saznanjima nisu u skladu s uvjetima za optimalan uzgoj; također napominje da se kunići ponekad hrane isključivo peletima bez pristupa vlaknastom materijalu te da uski prostor ogoljenih žičanih kaveza može dovesti do abnormalnog ponašanja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | napominje da su potrebna daljnja istraživanja u pogledu sustava nastambi kojima se može promicati kvaliteta zdravlja i ograničiti opasnost od bolesti ili infekcija životinja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prima na znanje da se uspješno provode alternative kaveznom uzgoju kunića, kao što je sustav parkova na otvorenom ili sustav krletke, u kojima se kuniće uglavnom hrani travom te se poboljšava udobnost i dobrobit kunića iz uzgoja; smatra da je potrebno razviti, poboljšati i potaknuti alternativne sustave, istovremeno imajući na umu da bi potražnja za mesom kunića iz takvih sustava mogla biti donekle ograničena zbog utjecaja dodatnih proizvodnih troškova na cijenu koju plaćaju potrošači; |
| --- | --- |

3.

| 4. | potiče uporabu sustava kolektivnih parkova za kuniće zbog većeg životnog prostora koji im omogućuje da bolje izraze svoje ponašanje u društvu, kao i pokrete; ističe da se korištenjem sustava kolektivnih parkova poboljšava dobrobit kunića iz uzgoja jer im se omogućuje život koji je sličniji životu u prirodi; ističe da dobrobit životinja također ovisi o dvjema važnim praksama uzgoja, točnije o uvjetima okoline u zgradama i razvoju odgovarajućih praksi uzgoja, biološke sigurnosti i upravljanja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva države članice i Komisiju da provode daljnja istraživanja u cilju utvrđivanja najboljih mogućih sustava nastambi za poboljšanje dobrobiti životinja u različitim vrstama uzgoja, čime se omogućuje provedba mjera za poboljšanje poljoprivrednih gospodarstava, jamčeći istovremeno njihovu održivost; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava da se sve meso kunića na tržištu EU-a mora pridržavati visokih prehrambenih standarda u pogledu sigurnosti i kvalitete te kriterija dobrobiti životinja, uključujući uvozne proizvode iz trećih zemalja; upozorava na opasnosti nepoštenog tržišnog natjecanja iz trećih zemalja ako se istovjetni standardi i kriteriji ne primjenjuju i na uvoz; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisiju i države članice da očuvaju kvalitetu i sigurnost uvoznog mesa kunića provedbom temeljitih kontrola i inspekcija pri ulasku tih proizvoda u Uniju; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja uspostavu europske platforme o dobrobiti životinja i poziva Komisiju i države članice da razmjenjuju i ističu pravila dobre prakse u pogledu uzgoja kunića; |
| --- | --- |

8.

Rasplod kunića

| 9. | ističe da se uzgoj kunića u EU-u veoma intenzivirao, iako uvjeti uzgoja i držanja kunića nisu posvuda isti zbog razlika u pogledu svrhe u koju se kunići uzgajaju i razlika u zahtjevima potrošača na raznim tržištima i među državama članicama; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ističe da se veličine kaveza razlikuju i ovise o dobi i težini životinje te da to utječe na pokrete kao što su istezanje, sjedenje i stajanje s podignutim ušima (položaj „promatranja” koji je tipičan za njihovu vrstu), podizanje na stražnje noge, neometano okretanje i skakutanje; ističe da taj nedostatak kretanja može dovesti i do oslabljenih kostiju, stereotipnog ponašanja ili lezija na šapama; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ističe da su se sustavi nastambi s vremenom poboljšali kako bi se uveli novi dodaci poput oslonaca za noge u cilju smanjenja lezija na šapama i poboljšanja dobrobiti; međutim, naglašava da neki od starijih modela kaveza u upotrebi mogu biti neprikladno oblikovani u odnosu na moderne standarde; |
| --- | --- |

11.

| 12. | sa zabrinutošću napominje da postoji suštinski visoka stopa bolesti i smrtnosti među kunićima iz uzgoja zbog čimbenika poput viših stopa zaraza parazitima (kokcidioza, glista passalurus ambiguus itd.) i podložnosti zaraznim bolestima kao što su HBK i miksomatoza; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ističe da je Europska agencija za sigurnost hrane 2005. zaključila da su zbog enteričkih i respiratornih infekcija te reproduktivnih problema smrtnost i pobol kunića iz uzgoja znatno viši nego kod drugih životinjskih vrsta iz uzgoja; isto tako napominje da je Europska agencija za sigurnost hrane u tom istom izvješću upozorila na povećane rizike za zdravlje kunića koji proizlaze iz uzgoja na tlu, u usporedbi s uzgojem u kavezima, posebno zbog zaraza kokcidiozom i parazitima; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja napredak koji su mnogi uzgajivači postigli u pogledu poboljšanja oblikovanja sustava nastambi u skladu s preporukama Europske agencije za sigurnost hrane; međutim, izražava zabrinutost zbog nedostatak liječenja i istraživanja u cilju borbe protiv bolesti kunića iz uzgoja; |
| --- | --- |

14.

Uzgoj kunića

| 15. | izražava zabrinutost da se kuniće koji se uzgajaju i tove za proizvodnju mesa u EU-u postavlja u kaveze starog oblikovanja koji nisu u skladu s modernim standardima uzgoja te da se svakom pojedinačnom kuniću omogućuje prostor koji je manji od površine dvaju običnih A4 lista papira; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ističe da su kunići vrlo osjetljive životinje koje se mogu suočiti s različitim problemima povezanima s dobrobiti i bolestima zbog neprikladnih uvjeta uzgoja, uključujući smrtne viroze, bolesti dišnog sustava i upalu skočnih zglobova od sjedenja na podovima žičanih kaveza; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ističe da je uzgajivačima kunića i veterinarima dostupan mali broj terapeutskih alata za rješavanje zdravstvenih problema koji se pojavljuju te da je potrebno uložiti više napora u rješavanje pitanja nedostatka istraživanja i ulaganja u području lijekova manje primjene i za manje zastupljene vrste; |
| --- | --- |

17.

| 18. | također napominje da prehrana snažno utječe na dobrobit i zdravlje životinja te da bi stoga kunići trebali imati stalni pristup uravnoteženoj prehrani s prikladnim udjelom vlakana; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ipak napominje da su zdravstveni rizici ograničeni zahvaljujući vrlo strogim zdravstvenim propisima EU-a i ističe da se u skladu sa zakonodavstvom na snazi (Direktiva 98/58/EZ) bolesne životinje trebaju odmah podvrgnuti liječenju koje uključuje izolaciju životinje tijekom oporavka ili, prema potrebi, eutanaziju; |
| --- | --- |

19.

| 20. | prima na znanje da je važno omogućiti tečajeve za osposobljavanje osoba uključenih u sve aspekte postupanja sa životinjama u uzgoju kunića, kao i smjernice za provođenje dobre prakse utemeljene na pouzdanim tehničkim i znanstvenim analizama kako bi se poboljšali njihovi rezultati i razumijevanje o relevantnim zahtjevima za dobrobit životinja u cilju izbjegavanja nepotrebne patnje životinja; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ističe da odbijeni kunići namijenjeni za tov i ženke koji se drže u alternativnim sustavima kolektivnih parkova, tipične veličine 750 cm2/po kuniću u rastu i 800 cm2/po ženki kunića, imaju koristi od više prostora za kretanje, interakcije i igre s drugim kunićima te da platforme u sustavima kolektivnih parkova omogućuju kunićima da se izmaknu i izbjegnu napadače, a ženkama se pruža odvojeni smještaj dok njeguju mlade; |
| --- | --- |

21.

| 22. | prima na znanje da bi takvi sustavi uzgajivačima stvorili troškove koje je potrebno uzeti u obzir pružanjem financijske potpore uzgajivačima koji se odluče na takav sustav uzgoja kunića; poziva Komisiju da u budućim proračunima EU-a podrži sektor uzgoja kunića; napominje da je financijska potpora u okviru programa ruralnog razvoja dostupna za one poljoprivrednike koji primjenjuju mjere za poboljšanje dobrobiti kunića; |
| --- | --- |

22.

| 23. | podsjeća da sve obvezne mjere koje se provode treba popratiti odgovarajućim proračunskim sredstvima za pružanje potpore uzgajivačima kunića; smatra, osim toga, da treba uvesti posebnu proračunsku liniju za promicanje konzumacije mesa kunića; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ističe da bi više istraživanja o skupnim nastambama za ženke doprinijelo njihovoj dobrobiti, posebno što se tiče vremena kada se ženke drži u zasebnim nastambama i kada ih se naknadno ponovno uvodi u skupinu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | preporučuje da se kunići mužjaci za rasplod iznad 12 tjedana starosti uvijek stavljaju u odvojeni smještaj svakog sustava zbog problema s njihovom agresivnošću; |
| --- | --- |

25.

Prijevoz i klanje

| 26. | naglašava da prijevoz kunićima predstavlja stresno iskustvo; ističe da je kuniće prije prijevoza na velike udaljenosti potrebno nahraniti i napojiti te im dati odgovarajuću hranu, vodu i prostor tijekom prijevoza te da je potrebno, ako je moguće, ograničiti vrijeme prijevoza zbog osjetljivosti te vrste; ističe da postoji čitav niz stresnih čimbenika koji utječu na dobrobit životinja kao što su vrućina, gladovanje, dehidracija, bol i trauma, hladnoća, kinetoza i strah; |
| --- | --- |

26.

| 27. | naglašava da dobrobit kunića iz uzgoja tijekom prijevoza i klanja također ovisi o logistici prijevoza te o stavu poljoprivrednika, prijevoznika i osoblja klaonice kao i načinu na koji postupaju sa životinjama; poziva Komisiju da nadzire primjenu i provedbu relevantnog zakonodavstva EU-a, posebno Uredbe Vijeća (EZ) br. 1/2005 o zaštiti životinja tijekom prijevoza; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ističe da kuniće treba u potpunosti omamiti prije klanja kako bi se izbjegla njihova patnja, bol ili stres; podsjeća da se klanje treba izvršiti na način da nema opasnosti da omamljena životinja ponovno dođe k svijesti, u skladu s Uredbom Vijeća (EZ) br. 1099/2009 o zaštiti životinja u trenutku usmrćivanja; podsjeća da bi razvoj praktičnog istraživanja o tehnikama omamljivanja koje se koriste na drugim životinjskim vrstama omogućio utvrđivanje električnih ili drugih metoda, kao što je omamljivanje mješavinom plinova, koje su prikladne za posebnosti kunića, a koje su komercijalno održive i humanije; |
| --- | --- |

28.

Antimikrobna otpornost

| 29. | prima na znanje nastojanja europskih proizvođača u pogledu smanjenja uporabe antibiotika u uzgoju kunića; ističe da široko rasprostranjena upotreba antibiotika u uzgoju kunića, posebno u intenzivnom uzgoju, može dovesti do povećanja antimikrobne otpornosti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | napominje da snažna ovisnost o antibioticima može dovesti do povećanja antimikrobne otpornosti, zbog čega je od ključne važnosti da njihova uporaba postane odgovornija; smatra da je u uzgoju kunića takva situacija, baš kao i u drugim sektorima uzgoja životinja, te da je potrebno uložiti znatne napore u promicanje odgovorne uporabe antibiotika kako bi se održala djelotvornost i spriječila antimikrobna otpornost; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ističe da je, kako bi se postigli i održali visoki standardi higijene u svim sustavima uzgoja, većinom razvijanjem preventivnih mjera i ciljanih provjera, potrebno poticati države članice da postupno ukinu uporabu konvencionalnih baterijskih kaveza diljem EU-a, uz promicanje ekonomski održivih obogaćenih sustava uzgoja; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ističe da se antibiotici smiju koristiti samo za liječenje i da nakon toga mora uslijediti prikladno razdoblje čekanja prije klanja, u skladu s Uredbom (EZ) br. 470/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o najvećim dopuštenim količinama rezidua farmakološki djelatnih tvari u hrani životinjskog podrijetla, kako bi se zajamčilo da je meso kunića sigurno; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ističe da se samo stavljanjem jačeg naglaska na upravljanje gospodarstvima za uzgoj kunića i njihovo praćenje može postići smanjenje korištenja antibiotika i, kao posljedica toga, pozitivni utjecaj na javno zdravlje; |
| --- | --- |

33.

Zaključci

| 34. | potiče Komisiju da, s obzirom na veliki broj kunića koji se uzgajaju i kolju u EU-u te ozbiljne posljedice za dobrobit životinja zbog sustava koji se trenutačno koriste za držanje kunića, izradi smjernice za utvrđivanje financijski održivih minimalnih uvjeta za zaštitu kunića iz uzgoja; ističe da bi takve smjernice trebale sadržavati mjerljive korake uz redovito izvještavanje i u najmanju ruku obuhvaćati, u kronološkom redu:






  — | izradu smjernica koje sadrže dobre prakse i kojima se utvrđuju pravila o dobrobiti životinja koja se odnose na kuniće, u suradnju sa svim dionicima uključenima u uzgoj te drugim dionicima u sektoru uzgoja kunića; |
| --- | --- | --- |

34.

—

izradu smjernica koje sadrže dobre prakse i kojima se utvrđuju pravila o dobrobiti životinja koja se odnose na kuniće, u suradnju sa svim dionicima uključenima u uzgoj te drugim dionicima u sektoru uzgoja kunića;

| — | preporuku Komisije kojom se u obzir uzimaju postojeće nacionalne mjere, a koja sadrži, kada je to prikladno, prijedloge zajedničkog pristupa EU-a, posebno u pogledu zdravlja, dobrobiti i smještaja kunića; |
| --- | --- |

—

preporuku Komisije kojom se u obzir uzimaju postojeće nacionalne mjere, a koja sadrži, kada je to prikladno, prijedloge zajedničkog pristupa EU-a, posebno u pogledu zdravlja, dobrobiti i smještaja kunića;

| — | u dogledno vrijeme zakonodavni prijedlog o minimalnim uvjetima za zaštitu kunića iz uzgoja; |
| --- | --- |

—

u dogledno vrijeme zakonodavni prijedlog o minimalnim uvjetima za zaštitu kunića iz uzgoja;

| 35. | poziva Komisiju da kao temelje pri predlaganju mjera za zahtjeve smještaja za rasplodne ženke i kuniće koji se uzgajaju za proizvodnju mesa uzme znanstvene dokaze i rezultate, pritom uzimajući posebno u obzir biološke potrebe životinja i ponašanja tipična za njihovu vrstu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | vjeruje da bi se zahtjevi iz članka 3. i članka 4. Direktive 98/58/EZ o svim razumnim koracima koji se trebaju poduzeti radi dobrobiti životinja te utvrđivanju standarda u skladu sa stečenim iskustvom i znanstvenim spoznajama trebali primijeniti radi provedbe znanstvenih preporuka o dobrobiti kunića koje su donijele Europska agencija za sigurnost hrane i Svjetska organizacija za zdravlje životinja; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ističe da je potrebno uspostaviti ravnotežu između različitih aspekata koje je potrebno uzeti u obzir u pogledu dobrobiti i zdravlja životinja, financijske situacije i radnih uvjeta uzgajivača, održivosti proizvodnje, utjecaja na okoliš i zaštite potrošača; ističe i da treba voditi računa o potrebama potrošača za visokokvalitetnim mesom kunića po pristupačnim cijenama; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ističe da je cilj ZPP-a potrošačima diljem EU-a pružati poljoprivredne i prehrambene proizvode, istovremeno uzimajući u obzir njihove potrebe i želje za zdravim i visokokvalitetnim poljoprivrednim i prehrambenim proizvodima po prihvatljivim cijenama; |
| --- | --- |

38.

| 39. | potiče države članice i sektor da uspostave jasne sustave proizvodnog označavanja i da se koriste sustavima označavanja u skladu s Poglavljem V. Uredbe (EU) br. 1169/2011 Europskog parlamenta i Vijeća o informiranju potrošača o hrani, kako bi se zajamčila veća transparentnost tržišta, očuvali standardi za kvalitetu i zaštitilo zdravlje potrošača, čime bi se potrošačima omogućilo da donose utemeljene i transparentne odluke o kupnji, istaknulo podrijetlo proizvoda i zaštitilo ga od nepoštene konkurencije; |
| --- | --- |

39.

| 40. | naglašava da je potrebno sve postojeće mjere uskladiti na razini EU-a; naglašava da je u tom procesu ključna razmjena informacija u cilju izrade smjernica za dobru praksu i pružanje potpore nacionalnim smjernicama; |
| --- | --- |

40.

| 41. | potiče sve države članice da usklade svoje propise s postojećim odredbama o dobrobiti kunića koje su na snazi u Austriji, Belgiji, Njemačkoj i Ujedinjenoj Kraljevini, u interesu jednakih uvjeta na tržištu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | prima na znanje potrebu za daljnjim znanstvenim istraživanjem uzgoja kunića s obzirom na zahtjev za prelazak na alternativne sustave uzgoja; potiče države članice i Komisiju da pružaju namjensku proračunsku potporu za sljedeća područja i njihovo istraživanje:






  — | zdravlje kunića iz uzgoja |
| --- | --- | --- |

42.

—

zdravlje kunića iz uzgoja

| — | dobrobit kunića iz uzgoja |
| --- | --- |

—

dobrobit kunića iz uzgoja

| — | nastambe za kuniće iz uzgoja |
| --- | --- |

—

nastambe za kuniće iz uzgoja

| — | rasplod kunića iz uzgoja, uključujući rasplod kunića genetskih sojeva s mirnijim temperamentom |
| --- | --- |

—

rasplod kunića iz uzgoja, uključujući rasplod kunića genetskih sojeva s mirnijim temperamentom

| — | uzgoj kunića iz uzgoja |
| --- | --- |

—

uzgoj kunića iz uzgoja

| — | ponašanje kunića iz uzgoja |
| --- | --- |

—

ponašanje kunića iz uzgoja

| — | prehrana kunića iz uzgoja |
| --- | --- |

—

prehrana kunića iz uzgoja

| — | bolesti specifične za kuniće iz uzgoja te njihova smrtnost i pobol |
| --- | --- |

—

bolesti specifične za kuniće iz uzgoja te njihova smrtnost i pobol

| — | prikladni medicinski proizvodi, cjepiva i liječenja za kuniće iz uzgoja, uzimajući u obzir sve veći problem antimikrobne otpornosti; |
| --- | --- |

—

prikladni medicinski proizvodi, cjepiva i liječenja za kuniće iz uzgoja, uzimajući u obzir sve veći problem antimikrobne otpornosti;

| — | prikladne humane metode omamljivanja specifične za kuniće iz uzgoja; |
| --- | --- |

—

prikladne humane metode omamljivanja specifične za kuniće iz uzgoja;

| 43. | poziva Komisiju i države članice da pružaju podatke o proizvodnji mesa kunića i trgovini njime te da uključi meso kunića u Europski opservatorij za tržište mesa; |
| --- | --- |

43.

o

o o

| 44. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

44.

---

(1)  Direktiva Vijeća 2008/120/EZ od 18. prosinca 2008. o utvrđivanju minimalnih uvjeta za zaštitu svinja. (SL L 47, 18.2.2009., str. 5.).

(2)  Direktiva Vijeća 2008/119/EZ od 18. prosinca 2008. o utvrđivanju minimalnih uvjeta zaštite teladi. (SL L 10, 11.1.2009., str. 7.).

(3)  Direktiva Vijeća 1999/74/EZ od 19. srpnja 1999. o utvrđivanju minimalnih uvjeta za zaštitu kokoši nesilica. (SL L 203, 3.8.1999., str. 53.).

(4)  Direktiva Vijeća 2007/43/EZ od 28. lipnja 2007. o utvrđivanju minimalnih pravila za zaštitu pilića koji se uzgajaju za proizvodnju mesa. (SL L 182, 12.7.2007., str. 19.).

(5)  Direktiva Vijeća 98/58/EZ od 20. srpnja 1998. o zaštiti životinja koje se drže u svrhu proizvodnje. (SL L 221, 8.8.1998., str. 23.).

---

Srijeda, 15. ožujka 2017.

| 25.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 263/98 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 263/98

---

P8_TA(2017)0083

Prepreke slobodnom kretanju i radu građana EU-a na unutarnjem tržištu

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. ožujka 2017. o preprekama slobodnom kretanju i radu građana EU-a na unutarnjem tržištu (2016/3042(RSP))

(2018/C 263/12)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 3. stavak 2. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 3. stavak 2. Ugovora o Europskoj uniji (UEU),

| — | uzimajući u obzir glave IV. i V. te članak 4. stavak 2. točku (a), članke 20., 21., 26, 45. – 48. i 153. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir glave IV. i V. te članak 4. stavak 2. točku (a), članke 20., 21., 26, 45. – 48. i 153. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir članak 5. stavak 2. te članke 30., 31. i 47. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 5. stavak 2. te članke 30., 31. i 47. Povelje Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 883/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 987/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o utvrđivanju postupka provedbe Uredbe (EZ) br. 883/2004 o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 987/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. rujna 2009. o utvrđivanju postupka provedbe Uredbe (EZ) br. 883/2004 o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 492/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. travnja 2011. o slobodi kretanja radnika u Uniji (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 492/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. travnja 2011. o slobodi kretanja radnika u Uniji (3),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/589 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. travnja 2016. o Europskoj mreži službi za zapošljavanje (EURES), pristupu radnika uslugama mobilnosti i daljnjoj integraciji tržišta rada i izmjeni uredaba (EU) br. 492/2011 i (EU) br. 1296/2013. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/589 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. travnja 2016. o Europskoj mreži službi za zapošljavanje (EURES), pristupu radnika uslugama mobilnosti i daljnjoj integraciji tržišta rada i izmjeni uredaba (EU) br. 492/2011 i (EU) br. 1296/2013. (4),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 96/71/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 1996. o upućivanju radnika u okviru pružanja usluga (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 96/71/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 1996. o upućivanju radnika u okviru pružanja usluga (5),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2004/38/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o pravu građana Unije i članova njihovih obitelji na slobodno kretanje i boravište na području države članice, kojom se izmjenjuje Uredba (EEZ) br. 1612/68 i stavljaju izvan snage direktiva 64/221/EEZ, 68/360/EEZ, 72/194/EEZ, 73/148/EEZ, 75/34/EEZ, 75/35/EEZ, 90/364/EEZ, 90/365/EEZ i 93/96/EEZ (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2004/38/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o pravu građana Unije i članova njihovih obitelji na slobodno kretanje i boravište na području države članice, kojom se izmjenjuje Uredba (EEZ) br. 1612/68 i stavljaju izvan snage direktiva 64/221/EEZ, 68/360/EEZ, 72/194/EEZ, 73/148/EEZ, 75/34/EEZ, 75/35/EEZ, 90/364/EEZ, 90/365/EEZ i 93/96/EEZ (6),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2005/36/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. rujna 2005. o priznavanju stručnih kvalifikacija (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2005/36/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. rujna 2005. o priznavanju stručnih kvalifikacija (7),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2011/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2011. o primjeni prava pacijenata u prekograničnoj zdravstvenoj skrbi (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2011/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2011. o primjeni prava pacijenata u prekograničnoj zdravstvenoj skrbi (8),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2013/55/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 20. studenoga 2013. o izmjeni Direktive 2005/36/EZ o priznavanju stručnih kvalifikacija i Uredbe (EU) br. 1024/2012 o administrativnoj suradnji putem Informacijskog sustava unutarnjeg tržišta („Uredba IMI”) (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2013/55/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 20. studenoga 2013. o izmjeni Direktive 2005/36/EZ o priznavanju stručnih kvalifikacija i Uredbe (EU) br. 1024/2012 o administrativnoj suradnji putem Informacijskog sustava unutarnjeg tržišta („Uredba IMI”) (9),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2014/54/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o mjerama za lakše ostvarivanje prava zajamčenih radnicima u kontekstu slobode kretanja radnika (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2014/54/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o mjerama za lakše ostvarivanje prava zajamčenih radnicima u kontekstu slobode kretanja radnika (10),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2014/67/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o provedbi Direktive 96/71/EZ o upućivanju radnika u okviru pružanja usluga i izmjeni Uredbe (EU) br. 1024/2012 o administrativnoj suradnji putem Informacijskog sustava unutarnjeg tržišta („Uredba IMI”) (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2014/67/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o provedbi Direktive 96/71/EZ o upućivanju radnika u okviru pružanja usluga i izmjeni Uredbe (EU) br. 1024/2012 o administrativnoj suradnji putem Informacijskog sustava unutarnjeg tržišta („Uredba IMI”) (11),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 2. srpnja 2009. o smjernicama za bolji prijenos i primjenu Direktive 2004/38/EZ o pravu građana Unije i članova njihovih obitelji na slobodno kretanje i boravište na području države članice (COM(2009)0313), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 2. srpnja 2009. o smjernicama za bolji prijenos i primjenu Direktive 2004/38/EZ o pravu građana Unije i članova njihovih obitelji na slobodno kretanje i boravište na području države članice (COM(2009)0313),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 25. studenog 2013. pod naslovom „Slobodno kretanje građana EU-a i njihovih obitelji: pet mjera koje čine razliku” (COM(2013)0837), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 25. studenog 2013. pod naslovom „Slobodno kretanje građana EU-a i njihovih obitelji: pet mjera koje čine razliku” (COM(2013)0837),

| — | uzimajući u obzir Izvješće o građanstvu EU-a za 2017. od 24. siječnja 2017. naslovljeno „Jačanje prava građana u Uniji demokratskih promjena” (COM(2017)0030), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće o građanstvu EU-a za 2017. od 24. siječnja 2017. naslovljeno „Jačanje prava građana u Uniji demokratskih promjena” (COM(2017)0030),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. prosinca 2011. o slobodi kretanja radnika unutar Europske unije (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. prosinca 2011. o slobodi kretanja radnika unutar Europske unije (12),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. siječnja 2014. o socijalnoj zaštiti za sve, uključujući samozaposlene radnike (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. siječnja 2014. o socijalnoj zaštiti za sve, uključujući samozaposlene radnike (13),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2014. o poštovanju temeljnog prava na slobodu kretanja u EU-u (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2014. o poštovanju temeljnog prava na slobodu kretanja u EU-u (14),

| — | uzimajući u obzir članak 216. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 216. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da je Odbor za predstavke primio niz predstavki u kojima se izražava zabrinutost zbog različitih prepreka na koje nailaze građani EU-a prilikom ostvarivanja slobode kretanja; |
| --- | --- |

A.

budući da je Odbor za predstavke primio niz predstavki u kojima se izražava zabrinutost zbog različitih prepreka na koje nailaze građani EU-a prilikom ostvarivanja slobode kretanja;

| B. | budući da činjenica da neke države ne priznaju bračnu ili zakonom uređenu zajednicu osoba LGBTI može biti prepreka slobodi kretanja tih osoba i njihovih partnera u Uniji, čime im se priječi pristup nekim socijalnim naknadama ili javnim uslugama u tim zemljama; |
| --- | --- |

B.

budući da činjenica da neke države ne priznaju bračnu ili zakonom uređenu zajednicu osoba LGBTI može biti prepreka slobodi kretanja tih osoba i njihovih partnera u Uniji, čime im se priječi pristup nekim socijalnim naknadama ili javnim uslugama u tim zemljama;

| C. | budući da je na sjednici Odbora za predstavke 11. listopada 2016. održano saslušanje o preprekama slobodnom kretanju i radu građana EU-a na unutarnjem tržištu, kako su ih iznijeli podnositelji predstavki; |
| --- | --- |

C.

budući da je na sjednici Odbora za predstavke 11. listopada 2016. održano saslušanje o preprekama slobodnom kretanju i radu građana EU-a na unutarnjem tržištu, kako su ih iznijeli podnositelji predstavki;

| D. | budući da sloboda kretanja predstavlja temeljno pravo građana EU-a te da je bitna za socijalnu i gospodarsku koheziju unutar Unije radi osiguranja pune zaposlenosti i društvenog napretka; |
| --- | --- |

D.

budući da sloboda kretanja predstavlja temeljno pravo građana EU-a te da je bitna za socijalnu i gospodarsku koheziju unutar Unije radi osiguranja pune zaposlenosti i društvenog napretka;

| E. | budući da je sloboda kretanja radnika prekršena u nekoliko država članica, na što je ukazalo nekoliko podnositelja predstavki; budući da mobilni građani EU-a ponekad izbjegavaju zatražiti zdravstvene usluge u strahu od izgona, čime im se u stvarnosti ograničava temeljno pravo na pristup zdravstvenoj skrbi; |
| --- | --- |

E.

budući da je sloboda kretanja radnika prekršena u nekoliko država članica, na što je ukazalo nekoliko podnositelja predstavki; budući da mobilni građani EU-a ponekad izbjegavaju zatražiti zdravstvene usluge u strahu od izgona, čime im se u stvarnosti ograničava temeljno pravo na pristup zdravstvenoj skrbi;

| F. | budući da su gospodarska kriza i mjere za njezino suzbijanje povećale socioekonomske nejednakosti te prouzročile ekonomske migracije unutar EU-a; budući da bi to trebalo uzeti u obzir, a matične države članice i države članice domaćini, kao i relevantne institucije EU-a, trebale bi donijeti konkretne mjere koordinacije; |
| --- | --- |

F.

budući da su gospodarska kriza i mjere za njezino suzbijanje povećale socioekonomske nejednakosti te prouzročile ekonomske migracije unutar EU-a; budući da bi to trebalo uzeti u obzir, a matične države članice i države članice domaćini, kao i relevantne institucije EU-a, trebale bi donijeti konkretne mjere koordinacije;

| G. | budući da mobilnost radnika u EU-u može za nacionalna tržišta rada predstavljati izazov koji iziskuje ciljana rješenja, ali također može doprinijeti većoj nepristranosti na tim tržištima, pod uvjetom da su temeljna prava radnika u potpunosti zaštićena; |
| --- | --- |

G.

budući da mobilnost radnika u EU-u može za nacionalna tržišta rada predstavljati izazov koji iziskuje ciljana rješenja, ali također može doprinijeti većoj nepristranosti na tim tržištima, pod uvjetom da su temeljna prava radnika u potpunosti zaštićena;

| H. | budući da države članice i institucije EU-a dijele odgovornost za djelovanje načela slobode kretanja u korist građana, rasta, gospodarskog i socijalnog razvoja i zapošljavanja te za bolje prenošenje i provedbu relevantnog pravnog okvira EU-a; |
| --- | --- |

H.

budući da države članice i institucije EU-a dijele odgovornost za djelovanje načela slobode kretanja u korist građana, rasta, gospodarskog i socijalnog razvoja i zapošljavanja te za bolje prenošenje i provedbu relevantnog pravnog okvira EU-a;

| I. | budući da je u nekim slučajevima socijalna sigurnost mobilnih radnika EU-a i njihovih obitelji obilježena nejednakostima i nepredviđenim situacijama; |
| --- | --- |

I.

budući da je u nekim slučajevima socijalna sigurnost mobilnih radnika EU-a i njihovih obitelji obilježena nejednakostima i nepredviđenim situacijama;

| J. | budući da bi stalni, sezonski i pogranični radnici te radnici čija je djelatnost povezana s pružanjem usluga trebali uživati socijalna prava bez diskriminacije; |
| --- | --- |

J.

budući da bi stalni, sezonski i pogranični radnici te radnici čija je djelatnost povezana s pružanjem usluga trebali uživati socijalna prava bez diskriminacije;

| K. | budući da korištenje zadužnica u radnim odnosima može dovesti do nepoštene i diskriminirajuće situacije za radnike te im onemogućiti uživanje svog prava na slobodno kretanje na unutarnjem tržištu; |
| --- | --- |

K.

budući da korištenje zadužnica u radnim odnosima može dovesti do nepoštene i diskriminirajuće situacije za radnike te im onemogućiti uživanje svog prava na slobodno kretanje na unutarnjem tržištu;

| L. | budući da su podnositelji predstavki zabrinuti zbog nedovoljne širokopojasne povezivosti, posebno u zabačenim, ruralnim i planinskim područjima te neusklađenosti između oglašavane i stvarne brzine širokopojasnog interneta, što utječe na razinu zaštite potrošača na unutarnjem tržištu i postavlja prepreke pristupu informacijama i uslugama; |
| --- | --- |

L.

budući da su podnositelji predstavki zabrinuti zbog nedovoljne širokopojasne povezivosti, posebno u zabačenim, ruralnim i planinskim područjima te neusklađenosti između oglašavane i stvarne brzine širokopojasnog interneta, što utječe na razinu zaštite potrošača na unutarnjem tržištu i postavlja prepreke pristupu informacijama i uslugama;

| 1. | poziva države članice da u skladu s načelom supsidijarnosti uklone sve diskriminirajuće prakse i nepotrebne prepreke iz svojih propisa kojima se građanima EU-a i članovima njihovih obitelji, što podrazumijeva i one koji nisu državljani države članice EU-a, priječi da koriste pravo ulaska i boravišta na državnom području tih država članica i da uživaju svoja socijalna prava, te ih poziva da istodobno poboljšaju učinkovitost svojih uprava ne bi li se olakšala mobilnost radne snage u EU-u; |
| --- | --- |

1.

| 2. | izražava duboku zabrinutost zbog toga što neke države članice provode praksu protjerivanja europskih građana koji su u njima bili zaposleni, i to nedugo nakon isteka njihovih ugovora o radu, što predstavlja kršenje slobode kretanja radnika; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisiju da pojasni, ažurira i proširi svoje smjernice za bolje prenošenje i primjenu Direktive 2004/38/EZ, posebno kako bi se obuhvatile i nedavne presude Suda Europske unije (predmeti C-456/12 (15) i C-457/12 (16)); preporučuje korištenje planova za prenošenje zakonodavstva kako bi se zajamčila potpuna i ispravna primjena; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe načelo jednake plaće za jednak rad i žali zbog činjenice da neke države članice uskraćuju socijalnu zaštitu radnicima iz drugih država članica EU-a; apelira na države članice da se pridržavaju važećeg zakonodavstva EU-a i temeljnih načela u području radnog prava kako bi se zaštitili svi radnici u EU-u; poziva na bolje definiranje postojećih uvjeta za građane EU-a i članove njihovih obitelji koji su državljani trećih zemalja kako bi mogli ostvarivati svoja socijalna prava; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja stvaranje elektroničke razmjene informacija o socijalnoj sigurnosti (EESSI) koja pomaže tijelima nadležnima za socijalnu sigurnost diljem EU-a da brže i sigurnije razmjenjuju informacije; poziva države članice da poboljšaju svoj tehnološki kapacitet kako bi se prilagodile novoj vrsti razmjene informacija; poziva na to da se prouči mogućnost poticanja transnacionalnih kolektivnih ugovora i stvaranja europskih platformi radi promicanja dobre prakse; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva države članice da uspostave jedinstvene nacionalne internetske stranice kako je predviđeno Direktivom 2014/67/EU; poziva Komisiju i države članice da poboljšaju svoje aktivnosti usmjeravanja i savjetovanja radi daljnjeg jačanja slobode građana na kretanje, rad i studiranje u drugim državama članicama i radi podizanja razine osviještenosti javnosti; poziva Komisiju da poboljša učinkovitost instrumenata stvorenih za pružanje informacija o mogućnostima učenja i zapošljavanja širom EU-a, kao što su EURES i PLOTEUS, i da rade na još boljem upoznavanju javnosti s navedenim instrumentima; prima na znanje novu Uredbu o EURES-u (Uredba (EU) 2016/589) kojom se EURES želi preobraziti u učinkovit instrument za zapošljavanje zasnovan na pravednoj mobilnosti radne snage unutar EU-a; ističe da se boljom konzularnom pomoći i suradnjom pomaže u podizanju razine osviještenosti o osobnom statusu i zaštiti temeljnih prava mobilnih radnika ili studenata te doprinosi njihovoj lakoj integraciji u državi članici domaćinu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva države članice da izdaju jasne smjernice i pruže odgovarajuće osposobljavanje za svoje službenike i druge zaposlenike uključene u provedbu socijalnih prava građana EU-a i državljana zemalja izvan EU-a te radnika i članova njihovih obitelji koji legalno borave u EU-u; |
| --- | --- |

7.

| 8. | traži poboljšanje službe SOLVIT, na primjer osnivanjem službe za podršku, ali i svih drugih nadležnih tijela kojima se građani EU-a mogu obratiti s konkretnim upitima u vezi s unutarnjim tržištem, a kako bi im se omogućilo da oni i njihovi članovi obitelji na vrijeme dobiju informacije i potporu kada se suoče s preprekama u ostvarivanju svojeg prava na slobodno kretanje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva na poboljšanje prikupljanja i obrade statističkih podataka o broju građana koji prenose svoja socijalna prava iz jedne države članice u drugu kako bi se dodatno poboljšala koordinacija između država članica i osnažilo pravo građana EU-a uz pomoć političkih rješenja za postizanje više razine socijalne zaštite; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva na bolje usklađivanje tumačenja „uobičajenog boravišta”; |
| --- | --- |

10.

| 11. | izražava žaljenje što zbog nemogućnosti da se objedine socijalni doprinosi i naknade nastaju prepreke za stanovnike EU-a te poziva države članice da u potpunosti i učinkovito provedu Uredbu (EZ) br. 883/2004 o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti i Uredbu (EZ) br. 987/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju postupka provedbe Uredbe (EZ) br. 883/2004 o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti kako bi se osigurala prenosivost prava iz socijalne sigurnosti (npr. državnih mirovina, zdravstvenog osiguranja, naknada za nezaposlenost i obiteljskih naknada) i tako smanjile prepreke mobilnosti radne snage u EU-u; poziva na odlučno poduzimanje djelotvornih koraka prema usklađenom sustavu ukupnih socijalnih doprinosa i naknada za svaku osobu u Europskoj uniji, kao što su iskaznica socijalnog osiguranja, kako bi se olakšala sljedivost doprinosa i naknada za socijalno osiguranje (17); |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva države članice da hitno uvedu europsku iskaznicu za osobe s invaliditetom koja bi osobama s invaliditetom olakšala putovanja i migracije iz jedne države članice u drugu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | žali zbog toga što su građani EU-a isključeni iz nacionalnih sustava javnog zdravstva drugih država članica, što je pravo definirano u Direktivi 2011/24/EU o primjeni prava pacijenata u prekograničnoj zdravstvenoj skrbi, u Uredbi (EZ) br. 883/2004 o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti i u relevantnoj sudskoj praksi Suda Europske unije (18); |
| --- | --- |

13.

| 14. | traži bolju koordinaciju u okviru oporezivanja u EU-u kako bi se, između ostalog, izbjeglo dvostruko oporezivanje, ali i spriječio fiskalni damping; |
| --- | --- |

14.

| 15. | prima na znanje sve veći broj slučajeva u vezi s pitanjima prekograničnog skrbništva nad djecom koja proizlaze iz slobodnog kretanja ljudi; poziva na veću konzularnu i pravosudnu suradnju u vezi s predmetima o skrbništvu nad djecom među državama članicama; pozdravlja reviziju Uredbe Bruxelles II.a koja je trenutačno u tijeku; |
| --- | --- |

15.

| 16. | osuđuje praksu korištenja bjanko zadužnica u radnim odnosima, čime se poslodavcu omogućuje da sudskim putem lakše zatraži potencijalnu odštetu i da izbjegne dugotrajne postupke na sudovima za radno pravo, pri čemu se izokreće teret dokazivanja u pogledu krivnje i iznosa odštete; upozorava da se takvim zadužnicama građane sprečava u ostvarivanju prava na slobodu kretanja na unutarnjem tržištu; poziva države članice da donesu zakonodavstvo o zabrani korištenja bjanko zadužnica u radnim odnosima u cijeloj Europskoj uniji; potiče Komisiju da izda preporuke državama članicama o nužnosti da se strogo zabrani upotreba bjanko zadužnica u radnim odnosima; |
| --- | --- |

16.

| 17. | zabrinut je zbog poteškoća s kojima se susreću podnositelji predstavki kada je riječ o priznavanju njihovih stručnih kvalifikacija širom Europe; poziva na dodatnu standardizaciju akademskih titula i diploma za kontinuirano obrazovanje u državama članicama, sustavnu upotrebu Informacijskog sustava unutarnjeg tržišta (IMI) kako bi se zajamčila bolja administrativna suradnja i jednostavniji i brži postupci za priznavanje stručnih kvalifikacija i uvjeta za kontinuirani profesionalni razvoj koje kvalificirani stručnjaci koji namjeravaju raditi u drugoj državi članici moraju ispunjavati, izbjegavajući pritom svaki oblik diskriminacije, a u skladu s ustaljenom sudskom praksom Suda i poštujući zahtjeve zemlje domaćina uz potpuno pridržavanje Direktive 2005/36/EZ o priznavanju stručnih kvalifikacija; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uvjeren je da bi mobilnost trebalo koordinirati u okviru širokog regulatornog postupka kojim se jamče stabilna kvalitetna radna mjesta sa stvarnim socijalnim pravima i djelotvorna borba protiv svih oblika diskriminacije i prekarijata; |
| --- | --- |

18.

| 19. | smatra da EU i države članice moraju uspješno rješavati manjak mogućnosti zapošljavanja i neadekvatnu socijalnu zaštitu u matičnim regijama radnika kako bi se zajamčila dobrovoljna mobilnost; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisiju da se pobrine za učinkovito praćenje i provedbu Uredbe o jedinstvenom telekomunikacijskom tržištu, koja će sadržavati odredbe o informiranju potrošača o najmanjoj, obično dostupnoj, najvećoj i oglašavanoj brzini širokopojasnog interneta; u tom pogledu podupire kampanje podizanja razine osviještenosti čiji je cilj iskorjenjivanje zavaravajućih oglasa; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva države članice da u cijelosti provedu Direktivu 2011/24/EU o primjeni prava pacijenata u prekograničnoj zdravstvenoj skrbi i da osiguraju efikasan i pravovremen povrat troškova prekogranične zdravstvene zaštite, uključujući povrat troškova za lijekove, s obzirom na to da bi izostanak toga mogao predstavljati oblik samovoljne diskriminacije ili neopravdanu prepreku slobodi kretanja; |
| --- | --- |

21.

| 22. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  SL L 166, 30.4.2004., str. 1.

(2)  SL L 284, 30.10.2009., str. 1.

(3)  SL L 141, 27.5.2011., str. 1.

(4)  SL L 107, 22.4.2016., str. 1.

(5)  SL L 18, 21.1.1997., str. 1.

(6)  SL L 158, 30.4.2004., str. 77.

(7)  SL L 255, 30.9.2005., str. 22.

(8)  SL L 88, 4.4.2011., str. 45.

(9)  SL L 354, 28.12.2013., str. 132.

(10)  SL L 128, 30.4.2014., str. 8.

(11)  SL L 159, 28.5.2014., str. 11.

(12)  SL C 168 E, 14.6.2013., str. 88.

(13)  SL C 482, 23.12.2016., str. 48.

(14)  SL C 482, 23.12.2016., str. 114.

(15)  Presuda Suda (Veliko vijeće) od 12. ožujka 2014., O. protiv Minister voor Immigratie, Integratie en Asiel i Minister voor Immigratie, Integratie en Asie protiv B., ECLI:EU:C:2014:135.

(16)  Presuda Suda (Veliko vijeće) od 12. ožujka 2014., S. protiv Minister voor Immigratie, Integratie en Asiel i Minister voor Immigratie, Integratie en Asie protiv G., ECLI:EU:C:2014:136.

(17)  Pilot-projekt Iskaznica socijalnog osiguranja (2016_04.037717_3) proveden 2016. i početkom 2017. na temelju studije izvedivosti o „Europskom portalu za mobilnost u području socijalne sigurnosti – Socijalna sigurnost na dohvat ruke”.

(18)  Npr. Presuda Suda od 28. travnja 1998., Kohll protiv Union des caisses de maladie, C-158/96, ECLI:EU:C:1998:171; Presuda Suda od 28. travnja 1998., Decker protiv Union des caisses de maladie, C-120/95, ECLI:EU:C:1998:167; ili Presuda Suda (Veliko Vijeće) od 12. travnja 2005., Nasljednici Annette Keller protiv Instituto Nacional de la Seguridad Social (INSS) i Instituto Nacional de Gestión Sanitaria (Ingesa), predmet C-145/03, ECLI:EU:C:2005:211.

---

| 25.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 263/103 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 263/103

---

P8_TA(2017)0084

Odobrenje koje je Komisija dala izmijenjenom planu Njemačke o uvođenju cestarina

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. ožujka 2017. o odobrenju Komisije za izmijenjeni plan Njemačke o uvođenju cestarina (2017/2526(RSP))

(2018/C 263/13)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Bijelu knjigu Europske komisije pod naslovom „Plan za jedinstveni europski prometni prostor – ususret konkurentnom prometnom sustavu u kojem se učinkovito gospodari resursima” (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Bijelu knjigu Europske komisije pod naslovom „Plan za jedinstveni europski prometni prostor – ususret konkurentnom prometnom sustavu u kojem se učinkovito gospodari resursima” (COM(2011)0144),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1315/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o smjernicama Unije za razvoj transeuropske prometne mreže i stavljanju izvan snage Odluke br. 661/2010/EU (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1315/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o smjernicama Unije za razvoj transeuropske prometne mreže i stavljanju izvan snage Odluke br. 661/2010/EU (1),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 20. srpnja 2016. o europskoj strategiji za mobilnost s niskom razinom emisije (COM(2016)0501), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 20. srpnja 2016. o europskoj strategiji za mobilnost s niskom razinom emisije (COM(2016)0501),

| — | uzimajući u obzir zakonodavne prijedloge pod nazivom „Entwurf eines Gesetzes zur Einführung einer Infrastrukturabgabe für die Benutzung von Bundesfernstraßen” i „Zweites Gesetz zur Änderung des Kraftfahrzeugsteuergesetzes und des Versicherungsteuergesetzes”, koje je njemački Bundestag usvojio 27. ožujka 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zakonodavne prijedloge pod nazivom „Entwurf eines Gesetzes zur Einführung einer Infrastrukturabgabe für die Benutzung von Bundesfernstraßen” i „Zweites Gesetz zur Änderung des Kraftfahrzeugsteuergesetzes und des Versicherungsteuergesetzes”, koje je njemački Bundestag usvojio 27. ožujka 2015.,

| — | uzimajući u obzir zakonodavne prijedloge pod nazivom „Entwurf eines Gesetzes zur Einführung einer Infrastrukturabgabe für die Benutzung von Bundesfernstraßen” i „Zweites Gesetz zur Änderung des Kraftfahrzeugsteuergesetzes und des Versicherungsteuergesetzes”, koje je njemački Bundesrat odobrio 8. svibnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zakonodavne prijedloge pod nazivom „Entwurf eines Gesetzes zur Einführung einer Infrastrukturabgabe für die Benutzung von Bundesfernstraßen” i „Zweites Gesetz zur Änderung des Kraftfahrzeugsteuergesetzes und des Versicherungsteuergesetzes”, koje je njemački Bundesrat odobrio 8. svibnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir postupak zbog povrede prava koji je Komisija pokrenula 18. lipnja 2015. u vezi s uvođenjem novog sustava naplate cestarine za osobna vozila u Njemačkoj („Pkw-Maut”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir postupak zbog povrede prava koji je Komisija pokrenula 18. lipnja 2015. u vezi s uvođenjem novog sustava naplate cestarine za osobna vozila u Njemačkoj („Pkw-Maut”),

| — | uzimajući u obzir sporazum između predsjednika Komisije i njemačkog Ministarstva prometa i digitalne infrastrukture od 1. prosinca 2016. u vezi s njemačkim sustavom naplate cestarina („Pkw-Maut”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sporazum između predsjednika Komisije i njemačkog Ministarstva prometa i digitalne infrastrukture od 1. prosinca 2016. u vezi s njemačkim sustavom naplate cestarina („Pkw-Maut”),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 1999/62/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 1999. o naknadama koje se naplaćuju za korištenje određenih infrastruktura za teška teretna vozila (2) i njezinu nadolazeću reviziju 2017. godine u okviru inicijative Komisije povezane s cestama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 1999/62/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 1999. o naknadama koje se naplaćuju za korištenje određenih infrastruktura za teška teretna vozila (2) i njezinu nadolazeću reviziju 2017. godine u okviru inicijative Komisije povezane s cestama,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2004/52/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o interoperabilnosti elektroničkih sustava za naplatu cestarine u Zajednici (3) i njezinu nadolazeću reviziju 2017. godine u okviru inicijative Komisije povezane s cestama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2004/52/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o interoperabilnosti elektroničkih sustava za naplatu cestarine u Zajednici (3) i njezinu nadolazeću reviziju 2017. godine u okviru inicijative Komisije povezane s cestama,

| — | uzimajući u obzir načelo nediskriminacije ugrađeno u članak 18. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU-a) i pravo EU-a koje zabranjuje diskriminaciju na temelju nacionalnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir načelo nediskriminacije ugrađeno u članak 18. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU-a) i pravo EU-a koje zabranjuje diskriminaciju na temelju nacionalnosti,

| — | uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o njezinom odobrenju izmijenjenog plana Njemačke o uvođenju cestarina (O-000152/2016 – B8-0201/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanje upućeno Komisiji o njezinom odobrenju izmijenjenog plana Njemačke o uvođenju cestarina (O-000152/2016 – B8-0201/2017),

| — | uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za promet i turizam, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog rezolucije Odbora za promet i turizam,

| — | uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 128. stavak 5. i članak 123. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da se trenutačno preispituje je li predviđeni njemački sustav za naplatu cestarina lakim vozilima u skladu s utvrđenim politikama Europske unije; |
| --- | --- |

A.

budući da se trenutačno preispituje je li predviđeni njemački sustav za naplatu cestarina lakim vozilima u skladu s utvrđenim politikama Europske unije;

| B. | budući da je sustav nadoknade troškova koji se izravno ili neizravno temelji na državljanstvu diskriminirajući, u suprotnosti je s vodećim načelima Europske unije, ometa prekograničnu mobilnost i oslabljuje europsko jedinstveno tržište; |
| --- | --- |

B.

budući da je sustav nadoknade troškova koji se izravno ili neizravno temelji na državljanstvu diskriminirajući, u suprotnosti je s vodećim načelima Europske unije, ometa prekograničnu mobilnost i oslabljuje europsko jedinstveno tržište;

| C. | budući da se smatra da je previđeni njemački sustav naplate cestarina u suprotnosti s načelom nediskriminacije te načelima „korisnik plaća” i „onečišćivač plaća”; |
| --- | --- |

C.

budući da se smatra da je previđeni njemački sustav naplate cestarina u suprotnosti s načelom nediskriminacije te načelima „korisnik plaća” i „onečišćivač plaća”;

| D. | budući da bi nacionalni sustavi kojima se uvodi cestarina i koji se izravno ili neizravno temelje na državljanstvu bili u suprotnosti s pravom EU-a; |
| --- | --- |

D.

budući da bi nacionalni sustavi kojima se uvodi cestarina i koji se izravno ili neizravno temelje na državljanstvu bili u suprotnosti s pravom EU-a;

| E. | budući da nacionalni sustavi naplate cestarina imaju posebno negativan učinak na građane u pograničnim područjima koji se suočavaju s raznim takvim sustavima i povezanim troškovima, ometaju slobodan protok prekograničnog prometa i stvaraju nepotrebne prepreke daljnjoj europskoj integraciji; |
| --- | --- |

E.

budući da nacionalni sustavi naplate cestarina imaju posebno negativan učinak na građane u pograničnim područjima koji se suočavaju s raznim takvim sustavima i povezanim troškovima, ometaju slobodan protok prekograničnog prometa i stvaraju nepotrebne prepreke daljnjoj europskoj integraciji;

| F. | budući da bi dodatna administrativna opterećenja koja bi uslijedila rezultirala višim troškovima i mogućim netransparentnim postupcima, što bi smanjilo predviđena dodatna sredstva za ulaganje u infrastrukturu; |
| --- | --- |

F.

budući da bi dodatna administrativna opterećenja koja bi uslijedila rezultirala višim troškovima i mogućim netransparentnim postupcima, što bi smanjilo predviđena dodatna sredstva za ulaganje u infrastrukturu;

| 1. | potvrđuje da promet predstavlja ključni sektor za ekonomski rast jer osiguravana učinkovitu i pristupačnu mobilnost građana i robe unutar i izvan Europske unije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava da bi Komisija i države članice trebale ulagati odgovarajuća sredstva u prometnu infrastrukturu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | apelira na Komisiju da provodi politike na snazi, kako je između ostaloga navedeno u Bijeloj knjizi o prometu iz 2011. godine; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naglašava da sustav naplate za upotrebu cestovne infrastrukture može imati vitalnu ulogu u promjeni načina prijevoza i financiranju održavanja te razvoju održive, sigurne, učinkovite cestovne infrastrukture usmjerene na budućnost u Europskoj uniji; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava da bi sustavi naplate cestarina za bilo koju vrstu motornog vozila trebali biti elektronički i temeljiti se na prijeđenoj udaljenosti te da bi trebali biti usklađeni s načelima „korisnik plaća” i „onečišćivač plaća”, kako je ugrađeno u politike i zakonodavstvo EU-a, da bi se osigurala internalizacija vanjskih troškova povezanih sa cestovnim prometom; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe da je potrebno postići bolju kvalitetu usluge povezane sa cestovnom infrastrukturom, posebno kad je riječ o sigurnosti, te znatna smanjenja prometnih zagušenja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | potiče Komisiju da pri predlaganju novog zakonodavstva, poput revizije Direktive o eurovinjeti, uvrsti vanjske troškove prouzročene klimatskim promjenama i nezgodama koji nisu obuhvaćeni osiguranjem; nadalje naglašava da se zakonodavstvo o internalizaciji vanjskih troškova mora primjenjivati na sve ceste i da se njime mora isključiti nepoštena konkurencija između različitih načina prijevoza; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ističe da je aktualni postupak zbog povrede prava protiv Njemačke, koji se bavi neizravnom diskriminacijom na temelju nacionalnosti, do daljnjega zaustavljen bez odgovarajućeg pravnog obrazloženja na temelju neformalnog političkog sporazuma između predsjednika Komisije i njemačkog Ministarstva prometa i digitalne infrastrukture; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naglašava da se uvođenjem nacionalnih sustava za naplatu cestarina ne bi smjeli ometati pristup tržištu, rast, konkurentnost i fleksibilnost prijevoznika i prekograničnih prijevoznika u EU-u kako bi se osigurao daljnji razvoj i cjelovitost europskog jedinstvenog tržišta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisiju da pruži i objavi relevantne informacije Glavne uprave za mobilnost i promet (DG MOVE) o analizi novih mjera za sustav „Pkw-Maut” koje su predstavile njemačke vlasti i njegovoj usklađenosti s pravom EU-a; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naglašava da je ključni zahtjev za nediskriminirajuće cestarine taj da svi korisnici plaćaju istu naknadu za korištenje iste ceste; ističe da svaki nacionalni sustav za naplatu cestarina kojim se izravno diskriminira na temelju državljanstva ili koji se kombinira s nacionalnim poreznim mjerama u isključivu korist državljana te zemlje, npr. odbitak od nacionalnog poreza na vozila, te čiji je cilj stoga primarna naplata cestarina stranim korisnicima, predstavlja kršenje načela o nediskriminaciji ugrađenog u članak 18. UFEU-a; podsjeća da Komisija, kao čuvarica ugovorâ, mora pratiti ispravno provođenje i primjenu prava nakon njegova usvajanja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisiju da Parlamentu predstavi sporazum koji je postignut s njemačkom vladom te da navede glavne razlike u odnosu na nacionalni zakon o kojem se raspravlja na Sudu te obrazloženje o njegovoj usklađenosti s odredbama Ugovora i pravom EU-a; |
| --- | --- |

12.

| 13. | smatra da njemački sustav naplate cestarina „Pkw-Maut” iz prosinca 2016. i dalje sadrži elemente kojima se krši pravo Unije i temeljna načela ugovorâ, posebno u vezi s diskriminacijom utemeljenoj na nacionalnosti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naglašava da je potrebno utvrditi zajednička pravila kako bi se uspostavio jasan, pošten, nediskriminirajući i usklađen okvir za naplatu cestarina za sve vrste vozila u Europskoj uniji; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisiju da razmotri mogućnost revidiranja zakonodavstva i usklađenog okvira u pogledu eurovinjete i europske elektroničke naplate cestarine kao priliku da se uspostavi takav okvir te prati i potiče ispravno provođenje tog zakonodavstva; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ističe da interoperabilnost elektroničkih sustava naplate cestarina ima ključnu ulogu u olakšavanju prekograničnog prometa te da se samostalnim djelovanjem država članica stvara fragmentacija i onemogućuje jedinstveni europski prometni prostor; |
| --- | --- |

16.

| 17. | traži da Komisija pruži sve pravne i tehničke podatke o sporazumu između predsjednika Komisije i njemačkog Ministarstva prometa i digitalne infrastrukture postignutom 1. prosinca 2016. te da razjasni sve relevantne pravne i političke aspekte u vezi s time zašto se sporazum od 1. prosinca 2016., kojim se i dalje ne nameće dodatno opterećenje njemačkim korisnicima te se samim time zadržava diskriminacija na temelju nacionalnosti, smatra dostatnom osnovom za zaustavljanje postupka zbog povrede prava protiv Njemačke koji je pokrenut upravo zbog istih problema diskriminacije te da o tome na odgovarajući način izvještava Parlament; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisiju da pomno prati taj proces; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisiju da uključi Parlament u svaki korak tog procesa uz pomoć strukturiranog dijaloga; |
| --- | --- |

19.

| 20. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  SL L 348, 20.12.2013., str. 1.

(2)  SL L 187, 20.7.1999., str. 42.

(3)  SL L 166, 30.4.2004., str. 124.

---

Četvrtak, 16. ožujka 2017.

| 25.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 263/106 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 263/106

---

P8_TA(2017)0086

Zimbabve, slučaj pastora Evana Mawarirea

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. ožujka 2017. o Zimbabveu, slučaju pastora Evana Mawarirea i drugim slučajevima ograničavanja slobode izražavanja (2017/2608(RSP))

(2018/C 263/14)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Zimbabveu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Zimbabveu,

| — | uzimajući u obzir lokalnu izjavu EU-a od 30. lipnja 2016. o lokalnom upravljanju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir lokalnu izjavu EU-a od 30. lipnja 2016. o lokalnom upravljanju,

| — | uzimajući u obzir lokalnu izjavu EU-a od 12. srpnja 2016. o nasilju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir lokalnu izjavu EU-a od 12. srpnja 2016. o nasilju,

| — | uzimajući u obzir lokalnu izjavu EU-a od 9. ožujka 2017. o otmici Itaija Dzamare, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir lokalnu izjavu EU-a od 9. ožujka 2017. o otmici Itaija Dzamare,

| — | uzimajući u obzir izjavu za medije Povjerenstva Zimbabvea za ljudska prava o javnim prosvjedima i ponašanju policije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu za medije Povjerenstva Zimbabvea za ljudska prava o javnim prosvjedima i ponašanju policije,

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) 2016/220 od 15. veljače 2016. (1) o produljenju restriktivnih mjera EU-a protiv Zimbabvea do 20. veljače 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) 2016/220 od 15. veljače 2016. (1) o produljenju restriktivnih mjera EU-a protiv Zimbabvea do 20. veljače 2017.,

| — | uzimajući u obzir izjavu Visoke predstavnice u ime EU-a od 19. veljače 2014. o preispitivanju odnosa EU-a i Zimbabvea, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Visoke predstavnice u ime EU-a od 19. veljače 2014. o preispitivanju odnosa EU-a i Zimbabvea,

| — | uzimajući u obzir Globalni politički sporazum koji su 2008. potpisale tri glavne političke stranke: ZANU PF, MDC-T i MDC, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Globalni politički sporazum koji su 2008. potpisale tri glavne političke stranke: ZANU PF, MDC-T i MDC,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća Europske unije od 23. srpnja 2012. o Zimbabveu i Provedbenu odluku Vijeća 2012/124/ZVSP od 27. veljače 2012. o provedbi Odluke 2011/101/ZVSP o restriktivnim mjerama protiv Zimbabvea (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća Europske unije od 23. srpnja 2012. o Zimbabveu i Provedbenu odluku Vijeća 2012/124/ZVSP od 27. veljače 2012. o provedbi Odluke 2011/101/ZVSP o restriktivnim mjerama protiv Zimbabvea (2),

| — | uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda iz lipnja 1981., koju je Zimbabve ratificirao, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda iz lipnja 1981., koju je Zimbabve ratificirao,

| — | uzimajući u obzir Smjernice EU-a o promicanju i zaštiti slobode vjeroispovijesti ili uvjerenja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Smjernice EU-a o promicanju i zaštiti slobode vjeroispovijesti ili uvjerenja,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz prosinca 1948., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz prosinca 1948.,

| — | uzimajući u obzir Ustav Zimbabvea, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ustav Zimbabvea,

| — | uzimajući u obzir Sporazum iz Cotonoua, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum iz Cotonoua,

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da narod Zimbabvea godinama trpi autoritarni režim na čelu s predsjednikom Mugabeom, koji je još uvijek na vlasti zahvaljujući korupciji, nasilju, izborima prepunima nepravilnosti i nemilosrdnom sigurnosnom aparatu; budući da narod Zimbabvea desetljećima nije iskusio istinsku slobodu te da velik broj onih mlađih od 30 godina ni ne zna za drugo osim za život u siromaštvu i pod nasilnom represijom; |
| --- | --- |

A.

budući da narod Zimbabvea godinama trpi autoritarni režim na čelu s predsjednikom Mugabeom, koji je još uvijek na vlasti zahvaljujući korupciji, nasilju, izborima prepunima nepravilnosti i nemilosrdnom sigurnosnom aparatu; budući da narod Zimbabvea desetljećima nije iskusio istinsku slobodu te da velik broj onih mlađih od 30 godina ni ne zna za drugo osim za život u siromaštvu i pod nasilnom represijom;

| B. | budući da je nezavisni pokret na društvenim medijima #ThisFlag, koji je osnovao Evan Mawarire, pastor i branitelj ljudskih prava iz Hararea, tijekom prošlogodišnjih prosvjeda protiv nedjelovanja vlade u pogledu korupcije, nekažnjavanja i siromaštva potaknuo nezadovoljstvo građana Mugabeovim režimom; budući da je pastor Mawarire pozvao vladu da riješi loše ekonomsko stanje i poštuje ljudska prava; budući da je pokret #ThisFlag zadobio potporu crkava i srednje klase, koji su se dosad uglavnom klonili ulične politike; |
| --- | --- |

B.

budući da je nezavisni pokret na društvenim medijima #ThisFlag, koji je osnovao Evan Mawarire, pastor i branitelj ljudskih prava iz Hararea, tijekom prošlogodišnjih prosvjeda protiv nedjelovanja vlade u pogledu korupcije, nekažnjavanja i siromaštva potaknuo nezadovoljstvo građana Mugabeovim režimom; budući da je pastor Mawarire pozvao vladu da riješi loše ekonomsko stanje i poštuje ljudska prava; budući da je pokret #ThisFlag zadobio potporu crkava i srednje klase, koji su se dosad uglavnom klonili ulične politike;

| C. | budući da je pastor Evan Mawarire već bio uhićen pod optužbom poticanja na javno nasilje i pušten na slobodu u srpnju 2016. te je nakon toga istog mjeseca napustio Zimbabve iz straha za svoju sigurnosti i sigurnost svoje obitelji; |
| --- | --- |

C.

budući da je pastor Evan Mawarire već bio uhićen pod optužbom poticanja na javno nasilje i pušten na slobodu u srpnju 2016. te je nakon toga istog mjeseca napustio Zimbabve iz straha za svoju sigurnosti i sigurnost svoje obitelji;

| D. | budući da je 1. veljače 2017. pastor Evan Mawarire uhićen u zračnoj luci Harare kada se vraćao u Zimbabve; budući da je prvo optužen za „rušenje ustavne vlade” u skladu s odjeljkom 22. Zakona o kaznenom postupku, što je kazneno djelo za koje je moguća kazna zatvora do 20 godina; budući da je 2. veljače 2017. dodana druga optužba i to za vrijeđanje zastave u skladu s odjeljkom 6. Zakona o zastavi Zimbabvea; budući da pastor Mawarire pušten uz jamčevinu tek nakon što je u pritvoru proveo devet dana; |
| --- | --- |

D.

budući da je 1. veljače 2017. pastor Evan Mawarire uhićen u zračnoj luci Harare kada se vraćao u Zimbabve; budući da je prvo optužen za „rušenje ustavne vlade” u skladu s odjeljkom 22. Zakona o kaznenom postupku, što je kazneno djelo za koje je moguća kazna zatvora do 20 godina; budući da je 2. veljače 2017. dodana druga optužba i to za vrijeđanje zastave u skladu s odjeljkom 6. Zakona o zastavi Zimbabvea; budući da pastor Mawarire pušten uz jamčevinu tek nakon što je u pritvoru proveo devet dana;

| E. | budući da je u izjavi za javnost Povjerenstvo Zimbabvea za ljudska prava izrazilo duboku zabrinutost zbog brutalnosti i nasilnog ponašanja policije i navelo da se krše temeljna prava prosvjednika te pozvalo vlasti Zimbabvea da provedu istragu i počinitelje privedu pravdi; |
| --- | --- |

E.

budući da je u izjavi za javnost Povjerenstvo Zimbabvea za ljudska prava izrazilo duboku zabrinutost zbog brutalnosti i nasilnog ponašanja policije i navelo da se krše temeljna prava prosvjednika te pozvalo vlasti Zimbabvea da provedu istragu i počinitelje privedu pravdi;

| F. | budući da je 9. ožujka 2015. u brijačnici u Harareu pet neidentificiranih muškaraca otelo Itaija Dzamaru, novinara i političkog aktivista; budući da je Visoki sud vladi naredio da traži Dzamaru te da taj sud izvještava o napretku svaka dva tjedna sve dok se ne otkrije gdje se nalazi; budući da je sudbina Itaija Dzamare i dalje nepoznata; |
| --- | --- |

F.

budući da je 9. ožujka 2015. u brijačnici u Harareu pet neidentificiranih muškaraca otelo Itaija Dzamaru, novinara i političkog aktivista; budući da je Visoki sud vladi naredio da traži Dzamaru te da taj sud izvještava o napretku svaka dva tjedna sve dok se ne otkrije gdje se nalazi; budući da je sudbina Itaija Dzamare i dalje nepoznata;

| G. | budući da je Promise Mkwananzi, vođa #Tajamuke, društvenog pokreta povezanog sa srpanjskim štrajkom, uhićen i optužen za poticanje na javno nasilje uoči poziva na „opći štrajk 3.0”, planiran za 31. kolovoza 2016., te da je pušten uz jamčevinu; budući da je još jedna aktivistica iz pokreta #Tajamuka Linda Masarira, koje je već bila uhićena u svibnju 2015. i puštena na slobodu uz jamčevinu, ponovo uhićena tijekom prosvjeda u srpnju 2016.; |
| --- | --- |

G.

budući da je Promise Mkwananzi, vođa #Tajamuke, društvenog pokreta povezanog sa srpanjskim štrajkom, uhićen i optužen za poticanje na javno nasilje uoči poziva na „opći štrajk 3.0”, planiran za 31. kolovoza 2016., te da je pušten uz jamčevinu; budući da je još jedna aktivistica iz pokreta #Tajamuka Linda Masarira, koje je već bila uhićena u svibnju 2015. i puštena na slobodu uz jamčevinu, ponovo uhićena tijekom prosvjeda u srpnju 2016.;

| H. | budući da su u veljači 2017. restriktivne mjere EU-a protiv zimbabveanskog režima produžene do 20. veljače 2018.; budući da će se zamrzavanje imovine i zabrana putovanja i dalje primjenjivati na predsjednika Mugabea, Grace Mugabe i poduzeće Zimbabwe Defence Industries; budući da će embargo na oružje i dalje biti na snazi; budući da je Europska unija ukinula restrikcije za 78 osoba i osam pravnih subjekata; |
| --- | --- |

H.

budući da su u veljači 2017. restriktivne mjere EU-a protiv zimbabveanskog režima produžene do 20. veljače 2018.; budući da će se zamrzavanje imovine i zabrana putovanja i dalje primjenjivati na predsjednika Mugabea, Grace Mugabe i poduzeće Zimbabwe Defence Industries; budući da će embargo na oružje i dalje biti na snazi; budući da je Europska unija ukinula restrikcije za 78 osoba i osam pravnih subjekata;

| I. | budući da je Zimbabve potpisnik Sporazuma iz Cotonoua, čijim se člankom 9. utvrđuje da je poštovanje ljudskih prava i temeljnih sloboda ključan element suradnje između država AKP-a i EU-a; |
| --- | --- |

I.

budući da je Zimbabve potpisnik Sporazuma iz Cotonoua, čijim se člankom 9. utvrđuje da je poštovanje ljudskih prava i temeljnih sloboda ključan element suradnje između država AKP-a i EU-a;

| J. | budući da su u okviru 11. Europskog razvojnoga fonda Nacionalnom okvirnom programu za Zimbabve za razdoblje od 2014. do 2020. dodijeljena 234 milijuna EUR koja se trebaju usmjeriti u tri glavna sektora: zdravstvo, gospodarski razvoj temeljen na poljoprivredi te upravljanje i jačanje institucija; |
| --- | --- |

J.

budući da su u okviru 11. Europskog razvojnoga fonda Nacionalnom okvirnom programu za Zimbabve za razdoblje od 2014. do 2020. dodijeljena 234 milijuna EUR koja se trebaju usmjeriti u tri glavna sektora: zdravstvo, gospodarski razvoj temeljen na poljoprivredi te upravljanje i jačanje institucija;

| 1. | izražava žaljenje zbog uhićenja pastora Evana Mawarirea; ističe da njegovo puštanje uz jamčevinu nije dovoljno te da se politički motivirane optužbe protiv njega moraju u potpunosti povući; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva vlasti Zimbabvea da zajamče da se kaznenopravni sustav ne zloupotrebljava protiv branitelja ljudskih prava kao što je pastor Evan Mawarire niti za njihovo uznemiravanje ili zastrašivanje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | smatra da su sloboda okupljanja, udruživanja i izražavanja ključni elementi svake demokracije; naglašava da je izražavanje mišljenja na nenasilan način ustavno pravo svih građana Zimbabvea te podsjeća vlasti da je njihova obveza štititi prava svih građana; |
| --- | --- |

3.

| 4. | izrazito je zabrinut zbog izvješća organizacija za ljudska prava o političkom nasilju te ograničavanju i zastrašivanju branitelja ljudskih prava; žali zbog toga što je od zadnjih izbora i donošenja novog Ustava 2013. postignut slab napredak u pogledu vladavine prava, a posebno u pogledu reforme na području ljudskih prava; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva vlasti Zimbabvea da utvrde gdje se nalazi Itai Dzamara te da se pobrine da se osobe odgovorne za njegovu otmicu privedu pravdi; napominje da je izražavanje mišljenja na nenasilan način ustavno pravo svih građana Zimbabvea te da je obveza vlasti štititi prava svih građana; |
| --- | --- |

5.

| 6. | također izražava zabrinutost zbog slučaja Linda Masarire, koja je bila osuđena za javno nasilje nakon nacionalnog štrajka održanog 6. srpnja 2016.; poziva vladu Zimbabvea da pokaže suzdržanost i poštuje ljudska prava svih građana Zimbabvea, uključujući pravo na slobodu govora i slobodu okupljanja; podsjeća vladu da je odgovorna za poštovanje, praćenje i nepodrivanja Ustava te da mora nepristrano bez iznimke služiti svim građanima Zimbabvea; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva delegaciju EU-a u Harareu da i dalje Zimbabveu nudi pomoć u cilju poboljšanja stanja ljudskih prava te da istraži mogućnosti organiziranja misije EU-a za promatranje izbora; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ponovno ističe da je važno da Europska unija u okviru Sporazuma iz Cotonoua započne politički dijalog sa zimbabveanskim vlastima i time potvrdi da se EU zalaže za pružanje pomoći lokalnom stanovništvu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ustraje u tvrdnji da Europska unija mora osigurati da se financijska sredstva dodijeljena Zimbabveu u okviru Nacionalnog okvirnog programa učinkovito usmjere u relevantne sektore te poziva vladu Zimbabvea da Komisiji omogući nesmetan pristup projektima koje financira EU i da bude otvorenija za primanje tehničke pomoći za provedbu zajednički dogovorenih projekata i programa; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Komisiji, Vijeću, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, vladi i parlamentu Zimbabvea, vladama zemalja Južnoafričke razvojne zajednice i Afričkoj uniji. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  SL L 40, 17.2.2016., str. 11.

(2)  SL L 54, 28.2.2012., str. 20.

---

| 25.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 263/109 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 263/109

---

P8_TA(2017)0087

Ukrajinski politički zatvorenici u Rusiji i situacija na Krimu

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. ožujka 2017. o ukrajinskim zatvorenicima u Rusiji i stanju na Krimu (2017/2596(RSP))

(2018/C 263/15)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o pridruživanju i području produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju te njihovih država članica, s jedne strane, i Ukrajine, s druge strane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o pridruživanju i području produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine između Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju te njihovih država članica, s jedne strane, i Ukrajine, s druge strane,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Ukrajini i Rusiji, posebno rezoluciju od 4. veljače 2016. o stanju ljudskih prava, osobito krimskih Tatara, na Krimu (1) i rezoluciju od 12. svibnja 2016. o krimskim Tatarima (2), kao i rezolucije u vezi s posebnim slučajevima ukrajinskih građana nezakonito pritvorenih u Rusiji, kao što je rezolucija od 30. travnja 2015. o slučaju Nadije Savčenko (3) i rezolucija od 10. rujna 2015. o Rusiji, posebno o slučaju Estona Kohvera (4), Olega Sencova i Oleksandra Kolčenka (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Ukrajini i Rusiji, posebno rezoluciju od 4. veljače 2016. o stanju ljudskih prava, osobito krimskih Tatara, na Krimu (1) i rezoluciju od 12. svibnja 2016. o krimskim Tatarima (2), kao i rezolucije u vezi s posebnim slučajevima ukrajinskih građana nezakonito pritvorenih u Rusiji, kao što je rezolucija od 30. travnja 2015. o slučaju Nadije Savčenko (3) i rezolucija od 10. rujna 2015. o Rusiji, posebno o slučaju Estona Kohvera (4), Olega Sencova i Oleksandra Kolčenka (5),

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Opće skupštine UN-a br. 68/262 od 27. ožujka 2014. naslovljenu „Teritorijalna cjelovitost Ukrajine” i rezoluciju Opće skupštine UN-a br. 71/205 od 19. prosinca 2016. naslovljenu „Stanje ljudskih prava u Autonomnoj Republici Krimu i gradu Sevastopolju (Ukrajina)”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Opće skupštine UN-a br. 68/262 od 27. ožujka 2014. naslovljenu „Teritorijalna cjelovitost Ukrajine” i rezoluciju Opće skupštine UN-a br. 71/205 od 19. prosinca 2016. naslovljenu „Stanje ljudskih prava u Autonomnoj Republici Krimu i gradu Sevastopolju (Ukrajina)”,

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima, Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima, Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima i Deklaraciju UN-a o pravima autohtonih naroda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima, Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima, Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima i Deklaraciju UN-a o pravima autohtonih naroda,

| — | uzimajući u obzir Ženevsku konvenciju o zaštiti civilnih osoba u vrijeme rata, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ženevsku konvenciju o zaštiti civilnih osoba u vrijeme rata,

| — | uzimajući u obzir tzv. Paket mjera za provedbu sporazumâ iz Minska, usvojen i potpisan u Minsku 12. veljače 2015. i u cijelosti podržan rezolucijom Vijeća sigurnosti UN-a br. 2202 (2015) od 17. veljače 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tzv. Paket mjera za provedbu sporazumâ iz Minska, usvojen i potpisan u Minsku 12. veljače 2015. i u cijelosti podržan rezolucijom Vijeća sigurnosti UN-a br. 2202 (2015) od 17. veljače 2015.,

| — | uzimajući u obzir odluke Vijeća o daljnjoj primjeni sankcija protiv Ruske Federacije u vezi s nezakonitim pripojenjem Krimskog poluotoka, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluke Vijeća o daljnjoj primjeni sankcija protiv Ruske Federacije u vezi s nezakonitim pripojenjem Krimskog poluotoka,

| — | uzimajući u obzir presudu tzv. krimskog Vrhovnog suda od 26. travnja 2016. kojom se Medžlis krimskih Tatara naziva ekstremističkom organizacijom i zabranjuje njegovo djelovanje na Krimskom poluotoku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presudu tzv. krimskog Vrhovnog suda od 26. travnja 2016. kojom se Medžlis krimskih Tatara naziva ekstremističkom organizacijom i zabranjuje njegovo djelovanje na Krimskom poluotoku,

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da se u ožujku 2017. bilježi treća godina od nezakonitog pripojenja Krimskog poluotoka Rusiji; |
| --- | --- |

A.

budući da se u ožujku 2017. bilježi treća godina od nezakonitog pripojenja Krimskog poluotoka Rusiji;

| B. | budući da je pripojenje Krima Ruskoj Federaciji nezakonito i da se njime krši međunarodno pravo i europski sporazumi koje su potpisale Ruska Federacija i Ukrajina, posebno Povelja UN-a, Helsinški završni akt i Memorandum iz Budimpešte kao i Ugovor o prijateljstvu, suradnji i partnerstvu između Ukrajine i Ruske Federacije iz 1997.; |
| --- | --- |

B.

budući da je pripojenje Krima Ruskoj Federaciji nezakonito i da se njime krši međunarodno pravo i europski sporazumi koje su potpisale Ruska Federacija i Ukrajina, posebno Povelja UN-a, Helsinški završni akt i Memorandum iz Budimpešte kao i Ugovor o prijateljstvu, suradnji i partnerstvu između Ukrajine i Ruske Federacije iz 1997.;

| C. | budući da za trajanja pripojenja ruske vlasti trebaju odgovarati za zaštitu stanovništva i građana Krima, preko de facto vlasti prisutnih na tom području; |
| --- | --- |

C.

budući da za trajanja pripojenja ruske vlasti trebaju odgovarati za zaštitu stanovništva i građana Krima, preko de facto vlasti prisutnih na tom području;

| D. | budući da, u skladu s podacima organizacija za ljudska prava i javnim izvorima, ruska tijela kaznenog progona nezakonito progone iz političkih razloga najmanje 62 ukrajinska građana, od kojih je 49 stanovnika Krima; budući da se tijekom 2016. broj ukrajinskih političkih zatvorenika u Rusiji povećao, unatoč hvalevrijednom puštanju na slobodu šest Ukrajinaca; budući da se trenutačno 17 ukrajinskih građana nalazi u nezakonitom pritvoru u Ruskoj Federaciji, a 15 na okupiranom Krimu; budući da separatističke snage koje Rusija podupire u ukrajinskim regijama Donjecku i Luhansku drže najmanje sto Ukrajinaca kao taoce u užasnim uvjetima; |
| --- | --- |

D.

budući da, u skladu s podacima organizacija za ljudska prava i javnim izvorima, ruska tijela kaznenog progona nezakonito progone iz političkih razloga najmanje 62 ukrajinska građana, od kojih je 49 stanovnika Krima; budući da se tijekom 2016. broj ukrajinskih političkih zatvorenika u Rusiji povećao, unatoč hvalevrijednom puštanju na slobodu šest Ukrajinaca; budući da se trenutačno 17 ukrajinskih građana nalazi u nezakonitom pritvoru u Ruskoj Federaciji, a 15 na okupiranom Krimu; budući da separatističke snage koje Rusija podupire u ukrajinskim regijama Donjecku i Luhansku drže najmanje sto Ukrajinaca kao taoce u užasnim uvjetima;

| E. | budući da postoje navodi o mučenjima i okrutnom i ponižavajućem postupanju u nekoliko slučajeva; budući da ti navodi do danas nisu istraženi na odgovarajući način; budući da se mučenje koristi za iznuđivanje priznanja i da se podupru lažni dokazi krivnje; budući da su meta napada bili i krimski odvjetnici koji pružaju pravnu pomoć tim osobama i borci za ljudska prava koji izvještavaju o politički motiviranim slučajevima prisilnog nestanka na Krimu, kao i novinari koji izvještavaju o situaciji pripadnika tatarskog naroda na Krimu; |
| --- | --- |

E.

budući da postoje navodi o mučenjima i okrutnom i ponižavajućem postupanju u nekoliko slučajeva; budući da ti navodi do danas nisu istraženi na odgovarajući način; budući da se mučenje koristi za iznuđivanje priznanja i da se podupru lažni dokazi krivnje; budući da su meta napada bili i krimski odvjetnici koji pružaju pravnu pomoć tim osobama i borci za ljudska prava koji izvještavaju o politički motiviranim slučajevima prisilnog nestanka na Krimu, kao i novinari koji izvještavaju o situaciji pripadnika tatarskog naroda na Krimu;

| F. | budući da se brojni zatvorenici i pritvorenici susreću s teškim i nehumanim uvjetima u zatvorima, što predstavlja fizičke i psihičke rizike za njihovo zdravlje; budući da neki od zatvorenika trebaju hitnu medicinsku pomoć i liječenje; |
| --- | --- |

F.

budući da se brojni zatvorenici i pritvorenici susreću s teškim i nehumanim uvjetima u zatvorima, što predstavlja fizičke i psihičke rizike za njihovo zdravlje; budući da neki od zatvorenika trebaju hitnu medicinsku pomoć i liječenje;

| G. | budući da je Opća skupština Ujedinjenih naroda 16. prosinca 2016. definirala Rusiju kao okupatorsku silu i osudila privremenu rusku okupaciju ukrajinskog teritorija, Autonomne Republike Krima i grada Sevastopolja, i da je ponovno istaknula da ne priznaje to pripajanje; |
| --- | --- |

G.

budući da je Opća skupština Ujedinjenih naroda 16. prosinca 2016. definirala Rusiju kao okupatorsku silu i osudila privremenu rusku okupaciju ukrajinskog teritorija, Autonomne Republike Krima i grada Sevastopolja, i da je ponovno istaknula da ne priznaje to pripajanje;

| H. | budući da se u članku 70. Ženevske konvencije o zaštiti civilnih osoba u vrijeme rata navodi da „okupacijska sila ne može uhititi, goniti ili osuditi zaštićene osobe za djela koja su počinile ili za, mišljenja koja su izrazile prije okupacije”; budući da je rezolucijom Opće skupštine UN-a Rusija definirana kao država koja je okupacijska sila i da joj se nameću obveze okupacijske sile, koje uključujući zaštitu stanovništva i građana Krima; |
| --- | --- |

H.

budući da se u članku 70. Ženevske konvencije o zaštiti civilnih osoba u vrijeme rata navodi da „okupacijska sila ne može uhititi, goniti ili osuditi zaštićene osobe za djela koja su počinile ili za, mišljenja koja su izrazile prije okupacije”; budući da je rezolucijom Opće skupštine UN-a Rusija definirana kao država koja je okupacijska sila i da joj se nameću obveze okupacijske sile, koje uključujući zaštitu stanovništva i građana Krima;

| I. | budući da je restriktivno rusko zakonodavstvo kojim se uređuju politička i građanska prava prošireno i na područje Krima, što je dovelo do drastičnog ograničavanja slobode okupljanja, izražavanja, udruživanja, pristupa informacijama i vjere, kao i vjerodostojnih izvješća o zastrašivanju, prisilnim nestancima i mučenju; |
| --- | --- |

I.

budući da je restriktivno rusko zakonodavstvo kojim se uređuju politička i građanska prava prošireno i na područje Krima, što je dovelo do drastičnog ograničavanja slobode okupljanja, izražavanja, udruživanja, pristupa informacijama i vjere, kao i vjerodostojnih izvješća o zastrašivanju, prisilnim nestancima i mučenju;

| J. | budući da oko 20 000 interno raseljenih osoba s Krima boravi u drugim regijama Ukrajine, da je Medžlis krimskih Tatara zabranjen i proglašen ekstremističkom organizacijom i da su zatvorene ukrajinske škole na poluotoku; |
| --- | --- |

J.

budući da oko 20 000 interno raseljenih osoba s Krima boravi u drugim regijama Ukrajine, da je Medžlis krimskih Tatara zabranjen i proglašen ekstremističkom organizacijom i da su zatvorene ukrajinske škole na poluotoku;

| K. | budući da je Ukrajina 16. siječnja 2017. pokrenula postupak pred Međunarodnim sudom kako bi Ruska Federacija odgovarala za potporu terorizmu u istočnoj Ukrajini i diskriminaciju nad pripadnicima ukrajinske i tatarske narodnosti na okupiranom Krimu; |
| --- | --- |

K.

budući da je Ukrajina 16. siječnja 2017. pokrenula postupak pred Međunarodnim sudom kako bi Ruska Federacija odgovarala za potporu terorizmu u istočnoj Ukrajini i diskriminaciju nad pripadnicima ukrajinske i tatarske narodnosti na okupiranom Krimu;

| 1. | podržava suverenost, neovisnost, jedinstvo i teritorijalnu cjelovitost Ukrajine u njezinim međunarodno priznatim granicama i odlučno ponavlja osudu nezakonitog pripojenja Autonomne Republike Krima i grada Sevastopolja Ruskoj Federaciji; u potpunosti podržava snažnu i trajnu odlučnost EU-a i njegovih država članica da neće priznati pripojenje i mjere ograničavanja poduzete u tom pogledu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | podsjeća da se stanje ljudskih prava na poluotoku Krimu znatno pogoršalo, da su kršenje slobode govora, medijske zlouporabe i prisilno nametanje ruskog državljanstva postali sustavni i da se ne mogu zajamčiti temeljna ljudska prava i slobode na Krimu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | osuđuje diskriminirajuće politike koje su nametnule tzv. vlasti osobito protiv tatarske etničke manjine na Krimu, kršenja njihovih prava vlasništva, sve većeg zastrašivanja pripadnika njihove zajednice i onih koji se protive pripojenju Rusiji, kao i manjak slobode izražavanja i udruživanja na poluotoku; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Rusiju da odmah pusti na slobodu sve nezakonito i proizvoljno pritvorene ukrajinske građane, i u Rusiji i na privremeno okupiranom području Ukrajine, i da osiguran njihov siguran povratak, a među njima su Mikola Karpjuk, Stanislav Klih, Oleksandr Koljčenko, Oleg Sencov, Oleksij Čirnij, Oleksandr Kostenko, Serhij Litvinov, Valentin Vihivskij, Viktor Ščur, Andrij Kolomijec, Ruslan Zejtulajev, Nuri Primov, Rustem Vaitov, Ferat Sajfulajev, Ahtem Čijhoz, Mustafa Dehermendži, Ali Asanov, Inver Bekirov, Muslim Alijev, Vadim Siruk, Arsen Džeparov, Refat Alimov, Zevri Abseitov, Remzi Memetov, Rustem Abiltarov, Enver Mamutov, Artur Panov, Evhenij Panov, Roman Susčenko, borac za ljudska prava Emir-Usein Kuku i drugi, te je poziva da navedenim osobama, uključujući Mikolu Semena, koji je optužen zbog svojeg novinarskog djelovanja za radijsku kuću Radio Free Europe / Radio Liberty, dopusti slobodno kretanje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava da odluka Ruske Federacije o pripajanju Krima od 21. ožujka 2014. ostaje nezakonita i oštro osuđuje naknadnu odluku ruskih vlasti da svim stanovnicima Krima daju ruske putovnice; |
| --- | --- |

5.

| 6. | podsjeća Rusku Federaciju, kao okupacijsku silu sa stvarnom kontrolom nad Krimom, koja je obvezana međunarodnim humanitarnim pravom i međunarodnim pravom o ljudskim pravima, na njezinu obvezu da zajamči zaštitu ljudskih prava na poluotoku te poziva ruske vlasti da međunarodnim institucijama i neovisnim stručnjacima iz Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS), Ujedinjenih naroda i Vijeća Europe, kao i svim nevladinim organizacijama za ljudska prava i medijskim kućama koje žele posjetiti Krim i procijeniti stanje i izvještavati, odobre neometan pristup Krimu; poziva ukrajinske vlasti da pojednostavne postupak odobravanja pristupa poluotoku za strane novinare, borce za ljudska prava i odvjetnike; |
| --- | --- |

6.

| 7. | smatra da su prava tatarskog naroda na Krimu ozbiljno prekršena zabranom djelovanja Medžlisa i snažno ponavlja svoj poziv na hitno poništenje s tim povezane odluke i njezinih učinaka; žali zbog toga što su vodeće ličnosti Medžlisa, kao što su zastupnik u ukrajinskom parlamentu i kandidat za Nagradu Saharov Mustafa Džemilev i predsjednik Medžlisa Refat Čubarov, bile žrtvama kaznenog progona i što im se prijetilo uhićenjem; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ističe da se čini da je represija ponajprije usmjerena protiv pripadnika tatarskog naroda na Krimu, kao autohtonog naroda tog poluotoka, i njihove kulturne baštine; traži da se međunarodnim institucijama i neovisnim stručnjacima iz OESS-a, Ujedinjenih naroda i Vijeća Europe omogući neograničen pristup Krimu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | podsjeća ruske vlasti da je Rusija, unatoč tome što je pripojenje Krima nezakonito, de facto nadležna i u potpunosti odgovorna za očuvanje pravnog poretka na Krimu i zaštitu krimskih građana od proizvoljnih pravosudnih ili administrativnih mjera; |
| --- | --- |

9.

| 10. | izražava duboku zabrinutost zbog brojnih vjerodostojnih izvješća o nestancima, mučenjima i sustavnom zastrašivanju lokalnog stanovništva koje se protivi pripojenju Krima i poziva Rusiju da hitno zaustavi sve progone, da stvarno istraži sve slučajeve kršenja ljudskih prava, uključujući i prisilne nestanke, proizvoljna pritvaranja, mučenja i zlostavljanja pritvorenika, i da poštuje temeljne slobode svih stanovnika, uključujući slobodu izražavanja, vjere ili uvjerenja i udruživanja te pravo na mirno okupljanje; poziva da se hitno istraže svi slučajevi nestanaka i otmica tijekom okupacije Krima, uključujući i slučaj Ervina Ibragimova; |
| --- | --- |

10.

| 11. | podsjeća da prema ruskom zakonodavstvu nadležnost ruskog pravosudnog sustava vrijedi samo za kaznena djela počinjena na teritoriju Rusije; izražava žaljenje zbog činjenice da su ruska tijela kaznenog progona pokrenula nekoliko kaznenih postupaka u vezi s djelima počinjenima na teritoriju Ukrajine i Krima prije pripojenja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja nedavni posjet ukrajinske pravobraniteljice Krimu kako bi se susrela sa zatvorenicima; žali zbog činjenice da pravobraniteljici nije bilo dopušteno da se sastane sa svima od njih i izražava nadu da će ona tijekom budućih posjeta imati neometan pristup ukrajinskim zatvorenici na Krimu, kao i onima koji su prebačeni u Rusku Federaciju; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva da se OESS-u i drugim međunarodnim promatračima za ljudska prava i svim humanitarnim akterima omogući neograničen, siguran i neometan pristup Krimskom poluotoku, da se uspostave neovisni mehanizmi praćenja i da se pruži humanitarna i pravna pomoć, ako je to potrebno; podržava inicijative koje predvodi Ukrajina s ciljem rješavanja tih pitanja u Vijeću za ljudska prava i Općoj skupštini UN-a; poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje i izaslanstvo EU-a u Rusiji da pomno prate suđenja u predmetima protiv ukrajinskih političkih zatvorenika te izvješćuju o načinu na koji se s njima postupa tijekom boravka u pritvoru; izražava zabrinutost zbog navoda o primjeni psihijatrijske obrade u kaznene svrhe; očekuje od izaslanstva EU-a i Europske službe za vanjsko djelovanje i veleposlanstava država članica EU-a da pomno prati sudske postupke protiv ukrajinskih građana u Rusiji i da traže pristup tim osobama, prije, tijekom i nakon suđenja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | osuđuje sveprisutnu praksu premještanja pritvorenika u udaljena područja Rusije jer se time ozbiljno otežava njihova komunikacija s obiteljima i organizacijama za ljudska prava; ističe da se tom praksom krši važeće rusko zakonodavstvo, a posebno članak 73. Zakona o kaznenom progonu, prema kojem bi se kazne trebale služiti u regiji u kojoj osuđenici stanuju ili u regiji u kojoj je donesena sudska presuda; osuđuje praksu uskraćivanja konzularnih posjeta pritvorenicima i poziva vlasti da bezuvjetno odobre takve posjete; zahtijeva pristup Međunarodnog odbora Crvenog križa zatvorima na okupiranim teritorijima i poštovanje prava pritvorenika na redovit kontakt s obitelji i prijateljima, i pisanim putem i primanjem posjeta; |
| --- | --- |

14.

| 15. | također naglašava da Ukrajina treba osigurati zaštitu prava i potreba raseljenih ukrajinskih građana, uključujući njihovo pravo da glasuju i da uživaju potpunu pravnu i administrativnu zaštitu u svojoj zemlji; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja odluku Prezidija Vrhovnog suda Rusije od 22. veljače 2017. kojom se ukida presuda izrečena Ildaru Dadinu zbog sudjelovanja u više nesankcioniranih prosvjeda, uključujući onaj protiv rata Rusije protiv Ukrajine, i kojom se nalaže njegovo puštanje iz pritvora, nakon rezolucije Parlamenta od 24. studenoga 2016. (6) u njegovu obranu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva posebnog predstavnika Europske unije za ljudska prava da stalno prati stanje ljudskih prava na Krimskom poluotoku; naglašava da Europska unija općenito treba zauzeti istaknutiju, djelotvorniju i aktivniju ulogu u promicanju trajnog mirovnog rješenja; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva EU da pruži potporu projektima ukrajinskih i tatarskih medija koji se odnose na Krim, kao i projektima Europske zaklade za demokraciju i radijske kuće Radio Free Europe / Radio Liberty, kao i projektima zaštite ukrajinskih škola i škola za pripadnike tatarskog naroda na Krimu i drugim inicijativama za očuvanje njihove kulturne baštine; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva da se osobama odgovornima za teška kršenja ljudskih prava nametnu daljnje mjera ograničavanja, uključujući zamrzavanje njihove imovine u bankama u EU-u; |
| --- | --- |

19.

| 20. | potiče sve strane da u potpunosti provedu odredbe sporazumâ iz Minska, uključujući one o okončanju vojnih aktivnosti u Donbasu i razmjeni talaca, te da hitno oslobode i vrate sve zatočenike; podsjeća da ruska vlada u tom pogledu ima osobitu odgovornost; |
| --- | --- |

20.

| 21. | traži da se istraži mogućnost uspostave međunarodnog formata za pregovore o okončanju okupacije Krima u kojem će sudjelovati EU i koji bi se temeljio na međunarodnom humanitarnom pravu, ljudskim pravima i međunarodnim načelima; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Vijeće da pronađe načine na koje će pružiti potporu Ukrajini na Međunarodnom sudu u tom predmetu kako bi Ruska Federacija odgovarala za potporu terorizmu u istočnoj Ukrajini i diskriminaciju nad pripadnicima ukrajinske i tatarske narodnosti na okupiranom Krimu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, državama članicama, predsjedniku Ukrajine, vladama i parlamentima Ukrajine i Ruske Federacije te parlamentarnim skupštinama Vijeća Europe i Organizacije za europsku sigurnost i suradnju. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0043.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0218.

(3)  SL C 346, 21.9.2016., str. 101.

(4)  Estonski građanin.

(5)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0314.

(6)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0446.

---

| 25.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 263/113 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 263/113

---

P8_TA(2017)0088

Filipini, slučaj senatorice Leile M. De Lime

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. ožujka 2017. o Filipinima – slučaj senatorice Leile M. De Lime (2017/2597(RSP))

(2018/C 263/16)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o stanju na Filipinima, a posebno onu od 15. rujna 2016. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o stanju na Filipinima, a posebno onu od 15. rujna 2016. (1),

| — | uzimajući u obzir izjave Delegacije EU-a i glasnogovornice potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave Delegacije EU-a i glasnogovornice potpredsjednice Komisije/Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku,

| — | uzimajući u obzir diplomatske odnose između Filipina i EU-a (bivša Europska ekonomska zajednica (EEZ)) uspostavljene 12. svibnja 1964. imenovanjem veleposlanika Filipina u EEZ-u, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir diplomatske odnose između Filipina i EU-a (bivša Europska ekonomska zajednica (EEZ)) uspostavljene 12. svibnja 1964. imenovanjem veleposlanika Filipina u EEZ-u,

| — | uzimajući u obzir status Filipina kao osnivača Udruženja država jugoistočne Azije (ASEAN), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir status Filipina kao osnivača Udruženja država jugoistočne Azije (ASEAN),

| — | uzimajući u obzir izjavu Međunarodnog povjerenstva pravnika od 28. veljače 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Međunarodnog povjerenstva pravnika od 28. veljače 2017.,

| — | uzimajući u obzir Okvirni sporazum o partnerstvu i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Filipina, s druge strane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirni sporazum o partnerstvu i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Filipina, s druge strane,

| — | uzimajući u obzir smjernice EU-a o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice EU-a o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948. godine,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima (ICCPR), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima (ICCPR),

| — | uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 135. stavak 5. i članak 123. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da Filipine i Europsku uniju vežu dugotrajni diplomatski, gospodarski, kulturni i politički odnosi; |
| --- | --- |

A.

budući da Filipine i Europsku uniju vežu dugotrajni diplomatski, gospodarski, kulturni i politički odnosi;

| B. | budući da je 23. veljače 2017. izdan nalog za uhićenje filipinske senatorice Leile M. De Lime iz oporbene Liberalne stranke pod optužbom za kaznena djela povezana s drogom; budući da je 24. veljače 2017. senatorica De Lima uhićena i pritvorena; budući da bi u slučaju osuđujuće presude senatorici De Limi mogla biti izrečena zatvorska kazna u trajanju od 12 godina pa sve do doživotnog zatvora te bi mogla biti izbačena iz Senata; |
| --- | --- |

B.

budući da je 23. veljače 2017. izdan nalog za uhićenje filipinske senatorice Leile M. De Lime iz oporbene Liberalne stranke pod optužbom za kaznena djela povezana s drogom; budući da je 24. veljače 2017. senatorica De Lima uhićena i pritvorena; budući da bi u slučaju osuđujuće presude senatorici De Limi mogla biti izrečena zatvorska kazna u trajanju od 12 godina pa sve do doživotnog zatvora te bi mogla biti izbačena iz Senata;

| C. | budući da postoji ozbiljna zabrinutost da su optužbe za kaznena djela za koja je senatorica De Lima optužena gotovo u potpunosti izmišljene; budući da organizacija Amnesty International senatoricu De Limu smatra zatočenikom savjesti; |
| --- | --- |

C.

budući da postoji ozbiljna zabrinutost da su optužbe za kaznena djela za koja je senatorica De Lima optužena gotovo u potpunosti izmišljene; budući da organizacija Amnesty International senatoricu De Limu smatra zatočenikom savjesti;

| D. | budući da se senatorica De Lima zauzima za ljudska prava i da je najistaknutiji kritičar kampanje filipinskog predsjednika Rodriga Dutertea protiv droge; budući da je otvoreno osudila filipinski rat protiv droge; budući da je senatorica De Lima bila predsjednica filipinskog Povjerenstva za ljudska prava; budući da postoji ozbiljna zabrinutost za sigurnost senatorice De Lime; budući da postoje brojne tvrdnje o mučenju u mjestima pritvora koje ne dovode do otvaranja istraga; |
| --- | --- |

D.

budući da se senatorica De Lima zauzima za ljudska prava i da je najistaknutiji kritičar kampanje filipinskog predsjednika Rodriga Dutertea protiv droge; budući da je otvoreno osudila filipinski rat protiv droge; budući da je senatorica De Lima bila predsjednica filipinskog Povjerenstva za ljudska prava; budući da postoji ozbiljna zabrinutost za sigurnost senatorice De Lime; budući da postoje brojne tvrdnje o mučenju u mjestima pritvora koje ne dovode do otvaranja istraga;

| E. | budući da je senatorica De Lima 19. rujna 2016. smijenjena s funkcije predsjednice Odbora Senata za pravosuđe i ljudska prava; budući da je u vrijeme kada je bila na čelu Povjerenstva za ljudska prava senatorica De Lima vodila istragu o navodnim izvansudskim pogubljenjima osumnjičenika za kaznena djela povezana s drogom, kojih je prema procjenama bilo 1 000 ili više, izvršenim u Davau dok je predsjednik Duterte ondje bio gradonačelnik; budući da je nakon saslušanja senatorica De Lima bila izložena snažnoj kampanji uznemiravanja i zastrašivanja od strane vlasti, a ti su se napadi intenzivirali tijekom posljednjih osam mjeseci; |
| --- | --- |

E.

budući da je senatorica De Lima 19. rujna 2016. smijenjena s funkcije predsjednice Odbora Senata za pravosuđe i ljudska prava; budući da je u vrijeme kada je bila na čelu Povjerenstva za ljudska prava senatorica De Lima vodila istragu o navodnim izvansudskim pogubljenjima osumnjičenika za kaznena djela povezana s drogom, kojih je prema procjenama bilo 1 000 ili više, izvršenim u Davau dok je predsjednik Duterte ondje bio gradonačelnik; budući da je nakon saslušanja senatorica De Lima bila izložena snažnoj kampanji uznemiravanja i zastrašivanja od strane vlasti, a ti su se napadi intenzivirali tijekom posljednjih osam mjeseci;

| F. | budući da je organizacija Human Rights Watch 2. ožujka 2017. objavila izvješće pod naslovom „Dozvola za ubojstvo: policijska ubojstva na Filipinima u Duterteovom ratu protiv droge”, u kojem su dokumentirana izvansudska pogubljenja povezana s kampanjom protiv droge; |
| --- | --- |

F.

budući da je organizacija Human Rights Watch 2. ožujka 2017. objavila izvješće pod naslovom „Dozvola za ubojstvo: policijska ubojstva na Filipinima u Duterteovom ratu protiv droge”, u kojem su dokumentirana izvansudska pogubljenja povezana s kampanjom protiv droge;

| G. | budući da je, otkako je predsjednik Duterte započeo svoj mandat 30. lipnja 2016., zabilježeno više od 7 000 ubojstava povezanih s drogom koje je počinila policija ili građani koji su uzeli pravdu u svoje ruke; budući da je predsjednik Duterte obećao da će nastaviti s kampanjom protiv droge sve do kraja svojeg predsjedničkog mandata 2022.; |
| --- | --- |

G.

budući da je, otkako je predsjednik Duterte započeo svoj mandat 30. lipnja 2016., zabilježeno više od 7 000 ubojstava povezanih s drogom koje je počinila policija ili građani koji su uzeli pravdu u svoje ruke; budući da je predsjednik Duterte obećao da će nastaviti s kampanjom protiv droge sve do kraja svojeg predsjedničkog mandata 2022.;

| H. | budući da je predsjednik Duterte, kao odgovor na ubojstva policajaca koja su 8. ožujka 2017. na jugu Filipina počinili pobunjenici komunističke Nove narodne vojske, naredio vojsci da pokrene operacije protiv pobunjenika bez obzira na kolateralnu štetu; |
| --- | --- |

H.

budući da je predsjednik Duterte, kao odgovor na ubojstva policajaca koja su 8. ožujka 2017. na jugu Filipina počinili pobunjenici komunističke Nove narodne vojske, naredio vojsci da pokrene operacije protiv pobunjenika bez obzira na kolateralnu štetu;

| I. | budući da je filipinska državna policija 30. siječnja 2017. privremeno obustavila policijske operacije protiv droge nakon brutalnog ubojstva navodno počinjenog u okviru kampanje protiv droge; budući da je predsjednik Duterte filipinskim oružanim snagama naredio da preuzmu tu ulogu u kampanji protiv droge; |
| --- | --- |

I.

budući da je filipinska državna policija 30. siječnja 2017. privremeno obustavila policijske operacije protiv droge nakon brutalnog ubojstva navodno počinjenog u okviru kampanje protiv droge; budući da je predsjednik Duterte filipinskim oružanim snagama naredio da preuzmu tu ulogu u kampanji protiv droge;

| J. | budući da su borci za ljudska prava, aktivisti i novinari na Filipinima, uključujući senatoricu De Limu, izloženi stalnim prijetnjama, uznemiravanju, zastrašivanju i internetskom zlostavljanju; budući da oni koji krše prava tih skupina ne odgovaraju za svoja djela zbog činjenice da se ne provode prave istrage; budući da je predsjednik Duterte u studenom 2016. otvoreno zaprijetio da će ubiti borce za ljudska prava; |
| --- | --- |

J.

budući da su borci za ljudska prava, aktivisti i novinari na Filipinima, uključujući senatoricu De Limu, izloženi stalnim prijetnjama, uznemiravanju, zastrašivanju i internetskom zlostavljanju; budući da oni koji krše prava tih skupina ne odgovaraju za svoja djela zbog činjenice da se ne provode prave istrage; budući da je predsjednik Duterte u studenom 2016. otvoreno zaprijetio da će ubiti borce za ljudska prava;

| K. | budući da je Zastupnički dom 7. ožujka 2017. odobrio prijedlog zakona 4727 kojim bi se ponovno uvela smrtna kazna za teška kaznena djela povezana s drogom; budući da su Filipini bili prva zemlja u regiji koja je 2007. ukinula smrtnu kaznu; budući da bi ponovno uvođenje smrtne kazne predstavljalo očito kršenje Drugog fakultativnog protokola uz Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima (ICCPR), čiji su Filipini stranka od 2007. godine; budući da vlada predsjednika Dutertea trenutačno razmatra mogućnost donošenja zakonodavstva kojim bi se minimalna dob za kaznenu odgovornost snizila sa sadašnjih 15 na 9 godina; |
| --- | --- |

K.

budući da je Zastupnički dom 7. ožujka 2017. odobrio prijedlog zakona 4727 kojim bi se ponovno uvela smrtna kazna za teška kaznena djela povezana s drogom; budući da su Filipini bili prva zemlja u regiji koja je 2007. ukinula smrtnu kaznu; budući da bi ponovno uvođenje smrtne kazne predstavljalo očito kršenje Drugog fakultativnog protokola uz Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima (ICCPR), čiji su Filipini stranka od 2007. godine; budući da vlada predsjednika Dutertea trenutačno razmatra mogućnost donošenja zakonodavstva kojim bi se minimalna dob za kaznenu odgovornost snizila sa sadašnjih 15 na 9 godina;

| L. | budući da su Filipini u rujnu 2016. ponovno preuzeli predsjedanje ASEAN-om za 2017.; |
| --- | --- |

L.

budući da su Filipini u rujnu 2016. ponovno preuzeli predsjedanje ASEAN-om za 2017.;

| 1. | traži da se senatorica Leila M. De Lima smjesta oslobodi i da joj se, dok je u pritvoru, pruži odgovarajuća sigurnost; poziva filipinske vlasti da joj osiguraju pravedno suđenje, podsjećajući na pravo na pretpostavku nedužnosti, da odbace sve politički motivirane optužbe protiv nje i da obustave svako daljnje uznemiravanje usmjereno protiv nje; |
| --- | --- |

1.

| 2. | shvaća da visoka razina ovisnosti o drogama i njezine posljedice negativno utječu na milijune ljudi na Filipinima; oštro osuđuje trgovinu drogom i zloporabu droga na Filipinima; poziva vladu da borbi protiv krijumčarskih mreža i velikih dilera da prednost pred hvatanjem malih potrošača; ističe da ta borba mora istodobno biti popraćena mjerama prevencije i detoksikacije; podržava vladu u njezinim nastojanjima da otvori nove centre za detoksikaciju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | oštro osuđuje velik broj izvansudskih pogubljenja koja su počinile oružane snage i skupine vigilanata u kontekstu kampanje protiv droge; izražava sućut obiteljima žrtava; izražava ozbiljnu zabrinutost zbog vjerodostojnih izvješća u kojima se navodi da filipinska policija krivotvori dokaze kako bi opravdala izvansudska pogubljenja i da su žrtve tih pogubljenja velikom većinom siromašno urbano stanovništvo; poziva filipinske vlasti da smjesta provedu nepristrane i učinkovite istrage o izvansudskim pogubljenjima i da sve počinitelje kazneno gone i privedu pravdi; poziva EU da podupre te istrage; poziva filipinske vlasti da donesu sve potrebne mjere kako bi se spriječila daljnja ubojstva; |
| --- | --- |

3.

| 4. | izražava ozbiljnu zabrinutost u vezi s retorikom predsjednika Dutertea nakon ubojstva policajaca 8. ožujka 2017. i snažno apelira na filipinske vlasti i vojsku da se strogo pridržavaju međunarodnog humanitarnog prava kojim se za sve strane oružanog sukoba nameću posebna ograničenja u smislu zaštite civila i osoba koje nisu borci; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva EU da podrži pokretanje, u okviru Vijeća UN-a za ljudska prava, neovisne međunarodne istrage o protupravnim pogubljenjima i drugim kršenjima prava na Filipinima u kontekstu „rata protiv droge” predsjednika Dutertea; |
| --- | --- |

5.

| 6. | izrazito je zabrinut zbog odluke Zastupničkog doma da se ponovno uvede smrtna kazna; poziva filipinske vlasti da smjesta obustave aktualni proces ponovnog uvođenja smrtne kazne; podsjeća na to da EU smrtnu kaznu smatra okrutnim i nečovječnim oblikom kažnjavanja koji ne odvraća od kriminalnog ponašanja; poziva filipinsku vladu da ne snizi minimalnu dob za kaznenu odgovornost; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva EU da pomno prati slučaj senatorice De Lime; |
| --- | --- |

7.

| 8. | apelira na EU da se koristi svim raspoloživim instrumentima kako bi pomogao vladi Filipina da se pridržava svojih međunarodnih obveza u području ljudskih prava, ponajprije u sklopu Okvirnog sporazuma; |
| --- | --- |

8.

| 9. | apelira na Komisiju da se koristi svim raspoloživim instrumentima kako bi uvjerila Filipine da prekinu izvansudska pogubljenja povezana s kampanjom protiv droge, uključujući, ako u sljedećih nekoliko mjeseci ne bude znatnijeg napretka, postupovne korake u cilju mogućeg ukidanja povlastica u okviru sustava OSP+; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi vladi i parlamentu Filipina, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, parlamentima i vladama država članica, visokom povjereniku Ujedinjenih naroda za ljudska prava te vladama država članica ASEAN-a. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0349.

---

| 25.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 263/116 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 263/116

---

P8_TA(2017)0089

Prioriteti EU-a za sjednice Vijeća za ljudska prava UN-a 2017.

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. ožujka 2017. o prioritetima EU-a za sjednice Vijeća UN-a za ljudska prava 2017. (2017/2598(RSP))

(2018/C 263/17)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Povelju Ujedinjenih naroda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Ujedinjenih naroda,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima te konvencije UN-a o ljudskim pravima i njihove neobavezne protokole, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima te konvencije UN-a o ljudskim pravima i njihove neobavezne protokole,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju 60/251 Opće skupštine Ujedinjenih naroda o uspostavi Vijeća UN-a za ljudska prava (UNHRC), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju 60/251 Opće skupštine Ujedinjenih naroda o uspostavi Vijeća UN-a za ljudska prava (UNHRC),

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima, Europsku socijalnu povelju i Povelju Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima, Europsku socijalnu povelju i Povelju Europske unije o temeljnim pravima,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o sjednicama Vijeća Ujedinjenih naroda za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o sjednicama Vijeća Ujedinjenih naroda za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir svoju preporuku Vijeću od 7. srpnja 2016. o 71. zasjedanju Opće skupštine Ujedinjenih naroda (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju preporuku Vijeću od 7. srpnja 2016. o 71. zasjedanju Opće skupštine Ujedinjenih naroda (1),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o kršenju ljudskih prava, uključujući hitne rezolucije iz 2016. o Etiopiji, Sjevernoj Koreji, Indiji, Krimu, Hong Kongu, Kazahstanu, Egiptu, Demokratskoj Republici Kongu, Pakistanu, Hondurasu, Nigeriji, Gambiji, Džibutiju, Kambodži, Tadžikistanu, Vijetnamu, Malaviju, Bahreinu, Mjanmaru, Filipinima, Somaliji, Zimbabveu, Ruandi, Sudanu, Tajlandu, Kini, Brazilu, Rusiji, Tibetu, Iraku, Indoneziji, Srednjoafričkoj Republici, Burundiju, Nikaragvi, Kuvajtu i Gvatemali, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o kršenju ljudskih prava, uključujući hitne rezolucije iz 2016. o Etiopiji, Sjevernoj Koreji, Indiji, Krimu, Hong Kongu, Kazahstanu, Egiptu, Demokratskoj Republici Kongu, Pakistanu, Hondurasu, Nigeriji, Gambiji, Džibutiju, Kambodži, Tadžikistanu, Vijetnamu, Malaviju, Bahreinu, Mjanmaru, Filipinima, Somaliji, Zimbabveu, Ruandi, Sudanu, Tajlandu, Kini, Brazilu, Rusiji, Tibetu, Iraku, Indoneziji, Srednjoafričkoj Republici, Burundiju, Nikaragvi, Kuvajtu i Gvatemali,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. prosinca 2016. o godišnjem izvješću o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2015. godinu i politici Europske unije u tom području (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. prosinca 2016. o godišnjem izvješću o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2015. godinu i politici Europske unije u tom području (2),

| — | uzimajući u obzir članak 2., članak 3. stavak 5. te članke 18., 21., 27. i 47. Ugovora o Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 2., članak 3. stavak 5. te članke 18., 21., 27. i 47. Ugovora o Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir godišnje izvješće UNHRC-a za 2015. godinu podneseno Općoj skupštini UN-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnje izvješće UNHRC-a za 2015. godinu podneseno Općoj skupštini UN-a,

| — | uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 123. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da su promicanje i zaštita univerzalnosti ljudskih prava dio etičke i pravne stečevine Europske unije te jedan od kamena temeljaca europskog jedinstva i integriteta; budući da bi poštovanje ljudskih prava trebalo biti uključeno u sva područja politike EU-a; |
| --- | --- |

A.

budući da su promicanje i zaštita univerzalnosti ljudskih prava dio etičke i pravne stečevine Europske unije te jedan od kamena temeljaca europskog jedinstva i integriteta; budući da bi poštovanje ljudskih prava trebalo biti uključeno u sva područja politike EU-a;

| B. | budući da je Europska unija odlučno posvećena multilateralizmu i tijelima UN-a kad je riječ o promicanju i zaštiti ljudskih prava; |
| --- | --- |

B.

budući da je Europska unija odlučno posvećena multilateralizmu i tijelima UN-a kad je riječ o promicanju i zaštiti ljudskih prava;

| C. | budući da se redovnim sjednicama UNHRC-a, imenovanjem posebnih izvjestitelja, mehanizmom univerzalnog periodičnog pregleda, posebnim postupcima za rješavanje stanja u određenim državama ili za određene teme doprinosi promicanju i poštovanju ljudskih prava, demokracije i vladavine prava; |
| --- | --- |

C.

budući da se redovnim sjednicama UNHRC-a, imenovanjem posebnih izvjestitelja, mehanizmom univerzalnog periodičnog pregleda, posebnim postupcima za rješavanje stanja u određenim državama ili za određene teme doprinosi promicanju i poštovanju ljudskih prava, demokracije i vladavine prava;

Vijeće UN-a za ljudska prava

| 1. | pozdravlja rad visokog povjerenika UN-a za ljudska prava Zeida Ra’ada Al Huseina i njegova Ureda (OHCHR); podsjeća na obvezu EU-a da nastavi podupirati i braniti njegov integritet, neovisnost i funkcioniranje; pozdravlja ulogu koju Ured visokog povjerenika UN-a za ljudska prava ima u unaprjeđivanju suradnje između međunarodnih i regionalnih mehanizama u području ljudskih prava te u utvrđivanju načina za jačanje uloge „regionalnih dogovora” o univerzalnim standardima u pogledu ljudskih prava; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da djelotvornost i vjerodostojnost UNHRC-a ovisi o stvarnoj posvećenosti njegovih članova da štite sve osobe u svim zemljama od svih povreda ljudskih prava u skladu s međunarodnim konvencijama o ljudskim pravima u kojima se promiče univerzalnost, nepristranost, objektivnost, neselektivnost, konstruktivan dijalog i suradnja; ističe da je potrebno izbjegavati polarizaciju rasprave u sklopu UNHRC-a i potiče konstruktivan dijalog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva države da dodijele pristup neovisnim stručnjacima UNHRC-a, posebnim izvjestiteljima i stručnjacima OHCHR-a kako bi mogli istražiti navode kršenja ljudskih prava i da se konstruktivno angažiraju radi ispravljanja situacija, da poštuju obveze preuzete u okviru konvencija o ljudskim pravima i da u potpunosti surađuju u posebnim postupcima UNHRC-a; |
| --- | --- |

3.

| 4. | potiče sve države da poduzmu konkretne korake u pogledu provedbe preporuka iz univerzalnog periodičnog pregleda te da prevladaju nedostatke uspostavom mehanizma za provedbu i praćenje, uključujući uspostavu nacionalnih akcijskih planova i koordinacijskih mehanizama; |
| --- | --- |

4.

| 5. | podsjeća na obvezu Opće skupštine UN-a da prilikom izbora za članstvo u UNHCR-u mora voditi računa o tome da li kandidati poštuju i promiču zaštitu ljudskih prava, vladavinu prava i demokraciju; pozdravlja odluku UNHRC-a kojom se od Savjetodavnog odbora UNHRC-a traži da pripremi izvješće o ocjeni ostvarenog napretka u pogledu uspostavljanja regionalnih i podregionalnih dogovora o promicanju i zaštiti ljudskih prava; poziva EU i države članice da se jednaka važnost prava odrazi u načinu na koji glasuju i da se u tom smislu poboljša usklađenost stajališta EU-a; odlučno traži od EU-a da djeluje jednoglasno i da zauzme zajedničko stajalište prilikom glasovanja u UNHRC-u; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ponavlja da je u cilju jačanja vjerodostojnosti Europske unije važno zajamčiti da se ona aktivno i dosljedno angažira u mehanizmima UN-a za ljudska prava, posebice u okviru Trećeg odbora Opće skupštine UN-a, Opće skupštine UN-a i UNHRC-a; podupire napore koje su Europska služba za vanjsko djelovanje (ESVD), delegacije EU-a u New Yorku i Ženevi te države članice uložili u jačanje dosljednosti EU-a pred UN-om u pitanjima ljudskih prava; |
| --- | --- |

6.

Tematski prioriteti

| 7. | ističe važnost uloge nevladinih organizacija za ljudska prava i branitelja ljudskih prava u promicanju i zaštiti ljudskih prava; naglašava činjenicu da se ljudska prava i temeljne slobode trebaju štititi u svim dimenzijama njihova izraza, među ostalim i u kontekstu novih tehnologija; dijeli zabrinutost UNHRC-a u pogledu navoda o prijetnjama i odmazdama usmjerenima protiv članova organizacija civilnog društva i nevladinih organizacija koji su surađivali s UNHRC-om u postupku univerzalnog periodičnog pregleda; |
| --- | --- |

7.

| 8. | izražava ozbiljnu zabrinutost zbog brojnih, sve češćih pokušaja smanjenja prostora za djelovanje civilnog društva i branitelja ljudskih prava, među ostalim i uvođenjem zakonâ za suzbijanje terorizma; osuđuje svaki čin nasilja, zlostavljanja, zastrašivanja i progona branitelja ljudskih prava, zviždača, novinara ili blogera, bilo na internetu bilo izvan njega; poziva sve države da promiču i jamče sigurno i poticajno okružje za nevladine organizacije, civilno društvo, novinare i branitelje ljudskih prava, uz poseban naglasak na svim ugroženim skupinama, u kojem će moći neovisno i neometano djelovati; ponovno poziva države koje su donijele restriktivne zakone protiv organizacija za ljudska prava da ih ukinu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | smatra da slobodni, neovisni i nepristrani mediji čine jedan od ključnih temelja demokratskog društva u kojem otvorena rasprava ima ključnu ulogu; podržava zahtjev za imenovanje posebnog predstavnika glavnog tajnika UN-a za sigurnost novinara; poziva da se na svim međunarodnim forumima skrene pozornost na pitanja slobode izražavanja na internetu, digitalnih sloboda i važnosti slobodnog i otvorenog interneta; poziva na smanjenje digitalnog jaza i na neograničen pristup informacijama i komunikaciji te na necenzuriran pristup internetu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | podsjeća na to da pravo na slobodu udruživanja i okupljanja i dalje predstavlja velik izazov; toplo pozdravlja rad posebnog izvjestitelja UN-a za pravo na slobodu mirnog okupljanja i udruživanja Maine Kiaija; poziva sve države da vode računa o njegovim izvješćima; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva sve države da brzo ratificiraju fakultativne protokole uz Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima i Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima kojim se uspostavljaju žalbeni i istražni mehanizmi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | protivi se svim vrstama diskriminacije i progona na bilo kojoj osnovi ili na temelju bilo kojeg statusa kao što su rasa, boja kože, jezik, vjeroispovijed ili uvjerenje, rodni identitet ili spolna orijentacija, društveno podrijetlo, kasta, rođenje, dob ili invaliditet; podržava angažman EU-a u posebnim postupcima, uključujući i angažman s novim neovisnim stručnjakom za zaštitu od nasilja i diskriminacije na temelju spolne orijentacije i rodnog identiteta; poziva EU da aktivno nastavi promicati ravnopravnost i nediskriminaciju te da se bori protiv nasilja i diskriminacije svih pojedinaca; |
| --- | --- |

12.

| 13. | izražava zabrinutost time što mnoge osobe, individualno ili grupno, doživljavaju kršenje svojih prava na slobodu vjeroispovijedi ili uvjerenja koje vrše države i nedržavni akteri, što dovodi do diskriminacije, neravnopravnosti i stigmatiziranja; podsjeća da je potrebno boriti se protiv netolerancije i diskriminacije na temelju vjeroispovijedi ili uvjerenja kako bi se zajamčilo poštovanje ostalih međusobno povezanih ljudskih prava, kao što je sloboda izražavanja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva EU da radi na jamčenju veće zaštite vjerskih i etničkih manjina od progona i nasilja te na ukidanju zakona kojima se kriminaliziraju blasfemija ili apostazija koje služe kao paravan za progon vjerskih i etničkih manjina i nevjernika; poziva na podupiranje rada posebnog izvjestitelja UN-a za slobodu vjeroispovijedi ili uvjerenja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | odlučno traži da EU nastavi zagovarati nultu stopu tolerancije smrtne kazne te da nadalje nastoji učvršćivati međuregionalnu potporu predstojećoj rezoluciji Opće skupštine UN-a o moratoriju na smrtnu kaznu; pozdravlja odluku o ukidanju smrtne kazne za sva kaznena djela, koju su 2015. donijeli Fidži, Republika Kongo i Madagaskar; osuđuje nastavak smaknuća u brojnim zemljama, uključujući Bahrein, Bangladeš, Bjelarus, Čad, Indiju, Indoneziju, Kuvajt, Oman i Južni Sudan; nadalje osuđuje porast, prema izvješćima, broja smrtnih kazni izrečenih posebice u Egiptu, Iranu, Kini, Nigeriji, Pakistanu i Saudijskoj Arabiji; podsjeća vlasti tih zemalja da su one potpisnice Konvencije o pravima djeteta, kojom se izričito zabranjuje smrtna kazna za kaznena djela koja su počinile osobe mlađe od 18 godina; |
| --- | --- |

15.

| 16. | apelira na EU da izrazi svoje mišljenje i da podrži napore koje UN ulaže u borbu protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja, masovnih i drugih smaknuća, uključujući smaknuća zbog kaznenih djela povezanih s drogom, te zahtijeva od ESVD-a da na svim razinama dijaloga i svim forumima pojača napore EU-a u borbi protiv izvansudskih pogubljenja, mučenja i drugih oblika zlostavljanja, u skladu sa smjernicama za politiku EU-a prema trećim zemljama u vezi s mučenjem i drugim oblicima okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja; poziva na univerzalnu ratifikaciju i stvarnu provedbu Konvencije UN-a protiv mučenja i Fakultativnog protokola uz nju; ističe da je iznimno važno podupirati sprječavanje mučenja, među ostalim i jačanjem nacionalnih mehanizama za sprečavanje koji su uspostavljeni u okviru Fakultativnog protokola, te kontinuirano podržavati rehabilitaciju žrtava mučenja; |
| --- | --- |

16.

| 17. | izražava ozbiljnu zabrinutost zbog opetovanih teških povreda i zlouporabe ljudskih prava diljem svijeta; čvrsto podupire Međunarodni kazneni sud kao ključnu instituciju za privođenje počinitelja pravdi i pomaganje žrtvama u ostvarivanju pravde na temelju načela komplementarnosti u pogledu genocida, zločina protiv čovječnosti i ratnih zločina; traži od svih strana da pruže političku, diplomatsku, financijsku i logističku podršku svakodnevnom funkcioniranju Međunarodnog kaznenog suda; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva EU da nastavi jačati rad Međunarodnog kaznenog suda; potiče snažan dijalog i suradnju između Suda, UN-a i njegovih agencija te Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda (UNSC); poziva sve države članice UN-a da se pridruže Međunarodnom kaznenom sudu ratificiranjem Rimskog statuta te da potaknu ratifikaciju izmjena iz Kampale; |
| --- | --- |

18.

| 19. | najstrože osuđuje teška kršenja ljudskih prava, posebno ona koja provodi Islamska država/Daiš, te napade Boko Harama usmjerene na djecu i sve druge napade terorističkih ili paravojnih organizacija na civile, posebno na žene i djecu; osuđuje učestalost i razmjere uništavanja kulturne baštine te poziva na pružanje potpore relevantnim naporima koji se poduzimaju u okviru raznih foruma UN-a; |
| --- | --- |

19.

| 20. | osuđuje nepoštovanje međunarodnog humanitarnog prava te izražava ozbiljnu zabrinutost zbog povećanja stope civilne štete u oružanim sukobima diljem svijeta te povećanja broja smrtonosnih napada na bolnice, škole, humanitarne konvoje i druge civilne mete; ustraje u tome da se takva kršenja uzmu u obzir kad je riječ o postupanjima UNHRC-a specifičnima za pojedine zemlje i relevantnim pregledima u sklopu mehanizma univerzalnog periodičnog pregleda; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva EU da aktivno radi na inicijativi da UN prizna genocid koji je takozvana Islamska država/Daiš počinila nad vjerskim i etničkim manjinama te da se Međunarodnom kaznenom sudu upute slučajevi za koje postoji sumnja da su u njima počinjeni zločini protiv čovječnosti, ratni zločini i genocid; potiče snažan dijalog i suradnju između Suda, UN-a i njegovih agencija te Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda; |
| --- | --- |

21.

| 22. | traži od EU-a da pozove sve države da u središte svoje razvojne politike postave ljudska prava i da provode Deklaraciju UN-a o pravu na razvoj iz 1986. godine; pozdravlja činjenicu da je UNHRC nedavno imenovao posebnog izvjestitelja za pravo na razvoj, čiji mandat obuhvaća doprinos promicanju, zaštiti i ispunjavanju prava na razvoj u kontekstu Programa održivog razvoja do 2030. i drugih međunarodnih sporazuma o razvojnoj suradnji; ističe da načelo ljudskih prava za sve mora biti jedan od temeljnih elemenata pri postizanju svih ciljeva Programa održivog razvoja do 2030.; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva EU da nastavi promicati ravnopravnost između žena i muškaraca te da u svojim aktivnostima i programima aktivno podupire rad organizacije UN Women i inicijative povezane s rodno osviještenom politikom; poziva na poduzimanje kontinuiranih potpornih mjera za jačanje položaja žena i djevojčica i iskorjenjivanje svih oblika nasilja i diskriminacije nad ženama i djevojčicama, uključujući rodno uvjetovano nasilje; odlučno traži da EU inzistira na međuregionalnim inicijativama za promicanje, zaštitu i ostvarivanje prava žena te potpune i djelotvorne provedbe Pekinške platforme za djelovanje i programa djelovanja Međunarodne konferencije o stanovništvu i razvoju (ICPD) i da se u tom kontekstu i dalje zauzima za spolna i reproduktivna prava; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ponovno ističe obvezu EU-a na provođenje politike kojom se u obzir uzimaju ljudska prava i rodni aspekti, u skladu s ključnim rezolucijama Vijeća sigurnosti UN-a 1325 (2000.) i 1820 (2008.) o ženama, miru i sigurnosti; poziva EU da na međunarodnoj razini podrži priznavanje dodane vrijednosti sudjelovanja žena u sprečavanju i rješavanju sukoba, kao i u mirovnim operacijama, humanitarnoj pomoći te postupcima obnove nakon sukoba i održivog pomirenja; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva EU da nastavi promicati prava djece, posebno pomažući zajamčiti djeci pristup vodi, sanitarnim uslugama, zdravstvenoj skrbi i obrazovanju, među ostalim i u zonama sukoba i izbjegličkim kampovima, te iskorjenjujući dječji rad, novačenje djece u vojsku, oduzimanje slobode, mučenje, trgovinu ljudima, dječji, rani i prisilni brak, seksualno iskorištavanje i štetne prakse poput genitalnog sakaćenja žena; poziva na poduzimanje mjera kojima bi se u okviru UN-a poduprli i ojačali međunarodni napori u cilju sprečavanja angažiranja djece u oružanim sukobima te djelotvornijeg razmatranja učinaka stanja tijekom i nakon sukoba na žene, djevojke i djevojčice; poziva sve države članice UN-a da poštuju svoje ugovorne obveze i obveze iz Konvencije o pravima djeteta koja je usvojena 1989., kako bi se poštovala prava sve djece pod njihovom jurisdikcijom, bez obzira na njihov pravni status i bez ikakvih oblika diskriminacije; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva države da promiču prava osoba s invaliditetom, uključujući njihovo ravnopravno sudjelovanje i socijalnu uključenost; poziva sve države da ratificiraju i provode Konvenciju UN-a o pravima osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva EU da surađuje s partnerima na provedbi Vodećih načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima, uključujući mjere za poticanje većeg broja država na usvajanje nacionalnih akcijskih planova i uključivanje u rad radnih skupina UN-a i OHCHR-a; ponovo poziva sve zemlje, uključujući Europsku uniju, da se aktivno i konstruktivno te što prije uključe u postupak izrade pravno obvezujućeg instrumenta kojim će se u međunarodnom pravu o ljudskim pravima urediti postupanje transnacionalnih korporacija i drugih poduzeća u cilju sprečavanja povrede ljudskih prava, provođenja istrage kada do njih dođe te pružanja pravne zaštite i jamčenja pristupa pravnim lijekovima; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pozdravlja Deklaraciju UN-a iz New Yorka o izbjeglicama i migrantima u kojoj se razmatra pitanje masovnih kretanja izbjeglica i migranata i koja je rezultirala usvajanjem globalnog pakta o sveobuhvatnom okviru za pomoć izbjeglicama te obvezom u pogledu migranata i izbjeglica čiji su ciljevi spašavanje života, odgovaranje na posebne potrebe, suzbijanje rasizma i ksenofobije, borba protiv trgovine ljudima, jamčenje jednakog priznavanja i zaštite pred zakonom te jamčenje uključenosti u nacionalne razvojne planove; poziva sve uključene strane da zajamče politički angažman, financijska sredstva i konkretna djela solidarnosti kao izraz potpore Deklaraciji iz New Yorka o izbjeglicama i migrantima te podsjeća na to da bi se pitanje migracija trebalo nastaviti razmatrati na globalnoj, a ne samo na europskoj razini; poziva EU i njegove države članice da zauzmu vodeću ulogu u tim međunarodnim naporima te da u skladu s međunarodnim pravom poštuju svoje obveze zaštite ljudskih prava tražitelja azila, izbjeglica, migranata i svih raseljenih osoba, posebno žena, djece i ugroženih skupina, uključujući osobe s invaliditetom; |
| --- | --- |

28.

| 29. | podsjeća na to da bi se vraćanje migranata trebalo provoditi uz puno poštovanje njihovih prava i samo kada se može zajamčiti zaštita njihovih prava u njihovim zemljama; poziva vlade da obustave arbitrarna uhićenja migranata i oduzimanje slobode migrantima, među ostalim i kad je riječ o maloljetnicima; poziva sve države da poduzmu konkretne mjere u najboljem interesu maloljetnih izbjeglica i migranata na temelju Konvencije o pravima djeteta te da uvedu mjere za jačanje sustava za zaštitu djece, uključujući osposobljavanje socijalnih radnika i ostalih skupina stručnjaka te suradnju s nevladinim organizacijama; poziva sve države da ratificiraju i provedu Međunarodnu konvenciju o zaštiti prava svih radnika migranata i članova njihovih obitelji; |
| --- | --- |

29.

| 30. | naglašava da je važno promicati univerzalnost i nedjeljivost ljudskih prava, uključujući građanska, politička, ekonomska, socijalna i kulturna prava, u skladu s člankom 21. Ugovora iz Lisabona i Općim odredbama o vanjskom djelovanju Unije; |
| --- | --- |

30.

| 31. | naglašava da je potrebno usvojiti pristup utemeljen na ljudskim pravima i integrirati poštovanje ljudskih prava u sve politike EU-a, uključujući one u području trgovine, ulaganja, javnih usluga, razvojne suradnje i migracija, kao i u zajedničku obrambenu i sigurnosnu politiku EU-a; |
| --- | --- |

31.

| 32. | podsjeća na činjenicu da je unutarnja i vanjska koherentnost u području ljudskih prava ključna za vjerodostojnost politike EU-a povezane s ljudskim pravima u njegovim odnosima s trećim zemljama te poziva EU da ispuni svoje obveze u tom kontekstu; |
| --- | --- |

32.

Bjelarus

| 33. | izražava duboku zabrinutost zbog kontinuiranog ograničavanja slobode izražavanja te slobode udruživanja i mirnog okupljanja; osuđuje zlostavljanje i zatvaranje neovisnih i oporbenih novinara i aktivista za ljudska prava; osuđuje nastavak primjene smrtne kazne; poziva da se na 35. sjednici Vijeća obnovi mandat posebnog izvjestitelja UN-a o stanju ljudskih prava u Bjelarusu i poziva vladu da u potpunosti surađuje s posebnim izvjestiteljem i da se obveže na provedbu odavno potrebnih reformi za zaštitu ljudskih prava, među ostalim primjenom preporuka posebnog izvjestitelja i drugih mehanizama za ljudska prava; |
| --- | --- |

33.

Burundi

| 34. | izražava duboku zabrinutost zbog pogoršanja političkog i sigurnosnog stanja u Burundiju te sve većeg broja ljudi koji bježe iz zemlje; osuđuje nasilje koje se u Burundiju provodi od 2015. i koje je dovelo do smrti, mučenja i ciljanog nasilja nad ženama, uključujući grupna silovanja i zlostavljanje; osuđuje zatvaranje tisuća ljudi i prisilno raseljavanje stotina tisuća Burundijaca te kršenja slobode tiska i izražavanja, kao i raširenu praksu nekažnjavanja tih zločina; podržava odluku Vijeća EU-a da nakon neuspjelih pregovora započetih na temelju članka 96. Sporazuma iz Cotonoua obustavi izravnu financijsku potporu burundijskoj vladi, uključujući proračunsku potporu, ali da pritom nastavi pružati punu financijsku potporu koja se izravnim kanalima daje za stanovništvo i humanitarnu pomoć; u potpunosti podržava uspostavu istražnog povjerenstva za Burundi u cilju utvrđivanja navodnih počinitelja djela kršenja i povrede ljudskih prava u toj zemlji kako bi se zajamčila puna odgovornost; poziva EU i njegove države članice da iskoriste svoj utjecaj kako bi se zajamčilo da Burundi počne u potpunosti surađivati s istražnim povjerenstvom, Vijećem i njegovim mehanizmima te se aktivno angažira u pogledu istražnog povjerenstva i odgovori na ozbiljne probleme u pogledu ljudskih prava; poziva vlasti Burundija da ponovno razmotre svoju odluku o povlačenju iz Međunarodnog kaznenog suda; |
| --- | --- |

34.

Demokratska Narodna Republika Koreja (DNRK)

| 35. | izražava duboku zabrinutost zbog stalnog pogoršanja stanja u pogledu ljudskih prava u DNRK-u; poziva vladu DNRK-a da ispuni svoje obveze u skladu s instrumentima za zaštitu ljudskih prava, čiji je potpisnik, te da se pobrine za to da humanitarne organizacije, neovisni promatrači za ljudska prava i posebni izvjestitelj UN-a za stanje ljudskih prava u DNRK-u mogu ući u zemlju te da im se pruži potrebna suradnja; poziva DNRK da dopusti slobodu izražavanja i medijsku slobodu kako nacionalnim tako i međunarodnim medijima te da građanima omogući necenzurirani pristup internetu; oštro osuđuje sustavnu primjenu smrtne kazne u DNRK-u u velikim razmjerima; poziva vladu DNRK-a da proglasi moratorij na sva pogubljenja, u cilju ukidanja smrtne kazne u bliskoj budućnosti; zahtijeva da se počinitelji zločina protiv čovječnosti u DNRK-u pozovu na odgovornost i izvedu pred Međunarodni kazneni sud te da im se izreknu ciljane kazne; strogo osuđuje testiranje nuklearnog oružja te ga smatra nepotrebnom i opasnom provokacijom, kršenjem relevantnih rezolucija Vijeća sigurnosti UN-a i ozbiljnom prijetnjom miru i stabilnosti na Korejskom poluotoku i u sjeveroistočnoj Aziji; traži obnavljanje mandata posebnog izvjestitelja; traži od stručne skupine da predstavi izvješće Općoj skupštini i Vijeću sigurnosti UN-a; predlaže da se u rezoluciju uvrste ključne preporuke o odgovornosti iz izvješća stručnjaka, uključujući jačanje kapaciteta Ureda u Seulu u vidu stručnih istražitelja i tužitelja, kao i imenovanje stručnjaka za kazneno pravosuđe kako bi se unaprijedili koraci poduzeti radi jamčenja odgovornosti; |
| --- | --- |

35.

Demokratska Republika Kongo (DR Kongo)

| 36. | osuđuje ozbiljna kršenja ljudskih prava koja uz potpuno nekažnjavanje provode sigurnosne snage te traži da se počinitelji privedu pravdi; posebno poziva na temeljitu istragu o nemilosrdnom nasilju nad civilima u istočnom Kongu, koje uključuje silovanje žena i dječje ropstvo; poziva na moguće produljenje mandata mirovnih snaga UN-a u istočnom Kongu; poziva Vijeće da, ako nasilje potraje, razmotri mogućnost produženja postojećih restriktivnih mjera kao što su ciljane sankcije EU-a, uključujući zabranu putovanja i zamrzavanje imovine odgovornima za nasilno gušenje i narušavanje demokratskog procesa u DR Kongu, kako je predviđeno Sporazumom iz Cotonoua; potiče vlasti DR Konga da provedu sporazum sklopljen u prosincu 2016. te da do prosinca 2017. održe izbore uz potporu međunarodnih aktera; poziva UNHRC da kontinuirano nadzire DR Kongo sve do održavanja izbora i provedbe demokratske tranzicije te potiče Ured visokog povjerenika da obavještava Vijeće o stanju u DR Kongu i po potrebi poduzme snažnije mjere; |
| --- | --- |

36.

Gruzijske regije Abhazija i Chinvali/Južna Osetija

| 37. | i dalje je zabrinut zbog slobode izražavanja i slobode medija te zbog onemogućavanja pristupa regijama Abhaziji i Chinvaliju/Južnoj Osetiji, koje je nezakonito okupirala Rusija i u kojima je kršenje ljudskih prava i dalje rašireno; potiče na jačanje kontakata među narodima između područja pod nadzorom Tbilisija i dviju okupiranih regija; poziva na puno poštovanje suverenosti i teritorijalnog integriteta Gruzije, kao i nepovredivosti njezinih međunarodno priznatih granica; naglašava potrebu za sigurnim i dostojanstvenim povratkom izbjeglica i interno raseljenih osoba u njihova mjesta stalnog boravišta; poziva gruzijsku vladu da poduzme odgovarajuće mjere kako bi se omogućila provedba preporuka iz univerzalnog periodičnog pregleda i daljnje postupanje na temelju njih; |
| --- | --- |

37.

Mjanmar/Burma

| 38. | iznimno je zabrinut zbog izvješća o nasilnim sukobima u sjevernoj državi Rakhine i žali zbog izgubljenih života, životne egzistencije i domova te navoda o nerazmjernoj upotrebi sile oružanih snaga Mjanmara/Burme; potiče vojne i sigurnosne snage da smjesta stanu na kraj ubijanju, zlostavljanju i silovanju pripadnika naroda Rohingya te paležu njihovih domova; ustraje u tome da vlada i civilne vlasti Mjanmara/Burme smjesta prekinu diskriminaciju i segregaciju pripadnika manjine Rohingya; poziva na zaštitu prava pripadnika naroda Rohingya i jamčenje sigurnosti, zaštite i ravnopravnosti svih građana Mjanmara/Burme; pozdravlja odluku vlade Mjanmara/Burme o tome da mir i nacionalno pomirenje budu prioritet; pozdravlja najavu vlade Mjanmara/Burme o osnivanju istražnog povjerenstva za nedavna nasilja u državi Rakhine; ističe da je nužan odgovarajući kazneni progon odgovornih i primjerena pravna zaštita za žrtve kršenja prava; poziva vladu Mjanmara/Burme da nastavi postupak demokratizacije te da poštuje vladavinu prava, slobodu govora i temeljna ljudska prava; poziva EU i njegove države članice da podrže obnovljeni mandat posebnog izvjestitelja za Mjanmar/Burmu; |
| --- | --- |

38.

Okupirana palestinska područja

| 39. | duboko je zabrinut zbog upornog zastoja u bliskoistočnom mirovnom procesu i poziva na to da se bez odgode nastavi s vjerodostojnim mirovnim naporima; zabrinut je zbog humanitarnog stanja i kršenja ljudskih prava na okupiranim palestinskim područjima, kako je navedeno u Rezoluciji od 10. rujna 2015. o ulozi EU-a u bliskoistočnom mirovnom procesu (3); ističe da je potreban kontinuirani angažman EU-a i njegovih država članica u pogledu praćenja provedbe rezolucija UNHRC-a o povredama i kršenjima, kao što je rezolucija od 3. srpnja 2015. o „jamčenju odgovornosti i pravednosti u svim slučajevima kršenja međunarodnog prava na okupiranom palestinskom području, uključujući i istočni Jeruzalem”; prima na znanje trenutačnu preliminarnu istragu Međunarodnog kaznenog suda; ponavlja svoju punu potporu Međunarodnom kaznenom sudu i sustavu međunarodnog kaznenog pravosuđa; u tom kontekstu podsjeća na Vodeća načela UN-a o poslovanju i ljudskim pravima (4) i poziva ESVD da izvještava Parlament o uništavanju struktura i projekata koje EU financira, kao i o šteti koja im se nanosi; ističe da sve strane moraju nastaviti poštovati prekid vatre u Gazi te poziva na kraj blokade; poziva i Izraelce i Palestince da izbjegavaju poteze koji bi mogli izazvati daljnju eskalaciju, uključujući govor mržnje i huškanje u javnosti te jednostrane mjere kojima bi se mogao prejudicirati ishod pregovora i ugroziti održivost rješenja koje podrazumijeva postojanje dviju država; ističe činjenicu da se trajno rješenje sukoba može postići samo u regionalnom kontekstu uz sudjelovanje svih relevantnih regionalnih aktera i potporu međunarodne zajednice; |
| --- | --- |

39.

Južni Sudan

| 40. | poziva sve strane da se suzdrže od kršenja ljudskih prava i kršenja međunarodnog humanitarnog prava, uključujući ona koja se smatraju međunarodnim zločinima, kao što su izvansudska pogubljenja, etnički usmjereno nasilje, seksualno nasilje povezano sa sukobima, uključujući silovanje, te rodno uvjetovano nasilje, novačenje i iskorištavanje djece, prisilni nestanci, arbitrarna uhićenja i oduzimanje slobode; napominje da je vlada Južnog Sudana 16. ožujka 2016. potpisala Sporazum o smjernicama te je nakon toga razjasnila svoje obveze u pogledu uključenja drugih relevantnih dionika u nacionalni dijalog te nastavka poštovanja svih odluka postignutih između potpisnika iz oporbe i Mehanizma 7+7, upravnog odbora za nacionalni dijalog; ustraje u tome da sve strane trebaju ispunjavati svoje obveze te poziva na kontinuirani dijalog u cilju uspostave konačnog prekida vatre; poziva EU i njegove države članice da se dodatno obvežu podupirati Afričku uniju u naporima koje ulaže u postizanje mira u Južnom Sudanu i među stanovnicima Sudana u razdoblju tranzicije prema demokraciji reformiranoj iznutra; poziva EU i njegove države članice da obnove mandat Komisije za ljudska prava u Južnom Sudanu te da ojačaju njezinu ulogu u cilju istraživanja kršenja ljudskih prava i utvrđivanja slučajeva seksualnog nasilja; potiče da se preporuke te Komisije uvrste u izvješće koje će se proslijediti Općoj skupštini i Vijeću sigurnosti UN-a; |
| --- | --- |

40.

Sirija

| 41. | najoštrije osuđuje zlodjela i rašireno kršenje ljudskih prava i međunarodnog prava koje uz pomoć Rusije i Irana provode snage Asadova režima, kao i povrede ljudskih prava i kršenje međunarodnog prava koje provode državni i nedržavni akteri, uključujući naoružane terorističke skupine, posebno IDIS/Daiš, koji je odgovoran za zločine koji predstavljaju genocid, Džabat Fatah al-Šam/front al-Nusra i druge džihadističke skupine; ustraje u tome da je potrebno nastaviti istragu u vezi s upotrebom kemijskog oružja u Siriji na svim uključenim stranama i njegovim uništavanjem te žali zbog toga što su Rusija i Kina odlučile blokirati novu rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a o upotrebi kemijskog oružja; ponavlja svoj poziv na potpun i neometan humanitarni pristup te na posljedice i odgovornost za krivce za ratne zločine i zločine protiv čovječnosti; podržava inicijativu Europske unije da se slučaj stanja u Siriji uputi Međunarodnom kaznenom sudu te poziva Vijeće sigurnosti UN-a da u tom smislu djeluje; podržava mandat istražnog povjerenstva za provedbu posebne istrage o Alepu, o kojoj bi izvješće trebalo podnijeti najkasnije u ožujku na 34. sjednici UNHRC-a, te traži da se to izvješće predstavi Općoj skupštini i Vijeću sigurnosti; |
| --- | --- |

41.

Ukrajina

| 42. | žali zbog toga što je aktualna ruska agresija prouzročila iznimno teško humanitarno stanje u Donbasu te što ukrajinskim i međunarodnim humanitarnim organizacijama nije dopušten pristup okupiranim regijama; izražava duboku zabrinutost zbog teških humanitarnih uvjeta u kojima se nalazi više od 1,5 milijuna interno raseljenih osoba; izražava duboku zabrinutost zbog kontinuiranog seksualnog nasilja povezanog sa sukobom; duboko je zabrinut zbog kršenja ljudskih prava na području Krima, posebno kada je riječ o krimskim Tatarima; naglašava da EU treba nastaviti pružati financijsku pomoć Ukrajini; ponavlja svoju potpunu predanost suverenosti, neovisnosti, jedinstvu i teritorijalnom integritetu Ukrajine u njezinim međunarodno priznatim granicama te njezinom slobodnom i suverenom opredjeljenju za europski put; poziva sve strane da odmah krenu s mirnom reintegracijom okupiranog Krimskog poluotoka u pravni poredak Ukrajine preko političkog dijaloga i uz potpuno poštovanje međunarodnog prava; poziva ESVD i Vijeće da povećaju pritisak na Rusku Federaciju kako bi međunarodnim organizacijama dopustila pristup Krimu u cilju nadziranja stanja u pogledu ljudskih prava, a u svjetlu stalnih teških kršenja temeljnih sloboda i ljudskih prava na tom poluotoku, te u cilju uvođenja stalnih međunarodnih nadzornih mehanizama koji bi se temeljili na konvencijama; nadalje poziva na potpunu provedbu Sporazuma iz Minska i u tom pogledu podržava produljenje sankcija Rusiji sve do vraćanja Krima; podsjeća da su sve strane uključene u sukob obvezne poduzeti razumne mjere kako bi zaštitile stanovništvo koje je pod njihovom kontrolom od posljedica vojnih djelovanja; podržava i potiče interaktivni dijalog koji je predviđen za 34. sjednicu Vijeća za ljudska prava; |
| --- | --- |

42.

Jemen

| 43. | izrazito je zabrinut zbog katastrofalnog humanitarnog stanja u Jemenu; ponovno ističe da je predan nastavku pružanja potpore Jemenu i jemenskom narodu; osuđuje činjenicu da su mete civili, koji su u neizdrživoj situaciji između zaraćenih strana koje krše međunarodno humanitarno pravo i međunarodno pravo o ljudskim pravima; naglašava da je novačenje i iskorištavanje djece u oružanim sukobima strogo zabranjeno prema međunarodnom pravu o ljudskim pravima i međunarodnom humanitarnom pravu te da se u slučaju novačenja djece mlađe od petnaest godina može smatrati ratnim zločinom; poziva sve strane da odmah puste takvu djecu te da ih više ne novače; potiče sve strane da smire napetosti i odmah uspostave stabilno primirje koje će na temelju pregovora dovesti do političkog i uključivog rješenja sukoba; u tom kontekstu u potpunosti podržava napore posebnog izaslanika UN-a za Jemen Ismaila Oulda Šeika Ahmeda, kao i provedbu rezolucije Vijeća za ljudska prava 33/16 iz listopada 2016. u kojoj se od UN-a zahtijeva da surađuje s nacionalnih neovisnim istražnim povjerenstvom i kojom se podupiru svi napori uloženi u neovisnu međunarodnu istragu kako bi se okončalo nekažnjavanje u Jemenu; poziva države članice EU-a da podrže aktualne napore usmjerene na izražavanje zabrinutosti zbog kršenja i povreda u Jemenu i traži njihovu temeljitu i nepristranu istragu; potiče visokog povjerenika da koristi format izvještavanja između sjednica kako bi Vijeće za ljudska prava redovno informirao o rezultatima svojih istraga; |
| --- | --- |

43.

o

o o

| 44. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava, vladama i parlamentima država članica EU-a, Vijeću sigurnosti UN-a, glavnom tajniku UN-a, predsjedniku 71. zasjedanja Opće skupštine UN-a, predsjedniku Vijeća UN-a za ljudska prava, visokom povjereniku UN-a za ljudska prava i glavnom tajniku Parlamentarne skupštine Vijeća Europe. |
| --- | --- |

44.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0317.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0502.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0318.

(4)  http://www.ohchr.org/documents/issues/business/A.HRC.17.31.pdf

---

| 25.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 263/125 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 263/125

---

P8_TA(2017)0092

Ustavne, pravne i institucionalne posljedice zajedničke sigurnosne i obrambene politike: mogućnosti koje daje Ugovor iz Lisabona

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. ožujka 2017. o ustavnim, pravnim i institucijskim posljedicama zajedničke sigurnosne i obrambene politike: mogućnosti koje daje Ugovor iz Lisabona (2015/2343(INI))

(2018/C 263/18)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor iz Lisabona, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor iz Lisabona,

| — | uzimajući u obzir glavu V. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir glavu V. Ugovora o Europskoj uniji (UEU),

| — | uzimajući u obzir članak 36. UEU-a o ulozi Europskog parlamenta u zajedničkoj vanjskoj, sigurnosnoj i obrambenoj politici, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 36. UEU-a o ulozi Europskog parlamenta u zajedničkoj vanjskoj, sigurnosnoj i obrambenoj politici,

| — | uzimajući u obzir članak 42. stavke 2., 3., 6. i 7., članak 45. i članak 46. UEU-a o postupnom oblikovanju zajedničke obrambene politike, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 42. stavke 2., 3., 6. i 7., članak 45. i članak 46. UEU-a o postupnom oblikovanju zajedničke obrambene politike,

| — | uzimajući u obzir Protokol br. 1 Ugovorima o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol br. 1 Ugovorima o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir Protokol br. 2 Ugovorima o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol br. 2 Ugovorima o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 20. prosinca 2013., 26. lipnja 2015. i 15. prosinca 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 20. prosinca 2013., 26. lipnja 2015. i 15. prosinca 2016.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća o zajedničkoj sigurnosnoj i obrambenoj politici od 25. studenoga 2013., 18. studenoga 2014., 18. svibnja 2015., 27. lipnja 2016. i 14. studenoga 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća o zajedničkoj sigurnosnoj i obrambenoj politici od 25. studenoga 2013., 18. studenoga 2014., 18. svibnja 2015., 27. lipnja 2016. i 14. studenoga 2016.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. travnja 2016. o EU-u u globalnom okruženju koje se mijenja – povezaniji, konfliktniji i kompleksniji svijet (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. travnja 2016. o EU-u u globalnom okruženju koje se mijenja – povezaniji, konfliktniji i kompleksniji svijet (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. studenoga 2012. o klauzulama EU-a o uzajamnoj obrani i solidarnosti: politička i operativna dimenzija (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. studenoga 2012. o klauzulama EU-a o uzajamnoj obrani i solidarnosti: politička i operativna dimenzija (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. studenoga 2016. o Europskoj obrambenoj uniji (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. studenoga 2016. o Europskoj obrambenoj uniji (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. siječnja 2016. o klauzuli o uzajamnoj obrani (članak 42. stavak 7. Ugovora o Europskoj uniji) (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. siječnja 2016. o klauzuli o uzajamnoj obrani (članak 42. stavak 7. Ugovora o Europskoj uniji) (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. studenoga 2016. o provedbi zajedničke sigurnosne i obrambene politike (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 23. studenoga 2016. o provedbi zajedničke sigurnosne i obrambene politike (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. veljače 2017. o poboljšanju funkcioniranja Europske unije razvijanjem potencijala sadržanog u Ugovoru iz Lisabona (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. veljače 2017. o poboljšanju funkcioniranja Europske unije razvijanjem potencijala sadržanog u Ugovoru iz Lisabona (6),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (7) („Financijska uredba”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (7) („Financijska uredba”),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) 2015/1835 od 12. listopada 2015. o utvrđivanju statuta, sjedišta i načina djelovanja Europske obrambene agencije (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) 2015/1835 od 12. listopada 2015. o utvrđivanju statuta, sjedišta i načina djelovanja Europske obrambene agencije (8),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) od 22. siječnja 2001. o osnivanju Političkog i sigurnosnog odbora (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) od 22. siječnja 2001. o osnivanju Političkog i sigurnosnog odbora (9),

| — | uzimajući u obzir završne zaključke s međuparlamentarnih konferencija o zajedničkoj vanjskoj i sigurnosnoj politici (ZVSP) te zajedničkoj sigurnosnoj i obrambenoj politici (ZSOP) iz Haaga od 8. travnja 2016., iz Luxembourga od 6. rujna 2015., iz Rige od 6. ožujka 2015., iz Rima od 7. studenoga 2014., iz Atene od 4. travnja 2014., iz Vilniusa od 6. rujna 2013., iz Dublina od 25. ožujka 2013. te iz Pafosa od 10. rujna 2012., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir završne zaključke s međuparlamentarnih konferencija o zajedničkoj vanjskoj i sigurnosnoj politici (ZVSP) te zajedničkoj sigurnosnoj i obrambenoj politici (ZSOP) iz Haaga od 8. travnja 2016., iz Luxembourga od 6. rujna 2015., iz Rige od 6. ožujka 2015., iz Rima od 7. studenoga 2014., iz Atene od 4. travnja 2014., iz Vilniusa od 6. rujna 2013., iz Dublina od 25. ožujka 2013. te iz Pafosa od 10. rujna 2012.,

| — | uzimajući u obzir dokument naslovljen „Zajednička vizija, zajedničko djelovanje: Jača Europa – Globalna strategija za vanjsku i sigurnosnu politiku Europske unije”, koji je potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku predstavila 28. lipnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument naslovljen „Zajednička vizija, zajedničko djelovanje: Jača Europa – Globalna strategija za vanjsku i sigurnosnu politiku Europske unije”, koji je potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku predstavila 28. lipnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir Sjevernoatlantski ugovor potpisan 4. travnja 1949. u Washingtonu D. C., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sjevernoatlantski ugovor potpisan 4. travnja 1949. u Washingtonu D. C.,

| — | uzimajući u obzir dokument naslovljen „Provedbeni plan za sigurnost i obranu”, koji je potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica predstavila 14. studenoga 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument naslovljen „Provedbeni plan za sigurnost i obranu”, koji je potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica predstavila 14. studenoga 2016.,

| — | uzimajući u obzir izvješće potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice te čelnice Europske obrambene agencije od 7. srpnja 2014. o napretku u provedbi zaključaka Europskog vijeća iz prosinca 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće potpredsjednice Komisije / Visoke predstavnice te čelnice Europske obrambene agencije od 7. srpnja 2014. o napretku u provedbi zaključaka Europskog vijeća iz prosinca 2013.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu predsjednika Europskog vijeća i Komisije te glavnog tajnika NATO-a od 8. srpnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu predsjednika Europskog vijeća i Komisije te glavnog tajnika NATO-a od 8. srpnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir rezultat referenduma održanog u Ujedinjenoj Kraljevini 23. lipnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezultat referenduma održanog u Ujedinjenoj Kraljevini 23. lipnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir rezultate Posebnog izvješća Eurobarometra Europskog parlamenta provedenog u 28 država članica Europske unije od 9. do 18. travnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezultate Posebnog izvješća Eurobarometra Europskog parlamenta provedenog u 28 država članica Europske unije od 9. do 18. travnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. studenoga 2016. upućenu Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija o europskom akcijskom planu u području obrane (COM(2016)0950), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. studenoga 2016. upućenu Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija o europskom akcijskom planu u području obrane (COM(2016)0950),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za vanjske poslove i Odbora za ustavna pitanja u skladu s člankom 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za vanjske poslove i Odbora za ustavna pitanja u skladu s člankom 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove i Odbora za ustavna pitanja i mišljenje Odbora za proračune (A8-0042/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove i Odbora za ustavna pitanja i mišljenje Odbora za proračune (A8-0042/2017),

| A. | budući da je Europska unija odlučna u namjeri da uspostavi okvir zajedničke obrambene politike koja će dovesti do zajedničke obrane i kojom bi se osnažili njezino jedinstvo, strateška autonomija i integracija radi promicanja mira, sigurnosti i stabilnosti u europskom susjedstvu i u svijetu; budući da zajednička obrana iziskuje jednoglasnu odluku Europskog vijeća te da države članice usvoje takvu odluku u skladu sa svojim ustavnim odredbama; |
| --- | --- |

A.

budući da je Europska unija odlučna u namjeri da uspostavi okvir zajedničke obrambene politike koja će dovesti do zajedničke obrane i kojom bi se osnažili njezino jedinstvo, strateška autonomija i integracija radi promicanja mira, sigurnosti i stabilnosti u europskom susjedstvu i u svijetu; budući da zajednička obrana iziskuje jednoglasnu odluku Europskog vijeća te da države članice usvoje takvu odluku u skladu sa svojim ustavnim odredbama;

| B. | budući da pojava novih geopolitičkih i geostrateških okolnosti, u kojima azijska regija prevladava nad euroatlantskom, i novih aktera, kao i pojava stvarnih novih prijetnji i područja djelovanja, pokazuje da se države ne mogu same suočiti s novim rizicima te da je potrebna zajednička reakcija; |
| --- | --- |

B.

budući da pojava novih geopolitičkih i geostrateških okolnosti, u kojima azijska regija prevladava nad euroatlantskom, i novih aktera, kao i pojava stvarnih novih prijetnji i područja djelovanja, pokazuje da se države ne mogu same suočiti s novim rizicima te da je potrebna zajednička reakcija;

| C. | budući da se procjenjuje da troškovi neujedinjene Europe u području sigurnosti i obrane iznose više od 100 milijardi EUR godišnje i da razina učinkovitosti EU-a iznosi od 10 % do 15 % razine SAD-a; |
| --- | --- |

C.

budući da se procjenjuje da troškovi neujedinjene Europe u području sigurnosti i obrane iznose više od 100 milijardi EUR godišnje i da razina učinkovitosti EU-a iznosi od 10 % do 15 % razine SAD-a;

| D. | budući da pogoršavanje globalnog konteksta upozorava na važnost poboljšanja suradnje i razmjene informacija i najboljih praksi među državama članicama EU-a te na potrebu za znatno većim financiranjem vojne potrošnje EU-a iz vlastitih izvora izdvojenih za tu svrhu; |
| --- | --- |

D.

budući da pogoršavanje globalnog konteksta upozorava na važnost poboljšanja suradnje i razmjene informacija i najboljih praksi među državama članicama EU-a te na potrebu za znatno većim financiranjem vojne potrošnje EU-a iz vlastitih izvora izdvojenih za tu svrhu;

| E. | budući da cilj vojne i obrambene integracije potječe od utemeljitelja Unije, čija je glavna namjera bila uspostaviti legitimni mehanizam kolektivne obrane i održavati mir na europskom kontinentu; |
| --- | --- |

E.

budući da cilj vojne i obrambene integracije potječe od utemeljitelja Unije, čija je glavna namjera bila uspostaviti legitimni mehanizam kolektivne obrane i održavati mir na europskom kontinentu;

| F. | budući da su u članku 21. stavku 1. i 2. te članku 42. UEU-a jasno definirani načela i ciljevi u području zajedničke vanjske i sigurnosne politike (ZVSP) te zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP) te mehanizmi i okvir za njihovo postizanje; budući da je u ispunjenju tih ciljeva postignut vrlo ograničen napredak unatoč mnogim pozivima i prijedlozima Parlamenta i Komisije za njihovu provedbu; |
| --- | --- |

F.

budući da su u članku 21. stavku 1. i 2. te članku 42. UEU-a jasno definirani načela i ciljevi u području zajedničke vanjske i sigurnosne politike (ZVSP) te zajedničke sigurnosne i obrambene politike (ZSOP) te mehanizmi i okvir za njihovo postizanje; budući da je u ispunjenju tih ciljeva postignut vrlo ograničen napredak unatoč mnogim pozivima i prijedlozima Parlamenta i Komisije za njihovu provedbu;

| G. | budući da razvoj ZSOP-a iznad svega iziskuje političku volju država članica koja počiva na zajedničkim vrijednostima i načelima, kao i na zajedničkim interesima i prioritetima, te uspostavu struktura za institucijsku suradnju; budući da bi ZSOP trebao biti učinkovita, strukturirana zajednička politika koja stvara dodanu vrijednost, a ne puki zbroj nacionalnih politika država članica ili njihov najmanji zajednički nazivnik; |
| --- | --- |

G.

budući da razvoj ZSOP-a iznad svega iziskuje političku volju država članica koja počiva na zajedničkim vrijednostima i načelima, kao i na zajedničkim interesima i prioritetima, te uspostavu struktura za institucijsku suradnju; budući da bi ZSOP trebao biti učinkovita, strukturirana zajednička politika koja stvara dodanu vrijednost, a ne puki zbroj nacionalnih politika država članica ili njihov najmanji zajednički nazivnik;

| H. | budući da je Francuska u studenome 2015. aktivirala članak 42. stavak 7. UEU-a, što je pokazalo potencijal svih odredbi Ugovora povezanih sa sigurnošću i obranom; |
| --- | --- |

H.

budući da je Francuska u studenome 2015. aktivirala članak 42. stavak 7. UEU-a, što je pokazalo potencijal svih odredbi Ugovora povezanih sa sigurnošću i obranom;

| I. | budući da EU, u skladu s člankom 42. stavkom 2. UEU-a i člankom 2. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, ima nadležnost za određivanje i provedbu zajedničke sigurnosne i obrambene politike koja uključuje postupno oblikovanje zajedničke obrambene politike Unije; budući da bi Unija trebala iskoristiti tu nadležnost kako bi poboljšala koordinaciju i učinkovitost te kako bi dopunila djelovanja država članica, pritom ne ugrožavajući i ne zamjenjujući njihovu nadležnost u području obrane; |
| --- | --- |

I.

budući da EU, u skladu s člankom 42. stavkom 2. UEU-a i člankom 2. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, ima nadležnost za određivanje i provedbu zajedničke sigurnosne i obrambene politike koja uključuje postupno oblikovanje zajedničke obrambene politike Unije; budući da bi Unija trebala iskoristiti tu nadležnost kako bi poboljšala koordinaciju i učinkovitost te kako bi dopunila djelovanja država članica, pritom ne ugrožavajući i ne zamjenjujući njihovu nadležnost u području obrane;

| J. | budući da postoje europske multinacionalne strukture koje su godinama primjeri dobre prakse i suradnje među državama članicama, kao što je Eurocorps; budući da bi te strukture mogle biti polazna točka na putu prema zajedničkoj obrambenoj politici Unije; |
| --- | --- |

J.

budući da postoje europske multinacionalne strukture koje su godinama primjeri dobre prakse i suradnje među državama članicama, kao što je Eurocorps; budući da bi te strukture mogle biti polazna točka na putu prema zajedničkoj obrambenoj politici Unije;

| K. | budući da građani EU-a očekuju više djelovanja EU-a u području obrane i sigurnosti; budući da prema Eurobarometru 85.1 iz lipnja 2016. dvije trećine ispitanih građana EU-a želi da se EU preko obveza država članica više angažira u području sigurnosne i obrambene politike; |
| --- | --- |

K.

budući da građani EU-a očekuju više djelovanja EU-a u području obrane i sigurnosti; budući da prema Eurobarometru 85.1 iz lipnja 2016. dvije trećine ispitanih građana EU-a želi da se EU preko obveza država članica više angažira u području sigurnosne i obrambene politike;

| L. | budući da postoji potreba za uspostavom obrambene kulture kojom će se građanima EU-a osigurati jasna predodžba o ulozi koju obrana ima u našem društvu i njezinu doprinosu stabilnosti, održavanju mira i jačanju međunarodne sigurnosti; |
| --- | --- |

L.

budući da postoji potreba za uspostavom obrambene kulture kojom će se građanima EU-a osigurati jasna predodžba o ulozi koju obrana ima u našem društvu i njezinu doprinosu stabilnosti, održavanju mira i jačanju međunarodne sigurnosti;

| M. | budući da je potrebno poduzeti korake radi povećanja operabilnosti i djelotvornosti europske sigurnosne politike kako bi mogla dovesti do stvarnog poboljšanja sigurnosti Europe; |
| --- | --- |

M.

budući da je potrebno poduzeti korake radi povećanja operabilnosti i djelotvornosti europske sigurnosne politike kako bi mogla dovesti do stvarnog poboljšanja sigurnosti Europe;

| N. | budući da bi Europsko vijeće trebalo smjesta osnovati Europsku obrambenu uniju, kao što to zagovara Parlament, te uspostaviti zajedničku obranu Unije; budući da bi države članice trebale donijeti odluku o zajedničkoj obrani u skladu sa svojim ustavnim odredbama; |
| --- | --- |

N.

budući da bi Europsko vijeće trebalo smjesta osnovati Europsku obrambenu uniju, kao što to zagovara Parlament, te uspostaviti zajedničku obranu Unije; budući da bi države članice trebale donijeti odluku o zajedničkoj obrani u skladu sa svojim ustavnim odredbama;

| O. | budući da bi obrambena politika EU-a trebala povećati sposobnost Europe da ojača sigurnost unutar i izvan EU-a i konsolidirati partnerstvo s NATO-om te učvrstiti transatlantske odnose, čime će ujedno doprinijeti jačanju NATO-a; |
| --- | --- |

O.

budući da bi obrambena politika EU-a trebala povećati sposobnost Europe da ojača sigurnost unutar i izvan EU-a i konsolidirati partnerstvo s NATO-om te učvrstiti transatlantske odnose, čime će ujedno doprinijeti jačanju NATO-a;

| P. | budući da Parlament aktivno podupire Europsku obrambenu uniju te da će nastaviti podnositi odgovarajuće prijedloge u tu svrhu; budući da bi međuparlamentarna konferencija o ZVSP-u i ZSOP-u trebala postati forum za djelotvornu i redovitu međuparlamentarnu suradnju u vezi sa ZSOP-om i postupnim oblikovanjem zajedničke obrambene politike Unije; |
| --- | --- |

P.

budući da Parlament aktivno podupire Europsku obrambenu uniju te da će nastaviti podnositi odgovarajuće prijedloge u tu svrhu; budući da bi međuparlamentarna konferencija o ZVSP-u i ZSOP-u trebala postati forum za djelotvornu i redovitu međuparlamentarnu suradnju u vezi sa ZSOP-om i postupnim oblikovanjem zajedničke obrambene politike Unije;

| Q. | budući da se potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica redovito savjetuje s Parlamentom o postupnom oblikovanju zajedničke obrambene politike Unije, da se brine da se stajališta Parlamenta propisno uzmu u obzir u tom procesu te da obavješćuje Parlament o napretku postignutom prema ostvarenju Europske obrambene unije; |
| --- | --- |

Q.

budući da se potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica redovito savjetuje s Parlamentom o postupnom oblikovanju zajedničke obrambene politike Unije, da se brine da se stajališta Parlamenta propisno uzmu u obzir u tom procesu te da obavješćuje Parlament o napretku postignutom prema ostvarenju Europske obrambene unije;

| R. | budući da je potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica u svojoj izjavi na neformalnom „sastanku Gymnich” ministara vanjskih poslova EU-a 2. rujna 2016. spomenula da se otvara prilika da države članice ostvare konkretan napredak u području obrane; |
| --- | --- |

R.

budući da je potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica u svojoj izjavi na neformalnom „sastanku Gymnich” ministara vanjskih poslova EU-a 2. rujna 2016. spomenula da se otvara prilika da države članice ostvare konkretan napredak u području obrane;

| S. | budući da Komisija osigurava primjenu Ugovora i mjera koje su institucije usvojile u skladu s njima, među ostalim u području ZSOP-a; |
| --- | --- |

S.

budući da Komisija osigurava primjenu Ugovora i mjera koje su institucije usvojile u skladu s njima, među ostalim u području ZSOP-a;

| T. | budući da bi godišnji i višegodišnji programi Unije u budućnosti trebali uključivati obrambenu politiku; budući da bi Komisija trebala inicirati rad na odgovarajućim međuinstitucijskim sporazumima, uključujući bijelu knjigu EU-a o obrani, kako bi se mogli prvi put implementirati u okviru sljedećeg višegodišnjeg financijskog i političkog okvira EU-a; |
| --- | --- |

T.

budući da bi godišnji i višegodišnji programi Unije u budućnosti trebali uključivati obrambenu politiku; budući da bi Komisija trebala inicirati rad na odgovarajućim međuinstitucijskim sporazumima, uključujući bijelu knjigu EU-a o obrani, kako bi se mogli prvi put implementirati u okviru sljedećeg višegodišnjeg financijskog i političkog okvira EU-a;

| U. | budući da Parlament predstavlja europske građane te izvršava zakonodavnu i proračunsku funkciju, kao i funkciju političke kontrole i savjetovanja, zbog čega ima središnju ulogu u uspostavi Europske obrambene unije; |
| --- | --- |

U.

budući da Parlament predstavlja europske građane te izvršava zakonodavnu i proračunsku funkciju, kao i funkciju političke kontrole i savjetovanja, zbog čega ima središnju ulogu u uspostavi Europske obrambene unije;

| V. | budući da bi aktivna uloga Parlamenta te njegova politička potpora i demokratski nadzor u uspostavi okvira zajedničke obrambene politike Unije i zajedničke obrane učvrstila i unaprijedila predstavničke i demokratske temelje Unije; |
| --- | --- |

V.

budući da bi aktivna uloga Parlamenta te njegova politička potpora i demokratski nadzor u uspostavi okvira zajedničke obrambene politike Unije i zajedničke obrane učvrstila i unaprijedila predstavničke i demokratske temelje Unije;

| W. | budući da bi globalna strategija EU-a trebala služiti kao vrlo jasan i vrijedan strateški okvir za budući razvoj ZSOP-a; |
| --- | --- |

W.

budući da bi globalna strategija EU-a trebala služiti kao vrlo jasan i vrijedan strateški okvir za budući razvoj ZSOP-a;

| X. | budući da postoje ograničenja s obzirom na vojno osposobljavanje u inozemstvu u pogledu potrebnih akcijskih planova i vojne logističke potpore; |
| --- | --- |

X.

budući da postoje ograničenja s obzirom na vojno osposobljavanje u inozemstvu u pogledu potrebnih akcijskih planova i vojne logističke potpore;

| Y. | budući da se stoga misije osposobljavanja ne mogu provoditi u inozemstvu, kao u slučaju misija vojnog osposobljavanja u Srednjoafričkoj Republici (EUTM CAR) ili Maliju (EUTM Mali), ako vlade predmetnih zemalja vojnim jedinicama ne osiguraju potrebno naoružanje i opremu; budući da bez osposobljavanja koje uključuje oružje i opremu nije moguće stvoriti jedinice koje će biti sposobne suočiti se s izazovima rata i provoditi operacije; |
| --- | --- |

Y.

budući da se stoga misije osposobljavanja ne mogu provoditi u inozemstvu, kao u slučaju misija vojnog osposobljavanja u Srednjoafričkoj Republici (EUTM CAR) ili Maliju (EUTM Mali), ako vlade predmetnih zemalja vojnim jedinicama ne osiguraju potrebno naoružanje i opremu; budući da bez osposobljavanja koje uključuje oružje i opremu nije moguće stvoriti jedinice koje će biti sposobne suočiti se s izazovima rata i provoditi operacije;

| Z. | budući da je europskim vojnicima trenutačno zabranjeno sudjelovati u vojnim operacijama u svojstvu promatrača, što znači da nisu u mogućnosti utvrditi probleme s kojima se osposobljene jedinice suočavaju te stoga neće biti u mogućnosti rješavati operativne probleme u kasnijim fazama; |
| --- | --- |

Z.

budući da je europskim vojnicima trenutačno zabranjeno sudjelovati u vojnim operacijama u svojstvu promatrača, što znači da nisu u mogućnosti utvrditi probleme s kojima se osposobljene jedinice suočavaju te stoga neće biti u mogućnosti rješavati operativne probleme u kasnijim fazama;

| AA. | budući da su te jedinice, i u Maliju i u Srednjoafričkoj Republici, uspostavljene za borbene operacije te budući da nakon tri godine bez odgovarajuće opreme i osposobljavanja, kao što je to u slučaju misije vojnog osposobljavanja u Maliju (EUTM Mali), nisu ni približno operativne; |
| --- | --- |

AA.

budući da su te jedinice, i u Maliju i u Srednjoafričkoj Republici, uspostavljene za borbene operacije te budući da nakon tri godine bez odgovarajuće opreme i osposobljavanja, kao što je to u slučaju misije vojnog osposobljavanja u Maliju (EUTM Mali), nisu ni približno operativne;

| AB. | budući da će se bez potrebnog naoružanja misije osposobljavanja provoditi u inozemstvu samo ako vlada dotične zemlje jedinicama osigura naoružanje i opremu koje će one moći upotrebljavati i nakon dovršetka osposobljavanja; |
| --- | --- |

AB.

budući da će se bez potrebnog naoružanja misije osposobljavanja provoditi u inozemstvu samo ako vlada dotične zemlje jedinicama osigura naoružanje i opremu koje će one moći upotrebljavati i nakon dovršetka osposobljavanja;

Ustavni i pravni okvir

| 1. | podsjeća da ZSOP, kao što je predviđeno UEU-om, uključuje postupno oblikovanje zajedničke obrambene politike Unije koje će dovesti do buduće zajedničke obrane kada Europsko vijeće jednoglasno tako odluči i kada države članice usvoje tu odluku u skladu s vlastitim ustavnim odredbama; poziva države članice da im prioritet bude pridržavanje odredbi Ugovora u vezi sa ZSOP-om te da ulože veće napore u ostvarenje konkretnog napretka u postizanju ciljeva određenih u tim odredbama; |
| --- | --- |

1.

| 2. | napominje da reforme i inovacije, koje su Ugovorom iz Lisabona ušle u ZSOP, čine dostatan i dosljedan okvir i da bi trebale otvoriti put prema istinski zajedničkoj politici temeljenoj na zajedničkim resursima i sposobnostima, kao i na koordiniranom planiranju na razini Unije; ističe da napredak ZSOP-a u trenutačnom institucijskom i pravnom okviru više ovisi o političkoj volji država članica nego o pravnim aspektima; ističe da je člankom 43. UEU-a obuhvaćen čitav raspon zadataka za upravljanje krizama čijoj brzoj i odlučnoj uporabi EU stremi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | stoga poziva potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu, Vijeće i države članice da, kako je i predviđeno Ugovorom o Europskoj uniji, osiguraju dosljednost između različitih područja vanjskog djelovanja, osmisle globalni i sveobuhvatni pristup prema tim područjima te da iskoriste sve mogućnosti predviđene Ugovorom, a osobito mehanizme sadržane u članku 42. stavku 6. UEU-a, članku 46. UEU-a, Protokolu br. 10 o stalnoj strukturiranoj suradnji uspostavljenoj člankom 42. UEU-a, a u operativnoj fazi, u članku 44. UEU-a o provedbi zadaće u okviru ZSOP-a od strane skupine država članica kako bi se postigla brža, učinkovitija i fleksibilnija provedba misija i operacija; ističe da bi pravila suradnje u okviru stalne strukturirane suradnje (PESCO) trebala biti jasno definirana; |
| --- | --- |

3.

| 4. | napominje da bi se, u slučajevima kada UEU predviđa da Vijeće kvalificiranom većinom donosi odluke u okviru ZSOP-a, osobito one iz članka 45. stavka 2. i članka 46. stavka 2. UEU-a, svi izdaci koji proizlaze iz provedbe tih odluka trebali financirati novim dodatnim sredstvima unesenima u proračun EU-a i da bi se trebali financirati iz tog proračuna; smatra da je za tu svrhu potrebno dodatno financiranje ili sufinanciranje od država članica; |
| --- | --- |

4.

| 5. | stoga smatra da bi se s Europskom obrambenom agencijom i PESCO-om trebalo postupati kao s institucijama Unije sui generis, kao što je slučaj s Europskom službom za vanjsko djelovanje (ESVD); smatra da to iziskuje izmjene Financijske uredbe kako bi se Europska obrambena agencija i PESCO uvrstili u njezin članak 2.b, uz poseban dio u proračunu Unije; podsjeća na to da bi Parlament, zajedno s Vijećem, trebao izvršavati zakonodavne i proračunske funkcije, kao i funkcije političkog nadzora i savjetovanja kako je navedeno u Ugovorima; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uvjeren je da se članak 41. stavak 1. UEU-a primjenjuje na administrativne izdatke Europske obrambene agencije i PESCO-a; |
| --- | --- |

6.

| 7. | napominje da se članak 41. stavak 2. UEU-a primjenjuje na administrativne izdatke Europske obrambene agencije i PESCO-a; podsjeća na to da bi se operativni izdaci koji proizlaze iz vojnih misija, navedenih u članku 42. stavku 1. UEU-a, operativni izdaci koji proizlaze iz obrambenih operacija države članice koja je žrtva oružane agresije na svoje državno područje te operativni izdaci koji proizlaze iz obrambenih operacija država članica ako ispunjavaju svoju obvezu pružanja pomoći i potpore u skladu s člankom 42. stavkom 7. UEU-a trebali financirati kolektivno, ali ne iz proračuna Unije; pozdravlja aktivaciju članka 42. stavka 7. o klauzuli o uzajamnoj obrani; |
| --- | --- |

7.

| 8. | stoga smatra da je, prema Ugovorima, financiranje administrativnih i operativnih izdataka Europske obrambene agencije i PESCO-a iz proračuna Unije jedina opcija bez obzira na to što se obje te institucije mogu koristiti sredstvima dobivenim izravno od država članica; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva države članice da osiguraju potrebna dodatna financijska sredstva koja su potrebna za financiranje administrativnih i operativnih troškova Europske obrambene agencije i PESCO-a iz proračuna Unije; |
| --- | --- |

9.

| 10. | potiče Vijeće da u tu svrhu revidira Odluku (ZVSP) 2015/1835 o utvrđivanju statuta, sjedišta i načina djelovanja Europske obrambene agencije; |
| --- | --- |

10.

| 11. | smatra da produbljivanje suradnje u području obrane među državama članicama na razini EU-a treba ići ruku pod ruku s jačanjem parlamentarnog nadzora i kontrole koje provode Europski parlament i nacionalni parlamenti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | u tom kontekstu ističe ulogu Parlamenta kao proračunskog tijela; odlučan je u namjeri da izvršava djelotvoran parlamentarni i proračunski nadzor nad Europskom obrambenom agencijom i PESCO-om, kao što je predviđeno Ugovorima; |
| --- | --- |

12.

| 13. | potiče Vijeće da djeluje u skladu s člankom 41. stavkom 3. UEU-a i da bez odgode donese odluku o osnivanju početnog fonda za hitno financiranje početnih faza vojnih operacija za zadaće iz članka 42. stavka 1. i članka 43. UEU-a; |
| --- | --- |

13.

| 14. | potiče Vijeće da, u skladu s člankom 42. stavkom 2. UEU-a, poduzme konkretne korake prema usklađivanju i standardizaciji europskih oružanih snaga kako bi se olakšala suradnja osoblja oružanih snaga u okviru nove Europske obrambene unije kao korak u postupnom oblikovanju zajedničke obrambene politike Unije; |
| --- | --- |

14.

Europska dodana vrijednost ZSOP-a

| 15. | naglašava da je, s obzirom na pogoršavanje sigurnosnog stanja, više no ikad prije potrebno ostvariti ciljeve ZSOP-a kako bi se ojačala operativna sposobnost Europske unije za vanjsko djelovanje u očuvanju mira, sprečavanju sukoba i jačanju međunarodne sigurnosti predviđena Ugovorom o Europskoj uniji; duboko vjeruje da su sigurnosne i obrambene prijetnje s kojima se EU-u suočava i koje su usmjerene na građane i teritorij EU-a zajedničke i da ih države članice ne mogu samostalno riješiti; uvjeren je da će sigurnost i obrana Unije biti snažnije ako Unija i države članice odluče da će ostati ujedinjene i surađivati; stajališta je da EU mora uspostaviti djelotvoran sustav za dijeljenje opterećenja na europskoj razini kada je riječ o njegovoj vlastitoj sigurnosti i obrani, što još uvijek nije ostvareno; poziva države članice da u tom pogledu pokažu puni politički angažman i suradnju; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naglašava da su sigurnost i obrana područje u kojem je europska dodana vrijednost u smislu učinkovitosti očita, s obzirom na to da se državama članicama pružaju veći i isplativiji kapaciteti te da se postiže veća dosljednost, koordinacija i interoperabilnost sigurnosti i obrane, kao i u smislu doprinošenja konsolidaciji solidarnosti, kohezije i strateške autonomije, kao i otpornosti Unije; skreće pozornost na procjenu da svaki euro uložen u obranu generira povrat od 1,6 eura, posebno preko zapošljavanja visokokvalificiranih radnika, istraživanja i tehnologije te izvoza; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ističe da bi primjena svih mogućnosti predviđenih u Ugovorima poboljšala konkurentnost i funkcioniranje obrambene industrije na jedinstvenom tržištu, dodatno potaknula obrambenu suradnju s pomoću pozitivnih poticaja, s usmjerenošću na projekte koje države članice nisu u mogućnosti provoditi, smanjujući nepotrebno dupliciranje, te promičući učinkovitiju upotrebu javnog novca; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ističe da pojačanje ZSOP-a u skladu s Ugovorima neće narušiti nacionalni suverenitet jer tu politiku provode države članice; uvjeren je da nema većeg poštovanja suvereniteta od obrane teritorijalnog integriteta Europske unije zajedničkom obrambenom politikom; |
| --- | --- |

18.

| 19. | naglašava da pokretanje misija ZSOP-a, na temelju članka 44. UEU-a, pridonosi ostvarenju Europske obrambene unije; poziva EU da iskoristi puni potencijal članka 44. kako bi nastavila i pojačala tu vrstu djelovanja u cilju stvaranja temelja za operativnu sigurnosnu i obrambenu politiku; |
| --- | --- |

19.

| 20. | smatra da je ključno povećati nacionalne izdatke za obranu na 2 % BDP-a EU-a; naglašava da bi to podrazumijevalo dodatne izdatke od gotovo 100 milijardi EUR za obranu do kraja sljedećeg desetljeća; smatra da bi tu injekciju trebalo iskoristiti za pokretanje više strateških programa suradnje unutar i diljem Unije boljim strukturiranjem potražnje i ponude te povećavanjem njihove učinkovitosti i djelotvornosti; smatra da će injekcija pridonijeti potpori na europskoj razini za europsku obrambenu industriju i otvaranje radnih mjesta, osobito u malim i srednjim poduzećima; mišljenja je da bi se znatan dio tih izdataka trebao preusmjeriti u istraživanja i razvoj, kao i u strateške programe suradnje, s naglaskom na novim tehnologijama dvojne namjene i obrambenim tehnologijama, koje su ključne za postizanje tih ciljeva i pritom mogu donijeti veću dodanu vrijednost Europskoj uniji; napominje da bi ti dodatni izdaci trebali zajamčiti veću odgovornost, transparentnost i nadzor u pogledu uporabe europskih javnih sredstava; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uvjeren je da bi se ulaganjima Unije u obranu trebala osigurati mogućnost sudjelovanja svih država članica u uravnoteženom, dosljednom i usklađenom unapređivanju njihovih vojnih sposobnosti; smatra da to predstavlja stratešku mogućnost za poboljšanje sigurnosti i obrane Unije; |
| --- | --- |

21.

Institucijski okvir

Vijeće ministara obrane

| 22. | naglašava kontinuiranu potrebu za uspostavom Vijeća ministara obrane pod predsjedanjem visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku u svrhu koordiniranja provedbe ZSOP-a i povećanja njezine učinkovitosti; |
| --- | --- |

22.

Upravljački odbor za obranu

| 23. | smatra da je Upravljački odbor Europske obrambene agencije, koji čine predstavnici ministarstava obrane država članica, tijelo prikladno za izvršavanje savjetodavne i nadzorne funkcije koje su potrebne za provedbu članaka 42., 45. i 46. UEU-a; |
| --- | --- |

23.

| 24. | smatra da članak 4. stavak 4. Odluke (ZVSP) 2015/1835 o utvrđivanju statuta, sjedišta i načina djelovanja Europske obrambene agencije pruža potrebnu i snažnu osnovu za djelovanje Upravljačkog odbora Europske obrambene agencije u svojstvu trećeg odbora stalnih predstavnika Unije, odnosno Upravljačkog odbora za obranu; smatra da bi taj odbor također trebao izvršavati savjetodavnu i nadzornu funkciju koje su potrebne za provedbu stalne strukturirane suradnje kada ona bude uspostavljena; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uvjeren je da se mandat Političkog i sigurnosnog odbora (PSC) iz članka 38. UEU-a treba tumačiti restriktivno; smatra da, prema Ugovorima, njegov mandat obuhvaća isključivo stanje i misije izvan Unije, kao i određene aspekte primjene klauzule solidarnosti; posebice smatra da njegovi razrađeni mehanizmi rada nisu prilagođeni daljnjoj provedbi dijela ZSOP-a definiranog u članku 42. stavku 2. UEU-a; |
| --- | --- |

25.

| 26. | potiče Vijeće da u tu svrhu revidira Odluku 2001/78/ZVSP o osnivanju Političkog i sigurnosnog odbora, kao i Odluku (ZVSP) 2015/1835 o utvrđivanju statuta, sjedišta i načina djelovanja Europske obrambene agencije; |
| --- | --- |

26.

Europska obrambena agencija

| 27. | podsjeća na to da su ciljevi Europske obrambene agencije podupiranje država članica u razvoju njihove sposobnosti obrane te jačanje njihove industrijske i tehnološke obrambene baze; upozorava na neiskorišten potencijal Europske obrambene agencije u podupiranju razvoja ZSOP-a i ostvarivanju tih ciljeva, koji zahtijevaju cjelovito iskorištavanje kapaciteta Agencije; poziva na to da se razmotri buduća uloga i zadaće Agencije; poziva države članice da odrede zajedničku razinu ambicije unutar reformirane Europske obrambene agencije i da se obvežu na njezino ispunjavanje; poziva na povećanje političke potpore, financiranja i resursa za Europsku obrambenu agenciju, kao i na njezinu bolju koordinaciju s djelovanjima Komisije, država članica i drugih aktera, osobito u području razvoja sposobnosti, javne nabave u području obrane, istraživanja i promicanja interoperabilnosti među oružanim snagama država članica; smatra da Agencija može sufinancirati pretkomercijalnu i javnu nabavu inovativnih rješenja zajedno s nadležnim tijelima država članica i privatnim subjektima na tržištu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | prima na znanje odluku Europske obrambene agencije da revidira plan za razvoj sposobnosti u skladu s globalnom strategijom EU-a te sa zadovoljstvom iščekuje budući plan za razvoj sposobnosti koji će na relevantniji način odražavati prioritete i potrebe država članica i EU-a; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva države članice da izrade zajedničku europsku politiku kapacitetâ i naoružanja unutar Europske obrambene agencije, kao što je predviđeno člankom 42. stavkom 3. UEU-a, te poziva Komisiju i Europsku obrambenu agenciju da iznesu prijedloge o tom pitanju; poziva potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu da obavješćuje Parlament o rezultatima postignutima u okviru postojećeg radnog odnosa između Europske obrambene agencije i Komisije te s Europskom svemirskom agencijom i Zajedničkom organizacijom za suradnju u području naoružanja (OCCAR); poziva države članice da propisno provedu Zajedničko stajalište 2008/944/ZVSP o izvozu oružja te da uspostave zajedničku politiku izvoza oružja kojom će se zajamčiti njegovo podvrgavanje zajedničkim kriterijima na razini EU-a kojima će se upravljati izvozom oružja, streljiva, obrambene opreme i tehnologije u treće zemlje; |
| --- | --- |

29.

Stalna strukturirana suradnja (PESCO)

| 30. | potiče države članice da što prije uspostave PESCO i pridruže mu se u okviru Unije radi održavanja i poboljšavanja svojih vojnih sposobnosti kroz razvoj doktrine i vodstva, razvoj i osposobljavanje osoblja, razvoj obrambenih sredstava i infrastrukture te interoperabilnost i izdavanje certifikata; naglašava važnost i nužnost sudjelovanja u stalnoj i učinkovitoj strukturiranoj suradnji za sve države članice koje žele poboljšati svoju obrambenu integraciju i pritom dosegnuti najvišu razinu ambicije; smatra da bi se stalne „europske integrirane snage” trebale uspostaviti u obliku multinacionalnih snaga, kako je navedeno u članku 1. Protokola br. 10 PESCO-a, te staviti na raspolaganje Uniji za provedbu ZSOP-a, kao što je predviđeno člankom 42. stavkom 3. UEU-a; poziva Visoku predstavnicu / potpredsjednicu Komisije da podnese prijedloge za operacionalizaciju PESCO-a u prvoj polovici 2017.; |
| --- | --- |

30.

| 31. | smatra da bi Unija trebala, u dogovoru s predmetnim državama članicama, poduzeti korake za sudjelovanje u programima za sposobnosti koje one provode; smatra da financijski doprinos Unije takvim programima ne bi trebao biti veći od doprinosa država članica koje u njima sudjeluju; |
| --- | --- |

31.

| 32. | stajališta je da bi se sustav borbenih skupina EU-a trebao dovesti pod okrilje PESCO-a, uz stvaranje stalnog civilnog i vojnog stožera, zajedno s jednako važnim vojnim kapacitetom za planiranje i vođenje operacija (MPCC) te civilnim kapacitetom za planiranje i vođenje operacija (CPCC), čime bi se ojačalo strateško i operativno planiranje tijekom čitava ciklusa planiranja, poboljšala civilno-vojna suradnja te unaprijedila sposobnost EU-a da brzo reagira na krize; smatra da u PESCO također treba uključiti druge europske multinacionalne strukture kao što su Europsko zapovjedništvo zračnog prijevoza, Eurocorps i OCCAR, kao i sve bilateralne i multilateralne oblike vojne suradnje između zemalja sudionica PESCO-a; smatra da bi povlastice i imuniteti EU-a također trebali vrijediti za te multinacionalne strukture koje su dio PESCO-a; |
| --- | --- |

32.

| 33. | smatra da bi tijekom faze pripreme (engl. stand-up), faze pripravnosti (engl. standby) i faze otpuštanja (engl. stand-down) Unija trebala pokriti sve troškove borbenih skupina EU-a; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu i Vijeće da u potpunosti provedu Rezoluciju 1325 Vijeća sigurnosti UN-a i imenuju posebnog predstavnika za žene i sukobe; |
| --- | --- |

34.

Europski parlament

| 35. | naglašava da bi Parlament trebao imati istaknutu ulogu u praćenju i nadzoru nad provedbom i u evaluaciji ZSOP-a, u skladu s člankom 14. stavkom 1. UEU-a; smatra da bi međuparlamentarna konferencija o ZVSP-u i ZSOP-u trebala također služiti kao platforma za međuparlamentarno savjetovanje i nadzor nad ZSOP-om; ustraje u tome da se o važnim odlukama u području ZSOP-a, osobito u vezi s vojnim i civilnim misijama izvan EU-a i operacijama strateške obrane, treba savjetovati s Parlamentom na djelotvoran način; |
| --- | --- |

35.

| 36. | u tom pogledu poziva potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu da u potpunosti primijeni članak 36. UEU-a te da zajamči da se stajališta Parlamenta propisno uzimaju u obzir u okviru savjetovanja s Parlamentom o glavnim aspektima i osnovnim opredjeljenjima ZSOP-a kao dijela ZVSP-a; poziva na to da se Parlamentu redovitije pruža više informacija kako bi se ojačali raspoloživi mehanizmi parlamentarne i političke kontrole; |
| --- | --- |

36.

| 37. | apelira na Parlament da pretvori svoj Pododbor za sigurnost i obranu u punopravni parlamentarni odbor koji bi imao istaknutu ulogu u provedbi zajedničke sigurnosne i obrambene politike, a posebno ulogu u nadzoru nad pravnim aktima povezanim s obrambenim tržištem i u postupcima kao što je usklađeni godišnji pregled sektora obrane; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva na pojačanu suradnju između Europskog parlamenta i nacionalnih parlamenata kao ključan element za postizanje konkretnih rezultata u području ZSOP-a i njegove legitimnosti; napominje da se tom suradnjom ne smije ugroziti provedba ZSOP-a i postizanje njegovih ciljeva kao politike Unije; |
| --- | --- |

38.

| 39. | smatra da bi Parlament trebao nastaviti poticati posebne inicijative i davati preporuke Vijeću, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici te Komisiji o pitanjima zajedničke sigurnosti i obrane povrh svoje uloge u proračunskim postupcima; |
| --- | --- |

39.

Odnos EU-a i NATO-a

| 40. | poziva na bliskiji odnos ZSOP-a i NATO-a, čime bi se pružila politička mogućnost za suradnju i komplementarnost na svakoj razini, a da se ne dovede u pitanje članak 42. stavak 7. drugi podstavak UEU-a; podsjeća na potrebu da se uravnoteži i proširi strateško partnerstvo između EU-a i NATO-a kako bi se osigurala kompatibilnost, razvijale zajedničke sposobnosti i izbjeglo dupliciranje djelovanja i struktura, čime bi se potrošnja smanjila i učinila djelotvornijom; poziva potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu da se odmah uključi u suradnju s transatlantskim partnerima u cilju razjašnjenja njihova stajališta o različitim temama koje pokriva globalna strategija; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu i glavnog tajnika NATO-a da izrade detaljnu analizu pravnih i političkih posljedica moguće britanske aktivacije članka 50. UEU-a za razvoj partnerstva EU-a i NATO-a; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ističe da je potrebno dubinski izmijeniti odredbe sporazuma „Berlin plus” kako bi ih se prilagodilo trenutačnom strateškom kontekstu i kako bi se riješili utvrđeni nedostaci, primjerice poboljšanjem taktičkih i operativnih mehanizama u scenarijima u kojima su prisutni i EU i NATO, te omogućavanjem NATO-u da primijeni EU-ove instrumente; |
| --- | --- |

42.

Političke preporuke

| 43. | podupire prijedlog za usklađeni godišnji pregled sektora obrane, u čijem bi kontekstu države članice koordinirale svoje planove potrošnje i sposobnosti za obranu u sklopu otvorenog procesa u kojem bi sudjelovali i Europski parlament i nacionalni parlamenti; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva Vijeće i potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu da izrade bijelu knjigu EU-a o sigurnosti i obrani u kojoj bi se nalazila odgovarajuća definicija prijetnji i opasnosti europskoj sigurnosti s kojima su suočeni EU i njegove države članice, kao prvi korak prema uspostavi kapaciteta potrebnih europskoj obrani te plan s jasno određenim fazama i raspored postupnih koraka koje treba poduzeti u cilju uspostave Europske obrambene unije i djelotvornije zajedničke obrambene politike; smatra da bi ta bijela knjiga trebala biti rezultat doprinosa različitih institucija EU-a te da bi trebala biti što opsežnija i obuhvaćati različite mjere koje Unija predviđa; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pozdravlja europski obrambeni akcijski plan koji je Komisija predstavila u studenom 2016.; u tom pogledu poziva Komisiju i države članice da detaljno razjasne upravljanje, financiranje i ciljeve mogućeg europskog obrambenog fonda, posebno s obzirom na okvire kapaciteta i istraživanja; smatra da djelotvorna provedba tog plana zahtijeva snažnu potporu i političku predanost država članica i institucija EU-a; u tom pogledu žali zbog toga što Komisija, Europska obrambena agencija i države članice još nisu ispunile sve zadaće koje proizlaze iz sastanaka Europskog vijeća o obrani iz 2013. i 2015.; |
| --- | --- |

45.

| 46. | podsjeća na to da se u različitim inicijativama koje je iznijela Europska komisija trebaju uzeti u obzir posebnosti obrambenog sektora (pravila za sudjelovanje, prava intelektualnog vlasništva, upravljanje i poveznica s operativnim potrebama); u tom pogledu bit će vrlo oprezan tijekom pregovora za razdoblje 2021. – 2027., posebice kad je riječ o uspostavi budućeg europskog programa za istraživanje u području obrane; |
| --- | --- |

46.

| 47. | smatra da bi se donošenje bijele knjige EU-a o sigurnosti i obrani trebalo nadovezati na plan provedbe u pogledu sigurnosti i obrane u okviru globalne strategije kako bi se potaknulo postupno oblikovanje zajedničke obrambene politike Unije; ističe da bi taj dokument trebao odraziti trenutačne vojne sposobnosti država članica, ali i analizirati vrstu potrebne suradnje i način na koji se ona može postići, vrstu operacija koje bi EU mogao provoditi te potrebne sposobnosti i sredstva, pritom također pridonoseći koordinaciji i suradnji između NATO-a i EU-a; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva na hitnu reformu mehanizma Athena radi proširenja njegova potencijala za dijeljenje troškova i zajedničko financiranje te pravednog dijeljenja operativnih troškova, kako bi se države članice potaknule na to da doprinesu snagama i da pritom ne budu ograničene financijskim sposobnostima; smatra da bi se takvom reformom zajamčilo da Athena uvijek snosi sve zajedničke troškove navedene u Prilozima I. – IV. Odluci Vijeća (ZVSP) 2015/528 od 27. ožujka 2015.; smatra da bi se izmijenjeni mehanizam Athena trebao primjenjivati i za financiranje izdataka operacija „europskih integriranih snaga” (nakon što budu uspostavljene u okviru PESCO-a), među ostalim i za borbene skupine EU-a; |
| --- | --- |

48.

| 49. | traži da europske misije vojnog osposobljavanja u inozemstvu ostvare svoju zadaću osposobljavanja lokalnih nacionalnih vojnih jedinica sposobnih za djelovanje u ratnim uvjetima i rješavanje sigurnosnih prijetnji (pobune i terorizam); smatra da bi, slijedom toga, one trebale imati oružje i opremu koji su potrebni i za njihovo osposobljavanje i za njihovu sposobnost za operacije na terenu, a europska vojska nadležna za njihovo osposobljavanje trebala bi ih moći pratiti u svojstvu promatrača bez interveniranja u operacije kako bi mogla ocijeniti učinkovitost osposobljavanja te posljedično provesti prilagodbe i ponovno osposobljavanje; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ističe potrebu za detaljnijim raspravama o budućem odnosu Unije i Ujedinjene Kraljevine u pitanjima ZSOP-a, a posebno u području vojnih sposobnosti, u slučaju da Ujedinjena Kraljevina odluči aktivirati članak 50. UEU-a; smatra da bi se nova zapovjedna rješenja trebala utvrditi uzimajući u obzir operativno sjedište Northwood za operaciju Atalanta; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva Vijeće i potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu da zajamči koordinaciju na svim razinama interakcije: civilnoj i vojnoj, između ESVD-a i Komisije te između EU-a i država članica; pozdravlja unutarnju/vanjsku sigurnosnu sponu uspostavljenu globalnom strategijom te poziva potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu Unije i Komisiju da zajamče dosljednost i propisnu koordinaciju unutarnjih i vanjskih sigurnosnih aspekata, pa i na administrativnoj razini; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ističe da EU mora pojačati svoje napore kako bi ojačao globalno upravljanje, što će dovesti do poboljšanja strateške i sigurnosne situacije; poziva države članice da potiču reformu UN-a u cilju poboljšanja njegove legitimnosti, transparentnosti, odgovornosti i učinkovitosti; smatra da se Vijeće sigurnosti UN-a mora reformirati, posebno u pogledu njegova sastava i postupaka glasovanja, kako bi se povećao njegov kapacitet za odlučno djelovanje u rješavanju globalnih sigurnosnih izazova te proširio njegov vidokrug izvan čisto vojnoga; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ističe da je ljudski faktor jedna od najvećih vrijednosti u postupku ostvarivanja zajedničke obrane; smatra da je potrebno više ulagati u edukaciju i obrazovanje u okviru ZSOP-a, među ostalim u okviru ostvarivanja integriranog sustava temeljenog na vojnim centrima, s obzirom na to da su osposobljavanje i obrazovanje moćan instrument za napredovanje u tom području; |
| --- | --- |

53.

| 54. | smatra da stajališta koja Europski parlament izražava ovom Rezolucijom predstavljaju preporuke Vijeću i potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici, kao što je navedeno u članku 36. UEU-a; smatra da bi, kao znak dobre prakse u cilju lojalne zajedničke suradnje među institucijama Unije, potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica trebala te preporuke propisno uzeti u obzir u svakom prijedlogu za razvoj ZSOP-a, kao i Vijeće prilikom usvajanja tih prijedloga; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ističe da se u skladu s člankom 21. UEU-a, djelovanje Unije na međunarodnoj sceni vodi načelima koja su nadahnjivala njezino stvaranje, razvoj i proširenje i koja ona nastoji promicati u ostatku svijeta, to jest demokracijom, vladavinom prava, univerzalnošću i nedjeljivošću ljudskih prava i temeljnih sloboda, poštovanjem ljudskog dostojanstva, načelima ravnopravnosti i solidarnosti te poštovanja načelâ Povelje Ujedinjenih naroda i međunarodnog prava.”; |
| --- | --- |

55.

Moguće promjene i prilagodbe aktualnog institucijskog ustroja Europske unije

| 56. | poziva članice buduće konvencije da:






  — | uzmu u obzir preporuke i smjernice iz ove rezolucije te iz rezolucije Parlamenta o provedbi zajedničke sigurnosne i obrambene politike i o Europskoj obrambenoj uniji |
| --- | --- | --- |

56.

—

uzmu u obzir preporuke i smjernice iz ove rezolucije te iz rezolucije Parlamenta o provedbi zajedničke sigurnosne i obrambene politike i o Europskoj obrambenoj uniji

| — | na temelju preporuka i smjernica iz tih rezolucija u budući ugovor Unije uvrste odredbe kojima se:






  — | uspostavljaju europske oružane snage, osposobljene za slanje borbenih snaga u sukobe visokog intenziteta, stabilizacijske snage koje osiguravaju prekid vatre ili mirovne sporazume te zadaće evakuacije i zdravstvene usluge, uključujući pokretne poljske bolnice, kao i snage za vojnu logistiku i vojno inženjerstvo; |
| --- | --- | --- |

—

na temelju preporuka i smjernica iz tih rezolucija u budući ugovor Unije uvrste odredbe kojima se:

—

uspostavljaju europske oružane snage, osposobljene za slanje borbenih snaga u sukobe visokog intenziteta, stabilizacijske snage koje osiguravaju prekid vatre ili mirovne sporazume te zadaće evakuacije i zdravstvene usluge, uključujući pokretne poljske bolnice, kao i snage za vojnu logistiku i vojno inženjerstvo;

| — | u okviru zajedničke obrambene politike Unije utvrđuju precizne i obvezujuće smjernice za aktivaciju i primjenu klauzule o uzajamnoj pomoći i potpori; |
| --- | --- |

—

u okviru zajedničke obrambene politike Unije utvrđuju precizne i obvezujuće smjernice za aktivaciju i primjenu klauzule o uzajamnoj pomoći i potpori;

| — | osigurava obvezno dijeljenje informacija na europskoj razini među nacionalnim obavještajnim tijelima unutar odgovarajućih struktura za suradnju; |
| --- | --- |

—

osigurava obvezno dijeljenje informacija na europskoj razini među nacionalnim obavještajnim tijelima unutar odgovarajućih struktura za suradnju;

| — | uspostavlja stalna radna skupina za pitanja obrane koju će činiti članovi Komisije, a predsjedati joj potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica; Parlament povezuje s tom skupinom preko stalnih predstavnika; Komisija dodatno uključuje u obranu s pomoću usredotočenog istraživanja, planiranja i provedbe; omogućuje potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici da klimatske promjene uključi u sva vanjska djelovanja EU-a, a posebice u ZSOP; |
| --- | --- |

—

uspostavlja stalna radna skupina za pitanja obrane koju će činiti članovi Komisije, a predsjedati joj potpredsjednica Komisije / Visoka predstavnica; Parlament povezuje s tom skupinom preko stalnih predstavnika; Komisija dodatno uključuje u obranu s pomoću usredotočenog istraživanja, planiranja i provedbe; omogućuje potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici da klimatske promjene uključi u sva vanjska djelovanja EU-a, a posebice u ZSOP;

| — | uzima u obzir ocjena financijske i proračunske politike u pogledu potrošnje država članica na obranu u okviru budućeg europskog semestra za obranu, tj. razmatra potrošnja svake države članice u tom području kako bi se važnost pojedinačne potrošnje povezala sa sigurnošću cijele Europe; smatra da bi EU dugoročno trebao istražiti mogućnosti za zajednički proračun i težiti takvom proračunu; |
| --- | --- |

—

uzima u obzir ocjena financijske i proračunske politike u pogledu potrošnje država članica na obranu u okviru budućeg europskog semestra za obranu, tj. razmatra potrošnja svake države članice u tom području kako bi se važnost pojedinačne potrošnje povezala sa sigurnošću cijele Europe; smatra da bi EU dugoročno trebao istražiti mogućnosti za zajednički proračun i težiti takvom proračunu;

o

o o

| 57. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Europskom vijeću, Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, glavnom tajniku Ujedinjenih naroda, glavnom tajniku Organizacije sjevernoatlantskog ugovora, agencijama EU-a u područjima svemira, sigurnosti i obrane te nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0120.

(2)  SL C 419, 16.12.2015., str. 138.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0435.

(4)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0019.

(5)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0440.

(6)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2017)0049.

(7)  SL L 298, 26.10.2012., str. 1.

(8)  SL L 266, 13.10.2015., str. 55.

(9)  SL L 27, 30.1.2001., str. 1.

---

| 25.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 263/136 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 263/136

---

P8_TA(2017)0093

Integrirana politika Europske unije za Arktik

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. ožujka 2017. o integriranoj politici Europske unije za Arktik (2016/2228(INI))

(2018/C 263/19)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravu mora (UNCLOS) sklopljenu 10. prosinca 1982. i koja je na snazi od 16. studenoga 1994. i Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o promjeni klime (UNFCCC), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravu mora (UNCLOS) sklopljenu 10. prosinca 1982. i koja je na snazi od 16. studenoga 1994. i Okvirnu konvenciju Ujedinjenih naroda o promjeni klime (UNFCCC),

| — | uzimajući u obzir Sporazum donesen u Parizu na 21. sjednici Konferencije stranaka Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime održane 12. prosinca 2015. (Pariški sporazum) te glasovanje Europskog parlamenta o ratifikaciji Sporazuma 4. listopada 2016. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum donesen u Parizu na 21. sjednici Konferencije stranaka Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o promjeni klime održane 12. prosinca 2015. (Pariški sporazum) te glasovanje Europskog parlamenta o ratifikaciji Sporazuma 4. listopada 2016. (1),

| — | uzimajući u obzir Minamatsku konvenciju, Konvenciju o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka, Protokol iz Göteborga, Stockholmsku konvenciju, Arhušku konvenciju i Konvenciju o biološkoj raznolikosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Minamatsku konvenciju, Konvenciju o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka, Protokol iz Göteborga, Stockholmsku konvenciju, Arhušku konvenciju i Konvenciju o biološkoj raznolikosti,

| — | uzimajući u obzir Sastanak na vrhu Ujedinjenih naroda o održivom razvoju i zaključni dokument koji je Opća skupština donijela 25. rujna 2015. pod nazivom „Promijeniti svijet: program održivog razvoja do 2030.” (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sastanak na vrhu Ujedinjenih naroda o održivom razvoju i zaključni dokument koji je Opća skupština donijela 25. rujna 2015. pod nazivom „Promijeniti svijet: program održivog razvoja do 2030.” (2),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UNESCO-a o zaštiti svjetske kulturne i prirodne baštine od 16. studenoga 1972. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UNESCO-a o zaštiti svjetske kulturne i prirodne baštine od 16. studenoga 1972. godine,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Međunarodne organizacije rada (ILO) br. 169, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Međunarodne organizacije rada (ILO) br. 169,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju iz Ilulissata koju je na konferenciji o Arktičkom oceanu održanoj 28. svibnja 2008. u Ilulissatu na Grenlandu objavilo pet obalnih država Arktičkog oceana, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju iz Ilulissata koju je na konferenciji o Arktičkom oceanu održanoj 28. svibnja 2008. u Ilulissatu na Grenlandu objavilo pet obalnih država Arktičkog oceana,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju o načelima razvoja resursa Vijeća Inuita polarnog kruga u Inuit Nunaatu (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju o načelima razvoja resursa Vijeća Inuita polarnog kruga u Inuit Nunaatu (3),

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a 61/295 o pravima autohtonih naroda (UNDRIP) koju je donijela Opća skupština UN-a 13. rujna 2007., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a 61/295 o pravima autohtonih naroda (UNDRIP) koju je donijela Opća skupština UN-a 13. rujna 2007.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća koji se odnose na pitanja Arktika, posebno one od 20. lipnja 2016., 12. svibnja 2014., 8. prosinca 2009. i 8. prosinca 2008., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća koji se odnose na pitanja Arktika, posebno one od 20. lipnja 2016., 12. svibnja 2014., 8. prosinca 2009. i 8. prosinca 2008.,

| — | uzimajući u obzir globalnu strategiju EU-a za vanjsku i sigurnosnu politiku Europske unije iz lipnja 2016. o „Zajedničkoj viziji, zajedničkom djelovanju: Jača Europa”. kao i „Izvješće o ZVSP-u – naši prioriteti u 2016.” koje je Vijeće odobrilo 17. listopada 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir globalnu strategiju EU-a za vanjsku i sigurnosnu politiku Europske unije iz lipnja 2016. o „Zajedničkoj viziji, zajedničkom djelovanju: Jača Europa”. kao i „Izvješće o ZVSP-u – naši prioriteti u 2016.” koje je Vijeće odobrilo 17. listopada 2016.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visoke predstavnice Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 27. travnja 2016. o integriranoj politici Europske unije za Arktik (JOIN(2016)0021), zajedničku komunikaciju Komisije i Visoke predstavnice od 26. lipnja 2012. o razvoju politike Europske unije prema arktičkoj regiji (JOIN(2012)0019) i komunikaciju Komisije od 20. studenoga 2008. o Europskoj uniji i arktičkoj regiji (COM(2008)0763), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visoke predstavnice Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 27. travnja 2016. o integriranoj politici Europske unije za Arktik (JOIN(2016)0021), zajedničku komunikaciju Komisije i Visoke predstavnice od 26. lipnja 2012. o razvoju politike Europske unije prema arktičkoj regiji (JOIN(2012)0019) i komunikaciju Komisije od 20. studenoga 2008. o Europskoj uniji i arktičkoj regiji (COM(2008)0763),

| — | uzimajući u obzir nacionalne strategije za Arktik arktičkih država, posebno strategije Kraljevine Danske (2011.), Švedske (2011.) i Finske (2013.) te strategije ostalih država članica EU-a i zemalja članica EGP-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacionalne strategije za Arktik arktičkih država, posebno strategije Kraljevine Danske (2011.), Švedske (2011.) i Finske (2013.) te strategije ostalih država članica EU-a i zemalja članica EGP-a,

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2014/137/EU od 14. ožujka 2014. o odnosima između Europske unije, s jedne strane, i Grenlanda i Kraljevine Danske s druge strane, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2014/137/EU od 14. ožujka 2014. o odnosima između Europske unije, s jedne strane, i Grenlanda i Kraljevine Danske s druge strane,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju o uspostavi Arktičkog vijeća i trenutačni program Arktičkog vijeća za razdoblje 2015. – 2017. pod predsjedanjem Sjedinjenih Američkih Država, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju o uspostavi Arktičkog vijeća i trenutačni program Arktičkog vijeća za razdoblje 2015. – 2017. pod predsjedanjem Sjedinjenih Američkih Država,

| — | uzimajući u obzir izjavu povodom 20. godišnjice euroarktičke suradnje za regiju Barentsovog mora, podnesenu u Kirkenesu u Norveškoj 3. i 4. lipnja 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu povodom 20. godišnjice euroarktičke suradnje za regiju Barentsovog mora, podnesenu u Kirkenesu u Norveškoj 3. i 4. lipnja 2013.,

| — | uzimajući u obzir izjave Konferencije parlamentarnih zastupnika arktičke regije (CPAR) i Konferencije parlamentarnih zastupnika regije Barentsovog mora (BPC), posebno izjavu s Konferencije donesenu na 12. sjednici Konferencije parlamentaraca arktičke regije u Ulan Udeu u Rusiji 14. – 16. lipnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave Konferencije parlamentarnih zastupnika arktičke regije (CPAR) i Konferencije parlamentarnih zastupnika regije Barentsovog mora (BPC), posebno izjavu s Konferencije donesenu na 12. sjednici Konferencije parlamentaraca arktičke regije u Ulan Udeu u Rusiji 14. – 16. lipnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu s trećeg ministarskog sastanka obnovljene Sjeverne dimenzije održanog u Bruxellesu 18. veljače 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu s trećeg ministarskog sastanka obnovljene Sjeverne dimenzije održanog u Bruxellesu 18. veljače 2013.,

| — | uzimajući u obzir izjave donesene na Parlamentarnom forumu Sjeverne dimenzije u Reykjaviku na Islandu u svibnju 2015., u Arhangelsku Rusiji u studenome 2013., u Tromsøu u Norveškoj u veljači 2011. i u Bruxellesu u rujnu 2009., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave donesene na Parlamentarnom forumu Sjeverne dimenzije u Reykjaviku na Islandu u svibnju 2015., u Arhangelsku Rusiji u studenome 2013., u Tromsøu u Norveškoj u veljači 2011. i u Bruxellesu u rujnu 2009.,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni kodeks za brodove koji plove u polarnim vodama koji je donijela međunarodna pomorska organizacija (IMO), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni kodeks za brodove koji plove u polarnim vodama koji je donijela međunarodna pomorska organizacija (IMO),

| — | uzimajući u obzir Međunarodnu konvenciju o sprečavanju onečišćenja s brodova (MARPOL), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodnu konvenciju o sprečavanju onečišćenja s brodova (MARPOL),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o izljevima nafte, Fond za izljeve nafte i Dodatni fond, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o izljevima nafte, Fond za izljeve nafte i Dodatni fond,

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije od 21. studenoga 2013. o provedbi zajedničke sigurnosne i obrambene politike (na temelju godišnjeg izvješća Vijeća Europskom parlamentu o zajedničkoj vanjskoj i sigurnosnoj politici) (4), od 12. rujna 2013. o pomorskoj dimenziji zajedničke sigurnosne i obrambene politike (5), od 22. studenoga 2012. o ulozi zajedničke sigurnosne i obrambene politike u slučaju krize izazvane klimatskim promjenama i prirodnim nepogodama (6), i od 12. rujna 2012. o godišnjem izvješću Vijeća Europskom parlamentu o zajedničkoj vanjskoj i sigurnosnoj politici (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije od 21. studenoga 2013. o provedbi zajedničke sigurnosne i obrambene politike (na temelju godišnjeg izvješća Vijeća Europskom parlamentu o zajedničkoj vanjskoj i sigurnosnoj politici) (4), od 12. rujna 2013. o pomorskoj dimenziji zajedničke sigurnosne i obrambene politike (5), od 22. studenoga 2012. o ulozi zajedničke sigurnosne i obrambene politike u slučaju krize izazvane klimatskim promjenama i prirodnim nepogodama (6), i od 12. rujna 2012. o godišnjem izvješću Vijeća Europskom parlamentu o zajedničkoj vanjskoj i sigurnosnoj politici (7),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije koje se odnose na Arktik, posebno rezolucije od 12. ožujka 2014. o strategiji EU-a za Arktik (8), od 20. siječnja 2011. o održivoj politici EU-a za krajnji sjever (9) i od 9. listopada 2008. o upravljanju Arktikom (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije koje se odnose na Arktik, posebno rezolucije od 12. ožujka 2014. o strategiji EU-a za Arktik (8), od 20. siječnja 2011. o održivoj politici EU-a za krajnji sjever (9) i od 9. listopada 2008. o upravljanju Arktikom (10),

| — | uzimajući u obzir svoje rezolucije od 2. veljače 2016. o reviziji strategije EU-a o biološkoj raznolikosti u sredini razdoblja (11) i od 12. svibnja 2016. o praćenju i ocjenjivanju Programa održivog razvoja do 2030. (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje rezolucije od 2. veljače 2016. o reviziji strategije EU-a o biološkoj raznolikosti u sredini razdoblja (11) i od 12. svibnja 2016. o praćenju i ocjenjivanju Programa održivog razvoja do 2030. (12),

| — | uzimajući u obzir relevantne preporuke Izaslanstva za odnose sa Švicarskom i Norveškom te Zajednički parlamentarni odbor EU-a i Islanda i Zajednički parlamentarni odbor Europskoga gospodarskog prostora (Izaslanstvo SINEAA), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir relevantne preporuke Izaslanstva za odnose sa Švicarskom i Norveškom te Zajednički parlamentarni odbor EU-a i Islanda i Zajednički parlamentarni odbor Europskoga gospodarskog prostora (Izaslanstvo SINEAA),

| — | uzimajući u obzir Svemirsku strategiju za Europu (COM(2016)0705) koju je Komisija objavila 26. listopada 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Svemirsku strategiju za Europu (COM(2016)0705) koju je Komisija objavila 26. listopada 2016.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2015/1775 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. listopada 2015. o trgovini proizvodima od tuljana, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2015/1775 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. listopada 2015. o trgovini proizvodima od tuljana,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za vanjske poslove i Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane u okviru članka 55. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za vanjske poslove i Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane u okviru članka 55. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove i Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane te mišljenja Odbora za međunarodnu trgovinu, Odbora za regionalni razvoj i Odbora za ribarstvo (A8-0032/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove i Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane te mišljenja Odbora za međunarodnu trgovinu, Odbora za regionalni razvoj i Odbora za ribarstvo (A8-0032/2017),

| A. | budući da je Europska unija globalni akter; budući da je Europska unija povijesno, geografski, gospodarski i u pogledu istraživanja već dugo aktivno prisutna na Arktiku; budući da su njezine tri države članice, Danska, Finska i Švedska, arktičke zemlje; budući da je Arktik okružen međunarodnim vodama i budući da građani i vlade diljem svijeta, uključujući Europsku uniju, imaju odgovornost podupirati zaštitu Arktika; |
| --- | --- |

A.

budući da je Europska unija globalni akter; budući da je Europska unija povijesno, geografski, gospodarski i u pogledu istraživanja već dugo aktivno prisutna na Arktiku; budući da su njezine tri države članice, Danska, Finska i Švedska, arktičke zemlje; budući da je Arktik okružen međunarodnim vodama i budući da građani i vlade diljem svijeta, uključujući Europsku uniju, imaju odgovornost podupirati zaštitu Arktika;

| B. | budući da je angažman EU-a u sjevernoj regiji i na Arktiku započeo već ranih 1990-ima sudjelovanjem Unije u uspostavi Vijeća za regiju Baltičkog mora (CBSS) i Euroarktičkog vijeća za regiju Barentsovog mora (BEAC) te punim članstvom Komisije u tim tijelima; |
| --- | --- |

B.

budući da je angažman EU-a u sjevernoj regiji i na Arktiku započeo već ranih 1990-ima sudjelovanjem Unije u uspostavi Vijeća za regiju Baltičkog mora (CBSS) i Euroarktičkog vijeća za regiju Barentsovog mora (BEAC) te punim članstvom Komisije u tim tijelima;

| C. | budući da se politika Sjeverne dimenzije, koja obuhvaća i unutarnje poslove i vanjske odnose EU-a, razvila u ravnopravno partnerstvo između EU-a, Rusije, Norveške i Islanda; budući da uz navedene partnere još nekoliko multilateralnih organizacija sudjeluje u Sjevernoj dimenziji, među kojima su Arktičko vijeće, Vijeće za regiju Baltičkog mora i Euroarktičko vijeće za regiju Barentsovog mora, dok Kanada i SAD imaju status promatrača; budući da je tom politikom pokriveno široko geografsko područje i da ona u praksi ima važnu ulogu u regionalnoj suradnji u pogledu održivog razvoja, javnog zdravlja i društvenog blagostanja, kulture, zaštite okoliša te logistike i prijevoza; |
| --- | --- |

C.

budući da se politika Sjeverne dimenzije, koja obuhvaća i unutarnje poslove i vanjske odnose EU-a, razvila u ravnopravno partnerstvo između EU-a, Rusije, Norveške i Islanda; budući da uz navedene partnere još nekoliko multilateralnih organizacija sudjeluje u Sjevernoj dimenziji, među kojima su Arktičko vijeće, Vijeće za regiju Baltičkog mora i Euroarktičko vijeće za regiju Barentsovog mora, dok Kanada i SAD imaju status promatrača; budući da je tom politikom pokriveno široko geografsko područje i da ona u praksi ima važnu ulogu u regionalnoj suradnji u pogledu održivog razvoja, javnog zdravlja i društvenog blagostanja, kulture, zaštite okoliša te logistike i prijevoza;

| D. | budući da je Europska unija postupno izgradila i unaprijedila svoju politiku za Arktik; budući da se sve veća uključenost i zajednički interesi Europske unije najbolje osiguravaju primjenom dobro koordiniranih zajedničkih sredstava; budući da izazovi u vezi s Arktikom zahtijevaju zajednički odgovor i na regionalnoj i na međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

D.

budući da je Europska unija postupno izgradila i unaprijedila svoju politiku za Arktik; budući da se sve veća uključenost i zajednički interesi Europske unije najbolje osiguravaju primjenom dobro koordiniranih zajedničkih sredstava; budući da izazovi u vezi s Arktikom zahtijevaju zajednički odgovor i na regionalnoj i na međunarodnoj razini;

| E. | budući da se Arktik suočava s jedinstvenim socijalnim, ekološkim i gospodarskim izazovima; |
| --- | --- |

E.

budući da se Arktik suočava s jedinstvenim socijalnim, ekološkim i gospodarskim izazovima;

| F. | budući da je europski dio Arktika slabo naseljen i da se prostire na širokom području koje karakterizira slaba prometna povezanost cestom i željeznicom te, u smjeru istok – zapad, zračnim putem; budući da u se u europski dio Arktika nedovoljno ulaže; |
| --- | --- |

F.

budući da je europski dio Arktika slabo naseljen i da se prostire na širokom području koje karakterizira slaba prometna povezanost cestom i željeznicom te, u smjeru istok – zapad, zračnim putem; budući da u se u europski dio Arktika nedovoljno ulaže;

| G. | budući da se na Arktik primjenjuje opsežan međunarodni pravni okvir; |
| --- | --- |

G.

budući da se na Arktik primjenjuje opsežan međunarodni pravni okvir;

| H. | budući da je Arktičko vijeće primarni forum za suradnju u pogledu Arktika; budući da je Arktičko vijeće, u svojih 20 godina postojanja, pokazalo da može održavati suradnju na konstruktivnoj razini i u pozitivnom duhu te se prilagođavati novim izazovima i preuzimati nove odgovornosti; |
| --- | --- |

H.

budući da je Arktičko vijeće primarni forum za suradnju u pogledu Arktika; budući da je Arktičko vijeće, u svojih 20 godina postojanja, pokazalo da može održavati suradnju na konstruktivnoj razini i u pozitivnom duhu te se prilagođavati novim izazovima i preuzimati nove odgovornosti;

| I. | budući da arktičke države imaju suverenitet i jurisdikciju na svojem teritorijalnom području i u svojim vodama; budući da se pravo stanovništva Arktika na održivu održivo korištenje njegovih prirodnih resursa mora poštovati; |
| --- | --- |

I.

budući da arktičke države imaju suverenitet i jurisdikciju na svojem teritorijalnom području i u svojim vodama; budući da se pravo stanovništva Arktika na održivu održivo korištenje njegovih prirodnih resursa mora poštovati;

| J. | budući da se interes za Arktik i njegove resurse povećava zbog promjena u okolišu tog područja i manjka resursa; budući da geopolitička važnost te regije raste; budući da učinci klimatskih promjena, sve veća konkurencija u pogledu pristupa Arktiku i njegovim prirodnim resursima te rast gospodarskih aktivnosti za posljedicu imaju rizike za regiju, uključujući izazove koji se odnose na okoliš i sigurnost ljudi, ali pružaju i nove mogućnosti, poput visoko razvijenog i održivog biogospodarstva; budući da će se kao posljedica klimatskih promjena otvoriti novi plovni putovi te da bi nova ribolovna područja i prirodni resursi mogli dovesti do povećanja ljudske aktivnosti i ekoloških izazova u toj regiji; |
| --- | --- |

J.

budući da se interes za Arktik i njegove resurse povećava zbog promjena u okolišu tog područja i manjka resursa; budući da geopolitička važnost te regije raste; budući da učinci klimatskih promjena, sve veća konkurencija u pogledu pristupa Arktiku i njegovim prirodnim resursima te rast gospodarskih aktivnosti za posljedicu imaju rizike za regiju, uključujući izazove koji se odnose na okoliš i sigurnost ljudi, ali pružaju i nove mogućnosti, poput visoko razvijenog i održivog biogospodarstva; budući da će se kao posljedica klimatskih promjena otvoriti novi plovni putovi te da bi nova ribolovna područja i prirodni resursi mogli dovesti do povećanja ljudske aktivnosti i ekoloških izazova u toj regiji;

| K. | budući da je Arktik dugo bio područje konstruktivne međunarodne suradnje i budući da postoji potreba za očuvanjem Arktika kao područja niske razine napetosti; |
| --- | --- |

K.

budući da je Arktik dugo bio područje konstruktivne međunarodne suradnje i budući da postoji potreba za očuvanjem Arktika kao područja niske razine napetosti;

| L. | budući da je dobra povezanost ruralnih krajeva sjeverne regije s ostatkom EU-a preduvjet za održiv i konkurentan gospodarski razvoj u sjevernim centrima rasta, uzimajući u obzir sve veću pozornost ulagača i dionika usmjerenu na njihove neiskorištene resurse i s time povezane ekološke izazove; |
| --- | --- |

L.

budući da je dobra povezanost ruralnih krajeva sjeverne regije s ostatkom EU-a preduvjet za održiv i konkurentan gospodarski razvoj u sjevernim centrima rasta, uzimajući u obzir sve veću pozornost ulagača i dionika usmjerenu na njihove neiskorištene resurse i s time povezane ekološke izazove;

| M. | budući da je Ruska Federacija od 2015. uspostavila najmanje šest novih baza sjeverno od Arktičkog kruga, što uključuje i šest luka dubokog gaza i 13 uzletišta, i da ona pojačava prisutnost svojih kopnenih snaga na Arktiku; |
| --- | --- |

M.

budući da je Ruska Federacija od 2015. uspostavila najmanje šest novih baza sjeverno od Arktičkog kruga, što uključuje i šest luka dubokog gaza i 13 uzletišta, i da ona pojačava prisutnost svojih kopnenih snaga na Arktiku;

| N. | budući da je stabilan, zdrav i održiv arktički ekosustav u kojem žive održive zajednice strateški važan za političku i gospodarsku stabilnost Europe i svijeta; ističe da se na Arktiku nalazi polovica svjetskih močvara te da on ima ključnu ulogu u pročišćavanju vode; budući da Arktik doprinosi postizanju cilja dobrog stanja vode u Europskoj uniji iz Okvirne direktive o vodama; budući da, kada je riječ o zaštiti arktičkih društveno-ekoloških sustava, troškovi nedjelovanja eksponencijalno rastu; |
| --- | --- |

N.

budući da je stabilan, zdrav i održiv arktički ekosustav u kojem žive održive zajednice strateški važan za političku i gospodarsku stabilnost Europe i svijeta; ističe da se na Arktiku nalazi polovica svjetskih močvara te da on ima ključnu ulogu u pročišćavanju vode; budući da Arktik doprinosi postizanju cilja dobrog stanja vode u Europskoj uniji iz Okvirne direktive o vodama; budući da, kada je riječ o zaštiti arktičkih društveno-ekoloških sustava, troškovi nedjelovanja eksponencijalno rastu;

| O. | budući da se arktički morski led znatno smanjio od 1981., da su područja vječnog leda sve manja (čime se povećava opasnost od popratnog otpuštanja velikih količina ugljikovog dioksida (13) i metana u atmosferu), da se snježni pokrivač i dalje smanjuje i da otapanje ledenjaka pridonosi globalnom povećanju razine mora; budući da je primijećeno da morski led nestaje i brže nego što je predviđeno znanstvenim modelima, pri čemu se obujam morskog leda u ljetnom razdoblju smanjio za više od 40 % u 35 godina; budući da je proces klimatskih promjena u polarnim regijama dvostruko brži i da se i dalje ubrzava, uzrokujući nepoznate i nepredvidljive promjene u svjetskim ekosustavima; |
| --- | --- |

O.

budući da se arktički morski led znatno smanjio od 1981., da su područja vječnog leda sve manja (čime se povećava opasnost od popratnog otpuštanja velikih količina ugljikovog dioksida (13) i metana u atmosferu), da se snježni pokrivač i dalje smanjuje i da otapanje ledenjaka pridonosi globalnom povećanju razine mora; budući da je primijećeno da morski led nestaje i brže nego što je predviđeno znanstvenim modelima, pri čemu se obujam morskog leda u ljetnom razdoblju smanjio za više od 40 % u 35 godina; budući da je proces klimatskih promjena u polarnim regijama dvostruko brži i da se i dalje ubrzava, uzrokujući nepoznate i nepredvidljive promjene u svjetskim ekosustavima;

| P. | budući da su tri države članice (Danska, Finska i Švedska) i jedna prekomorska zemlja i područje (Grenland) članovi osmočlanog Arktičkog vijeća i budući da je sedam drugih država članica (Francuska, Njemačka, Italija, Nizozemska, Poljska, Španjolska i Ujedinjena Kraljevina) u statusu promatrača; budući da Europska unija iščekuje konačnu potvrdu svoga službenog statusa promatrača u Arktičkom vijeću; |
| --- | --- |

P.

budući da su tri države članice (Danska, Finska i Švedska) i jedna prekomorska zemlja i područje (Grenland) članovi osmočlanog Arktičkog vijeća i budući da je sedam drugih država članica (Francuska, Njemačka, Italija, Nizozemska, Poljska, Španjolska i Ujedinjena Kraljevina) u statusu promatrača; budući da Europska unija iščekuje konačnu potvrdu svoga službenog statusa promatrača u Arktičkom vijeću;

| Q. | budući da su zaštita okoliša i održivi razvoj dva glavna načela Deklaracije iz Ottawe kojom su 1996. položeni temelji za Arktičko vijeće; |
| --- | --- |

Q.

budući da su zaštita okoliša i održivi razvoj dva glavna načela Deklaracije iz Ottawe kojom su 1996. položeni temelji za Arktičko vijeće;

| R. | budući da u arktičkoj regiji živi četiri milijuna ljudi, od kojih su otprilike 10 % autohtoni narodi; budući da se osjetljiv arktički okoliš, ali i temeljna prava autohtonih naroda, moraju poštovati i zaštiti strožim zaštitnim mjerama; budući da treba zajamčiti pravo autohtonih naroda da sudjeluju u postupku donošenja odluka u pogledu iskorištavanja prirodnih resursa i da odobre te odluke; budući da porast onečišćujućih tvari i teških metala na Arktiku ima negativne posljedice na prehrambeni lanac jer su prisutni u životinjskom i biljnom svijetu, osobito ribama, te da predstavljaju znatan zdravstveni problem za lokalno stanovništvo, ali i za potrošače proizvoda ribarstva u drugim dijelovima svijeta; |
| --- | --- |

R.

budući da u arktičkoj regiji živi četiri milijuna ljudi, od kojih su otprilike 10 % autohtoni narodi; budući da se osjetljiv arktički okoliš, ali i temeljna prava autohtonih naroda, moraju poštovati i zaštiti strožim zaštitnim mjerama; budući da treba zajamčiti pravo autohtonih naroda da sudjeluju u postupku donošenja odluka u pogledu iskorištavanja prirodnih resursa i da odobre te odluke; budući da porast onečišćujućih tvari i teških metala na Arktiku ima negativne posljedice na prehrambeni lanac jer su prisutni u životinjskom i biljnom svijetu, osobito ribama, te da predstavljaju znatan zdravstveni problem za lokalno stanovništvo, ali i za potrošače proizvoda ribarstva u drugim dijelovima svijeta;

| S. | budući da su ekosustavi na Arktiku, uključujući njegovu floru i faunu, posebno osjetljivi na poremećaje, s obzirom na to da je za njihov oporavak potrebno relativno dugo razdoblje; budući da su negativne posljedice na okoliš često kumulativne i nepovratne te da one imaju geografski širi učinak na okoliš (primjerice negativan utjecaj na oceanske ekosustave); |
| --- | --- |

S.

budući da su ekosustavi na Arktiku, uključujući njegovu floru i faunu, posebno osjetljivi na poremećaje, s obzirom na to da je za njihov oporavak potrebno relativno dugo razdoblje; budući da su negativne posljedice na okoliš često kumulativne i nepovratne te da one imaju geografski širi učinak na okoliš (primjerice negativan utjecaj na oceanske ekosustave);

| T. | budući da je posljednjih nekoliko desetljeća stopa porasta temperature na Arktiku dvostruko viša od prosječne stope na globalnoj razini; |
| --- | --- |

T.

budući da je posljednjih nekoliko desetljeća stopa porasta temperature na Arktiku dvostruko viša od prosječne stope na globalnoj razini;

| U. | budući da povećane količine stakleničkih plinova i onečišćenje zraka u atmosferi pridonose klimatskim promjenama na Arktiku; budući da onečišćenje prisutno u klimi na Arktiku najvećim dijelom dolazi od azijskih, sjevernoameričkih i europskih zagađivača, pa mjere smanjenja emisija u EU-u imaju važnu ulogu u rješavanju klimatskih promjena na Arktiku; |
| --- | --- |

U.

budući da povećane količine stakleničkih plinova i onečišćenje zraka u atmosferi pridonose klimatskim promjenama na Arktiku; budući da onečišćenje prisutno u klimi na Arktiku najvećim dijelom dolazi od azijskih, sjevernoameričkih i europskih zagađivača, pa mjere smanjenja emisija u EU-u imaju važnu ulogu u rješavanju klimatskih promjena na Arktiku;

| V. | budući da su rizici od uporabe teškog loživog ulja (HFO) u arktičkom pomorskom prometu višestruki: u slučaju izljeva to vrlo gusto gorivo emulgira i tone te može biti preneseno na iznimno velike udaljenosti ako ostane zarobljeno u ledu; izljevi teškog loživog ulja predstavljaju ogroman rizik za sigurnost opskrbe hranom arktičkih autohtonih zajednica čija prehrana ovisi o ribolovu i lovu; izgaranje teškog loživog ulja stvara sumporove okside i teške metale te velike količine crnog ugljika koji, nakon taloženja u arktičkom ledu, potiču apsorpciju vrućine u ledenoj masi i time ubrzavaju topljenje leda i klimatske promjene; budući da je Međunarodna pomorska organizacija (IMO) zabranila prijevoz i uporabu teških loživih ulja u morima oko Antarktike; |
| --- | --- |

V.

budući da su rizici od uporabe teškog loživog ulja (HFO) u arktičkom pomorskom prometu višestruki: u slučaju izljeva to vrlo gusto gorivo emulgira i tone te može biti preneseno na iznimno velike udaljenosti ako ostane zarobljeno u ledu; izljevi teškog loživog ulja predstavljaju ogroman rizik za sigurnost opskrbe hranom arktičkih autohtonih zajednica čija prehrana ovisi o ribolovu i lovu; izgaranje teškog loživog ulja stvara sumporove okside i teške metale te velike količine crnog ugljika koji, nakon taloženja u arktičkom ledu, potiču apsorpciju vrućine u ledenoj masi i time ubrzavaju topljenje leda i klimatske promjene; budući da je Međunarodna pomorska organizacija (IMO) zabranila prijevoz i uporabu teških loživih ulja u morima oko Antarktike;

| W. | budući da Unija mora preuzeti vodeću ulogu u raspravama i pregovorima u međunarodnim tijelima kako bi svi dionici preuzeli odgovornost u pogledu smanjenja emisija stakleničkih plinova ili onečišćujućih tvari i kako bi se riješio rastući problem održivog upravljanja prirodnim resursima; |
| --- | --- |

W.

budući da Unija mora preuzeti vodeću ulogu u raspravama i pregovorima u međunarodnim tijelima kako bi svi dionici preuzeli odgovornost u pogledu smanjenja emisija stakleničkih plinova ili onečišćujućih tvari i kako bi se riješio rastući problem održivog upravljanja prirodnim resursima;

| X. | budući da je potrebno uzeti u obzir rizike koji proizlaze iz uporabe nuklearne energije u ledolomcima i obalnim objektima i budući da je te rizike potrebno svesti na najmanju moguću mjeru u svim aktivnostima koje se odnose na pripravnost i odgovor; |
| --- | --- |

X.

budući da je potrebno uzeti u obzir rizike koji proizlaze iz uporabe nuklearne energije u ledolomcima i obalnim objektima i budući da je te rizike potrebno svesti na najmanju moguću mjeru u svim aktivnostima koje se odnose na pripravnost i odgovor;

| Y. | budući da odlaganje bilo kakvog otpada u arktički vječni led nije, ni u kakvim okolnostima, održivo rješenje za upravljanje otpadom, kako je dokazano najnovijim nalazima u bazi Camp Century na Grenlandu; |
| --- | --- |

Y.

budući da odlaganje bilo kakvog otpada u arktički vječni led nije, ni u kakvim okolnostima, održivo rješenje za upravljanje otpadom, kako je dokazano najnovijim nalazima u bazi Camp Century na Grenlandu;

| Z. | budući da bi politika EU-a u arktičkoj regiji trebala u većoj mjeri odražavati ciljeve održivog razvoja koje se EU obvezao ostvariti do 2030.; |
| --- | --- |

Z.

budući da bi politika EU-a u arktičkoj regiji trebala u većoj mjeri odražavati ciljeve održivog razvoja koje se EU obvezao ostvariti do 2030.;

| AA. | budući da je donošenje odluka na temelju znanstvenih podataka, uključujući na temelju lokalnih znanja i znanja autohtonih naroda, ključno za zaštitu osjetljivih ekosustava Arktika, smanjenje rizika, omogućavanje prilagodbe lokalnih zajednica i promicanje održivog razvoja; budući da je Europska unija vodeći svjetski ulagač u istraživanja Arktika i da ona promiče slobodnu razmjenu rezultata; |
| --- | --- |

AA.

budući da je donošenje odluka na temelju znanstvenih podataka, uključujući na temelju lokalnih znanja i znanja autohtonih naroda, ključno za zaštitu osjetljivih ekosustava Arktika, smanjenje rizika, omogućavanje prilagodbe lokalnih zajednica i promicanje održivog razvoja; budući da je Europska unija vodeći svjetski ulagač u istraživanja Arktika i da ona promiče slobodnu razmjenu rezultata;

| AB. | budući da uravnotežena kombinacija industrijske stručnosti i specijaliziranosti za područje Arktika, s jedne strane, i predanost ekološkim i održivim razvojnim ciljevima, s druge strane, potencijalno mogu potaknuti ekološke inovacije, simbiozu industrija i djelotvorno upravljanje otpadom u području Arktika i time pridonijeti da se u tom području očuva netaknuti okoliš i razvije potencijal za nove poslovne prilike i rast radnih mjesta, čime se također doprinosi zapošljavanju mladih i rješavanju izazova koji predstavlja starenje stanovništva; |
| --- | --- |

AB.

budući da uravnotežena kombinacija industrijske stručnosti i specijaliziranosti za područje Arktika, s jedne strane, i predanost ekološkim i održivim razvojnim ciljevima, s druge strane, potencijalno mogu potaknuti ekološke inovacije, simbiozu industrija i djelotvorno upravljanje otpadom u području Arktika i time pridonijeti da se u tom području očuva netaknuti okoliš i razvije potencijal za nove poslovne prilike i rast radnih mjesta, čime se također doprinosi zapošljavanju mladih i rješavanju izazova koji predstavlja starenje stanovništva;

| AC. | budući da bi tehnički kapaciteti postojećih satelitskih komunikacijskih sustava u Europskoj uniji, na razini usluga i infrastrukture koje pružaju sustavi Copernicus ili Galileo, mogli zadovoljiti potrebe korisnika koji se nalaze na Arktiku; |
| --- | --- |

AC.

budući da bi tehnički kapaciteti postojećih satelitskih komunikacijskih sustava u Europskoj uniji, na razini usluga i infrastrukture koje pružaju sustavi Copernicus ili Galileo, mogli zadovoljiti potrebe korisnika koji se nalaze na Arktiku;

| AD. | budući da je uključenost lokalnih zajednica od ključne važnosti za uspješno upravljanje prirodnim resursima i jačanje otpornosti ranjivih ekosustava; |
| --- | --- |

AD.

budući da je uključenost lokalnih zajednica od ključne važnosti za uspješno upravljanje prirodnim resursima i jačanje otpornosti ranjivih ekosustava;

| AE. | budući da je Parlament svjestan da je važno da se u postupku donošenja odluka na Arktiku uzimaju u obzir tradicionalna i lokalna znanja; |
| --- | --- |

AE.

budući da je Parlament svjestan da je važno da se u postupku donošenja odluka na Arktiku uzimaju u obzir tradicionalna i lokalna znanja;

| AF. | budući da se kulture naroda Sami, Neneci, Hanti, Evenki, Čukči, Aleuti, Jupik i Inuiti moraju zaštititi u skladu s Deklaracijom Ujedinjenih naroda o pravima autohtonih naroda (UNDRIP); budući da autohtono stanovništvo Arktika ima pravo na iskorištavanje prirodnih resursa na svojem području te da bi ono stoga trebalo biti uključeno u sve buduće planove u vezi s gospodarskim ribolovom; |
| --- | --- |

AF.

budući da se kulture naroda Sami, Neneci, Hanti, Evenki, Čukči, Aleuti, Jupik i Inuiti moraju zaštititi u skladu s Deklaracijom Ujedinjenih naroda o pravima autohtonih naroda (UNDRIP); budući da autohtono stanovništvo Arktika ima pravo na iskorištavanje prirodnih resursa na svojem području te da bi ono stoga trebalo biti uključeno u sve buduće planove u vezi s gospodarskim ribolovom;

| AG. | budući da se sve ribolovne aktivnosti u arktičkoj regiji moraju provoditi u skladu s postojećim međunarodnim sporazumima kojima se regulira to područje, uključujući Ugovor iz Spitsbergena iz 1920., i, konkretnije, svim pravima država potpisnica tog ugovora, te također u skladu s povijesnim ribolovnim pravima; |
| --- | --- |

AG.

budući da se sve ribolovne aktivnosti u arktičkoj regiji moraju provoditi u skladu s postojećim međunarodnim sporazumima kojima se regulira to područje, uključujući Ugovor iz Spitsbergena iz 1920., i, konkretnije, svim pravima država potpisnica tog ugovora, te također u skladu s povijesnim ribolovnim pravima;

| 1. | pozdravlja zajedničku komunikaciju kojom se utvrđuju posebna područja djelovanja kao pozitivan korak prema integriranoj politici EU-a o pitanjima Arktika te prema razvoju usklađenijeg okvira za djelovanje EU-a usmjerenom na europski dio Arktika; naglašava potrebu za većim stupnjem usklađenosti unutarnjih i vanjskih politika EU-a u pogledu pitanja Arktika; poziva Komisiju da nastavno na svoju komunikaciju uspostavi konkretne provedbene mjere i mjere praćenja; ponovno poziva na donošenje sveobuhvatne strategije i konkretnog plana djelovanja EU-a na Arktiku, pri čemu bi početna točka trebao biti cilj očuvanja ranjivog ekosustava Arktika; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja navođenje triju prioritetnih područja u zajedničkoj komunikaciji, odnosno klimatske promjene, održivi razvoj i međunarodnu suradnju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe važnost Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora (UNCLOS) koja pruža temeljni pravni okvir za sve aktivnosti u oceanima, uključujući u Arktičkom oceanu, za razgraničavanje na arktičkom epikontinentalnom pojasu i rješavanje pitanja suvereniteta na Arktičkom oceanu; napominje da je u pogledu jurisdikcije na Arktiku neriješeno još samo nekoliko pitanja; smatra da je poštovanje međunarodnog prava na Arktiku od temeljne važnosti; ističe da su vode oko Sjevernog pola uglavnom međunarodne vode; zalaže se za istaknutu ulogu EU-a u promicanju učinkovitih multilateralnih sporazuma i globalnog poretka utemeljenog na pravilima, jačanjem i principijelnom provedbom odgovarajućih međunarodnih, regionalnih i bilateralnih sporazuma i okvira; ističe da bi Europska unija trebala imati pozitivnu ulogu u promicanju i podupiranju sporazuma kojima se jača upravljanje bioraznolikošću i okolišem na područjima u Arktičkom oceanu koja su izvan nacionalne jurisdikcije; napominje da se to ne odnosi na plovidbu i tradicionalna sredstva za život; potiče EU na tijesnu suradnju s državama članicama u cilju pružanja potpore očuvanju i zaštiti okoliša u toj regiji; naglašava važnost uloge Arktičkog vijeća u održavanju konstruktivne suradnje, mira i stabilnosti te obuzdavanju napetosti u arktičkoj regiji; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja ratifikaciju Pariškog sporazuma od strane Europske unije i njegovo stupanje na snagu 4. studenoga 2016.; poziva sve strane da ga brzo i učinkovito provedu; potiče države članice da ratificiraju Pariški sporazum radi nastavka provedbe ambicioznih ciljeva smanjenja emisija stakleničkih plinova i mjera za sektore trgovanja emisijama i raspodjelu napora, imajući u vidu cilj da se povećanje temperature do 2100. ograniči na 1,5 C; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisiju i države članice da preuzmu značajniju ulogu u učinkovitoj provedbi međunarodnih konvencija kao što su Pariški sporazum, Minimatska konvencija, Konvencija o dalekosežnom prekograničnom onečišćenju zraka, Protokol iz Göteborga, Stockholmska konvencija, Međunarodni kodeks za brodove koji plove u polarnim vodama i Konvencija o biološkoj raznolikosti; poziva Komisiju da obrati posebnu pozornost na međunarodni postupak koji trenutačno provodi Povjerenstvo za razmatranje postojanih organskih onečišćujućih tvari radi daljnjeg povlačenja iz uporabe postojanih organskih onečišćujućih tvari i crnog ugljika; poziva zemlje partnere EU-a da učine isto; |
| --- | --- |

5.

| 6. | podupire razvoj mreže zaštićenih arktičkih područja i zaštitu međunarodnog morskog područja oko Sjevernog pola izvan gospodarskih zona obalnih država; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva na to da se razvoj gospodarskog ribolova u arktičkoj regiji provodi na način koji je potpuno sukladan s osjetljivom, posebnom prirodom regije; ustraje na tome da se prije započinjanja novih aktivnosti u okviru gospodarskog ribolova u arktičkoj regiji mora provesti pouzdana i predostrožna znanstvena procjena stokova kako bi se odredile razine ribolova kojima će se ciljani riblji stokovi zadržati iznad razina koje omogućuju najveći održiv ulov, a da pritom ne vode iscrpljenju drugih vrsta ili ozbiljno škode morskom okolišu; ističe da svaki oblik ribolova na otvorenom moru mora biti uređen od strane regionalne organizacije za upravljanje u ribarstvu koja se pridržava znanstvenih uputa i ima opsežan program kontrole i nadziranja radi jamčenja poštovanja tih mjera upravljanja; ističe da ribolov unutar isključivih gospodarskih pojaseva mora ispunjavati iste standarde; poziva na moratorij na industrijski ribolov, uključujući ribolov pridnenim povlačnim mrežama, u arktičkim vodama u kojima se ribolov dosad nije odvijao; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja tekuće pregovore o međunarodnom sporazumu između arktičkih obalnih država i međunarodnih stranaka radi sprječavanja nereguliranog ribolova u međunarodnim vodama Arktika i poziva Komisiju i države članice da potpišu tu deklaraciju i da se založe za to da ona postane pravno obvezujuća za svoje potpisnice; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisiju da podrži i potiče arktičke države da i dalje rade na širenju dostupnih informacija i analiza koje se odnose na sve stokove u toj regiji; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisiju i države članice da ulože dodatne napore unutar zakonodavnog okvira EU-a kako bi u pregovorima o Direktivi o nacionalnim gornjim granicama emisija postigli dogovor o ambicioznim ciljevima smanjenja emisija, smanjili razinu lokalnog onečišćenja pomoću paketa mjera za čisti zrak kako bi se smanjilo dalekosežno onečišćenje, a posebno onečišćenje čađom, te pregovorima utvrdili ambiciozne ciljeve smanjenja emisija stakleničkih plinova i mjere za sektor trgovanja emisijama i raspodjelu napora, imajući na umu cilj da se povećanje temperature do 2100. ograniči na 1,5 C; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisiju i države članice da se pobrinu za to da sporazum UN-a o oceanima za zaštitu biološke raznolikosti u područjima izvan nacionalne jurisdikcije o kojem se trenutačno pregovara bude jak i djelotvoran te da se njime zajamči pouzdan postupak za identifikaciju, proglašavanje, gospodarenje i zaštitu zaštićenih morskih područja, uključujući i morske rezervate u kojima je izlov zabranjen; |
| --- | --- |

11.

| 12. | potiče Komisiju i države članice da potvrde svoju ulogu u učinkovitoj provedbi Konvencije o biološkoj raznolikosti i povezanih međunarodnih sporazuma; smatra važnim da se strateški plan u pogledu identificiranja i prioritiziranja opasnih nepoznatih vrsta koje su prijetnja ekosustavima i utvrđivanja njihovih putova širenja dogovoren člankom 10. Protokola iz Nagoye provede tako da se najopasnije invazivne vrste stave pod kontrolu ili istrijebe i da se uspostave ciljane mjere za njihove putove širenja radi onemogućivanja prijenosa i invazije tih vrsta, što se odnosi i na arktičko područje; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva države članice da u cilju odvraćanja od iskorištavanja i uporabe fosilnih goriva zabrane subvencije za fosilna goriva kojima se smanjuju troškovi energetske proizvodnje na osnovi takvih goriva; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva EU da na međunarodnoj razini promiče stroge zaštitne regulatorne standarde u području zaštite okoliša i sigurnosti za istraživanje, traženje i proizvodnju nafte; poziva na zabranu bušenja nafte u ledenim arktičkim vodama EU-a i EGP-a te poziva EU da promiče usporedive zaštitne standarde u Arktičkom vijeću i za arktičke obalne države; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ističe da je važno da EU potiče brzu ratifikaciju Minimatske konvencije u cilju sprečavanja i smanjenja emisija žive; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja nakanu Komisije da usmjeri sredstva europskih strukturnih i investicijskih fondova prema klimatskim mjerama na Arktiku, uzimajući u obzir lokalne okolnosti i osobitost arktičkih regija; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ističe da bi sve veću uporabu prirodnih resursa na Arktiku trebalo provoditi tako da se poštuje lokalno stanovništvo i da ono ima koristi od toga te da se preuzima potpuna odgovornost za osjetljivi arktički okoliš; vjeruje da je taj strateški izbor ključan kako bi se osigurala legitimnost i lokalna podrška za angažman EU-a na Arktiku; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisiju i države članice koje su članovi Arktičkog vijeća ili promatrači u njemu da pruže potporu radu Arktičkog vijeća u pogledu razvoja procjena utjecaja na arktički okoliš (EIA) radi očuvanja osjetljivog arktičkog ekosustava, u skladu s Konvencijom o procjeni utjecaja na okoliš preko državnih granica; ističe ključnu važnost tih procjena utjecaja na arktički okoliš za jamčenje održivog razvoja gospodarskih aktivnosti i zaštite arktičkih posebno osjetljivih ekosustava i zajednica; skreće pozornost na sljedeći neiscrpan popis kriterija koje je Inuit Circumpolar Council (ICC) predstavio kao kriterije za ocjenjivanje projekta koji se odvijaju na Arktiku:






  — | treba razmotriti sve potencijalne učinke na okoliš, ali i socioekonomske i kulturne učinke, tijekom i nakon provedbe projekta, uključujući kumulativne učinke trenutačnih i budućih projekata; |
| --- | --- | --- |

18.

—

treba razmotriti sve potencijalne učinke na okoliš, ali i socioekonomske i kulturne učinke, tijekom i nakon provedbe projekta, uključujući kumulativne učinke trenutačnih i budućih projekata;

| — | načelo predostrožnosti i načelo „onečišćivač plaća” moraju se primjenjivati u svim fazama projekata, što uključuje planiranje, procjenu, provedbu i sanaciju; |
| --- | --- |

—

načelo predostrožnosti i načelo „onečišćivač plaća” moraju se primjenjivati u svim fazama projekata, što uključuje planiranje, procjenu, provedbu i sanaciju;

| — | za sanaciju i obnovu staništa i zahvaćenih područja moraju se unaprijed pripremiti detaljni planovi i u potpunosti osigurati potrebna financijska sredstva; |
| --- | --- |

—

za sanaciju i obnovu staništa i zahvaćenih područja moraju se unaprijed pripremiti detaljni planovi i u potpunosti osigurati potrebna financijska sredstva;

| — | prijedlozi projekata za pružanje odgovora na izljeve nafte moraju uključivati potvrdu sposobnosti industrije da ukloni prolivenu naftu u svim uvjetima u kojima se led može naći (zamrznut, razlomljen ili u procesu ponovnog zamrzavanja); |
| --- | --- |

—

prijedlozi projekata za pružanje odgovora na izljeve nafte moraju uključivati potvrdu sposobnosti industrije da ukloni prolivenu naftu u svim uvjetima u kojima se led može naći (zamrznut, razlomljen ili u procesu ponovnog zamrzavanja);

| — | mora se uspostaviti sustav međunarodne odgovornosti i isplate naknada u slučaju zagađenja tla, voda i morskih područja kao posljedice odobalnog istraživanja i iskorištavanja nafte; |
| --- | --- |

—

mora se uspostaviti sustav međunarodne odgovornosti i isplate naknada u slučaju zagađenja tla, voda i morskih područja kao posljedice odobalnog istraživanja i iskorištavanja nafte;

| 19. | ističe da je važno iznaći mehanizam za primjenu načela korporativne društvene odgovornosti (CSR) u aktivnostima poduzeća koja posluju u arktičkoj regiji, posebno u okviru suradnje s predstavnicima poslovnog sektora kao što je Arktičko gospodarsko vijeće; preporučuje da se ispita potencijal dobrovoljnih mehanizama za poticanje visokih industrijskih standarda u socijalnom i ekološkom djelovanju, primjerice isticanjem najboljih djelovanja u indeksu korporativne odgovornosti na Arktiku koji bi se mogao temeljiti na Protokolu o poslovnim ulaganjima na Arktiku i inicijativi Ujedinjenih naroda o Globalnom sporazumu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisiju i države članice da podupru sve napore koje IMO ulaže u cilju postizanja globalnog sporazuma o smanjenju emisija iz pomorskog prometa; |
| --- | --- |

20.

| 21. | prepoznaje važnost neprestanog i dostatnog financiranja rijetko naseljenih sjevernih područja za borbu protiv trajnih problema kao što su rijetka naseljenost, teški klimatski uvjeti i velike udaljenosti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | potiče blisku suradnju institucija EU-a i zainteresiranih država članica u pitanjima povezanima s Arktikom; poziva države članice koje su članice Arktičkog vijeća da obavješćuju ostale države članice i Visoku predstavnicu o svim pitanjima od zajedničkog interesa u Arktičkom vijeću u skladu s člankom 34. stavkom 2. Ugovora o Europskoj uniji; |
| --- | --- |

22.

| 23. | naglašava da je potrebno da EU stupi u politički dijalog sa svim arktičkim partnerima i poziva na pojačanu suradnju između EU-a, Arktičkog vijeća u okviru Sjeverne dimenzije, Euroarktičkog vijeća za regiju Barentsovog mora i ostalih tijela za suradnju na krajnjem sjeveru; ističe važnu ulogu promatrača u Arktičkom vijeću koji imaju veliko iskustvo i koji su već dugo uključeni u znanstvenu i političku suradnju na Arktiku; u tom pogledu pozdravlja dijalog koji je u tijeku između promatrača i predsjedništva Arktičkog vijeća; |
| --- | --- |

23.

| 24. | snažno podupire dodjeljivanje statusa promatrača EU-u u Arktičkom vijeću; uvjeren je da bi dodjela statusa službenog promatrača EU-u ojačala političku i institucionalnu ulogu Arktičkog vijeća u rješavanju pitanja koja se odnose na Arktik; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pozdravlja poboljšanu koordinaciju između Komisije i ESVD-a u pogledu Arktika; predlaže da se, kako bi se zajamčio dosljedan, koordiniran i integriran pristup u odgovarajućim ključnim područjima politika, unutar ESVD-a osnuje odjel za sjeverne politike i poboljša suradnja među službama ESVD-a i Komisije; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ističe da EU ima kapacitet pridonijeti rješavanju mogućih sigurnosnih izazova; poziva EU da zajedno sa svojim državama članicama i u suradnji s arktičkim zemljama pridonese naporima koji se ulažu u izgradnju civilnih sigurnosnih mehanizama i da poboljša kapacitete za rješavanje slučajeva katastrofa i kriza, i onih prirodnih i onih uzrokovanih djelovanjem ljudi, te infrastrukturu za potragu i spašavanje; |
| --- | --- |

26.

| 27. | skreće pozornost na činjenicu da je energetska sigurnost usko povezana s klimatskim promjenama; smatra da se energetska sigurnost mora poboljšati smanjenjem ovisnosti EU-a o fosilnim gorivima; naglašava činjenicu da preobrazba Arktika predstavlja jednu od glavnih posljedica klimatskih promjena za sigurnost EU-a; ističe da je potrebno riješiti pitanje tog multiplikatora rizika putem ojačane strategije EU-a za Arktik te putem osnažene politike obnovljivih energija proizvedenih u EU-u i energetske učinkovitosti kojom se znatno smanjuje oslanjanje Unije na vanjske izvore i poboljšava njezin sigurnosni položaj; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva na razvoj planova za odgovor na slučajeve ugrožavanja divljih vrsta zbog izljeva nafte u skladu s utvrđenom dobrom praksom, u svim arktičkim državama, što uključuje i utvrđivanje ugroženih vrsta te pripremu izvedive strategije za prevenciju i odgovor kako bi se zajamčila njihova zaštita; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ističe postojeću konstruktivnu i pragmatičnu prekograničnu suradnju u okviru Sjeverne dimenzije i njezinih partnerstava i suradnju u regiji Barentsovog mora; |
| --- | --- |

29.

| 30. | naglašava važnost daljnjih kontakata i dijaloga s Rusijom u okviru regionalne strukture na Arktiku, s posebnim naglaskom na prekograničnoj suradnji EU-a i Rusije, bez obzira na to što Rusija pojačava raspoređivanje ruskih vojnih snaga u regiji, izgradnju i ponovno otvaranje baza te na to što je uspostavljen ruski arktički vojni okrug; naglašava da je potrebno da EU selektivnim angažmanom dodatno istakne svoje strateške interese prema Rusiji i da se pokuša ostvariti napredak u pitanjima od zajedničkog interesa u onim slučajevima u kojima postoje globalna rješenja za zajedničke izazove i prijetnje; poziva da se ovo pitanje uključi u strategiju EU-a za Arktik; naglašava da je arktička regija sastavni dio ekološke, gospodarske i političke sfere međunarodnih odnosa; |
| --- | --- |

30.

| 31. | mišljenja je da politika Sjeverne dimenzije služi kao uspješan model stabilnosti, zajedničke odgovornosti i djelovanja za suradnju na Arktiku; naglašava važnost sektorskih partnerstava u okviru Sjeverne dimenzije, osobito u pogledu okoliša te infrastrukture i logistike; |
| --- | --- |

31.

| 32. | napominje da su migracijski putovi u EU uspostavljeni i na Arktiku; naglašava da bi te migracijske putove i povećanja u prometu trebalo uzeti u obzir pri sastavljanju strategije EU-a za Arktik; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ponovno poziva EU i njezine države članice da aktivno podupiru načela slobode plovidbe i neškodljivog prolaza; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pozdravlja planove za osnivanje foruma dionika europskog dijela Arktika; naglašava potrebu da se unaprijede sinergije između postojećih instrumenata financiranja kako bi se izbjeglo moguće udvostručivanje i postigla najviša razina interakcije između unutarnjih i vanjskih programa EU-a; napominje da je Finska ponudila da se prvi forum održi 2017. godine u Finskoj; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ističe važnost uključivanja tradicionalnih i lokalnih znanja u donošenje odluka na Arktiku; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ponovno potvrđuje da EU podupire Deklaraciju Ujedinjenih naroda o pravima autohtonih naroda; posebno podsjeća na njezin članak 19. kojim se utvrđuje da se države u dobroj vjeri savjetuju s dotičnim autohtonim narodima te s njima surađuju posredstvom njihovih predstavničkih institucija kako bi dobile njihov dobrovoljni, prethodni i informirani pristanak prije donošenja i provedbe zakonodavnih i upravnih mjera koje mogu utjecati na njih; poziva na kvalitetnije i ranije uključivanje pripadnika autohtonih naroda u pripremu arktičke politike kojoj su u središtu građani i u rad Arktičkog vijeća; ističe da bi njihovo uključivanje u proces donošenja odluka olakšalo održivo upravljanje prirodnim resursima na Arktiku; naglašava nužnost očuvanja i promicanja njihovih prava, kultura i jezika; ističe potrebu za održivim razvojem resursa obnovljive energije u arktičkoj regiji, uz poštovanje osjetljivosti tog okružja i punu uključenost autohtonih naroda; |
| --- | --- |

36.

| 37. | obraća posebnu pozornost na cilj održivog razvoja 4.5, kojim se pripadnicima autohtonih naroda jamči ravnopravan pristup svim razinama obrazovanja i strukovnog osposobljavanja, i to, također, na njihovim jezicima; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ističe da pristupačan, međusobno povezan, siguran i održiv turizam u ruralnim i slabo naseljenim područjima europskog dijela Arktika može doprinijeti poslovnim aktivnostima, što zauzvrat može povećati broj radnih mjesta u malim i srednjim poduzećima i općenito potaknuti pozitivan razvoj u regiji; stoga naglašava da bi turizam u tom području trebalo promicati zbog povezanih socijalnih i ekoloških učinaka na infrastrukturu i istraživanja te obrazovanje i osposobljavanje; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ističe ulogu pripadnika autohtonih naroda i lokalnih zajednica u očuvanju održivosti arktičke regije; poziva Komisiju da se usmjeri na to da se tim zajednicama pruži pristupi svim relevantnim informacija o zahtjevima jedinstvenog tržišta, najboljim praksama i instrumentima financiranja EU-a; naglašava bitnu ulogu neometanog prometa, komunikacije i električnih mreža, ali i geolokacijskih i telekomunikacijskih tehnologija, za uspostavu gospodarske aktivnosti na tom području; podsjeća Komisiju na njezinu obvezu u skladu s Uredbom (EU) 2015/1775 o izvješćivanju i obavješćivanju javnosti i nadležnih tijela o odredbama Uredbe; ističe da je u postupak donošenja odluka potrebno uključiti autohtona i lokalna znanja i zajamčiti tješnje sudjelovanje, prihvaćanje i angažman autohtonih i lokalnih zajednica; ističe potrebu odgovarajuće potpore i financiranja; u tom smislu predlaže otvaranje predstavništva arktičkih autohtonih naroda u Bruxellesu kako bi to sudjelovanje bilo vidljivije; mišljenja je da bi EU trebao podupirati uspostavu inovativnih tehnologija na Arktiku u cilju razvoja obnovljivih arktičkih izvora; |
| --- | --- |

39.

| 40. | naglašava da je očuvanje održivo razvijenih zajednica s visokom kvalitetom života na Arktiku i s najnovijim informacijskim tehnologija na raspolaganju od najveće važnosti i da u tom pitanju EU može imati ključnu ulogu; ponovno podsjeća na pravo stanovnika Arktika da sami odrede svoja sredstva za život i prepoznaje njihovu želju za održivim razvojem toga područja; poziva ESVD i Komisiju da se pojačan dijalog s tim stanovništvom i da se ispita mogućnost da se njihovim udruženjima pruže financijska sredstva i zajamči da se njihovo mišljenje uzima u obzir u raspravama na razini EU-a koje su povezane s pitanjima Arktika; pozdravlja rad posebnog izvjestitelja UN-a o stanju u pogledu ljudskih prava i temeljnih sloboda autohtonih naroda i djelovanje mehanizma stručnjaka UN-a za prava autohtonih naroda; |
| --- | --- |

40.

| 41. | naglašava da se, kad je riječ o zaštiti okoliša i borbi protiv klimatskih promjena, političke odluke za Arktik moraju temeljiti na znanstvenim spoznajama; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ističe ključnu ulogu koju europski strukturni i investicijski fondovi imaju u razvoju europskog Arktika, stvaranju održivog rasta i otvaranju kvalitetnih radnih mjesta u sektorima usmjerenima prema budućnosti; ističe također potrebu za odgovornim razvojem prirodnih resursa Arktika; skreće pozornost na ustrajne probleme kojima treba posvetiti posebnu pozornost (članak 174. UFEU-a); ističe dugoročnu važnost strateškog pristupa u područjima kao što su digitalni program, klimatske promjene, plavi rast itd.; |
| --- | --- |

42.

| 43. | naglašava važnost lakog pristupa arktičke regije transeuropskoj prometnoj mreži i njezinog planiranog proširenja temeljnih koridora Sjeverno more – Baltik i Skandinavija – Mediteran te pristupnih putova druge razine koji su ključna prometna struktura za omogućavanje održive mobilnost ljudi i dobara; podsjeća na potencijal koji financijska sredstva EU-a, primjerice ona iz Instrumenta za povezivanje Europe ili Europskog fonda za strateška ulaganja, imaju za financiranje infrastrukturnih projekata u europskom Arktiku; napominje da u tom smislu ključnu ulogu ima Europska investicijska banka; predlaže da Komisija ispita mogućnost šire međunarodne financijske suradnje u pogledu razvoja novih infrastruktura i povezanosti, što se odnosi i na IKT-sustave; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pozdravlja činjenicu da se Komisija obvezala razinu financiranja istraživanja Arktika u okviru programa Obzor 2020. u najmanju ruku zadržati na istoj razini i, posebno, njezinu nakanu da se pruži potpora korištenju inovativnih tehnologija; poziva Komisiju da poveća financijska sredstva EU-a za istraživanje Arktika u višegodišnjem financijskom okviru (MFF) u razdoblju nakon 2020.; poziva Komisiju da nastavi i pojača uporabu programa Obzor 2020. i drugih programa financiranja za izučavanje Arktika; |
| --- | --- |

44.

| 45. | napominje da su arktički morski ekosustavi ključni za očuvanje bioraznolikosti na globalnoj razini; napominje da je zbog smanjenja arktičkog morskog leda i drugih ekoloških promjena na Arktiku, u kombinaciji s ograničenim znanstvenim spoznajama o morskim resursima u tom području, nužno potreban oprezan pristup koji za cilj ima uspostavu odgovarajućih međunarodnih mjera kojima bi se zajamčilo dugoročno očuvanje i održivo korištenje resursa u otvorenom moru na Arktiku; |
| --- | --- |

45.

| 46. | budući da je bolje poznavanje Arktika ključno za zadovoljavajuće rješavanje svih izazova, potiče promicanje i olakšavanje međunarodne znanstvene i istraživačke suradnje među svim dionicima aktivnima u područjima istraživanja Arktika i uspostave istraživačke infrastrukture; podržava suradnju između vodećih arktičkih istraživačkih institucija u cilju razvoja integriranog europskog programa za polarna istraživanja u okviru inicijative EU-PolarNet koji bi uključivao tradicionalna i lokalna znanja; prima na znanje da je Komisija pozvana na međunarodnu znanstvenu konferencija o Arktiku koja će se održati u Europi 2018. godine; ističe važnost uspješne suradnje s Kanadom i SAD-om u okviru Transatlantskog saveza za istraživanje oceana; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ponovno poziva Komisiju da na Arktiku osnuje Informacijski centar EU-a za Arktik i da mu osigura odgovarajuću razinu sredstava kako bi se omogućio učinkovit pristup informacijama i znanju o Arktiku te potaknuo turizam; ističe da bi se, radi znatnog smanjenja troškova, takav informacijski centar EU-a za Arktik mogao povezati s već postojećim centrima za Arktik ili drugim arktičkim institucijama; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva na sustavnije dugoročno prikupljanje podataka koji su rezultat projekata istraživanja Arktika; izražava žaljenje zbog toga što se postignuća pojedinačnih projekata često gube tijekom prelaska iz jednog razdoblja financiranja u drugo; poziva Komisiju da teži kontinuitetu tijekom planiranja okvira za istraživanja Arktika poslije 2020.; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pozdravlja potporu Komisije u uspostavi zaštićenih morskih područja na Arktiku; podsjeća Komisiju i države članice da je zaštita najmanje 10 % obalnih i morskih područja među ciljevima održivog razvoja; napominje, međutim, da bi svaki novi prijedlog o tim pitanjima trebao biti u skladu s ishodom rasprave arktičkih država u Arktičkom vijeću; naglašava da su zaštićena morska područja od ključne važnosti za očuvanje arktičkih ekosustava; podsjeća na to da je nužno da lokalne zajednice u cijelosti sudjeluju u planiranju, realizaciji i gospodarenju tim zaštićenim područjima; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ukazuje na važnost svemirskih tehnologija i istraživačkih aktivnosti povezanih sa svemirom koje su ključne za sigurno odvijanje pomorskog prometa, ali praćenje okoliša i klimatskih promjena na Arktiku; potiče Komisiju da, s obzirom na promjene u arktičkoj regiji prepoznate u njezinoj Svemirskoj strategiji za Europu (COM(2016)0705), ispita mogućnosti intenzivnije uporabe budućih i sadašnjih satelitskih programa EU-a u tom području u suradnji s članicama Arktičkog vijeća te da u okviru inicijative GOVSATCOM uzme u obzir potrebe korisnika; poziva sve dionike da u tom smislu u potpunosti iskoriste potencijal programa Galileo za satelitsku navigaciju i programa Copernicus za promatranje Zemlje; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva Komisiju i države članice da promiču i podrže uvođenje zaštićenog morskog područja na arktičkom otvorenom moru u skladu s mandatom povjerenstva OSPAR-a (Konvencije o zaštiti morskog okoliša sjeveroistočnog Atlantika), pri čemu bi se zabranile sve ekstraktivne aktivnosti, uključujući ribolov, u međunarodnim vodama oko Sjevernog pola obuhvaćenima OSPAR-om; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva Komisiju da podrži inicijative kojima bi se zabranio ribolov pridnenim povlačnim mrežama u ekološki ili biološki značajnim morskim područjima (EBSA) i na arktičkom otvorenom moru; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva na to da ciljevi očuvanja nove zajedničke ribarstvene politike te kvantitativni cilj obnavljanja i održavanja stokova iznad razina koje mogu proizvesti najveći održivi prinos budu osnova za sve vrste gospodarskog ribolova u regiji; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva EU da bude predvodnik u prevenciji nereguliranog ribolova na Arktiku; smatra da EU ima puno pravo na takvo djelovanje, s obzirom na to da države članice sudjeluju na svim razinama upravljanja u arktičkoj regiji; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ističe da europske ribolovne flote ne smiju predstavljati prijetnju biološkoj raznolikosti te regije; pozdravlja utvrđivanje ekološki i biološki važnih područja u arktičkoj regiji prema Konvenciji o biološkoj raznolikosti kao važan proces za jamčenje djelotvornog očuvanja arktičke biološke raznolikosti i naglašava važnost primjene pristupa upravljanju zasnovanom na ekosustavima u obalnim, morskim i kopnenim područjima Arktika, kako je naglasila skupina stručnjaka Arktičkog vijeća za upravljanje zasnovano na ekosustavima; poziva države da svoje obveze iz Konvencije o biološkoj raznolikosti i Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora ispune uspostavom mreže zaštićenih morskih područja i morskih rezervata u Arktičkom oceanu; |
| --- | --- |

55.

| 56. | snažno se zalaže za to da svaki daljnji razvoj gospodarskog ribolova u arktičkoj regiji nužno bude u skladu s međunarodnim sporazumima koji se odnose na tu regiju, uključujući Ugovor iz Spitsbergena iz 1920., i pravima svih država potpisnica tih sporazuma te u skladu s postojećim povijesnim ribolovnim pravima; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva Komisiju da ispita mogućnost osnaživanja arktičke telekomunikacijske infrastrukture, što se odnosi i na satelite, te da u tom pogledu iznese prijedloge, kako bi se pružila pomoć u području znanstvenog istraživanja i praćenja klimatskih promjena i poticao lokalni razvoj, plovidba i sigurnost na moru; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ponavlja svoj poziv upućen Komisiji i državama članicama 2014. godine da poduzmu sve potrebne mjere kako bi aktivno doprinijele zabrani uporabe i prijevoza teškog loživog ulja kao brodskog goriva na plovilima koja plove morima Arktika provedbom Međunarodne konvencije o sprečavanju onečišćenja s brodova (Konvencije MARPOL) i/ili državnim kontrolama u lukama, kako je propisano za vode oko Antarktike; poziva Komisiju da u svojoj studiji o rizicima većeg opsega plovidbe u Sjevernom moru iznese i rizike uporabe teškog loživog ulja koji se odnose na okoliš i klimu; poziva Komisiju da u nedostatku prikladnih međunarodnih mjera iznese prijedloge za pravila o plovilima koja pristaju u lukama EU-a prije ili poslije putovanja kroz arktičke vode, u cilju zabrane uporabe i prijevoza teških loživih ulja; |
| --- | --- |

58.

| 59. | iščekuje stupanje na snagu Polarnog kodeksa IMO-a u 2017. i 2018. koji će plovidbu Arktikom učiniti sigurnijom; ističe važnost razvoja jedinstvenog sustava bijega, evakuacije i spašavanja (EER) koji bi se mogao ujednačeno primjenjivati na svim arktičkim odobalnim platformama i plovilima; |
| --- | --- |

59.

| 60. | podsjeća da su Island i Norveška prema Sporazumu o Europskom gospodarskom prostoru (EGP) preuzeli obveze u pogledu očuvanja kvalitete okoliša i jamčenja održivog korištenja prirodnih resursa, u skladu s relevantnim zakonodavstvom EU-a; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ističe sve veći interes Kine za arktičku regiju, posebno kada je riječ o pristupu njezinim plovnim putovima i energetskim resursima; prima na znanje sklapanje sporazuma o slobodnoj trgovini između Islanda i Kine i poziva Komisiju da pomno prati njegove moguće posljedice ne samo na održivi gospodarski razvoj islandskog dijela arktičke regije nego i na gospodarstvo i unutarnje tržište EU-a; |
| --- | --- |

61.

| 62. | podsjeća da na temelju Sporazuma o partnerstvu o održivom ribarstvu između EU-a i Grenlanda iz 2007. godine EU toj zemlji dodjeljuje financijsku pomoć kako bi se zajamčilo odgovorno ribarstvo i održivo iskorištavanje ribolovnih resursa u isključivom gospodarskom pojasu Grenlanda; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poziva države članice na brzu ratifikaciju i pristupanje Protokolu Međunarodne konvencije o odgovornosti i naknadi štete uzrokovane prijevozom opasnih i štetnih tvari morem (Konvencija HNS) iz 2010.; |
| --- | --- |

63.

| 64. | smatra da su parlamentarni angažman i bliska međuparlamentarna suradnja u pitanjima Arktika, posebno s nacionalnim parlamentima relevantnih država članica EU-a, presudni za provedbu politika za Arktik; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poziva Visoku predstavnicu i Komisiju da pomno prate razvoj događaja u pogledu klime, zaštite okoliša, mora te socioekonomskih i sigurnosnih pitanja na Arktiku te da o njima i o provedbi politike EU-a za Arktik redovito obavještavaju Parlament i Vijeće; |
| --- | --- |

65.

| 66. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica te vladama i parlamentima država arktičkog područja. |
| --- | --- |

66.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0363.

(2)  Rezolucija Opće skupštine UN-a A/RES/70/1.

(3)  http://www.inuitcircumpolar.com/uploads/3/0/5/4/30542564/ declaration_on_resource_development_a3_final.pdf

(4)  SL C 436, 24.11.2016., str. 17.

(5)  SL C 93, 9.3.2016., str. 131.

(6)  SL C 419, 16.12.2015., str. 153.

(7)  SL C 353 E, 3.12.2013., str. 77.

(8)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2014)0236.

(9)  SL C 136 E, 11.5.2012., str. 71.

(10)  SL C 9 E, 15.1.2010., str. 41.

(11)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0034.

(12)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2016)0224.

(13)  Procjenjuje sa da je u Arktiku pohranjeno 1,5 milijardi tona CO2.

---

| 25.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 263/148 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 263/148

---

P8_TA(2017)0094

Izvješće o Crnoj Gori za 2016.

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. ožujka 2017. o Izvješću Komisije o Crnoj Gori za 2016. (2016/2309(INI))

(2018/C 263/20)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 19. i 20. lipnja 2003. i njihov prilog naslovljen „Solunski program za zapadni Balkan: kretanje prema europskoj integraciji”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća od 19. i 20. lipnja 2003. i njihov prilog naslovljen „Solunski program za zapadni Balkan: kretanje prema europskoj integraciji”,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju od 29. ožujka 2010. između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Crne Gore, s druge strane (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju od 29. ožujka 2010. između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Crne Gore, s druge strane (1),

| — | uzimajući u obzir ishod sastanka Konferencije o pristupanju između EU-a i Crne Gore na razini zamjenika održanog 30. lipnja 2016. i onog na ministarskoj razini održanog 13. prosinca 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ishod sastanka Konferencije o pristupanju između EU-a i Crne Gore na razini zamjenika održanog 30. lipnja 2016. i onog na ministarskoj razini održanog 13. prosinca 2016.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 26. lipnja 2012. u kojima je odlučeno da će se 29. lipnja 2012. započeti pristupni pregovori s Crnom Gorom, te zaključke od 13. prosinca 2016. koje je naknadno poduprla velika većina izaslanstava; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 26. lipnja 2012. u kojima je odlučeno da će se 29. lipnja 2012. započeti pristupni pregovori s Crnom Gorom, te zaključke od 13. prosinca 2016. koje je naknadno poduprla velika većina izaslanstava;

| — | uzimajući u obzir sedmi sastanak Vijeća za stabilizaciju i pridruživanje između Crne Gore i EU-a održan u Bruxellesu 20. lipnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sedmi sastanak Vijeća za stabilizaciju i pridruživanje između Crne Gore i EU-a održan u Bruxellesu 20. lipnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 9. studenoga 2016. naslovljenu „Komunikacija iz 2016. o politici proširenja EU-a” (COM(2016)0715) i priloženi radni dokument službi Komisije naslovljen „Izvješće o Crnoj Gori za 2016.” (SWD(2016)0360), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 9. studenoga 2016. naslovljenu „Komunikacija iz 2016. o politici proširenja EU-a” (COM(2016)0715) i priloženi radni dokument službi Komisije naslovljen „Izvješće o Crnoj Gori za 2016.” (SWD(2016)0360),

| — | uzimajući u obzir završnu izjavu predsjedavajućeg sa sastanka na vrhu o zapadnom Balkanu održanog u Parizu 4. srpnja 2016. te preporuke organizacija civilnog društva za taj sastanak, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir završnu izjavu predsjedavajućeg sa sastanka na vrhu o zapadnom Balkanu održanog u Parizu 4. srpnja 2016. te preporuke organizacija civilnog društva za taj sastanak,

| — | uzimajući u obzir odluku Ministara vanjskih poslova zemalja članica NATO-a od 2. prosinca 2015. i potpisivanje Protokola o pristupanju Crne Gore NATO-u 19. svibnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku Ministara vanjskih poslova zemalja članica NATO-a od 2. prosinca 2015. i potpisivanje Protokola o pristupanju Crne Gore NATO-u 19. svibnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir završno izvješće izborne promatračke misije OESS-a/ODIHR-a o parlamentarnim izborima od 16. listopada 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir završno izvješće izborne promatračke misije OESS-a/ODIHR-a o parlamentarnim izborima od 16. listopada 2016.,

| — | uzimajući u obzir izjavu s 8. sjednice Zajedničkog savjetodavnog odbora civilnog društva između EU-a i Crne Gore održane u Budvi 8. studenoga 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu s 8. sjednice Zajedničkog savjetodavnog odbora civilnog društva između EU-a i Crne Gore održane u Budvi 8. studenoga 2016.,

| — | uzimajući u obzir izjavu i preporuke s 12. sjednice Parlamentarnog odbora EU-a i Crne Gore za stabilizaciju i pridruživanje održane u Podgorici 19. i 20. svibnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu i preporuke s 12. sjednice Parlamentarnog odbora EU-a i Crne Gore za stabilizaciju i pridruživanje održane u Podgorici 19. i 20. svibnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Crnoj Gori, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Crnoj Gori,

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A8-0050/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A8-0050/2017),

| A. | budući da su euroatlantske integracije ključni vanjskopolitički prioritet Crne Gore; |
| --- | --- |

A.

budući da su euroatlantske integracije ključni vanjskopolitički prioritet Crne Gore;

| B. | budući da je u pristupnim pregovorima ostvaren daljnji napredak; budući da se, kada je riječ o procesu pristupanja, Crna Gora smatra najnaprednijom zemljom kandidatkinjom; budući da je pravni okvir u području vladavine prava uglavnom dovršen te je uspostavljeno institucionalno ustrojstvo; |
| --- | --- |

B.

budući da je u pristupnim pregovorima ostvaren daljnji napredak; budući da se, kada je riječ o procesu pristupanja, Crna Gora smatra najnaprednijom zemljom kandidatkinjom; budući da je pravni okvir u području vladavine prava uglavnom dovršen te je uspostavljeno institucionalno ustrojstvo;

| C. | budući da i dalje postoji zabrinutost oko polarizirane domaće klime i oporbenog bojkota parlamentarnih aktivnosti; budući da su za održavanje napretka u pristupnom procesu neophodni održivi dijalog i konstruktivna suradnja između vladajuće koalicije i oporbe; |
| --- | --- |

C.

budući da i dalje postoji zabrinutost oko polarizirane domaće klime i oporbenog bojkota parlamentarnih aktivnosti; budući da su za održavanje napretka u pristupnom procesu neophodni održivi dijalog i konstruktivna suradnja između vladajuće koalicije i oporbe;

| D. | budući da su korupcija i organizirani kriminal i dalje ozbiljni problemi; |
| --- | --- |

D.

budući da su korupcija i organizirani kriminal i dalje ozbiljni problemi;

| E. | budući da organizacije civilnog društva mogu sudjelovati u radnim skupinama, uključujući u pregovorima o pristupanju, no da su izrazile su nezadovoljstvo razinom svoje uključenosti u donošenje politika i mogućnosti pristupa informacijama; budući da je vrlo zabrinjavajuće što su neki aktivisti civilnog društva osobno na meti medija preko kampanja ocrnjivanja; |
| --- | --- |

E.

budući da organizacije civilnog društva mogu sudjelovati u radnim skupinama, uključujući u pregovorima o pristupanju, no da su izrazile su nezadovoljstvo razinom svoje uključenosti u donošenje politika i mogućnosti pristupa informacijama; budući da je vrlo zabrinjavajuće što su neki aktivisti civilnog društva osobno na meti medija preko kampanja ocrnjivanja;

| F. | budući da je napredak Crne Gore u skladu s poglavljima 23. i 24. o vladavini prava i dalje bitan za cjelokupni tempo postupka pregovaranja; |
| --- | --- |

F.

budući da je napredak Crne Gore u skladu s poglavljima 23. i 24. o vladavini prava i dalje bitan za cjelokupni tempo postupka pregovaranja;

| G. | budući da su sloboda izražavanja i sloboda medija temeljne vrijednosti EU-a i okosnica svake demokracije; budući da je crnogorska medijska zajednica izrazito politizirana, da cenzura i autocenzura ne jenjavaju te da se vrši ekonomski i politički pritisak na novinare; |
| --- | --- |

G.

budući da su sloboda izražavanja i sloboda medija temeljne vrijednosti EU-a i okosnica svake demokracije; budući da je crnogorska medijska zajednica izrazito politizirana, da cenzura i autocenzura ne jenjavaju te da se vrši ekonomski i politički pritisak na novinare;

| 1. | pozdravlja kontinuirani napredak u integraciji Crne Gore; pozdravlja činjenicu da je Crna Gora ostvarila postojan napredak u pregovorima o pristupanju, napominjući da je dosad otvoreno 26 pregovaračkih poglavlja, a dva su privremeno zatvorena; poziva Vijeće da ubrza pregovore s Crnom Gorom; potiče otvaranje i zatvaranje dodatnih poglavlja u pregovorima o pristupanju 2017. godine; pohvaljuje crnogorsku vladu za donošenje Programa pristupanja Crne Gore EU-u za razdoblje 2017. – 2018.; potiče Crnu Goru da ubrza tempo reformi, poveća svoje napore u pogledu ispunjavanja svih referentnih mjerila i da se i dalje usredotoči na bitne dijelove pristupnog procesa; podsjeća da je ključno ostvariti konkretne rezultate te snažnu i održivu provedbu, posebice u području vladavine prava, pravde i borbe protiv korupcije i organiziranog kriminala; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pohvaljuje nadležna tijela koja su 16. listopada 2016. održala parlamentarne izbore koji su protekli mirno i u kojima su temeljne slobode bile općenito poštovane; potiče dodatno usklađivanje s međunarodnim standardima; pozdravlja činjenicu da je odaziv bio najveći od 2002. godine; pozdravlja revidirani pravni okvir na temelju kojeg su održani izbori, ali napominje da i dalje postoje određeni administrativni nedostaci, pa i u sklopu Državnog izbornog povjerenstva, kao i zabrinutosti oko točnosti registra birača i politizacije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | izražava žaljenje zbog postojanja potrebe za privremenim zatvaranjem platformi za internetsku komunikaciju na dan izbora te zbog hakiranja internetske stranice Centra za demokratsku tranziciju (CDT) nekoliko dana prije izbora, što je također omelo rad organizacija civilnog društva u pogledu praćenja izbora; poziva nadležna tijela da u skladu s preporukama OESS-a/ODIHR-a na brz i transparentan način uklone nedostatke i istraže navodne postupovne nepravilnosti, uključujući navodne zlouporabe državnih sredstava i položaja, te sve druge prijavljene nedostatke; očekuje da se održi neovisnost DIP-a; smatra da je potrebno poboljšanje izbornog postupka kako bi se izgradilo potpuno povjerenje u njega; sa žaljenjem primjećuje da oporba nije priznala rezultate izbora; svjestan je pokušaja vanjskih aktera da diskreditiraju izborni postupak i poteškoća koje je to prouzročilo; očekuje od nove vlade da zadrži političku predanost procesu reforme i poziva sve političke stranke da se ponovno angažiraju u konstruktivnom dijalogu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | napominje da se vlada izbornog povjerenja oformila u razdoblju koje je prethodilo izborima; pozdravlja činjenicu da je taj proces ostvaren pod vodstvom Crne Gore i na međustranačkoj osnovi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | napominje sa zabrinutošću navodne pokušaje Rusije da utječe na zbivanja u Crnoj Gori, jer bi takvo ponašanje u regiji moglo podrazumijevati daljnju destabilizaciju zemalja zapadnog Balkana; zabrinut je zbog ozbiljnih incidenata, uključujući navodni državni udar, koji su se dogodili 16. listopada 2016. te poziva potpredsjednicu Komisije / Visoku predstavnicu Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Komisiju da pomno prate tekuće istrage nadležnih tijela; pohvaljuje spremnost Srbije za suradnju u tim istragama; smatra bitnim da relevantne službe država članica razmjenjuju informacije koje se odnose na te incidente među sobom, ali i s potpredsjednicom Komisije / Visokom predstavnicom i Komisijom; |
| --- | --- |

5.

| 6. | i dalje je duboko zabrinut zbog polariziranog ozračja u toj zemlji i oporbenog bojkota parlamentarnih aktivnosti; poziva oporbu da iskoristi ponudu crnogorskog premijera za sudjelovanje u vladi u zamjenu za završetak bojkota; ponovno ističe potrebu da sve političke snage ponovno započnu konstruktivni dijalog i suradnju u okviru crnogorskog parlamenta; poziva na daljnje jačanje parlamentarnog nadzora nad pristupnim procesom te kapaciteta za proračunski nadzor; pohvaljuje parlament zbog toga što i dalje pokazuje visoku razinu transparentnosti; izražava zabrinutost zbog nerazmjerne upotrebe policijske sile tijekom prosvjedâ protiv vlade; opetovano ustraje na potrebi za primjerenim praćenjem afere „snimak”; poziva na poboljšanje parlamentarnog nadzora provedbe mjera za borbu protiv organiziranog kriminala i korupcije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva vladu da poboljša pristup javnim informacijama, posebice u vezi s velikim infrastrukturnim projektima, kao što su izgradnja autocesta, privatizacija, javna nabava i sudski postupci; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja novu strategiju reforme javne uprave za razdoblje 2016. – 2020., program reforme upravljanja javnim financijama, stupanje na snagu novog zakona o plaćama i pojednostavnjenje administrativnih postupaka; poziva na donošenje mjera za dodjelu odgovarajućih proračunskih sredstava za provedbu strategije reforme javne uprave, kao i na ustrajnu političku volju za racionalizacijom javne uprave, također u svjetlu priprema koje prethode pristupanju; napominje da je ostvaren ograničen napredak u jačanju administrativnih kapaciteta; potiče potpunu depolitizaciju javne uprave; smatra da je od ključne važnosti pridržavati se načela zaslužnosti, odgovornosti i transparentnosti, pravodobne procjene učinka propisa te zaštititi pravo građana na dobru i nekorumpiranu upravu te njihovo pravo na informacije; |
| --- | --- |

8.

| 9. | primjećuje napredak u reformi pravosuđa, uključujući poboljšanje institucionalnih kapaciteta; i dalje je zabrinut zbog neprimjerenog utjecanja na neovisnost pravosuđa, osobito u pogledu imenovanja sudaca; ističe da se odgovornost pravosuđa treba ojačati uz pomoć praćenja rezultata provedbe kodeksa ponašanja te novih disciplinarnih sustava za suce i tužitelje; naglašava da treba smanjiti troškove pravosudne mreže i dodatno poboljšati kapacitete za praćenje broja zaostalih predmeta na sudovima i za daljnje smanjenje broja neriješenih predmeta; poziva na ostvarenje učinkovitije institucionalne i pojedinačne odgovornosti kada je riječ o obradi optužnica za korupciju, pranje novca i organizirani kriminal; naglašava potrebu za učinkovitim provođenjem sudskih odluka u pogledu pristupa informacijama te borbom protiv prevladavajuće prakse proglašavanja dokumenata povjerljivima kako bi im se ograničio pristup; ističe važnost podizanja razine javne osviještenosti u pogledu postojećih mehanizama pritužbi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | iako primjećuje određeni napredak u praćenju ratnih zločina, poziva nadležna tijela na učinkovitu istragu, progon, suđenje i kažnjavanje ratnih zločina, kao i borbu protiv prakse njihova nekažnjavanja u skladu s međunarodnim normama, posebno u pogledu odgovornih dužnosnika na vrhu zapovjednog lanca; pozdravlja donošenje strategije kaznenih postupaka u cilju otvaranja novih slučajeva i bilježenja konkretnih rezultata; ističe da je žrtvama ratnih zločina potrebno zajamčiti neometan pristup pravdi i odštetama te u potpunosti zaštititi svjedoke tijekom postupaka povezanih s ratnim zločinima; |
| --- | --- |

10.

| 11. | sa zabrinutošću napominje da korupcija i dalje prevladava u mnogim područjima, no pozdravlja daljnje jačanje okvira za borbu protiv korupcije, među ostalim, tako da se Agencija za borbu protiv korupcije učini u potpunosti funkcionalnom i da se imenuju posebni tužitelji za borbu protiv korupcije, kao i rješavanjem potreba za specijaliziranim dugoročnim osposobljavanjem; smatra da je ključno osigurati njihovu neovisnost u istragama; naglašava važnost politički nepristranih, profesionalnih i transparentnih aktivnosti Agencije za borbu protiv korupcije, posebice u pogledu slučajeva korupcije na visokoj razini i financiranja političkih stranaka; opetovano naglašava da treba uspostaviti evidenciju uspješno završenih istraga i presuda, posebno u slučajevima korupcije na visokoj razini, te mjera poduzetih radi sprečavanja korupcije, uključujući učinkovitijom primjenom pravnih sankcija; poziva novu vladu da borbu protiv korupcije učini jednim od prioriteta tako da joj dodijeli dostatne ljudske i financijske resurse; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva na učinkovitu provedbu sektorskih akcijskih planova za područja koja su posebno osjetljiva na korupciju, kao što su javna nabava, privatizacija, urbano planiranje, obrazovanje, zdravstvena skrb, lokalna vlast i policija; poziva na učinkovitu istragu potencijalnih slučajeva djelovanja zviždača i njihovu odgovarajuću zaštitu; poziva na uvođenje kaznenog djela nezakonitog obogaćivanja u crnogorski kazneni zakon; poziva na učinkovitu provedbu sporazuma o suradnji između Eurojusta i Crne Gore kako bi se poboljšala pravosudna suradnja u borbi protiv ozbiljnog kriminala; poziva na donošenje mjera za poboljšanje zaštite zviždača; |
| --- | --- |

12.

| 13. | prima na znanje donošenje akcijskog plana za borbu protiv pranja novca i financiranja terorizma, kao i potpisivanje Dodatnog protokola uz Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju terorizma; ističe da je potrebno i dalje uspješno procesuirati slučajeve organiziranog kriminala, posebno kada je riječ o trgovini ljudima i drogom te pranju novca, pobrinuti se za tješnju suradnju među agencijama te dodatno ojačati regionalnu i međunarodnu suradnju u borbi protiv organiziranog kriminala; ističe da je potrebno da u uobičajenim istragama pomažu stručnjaci za forenzičko računovodstvo; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja poboljšanje pravnog okvira za borbu protiv trgovine ljudima; međutim ističe da je potrebno poboljšanje u pogledu identifikacije žrtava trgovine ljudima i njihova pristupa pomoći, naknadama i mjerama zaštite; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pozdravlja novu strategiju za borbu protiv nasilnog ekstremizma za razdoblje 2016. – 2018., koja dopunjuje nacionalnu strategiju za sprečavanje i suzbijanje terorizma, pranja novca i financiranja terorizma; prima na znanje osnivanje nove obavještajne jedinice zadužene za identificiranje i praćenje potencijalnih članova nasilnih ekstremističkih skupina; smatra da je od ključne važnosti prepoznati te osobe u ranim fazama radikalizacije kako bi se spriječilo da ih nasilne ekstremističke skupine privuku u svoje redove te ih uspješno reintegrirati u društvo; smatra da je važno da sve mjere u tom području budu usmjerene na jamčenje poštovanja ljudskih prava i temeljnih sloboda u skladu s međunarodnim obvezama; ističe važnost podizanja institucionalne svijesti u pogledu praćenja mogućih terorističkih prijetnji; |
| --- | --- |

15.

| 16. | iako uzima u obzir sudjelovanje organizacija civilnog društva u pripremama za pristupanje, poziva nadležna tijela da organizacijama civilnog društva još više poboljšaju pristup informacijama u vezi s EU-om te da se pobrinu da se savjetovanja s organizacijama civilnog društva održavaju, ako je to moguće, na svrsishodan način; poziva nadležna tijela da razviju uključiv pristup kojim se pruža bolja potpora kako bi se olakšale osnovne aktivnosti organizacija civilnog društva i potaknulo njihovo aktivno sudjelovanje u pregledu cijelog izbornog procesa; snažno potiče nadležna tijela da na održiviji, transparentniji i učinkovitiji način razviju sustav javnog financiranja za organizacije civilnog društva na nacionalnoj i lokalnoj razini; poziva relevantna tijela da stvore uvjete pogodne za dobrovoljan rad i viši stupanj građanskog angažmana; duboko je zabrinut zbog kontinuiranih kampanja ocrnjivanja određenih aktivista organizacija civilnog društva i pokušaja njihova zastrašivanja; poziva nadležna tijela da istraže i razjasne uzrok tih pokušaja te da nastave ulagati više truda kako bi se zaštitili aktivisti organizacija civilnog društva; |
| --- | --- |

16.

| 17. | primjećuje određen napredak u poboljšanju položaja manjina, uključujući dovršavanjem nekoliko zakonodavnih reformi radi dodatnog usklađivanja s europskim i međunarodnim standardima u pogledu ljudskih prava; pozdravlja donošenje strategije i akcijskog plana za razdoblje 2016. – 2020. za socijalno uključivanje zajednica Roma i Egipćana; poziva da se tom akcijskom planu dodijele adekvatna sredstva kako bi se mogao provesti na odgovarajući način; izražava zabrinutost zbog dvostruke diskriminacije s kojom se suočavaju Romkinje te u pogledu pristupa Roma, egipatske manjine i Aškalija zdravstvenoj skrbi, obrazovanju, stanovanju i zapošljavanju; potiče nadležna tijela da nastave ulagati više truda u zaštitu prava pripadnika zajednice LGBTI; poziva nadležna tijela da poduzmu dodatne napore za podizanje razine osviještenosti protiv diskriminacije u općoj javnosti; i dalje je zabrinut zbog toga što osobama s invaliditetom i dalje nije omogućen pristup većini javnih zgrada, uključujući bolnice i sveučilišta, te da je broj zaposlenih osoba s invaliditetom i dalje vrlo ograničen; poziva na daljnje mjere zaštite kako bi se zaštitio multietnički identitet područja Boke Kotorske; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva na dodatno jačanje institucija za ljudska prava, uključujući pučkog pravobranitelja i ministarstvo za ljudska prava i manjine, te smatra da bi se njihovo znanje o međunarodnom i europskom pravu i standardima o ljudskim pravima trebalo povećati; izražava zabrinutost zbog nedostatka jedinstvenog pristupa i blagih kazni za kršenje ljudskih prava; |
| --- | --- |

18.

| 19. | i dalje je zabrinut zbog stalno prisutnog rodno uvjetovanog spolnog nasilja i nasilja u obitelji, izostanka kaznenog progona i odgovarajućih osuda počinitelja u skladu s međunarodnim normama te neučinkovitog pružanja potpore i zaštite žrtvama; poziva na donošenje mjera kojima će se uspostaviti odgovarajuće službe za zaštitu, unaprijediti relevantna međuinstitucijska koordinacija, učinkovito iskoristiti nova jedinstvena baza podataka o slučajevima obiteljskog nasilja te provesti strategija o suzbijanju nasilja u obitelji za razdoblje 2016. – 2020.; naglašava važnost obrazovanja i osposobljavanja zaposlenika u državnim institucijama za rad sa žrtvama; poziva nadležna tijela da zajamče ispravnu zaštitu, dugoročan smještaj, financijsku potporu i obrazovne programe za žrtve prisilnih brakova, kao i učinkovit kazneni progon i kažnjavanje počinitelja; ističe važnost poticanja zastupljenosti žena u politici, uključujući na ključnim položajima za donošenje odluka, kao i njihova pristupa tržištu rada i bolje zastupljenosti na njemu; poziva na razvoj javne politike koja pomaže u uspostavljanju ravnoteže između posla i obitelji; prima na znanje kontinuiranu provedbu akcijskog plana za rodnu ravnopravnost za razdoblje 2013. – 2017.; potiče nadležna tijela da osiguraju dovoljno sredstava za njegovu provedbu; napominje da postoje izazovi u koordinacijskim politikama koje se odnose na djecu te da je nasilje nad djecom i dalje problem; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva crnogorska nadležna tijela da poduzmu odgovarajuće mjere za sprečavanje nasilja nad djecom, trgovine ljudima i prisilnih dječjih brakova koje i dalje prijavljuju nevladine organizacije; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naglašava potrebu da se stalno i ozbiljno radi na usklađivanju crnogorskog pravnog sustava s međunarodnim pravnim standardima za ljudska prava i slobode osoba s invaliditetom, kako bi se zajamčilo da se poštuju načela vladavine prava, ustavnosti i zakonitosti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | i dalje je zabrinut zbog stanja sa slobodom izražavanja i slobodom medija u Crnoj Gori te zbog nedostatka učinkovitih istraga vlade u pogledu napada na novinare; apelira na nadležna tijela da riješe slučajeve nasilja nad novinarima, njihova zastrašivanja i prijetnji koje su im upućene, a koji dugo čekaju na rješavanje, da poduzmu mjere za zaštitu medijskih djelatnika i da stvore sigurno okruženje za slobodno i istraživačko novinarstvo; izražava zabrinutost zbog napada koje provode policijske snage i zbog nedavnih slučajeva pritiska i zastrašivanja novinara, uključujući kampanje ocrnjivanja, fizičke napade i prijetnje, kao i slučajeve uplitanja u medije tijekom prosvjeda protiv vlade, uključujući neosnovana uhićenja i zapljenu opreme; izražava zabrinutost zbog stalnog nedostatka ispravne istrage tih napada i rješavanja tih slučajeva; napominje da je broj slučajeva klevete i dalje visok; ustraje na transparentnom državnom oglašavanju u privatnim medijima, na izmjeni crnogorskog kaznenog zakona i uvođenju novih kaznenih djela u cilju sprečavanja i kažnjavanja napada na novinare koji izvršavaju svoju profesionalnu dužnost; uviđa pravne mjere koje su poduzete kako bi se osigurala veća financijska neovisnost i održivost javne radiotelevizije RTCG te poziva na daljnje korake radi jamčenja njezine neovisnosti, uključujući i uredničku neovisnost; ističe potrebu za podupiranjem i jačanjem postojećih mehanizama za samoregulaciju; ističe da se revidirani etički kodeks za novinare treba učinkovito i ujednačeno primjenjivati diljem medijske zajednice; poziva promatrače delegacije EU-a i veleposlanstava država članica EU-a da po potrebi češće prisustvuju na suđenjima novinarima i medijskim stručnjacima; |
| --- | --- |

22.

| 23. | napominje da je DIP tijekom izbora 2016. godine ograničio medijski pristup; poziva na provedbu preporuka u pogledu medija iz završnog izvješća izborne promatračke misije OESS-a/ODIHR-a o parlamentarnim izborima 2016. godine; |
| --- | --- |

23.

| 24. | iako uviđa da gospodarstvo napreduje, apelira na novu vladu da poduzme mjere za osiguranje fiskalne održivosti, poveća socijalna prava i zaštitu potrošača, pokrene daljnje strukturne reforme radi poboljšanja poslovne i ulagačke klime kojima će se stvoriti radna mjesta i izgraditi raznolikije gospodarstvo, uključujući mjere usmjerene na smanjenje neformalnog sektora, te da insistira na učinkovitoj borbi protiv utaje poreza; pozdravlja otvaranje poglavlja 19. te je duboko uvjeren da je to najbolji poticaj vladi da ubrza svoj rad u pogledu socijalne uključenosti te smanjenja siromaštva i neformalnog sektora; poziva na racionalizaciju javne potrošnje, kao i na veće napore za jačanje vladavine prava i provedbu ugovora; ističe potrebu za rješavanjem velikih vanjskih neravnoteža te ponovnom procjenom projekata ulaganja u javnu infrastrukturu kojima se dovodi u pitanje fiskalna održivost; poziva na daljnje financijske i nefinancijske mjere pružanja potpore malim i srednjim poduzećima te daljnjih ulaganja u inovacije i održive projekte u cilju stimuliranja gospodarstva; poziva na unaprjeđenje socijalnog dijaloga; |
| --- | --- |

24.

| 25. | napominje da, iako je postignut napredak u pogledu razvoja prometne infrastrukture, uključujući preko Transportnog opservatorija jugoistočne Europe, nedostatak prekograničnih prometnica ometa trgovinu i turizam; pozdravlja napore koji su do sada poduzeti u cilju liberalizacije željezničkog sektora u Crnoj Gori; ističe potrebu za koordinacijom sa susjednim zemljama u pitanjima povezanosti te da im se omogući da postanu dio postupka planiranja u pogledu infrastrukturnih projekata; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ističe važnost jačanja sektora malih i srednjih poduzeća te pružanja potpore s pomoću boljeg zakonodavstva, financiranja i provedbe industrijske politike, kao i smanjenja neslužbenoga gospodarstva te ubrzanja elektroničke registracije trgovačkih društava diljem zemlje; |
| --- | --- |

26.

| 27. | napominje da siva ekonomija u Crnoj Gori i dalje predstavlja veliki udio ukupnog BDP-a; podsjeća da veliko neslužbeno gospodarstvo uzrokuje znatan zastoj poduzetništva i gospodarskog rasta te potiče Crnu Goru da poduzme korake za smanjenje veličine sive ekonomije; |
| --- | --- |

27.

| 28. | sa zabrinutošću napominje da određeni učinci izgradnje kapaciteta financirani iz pretpristupnog instrumenta nisu u cijelosti iskorišteni ili ih nadležna tijela nisu pratila; ističe da za postizanje pozitivnih rezultata nadležna tijela trebaju zajamčiti odgovarajuću dostupnost osoblja, donijeti potrebno zakonodavstvo kako bi se omogućila uporaba rezultata i dodijeliti potrebnu neovisnost novoosnovanim institucijama; |
| --- | --- |

28.

| 29. | prima na znanje umjereni pad nezaposlenosti; pozdravlja nove nacionalne strategije za razdoblje 2016. – 2020. u području zapošljavanja i razvoja ljudskih resursa te popratni akcijski plan za 2016.; i dalje izražava zabrinutost zbog visoke stope nezaposlenosti mladih i slabe mobilnosti radne snage; poziva na proaktivne mjere za tržište rada radi povećanja kvalitetnog zapošljavanja te pružanja potpore ženama, ugroženom stanovništvu, osobama s invaliditetom i mladima preko obrazovanja, profesionalnog usmjeravanja, osposobljavanja, zapošljavanja i prava radnika; ponovno ističe važnost aktivnog sudjelovanja u regionalnim inicijativama za mlade, kao što je Regionalni ured za suradnju mladih na zapadnom Balkanu, uključujući iskorištavanjem postojećih programa osmišljenih za poticanje povezanosti u regiji i borbu protiv nezaposlenosti mladih; |
| --- | --- |

29.

| 30. | napominje da je javna potrošnja za obrazovanje i dalje na razini nižoj od prosjeka EU-a; naglašava potrebu da se uvedu potrebne mjere, posebice u pogledu rane skrbi o djeci i predškolskog obrazovanja, u kojem sudjeluje razočaravajuće mali broj djece i koji je daleko ispod cilja EU-a od 95 % djece do 2020. godine; smatra da je potrebno obratiti posebnu pozornost na nedostatak pristupa osoba s invaliditetom nekim javnim sveučilištima; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pozdravlja donošenje novog zakona o okolišu, kao i nacionalne strategije za prenošenje i provedbu pravne stečevine EU-a u području okoliša i klimatskih promjena te pratećeg akcijskog plana za razdoblje 2016. – 2020.; naglašava potrebu za jačanjem napora pri njihovoj provedbi, posebno u području kvalitete vode, gospodarenja otpadom te zaštite prirode, kao i povezanih administrativnih kapaciteta na svim razinama; zabrinut je zbog znatnog kašnjenja u uspostavi zaštite nad ulcinjskom solanom koja bi mogla postati područje mreže Natura 2000; poziva na daljnje ulaganje napora radi očuvanja biološke raznolikosti solane i održivog razvoja priobalnog područja; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva nadležna tijela da poduzmu potrebne mjere zaštite i očuvanja u pogledu Skadarskog jezera kako bi se zadržala njegova ekološka obilježja, uključujući njegov ekološki integritet; poziva vladu da zajamči da pretvorba nacionalnih parkova u dioničko društvo u vlasništvu države neće imati negativne učinke na njihovu zaštitu; prepoznaje u tom smislu zabrinutost izraženu u okviru konvencija iz Ramsara i Berna u vezi s prostornim planom za posebne namjene za Nacionalni park Skadarsko jezero, uključujući projekt Porto Skadar Lake; izražava zabrinutost zbog znatnih kašnjenja u uspostavi zaštite zaštićenih područja koja su utvrđena kao potencijalna područja mreže Natura 2000, kao što je Nacionalni park Skadarsko jezero; podsjeća da je potrebno provesti pouzdanu i stratešku procjenu utjecaja na okoliš u skladu s pravnom stečevinom EU-a i međunarodnim normama; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ističe potrebu za provedbom međunarodnih obveza u području ublažavanja klimatskih promjena; duboko je zabrinut zbog vladinog plana za razvoj elektrane na ugljen Pljevlja II koji nije u skladu s obvezama iz Pariškog sporazuma; |
| --- | --- |

33.

| 34. | priznaje dobar napredak postignut u području energetike, uključujući u području međusobne povezanosti s partnerskim zemljama; poziva Crnu Goru da uvede zakonodavstvo kojim se provodi Treći energetski paket, posebno Direktivu o obnovljivoj energiji; i dalje izražava zabrinutost zbog neodrživog hidroenergetskog razvoja i činjenice da se izgradnja mnogih tih elektrana planira bez pouzdane procjene utjecaja na okoliš, posebno u pogledu zaštite bioraznolikosti i njihova utjecaja na zaštićena područja kako to zahtijeva zakonodavstvo EU-a; poziva nadležna tijela da pozorno nadziru odobalno istraživanje nafte i plina te da provedu sve zaštitne mjere u skladu s donesenim zakonodavstvom, propisima i pravnom stečevinom EU-a; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva crnogorska nadležna tijela da u svjetlu priprema za sastanak na vrhu o zapadnom Balkanu u Italiji 2017. ulože više truda u provedbu pravnih i regulatornih mjera u području prometnog i energetskog sektora (neobvezujuće mjere) kako bi se ispunio program povezanosti Europske unije; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pozdravlja proaktivno sudjelovanje i stalnu konstruktivnu ulogu Crne Gore u dobrosusjedskoj, regionalnoj i međunarodnoj suradnji; potiče na daljnju suradnju u tom pogledu; izražava iznimno zadovoljstvo što je Crna Gora nastavila raditi na potpunom usklađivanju svoje vanjske politike sa zajedničkom vanjskom i sigurnosnom politikom EU-a, uključujući Odluku Vijeća (ZVSP) 2016/1671 kojom se obnavljaju restriktivne mjere EU-a prema Rusiji; pozdravlja sudjelovanje Crne Gore u misijama EU-a u okviru ZSOP-a; potiče je da što prije u pristupnom procesu na konstruktivan način i u duhu dobrosusjedskih odnosa nastavi rješavati preostala bilateralna pitanja sa svojim susjedima, uključujući neriješene granične sporove sa Srbijom i Hrvatskom; ponavlja poziv vlastima da doprinesu rješenju sukcesijskih pitanja vezanih uz nasljeđe bivše Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije (SFRJ); pozdravlja sporazum o utvrđivanju granica s Bosnom i Hercegovinom i ratifikaciju sporazuma o utvrđivanju granica s Kosovom; ističe potrebu za nastavkom pregovora u vezi s prilagodbom sporazuma o prelasku granica i graničnom prometu; pohvaljuje suradnju sa susjednim zemljama u okviru procesa Sarajevske deklaracije; potiče Crnu Goru da se uskladi sa zajedničkim stajalištem EU-a o integritetu Rimskog statuta i s povezanim vodećim načelima EU-a o bilateralnim sporazumima o imunitetu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | napominje da je Crna Gora, iako nije na zapadnobalkanskoj ruti, i dalje tranzitna zemlja za izbjeglice i migrante, od kojih većina dolazi iz Sirije; poziva crnogorska nadležna tijela da zajamče da se s migrantima i izbjeglicama koji traže azil u Crnoj Gori ili prelaze preko teritorija Crne Gore postupa u skladu s međunarodnim pravom i pravom EU-a, što uključuje i Konvenciju o izbjeglicama iz 1951. i Povelju EU-a o temeljnim pravima; pozdravlja usvajanje Schengenskog akcijskog plana i strategije za integrirano upravljanje migracijama za razdoblje 2017. – 2020.; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva Komisiju da nastavi rad na pitanjima u pogledu migracija sa svim zemljama zapadnog Balkana kako bi se osiguralo poštovanje europskih i međunarodnih pravila i standarda; pozdravlja dosadašnji rad u tom pogledu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pozdravlja aktivno sudjelovanje Crne Gore na sastanku na vrhu u Parizu 2016. o zapadnom Balkanu, točnije o programu povezanosti; poziva nadležna tijela da provedu novosklopljeni sporazum o prelasku granica s Albanijom te da provedu uredbu o transeuropskoj mreži u pogledu licenciranja i dopuštanja otvorenog pristupa željezničkom tržištu; napominje da, iako je za željezničko tržište u Crnoj Gori raspisan natječaj od 2014., do danas nijedan privatni operater nije pokazao interes za ulazak na tržište; poziva novu vladu da omogući otvoreno željezničko tržište, s transparentnim pristojbama za pristup prugama i dodjelom kapaciteta koji su u cijelosti usklađeni s pravnom stečevinom; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pozdravlja činjenicu, dajući priznanje nastojanjima Crne Gore u cilju provedbe reformi, da je Protokol o pristupanju Crne Gore NATO-u potpisan u svibnju 2016. te da ga trenutačno ratificiraju članice NATO-a, jer je NATO važan čimbenik stabilnosti i mira na zapadnom Balkanu; potiče članice NATO-a koje su ujedno članice EU-a da daju prednost postupku ratifikacije te da uvide da je članstvo Crne Gore u NATO-u važan simbolički i strateški dio euroatlantskog procesa integracije te zemlje; podsjeća da su pregovori o pristupanju EU-u neovisni o procesu pristupanju NATO-u; |
| --- | --- |

40.

| 41. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica te vladi i parlamentu Crne Gore. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  SL L 108, 29.4.2010., str.1.

---

| 25.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 263/156 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 263/156

---

P8_TA(2017)0095

E-demokracija u EU-u: potencijal i izazovi

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. ožujka 2017. o e-demokraciji u Europskoj uniji: potencijal i izazovi (2016/2008(INI))

(2018/C 263/21)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir preporuku Vijeća Europe CM/Rec(2009)1 o elektroničkoj demokraciji (e-demokraciji), koju je Odbor ministara usvojio 18. veljače 2009. kao prvi međunarodni pravni instrument kojim su utvrđeni standardi u području e-demokracije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Vijeća Europe CM/Rec(2009)1 o elektroničkoj demokraciji (e-demokraciji), koju je Odbor ministara usvojio 18. veljače 2009. kao prvi međunarodni pravni instrument kojim su utvrđeni standardi u području e-demokracije,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegove članke 2., 3., 6., 9., 10. i 11. te Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 8. – 20. i članak 24., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji, a posebno njegove članke 2., 3., 6., 9., 10. i 11. te Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegove članke 8. – 20. i članak 24.,

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, Europsku konvenciju o ljudskim pravima i Europsku socijalnu povelju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, Europsku konvenciju o ljudskim pravima i Europsku socijalnu povelju,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. listopada 2015. o europskoj građanskoj inicijativi (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. listopada 2015. o europskoj građanskoj inicijativi (1),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija naslovljenu „Akcijski plan EU-a za e-upravu 2016. – 2020.: Ubrzavanje digitalne transformacije uprave” (COM(2016)0179), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija naslovljenu „Akcijski plan EU-a za e-upravu 2016. – 2020.: Ubrzavanje digitalne transformacije uprave” (COM(2016)0179),

| — | uzimajući u obzir indeks razvoja e-uprave (EGDI) Ujedinjenih naroda za 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir indeks razvoja e-uprave (EGDI) Ujedinjenih naroda za 2014.,

| — | uzimajući u obzir tri studije, naslovljene „Potencijal i izazovi e-sudjelovanja u Europskoj uniji”, „Potencijal i izazovi e-glasovanja u Europskoj uniji” i „Pravni i politički kontekst uspostave europske osobne isprave”, koje je 2016. objavio njegov Resorni odjel C, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tri studije, naslovljene „Potencijal i izazovi e-sudjelovanja u Europskoj uniji”, „Potencijal i izazovi e-glasovanja u Europskoj uniji” i „Pravni i politički kontekst uspostave europske osobne isprave”, koje je 2016. objavio njegov Resorni odjel C,

| — | uzimajući u obzir dvije studije Odjela za ocjenjivanje znanstvenih i tehnoloških mogućnosti (STOA) naslovljene „E-javnost, e-sudjelovanje i e-glasovanje u Europi – izgledi i izazovi: završno izvješće” iz studenoga 2011. i „Tehnološki odabiri i sustavi za jačanje participativne i izravne demokracije” koja će biti objavljena 2017. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dvije studije Odjela za ocjenjivanje znanstvenih i tehnoloških mogućnosti (STOA) naslovljene „E-javnost, e-sudjelovanje i e-glasovanje u Europi – izgledi i izazovi: završno izvješće” iz studenoga 2011. i „Tehnološki odabiri i sustavi za jačanje participativne i izravne demokracije” koja će biti objavljena 2017. godine,

| — | uzimajući u obzir rad na elektroničkoj demokraciji Konferencije regionalnih zakonodavnih skupština Europe (CALRE) u okviru sustava suradnje UN-a IT4all, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rad na elektroničkoj demokraciji Konferencije regionalnih zakonodavnih skupština Europe (CALRE) u okviru sustava suradnje UN-a IT4all,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. rujna 2015. o ljudskim pravima i tehnologiji: utjecaj protuprovalnih i nadzornih sustava na ljudska prava u trećim zemljama (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. rujna 2015. o ljudskim pravima i tehnologiji: utjecaj protuprovalnih i nadzornih sustava na ljudska prava u trećim zemljama (2),

| — | uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 52. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja i mišljenje Odbora za kulturu i obrazovanje (A8-0041/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja i mišljenje Odbora za kulturu i obrazovanje (A8-0041/2017),

| A. | budući da nedavne krize i zastoji u financijskom, gospodarskom, političkom i socijalnom području teško pogađaju pojedine države članice i Uniju u cjelini u vremenu kad su sve one suočene s globalnim izazovima kao što su klimatske promjene, migracije i sigurnost; budući da odnos građana s politikom postaje sve napetiji jer odbijaju sudjelovati u političkim procesima donošenja odluka te postoji sve veća opasnost od nezadovoljstva javnosti politikom; budući da su, uz transparentnost i obaviještenost, angažman i sudjelovanje građana i civilnog društva u demokratskom životu ključni za funkcioniranje demokracije i za legitimitet i odgovornost svake razine strukture višerazinskog upravljanja EU-a; budući da postoji jasna potreba za poboljšanjem demokratske povezanosti građana i političkih institucija; |
| --- | --- |

A.

budući da nedavne krize i zastoji u financijskom, gospodarskom, političkom i socijalnom području teško pogađaju pojedine države članice i Uniju u cjelini u vremenu kad su sve one suočene s globalnim izazovima kao što su klimatske promjene, migracije i sigurnost; budući da odnos građana s politikom postaje sve napetiji jer odbijaju sudjelovati u političkim procesima donošenja odluka te postoji sve veća opasnost od nezadovoljstva javnosti politikom; budući da su, uz transparentnost i obaviještenost, angažman i sudjelovanje građana i civilnog društva u demokratskom životu ključni za funkcioniranje demokracije i za legitimitet i odgovornost svake razine strukture višerazinskog upravljanja EU-a; budući da postoji jasna potreba za poboljšanjem demokratske povezanosti građana i političkih institucija;

| B. | budući da se tijekom posljednjih desetljeća naše društvo iznimno brzo mijenjalo i građani osjećaju potrebu da svoja mišljenja o problemima koji određuju budućnost našeg društva izražavaju češće i izravnije te budući da bi stoga bilo razumno da političke institucije i institucije za kreiranje politike ulože sredstva u demokratske inovacije; |
| --- | --- |

B.

budući da se tijekom posljednjih desetljeća naše društvo iznimno brzo mijenjalo i građani osjećaju potrebu da svoja mišljenja o problemima koji određuju budućnost našeg društva izražavaju češće i izravnije te budući da bi stoga bilo razumno da političke institucije i institucije za kreiranje politike ulože sredstva u demokratske inovacije;

| C. | budući da je odaziv glasača na europskim izborima u stalnom padu od 1979. godine, a na izborima 2014. pao je na 42,54 %; |
| --- | --- |

C.

budući da je odaziv glasača na europskim izborima u stalnom padu od 1979. godine, a na izborima 2014. pao je na 42,54 %;

| D. | budući da je važno ponovno steći povjerenje građana u europski projekt; budući da se instrumentima za e-demokraciju može doprinijeti poticanju aktivnijega građanstva unapređenjem sudjelovanja, transparentnosti i odgovornosti u donošenju odluka, podupiranjem mehanizama demokratskog nadzora i znanja o EU-u kako bi se glas građana u političkom životu jače čuo; |
| --- | --- |

D.

budući da je važno ponovno steći povjerenje građana u europski projekt; budući da se instrumentima za e-demokraciju može doprinijeti poticanju aktivnijega građanstva unapređenjem sudjelovanja, transparentnosti i odgovornosti u donošenju odluka, podupiranjem mehanizama demokratskog nadzora i znanja o EU-u kako bi se glas građana u političkom životu jače čuo;

| E. | budući da bi se demokracija trebala razvijati i prilagođivati promjenama i mogućnostima povezanima s novim tehnologijama i alatima informacijske i komunikacijske tehnologije koji se moraju smatrati općim dobrom koje bi, pod uvjetom da je propisno primijenjeno i popraćeno odgovarajućom razinom obaviještenosti, moglo doprinijeti stvaranju demokracije s većom transparentnošću i participativnošću; budući da bi zbog toga svaki građanin trebao imati mogućnost osposobljavanja za uporabu novih tehnologija; |
| --- | --- |

E.

budući da bi se demokracija trebala razvijati i prilagođivati promjenama i mogućnostima povezanima s novim tehnologijama i alatima informacijske i komunikacijske tehnologije koji se moraju smatrati općim dobrom koje bi, pod uvjetom da je propisno primijenjeno i popraćeno odgovarajućom razinom obaviještenosti, moglo doprinijeti stvaranju demokracije s većom transparentnošću i participativnošću; budući da bi zbog toga svaki građanin trebao imati mogućnost osposobljavanja za uporabu novih tehnologija;

| F. | budući da je napredak kibernetičke sigurnosti i zaštite podataka glavni čimbenik za intenzivniju primjenu novih tehnologija u institucionalnom i političkom životu te za poticanje građana da kroz te tehnologije sudjeluju u postupcima odlučivanja; |
| --- | --- |

F.

budući da je napredak kibernetičke sigurnosti i zaštite podataka glavni čimbenik za intenzivniju primjenu novih tehnologija u institucionalnom i političkom životu te za poticanje građana da kroz te tehnologije sudjeluju u postupcima odlučivanja;

| G. | budući da bi val novih alata za digitalnu komunikaciju te otvorenih platformi i platformi za dijeljenje mogao pružiti nadahnuće i nova rješenja kojima bi se potaknulo političko sudjelovanje i angažman građana i pritom smanjilo nezadovoljstvo političkim institucijama te pružila pomoć u povećanju razine njihova povjerenja, transparentnosti i odgovornosti u pogledu demokratskog sustava; |
| --- | --- |

G.

budući da bi val novih alata za digitalnu komunikaciju te otvorenih platformi i platformi za dijeljenje mogao pružiti nadahnuće i nova rješenja kojima bi se potaknulo političko sudjelovanje i angažman građana i pritom smanjilo nezadovoljstvo političkim institucijama te pružila pomoć u povećanju razine njihova povjerenja, transparentnosti i odgovornosti u pogledu demokratskog sustava;

| H. | budući da je u svojem posljednjem obraćanju o stanju Unije predsjednik Juncker predstavio paket mjera za povećanje uporabe elektroničkih komunikacija, među kojima su WiFi4EU i razvoj mreže 5G u Europi; |
| --- | --- |

H.

budući da je u svojem posljednjem obraćanju o stanju Unije predsjednik Juncker predstavio paket mjera za povećanje uporabe elektroničkih komunikacija, među kojima su WiFi4EU i razvoj mreže 5G u Europi;

| I. | budući da otvoreni podaci javnih uprava mogu potaknuti gospodarski rast, povećati djelotvornost javnog sektora i poboljšati transparentnost i odgovornost europskih i nacionalnih institucija; |
| --- | --- |

I.

budući da otvoreni podaci javnih uprava mogu potaknuti gospodarski rast, povećati djelotvornost javnog sektora i poboljšati transparentnost i odgovornost europskih i nacionalnih institucija;

| J. | budući da je pristup neutralnoj mreži pod istim uvjetima preduvjet za jamčenje djelotvornosti temeljnih ljudskih prava; |
| --- | --- |

J.

budući da je pristup neutralnoj mreži pod istim uvjetima preduvjet za jamčenje djelotvornosti temeljnih ljudskih prava;

| K. | budući da bi e-demokracija mogla pogodovati razvoju dopunskih oblika angažmana koji bi mogao doprinijeti umanjivanju porasta nezadovoljstva javnosti tradicionalnom politikom; budući da bi k tomu mogla pomoći promicanju komunikacije, dijaloga i osviještenosti o našoj Uniji, njezinim stajalištima i politikama te interesu za njih, dajući stoga prednost lokalnoj podršci europskom projektu i smanjujući takozvani europski „demokratski deficit”; |
| --- | --- |

K.

budući da bi e-demokracija mogla pogodovati razvoju dopunskih oblika angažmana koji bi mogao doprinijeti umanjivanju porasta nezadovoljstva javnosti tradicionalnom politikom; budući da bi k tomu mogla pomoći promicanju komunikacije, dijaloga i osviještenosti o našoj Uniji, njezinim stajalištima i politikama te interesu za njih, dajući stoga prednost lokalnoj podršci europskom projektu i smanjujući takozvani europski „demokratski deficit”;

| L. | budući da su novi oblici sudjelovanja u virtualnom javnom prostoru neodvojivi od poštovanja prava i obveza povezanih sa sudjelovanjem u javnom prostoru, što obuhvaća, između ostalog, postupovna prava u slučaju klevete; |
| --- | --- |

L.

budući da su novi oblici sudjelovanja u virtualnom javnom prostoru neodvojivi od poštovanja prava i obveza povezanih sa sudjelovanjem u javnom prostoru, što obuhvaća, između ostalog, postupovna prava u slučaju klevete;

| M. | budući da je, kako bi se zajamčila uloga interneta kao valjana i djelotvorna demokratskog alata, nužno iskorijeniti digitalni jaz i omogućiti građanima usvajanje odgovarajuće medijske pismenosti i digitalnih vještina; |
| --- | --- |

M.

budući da je, kako bi se zajamčila uloga interneta kao valjana i djelotvorna demokratskog alata, nužno iskorijeniti digitalni jaz i omogućiti građanima usvajanje odgovarajuće medijske pismenosti i digitalnih vještina;

| N. | budući da su sustavi informacijske i komunikacijske tehnologije (IKT) u samom središtu suvremenih upravnih postupaka, no još je uvijek potrebno uložiti napore u poboljšanje pružanja usluga e-uprave; |
| --- | --- |

N.

budući da su sustavi informacijske i komunikacijske tehnologije (IKT) u samom središtu suvremenih upravnih postupaka, no još je uvijek potrebno uložiti napore u poboljšanje pružanja usluga e-uprave;

| O. | budući da bi se e-glasovanjem moglo pomoći osobama koje žive ili rade u državi članici čiji nisu državljani ili u trećoj zemlji da iskoriste svoja prava glasovanja; budući da u trenutku davanja i bilježenja glasa u elektroničkom glasovanju moraju biti zajamčene sigurnost i tajnost, posebno u pogledu mogućnosti kibernetičkih napada; |
| --- | --- |

O.

budući da bi se e-glasovanjem moglo pomoći osobama koje žive ili rade u državi članici čiji nisu državljani ili u trećoj zemlji da iskoriste svoja prava glasovanja; budući da u trenutku davanja i bilježenja glasa u elektroničkom glasovanju moraju biti zajamčene sigurnost i tajnost, posebno u pogledu mogućnosti kibernetičkih napada;

Potencijal i izazovi

| 1. | ističe moguće prednosti e-demokracije, koja se definira kao potpora i unapređenje tradicionalne demokracije informacijskim i komunikacijskim tehnologijama (IKT), a koja može dopuniti i ojačati demokratske procese elementima osnaživanja građana preko raznih aktivnosti na internetu koje, među ostalim, obuhvaćaju e-upravu, e-upravljanje, e-sudjelovanje i e-glasovanje; pozdravlja činjenicu da zahvaljujući novim informacijskim i komunikacijskim alatima sve više građana može sudjelovati u demokratskim procesima; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe da se u preporuci Vijeća Europe CM/Rec(2009)1 poziva države članice da zajamče da se e-demokracijom „promiče, jamči i povećava transparentnost, odgovornost, spremnost na djelovanje, angažman, spremnost na raspravu, uključivost, dostupnost, sudjelovanje, supsidijarnost i socijalna kohezija”; podsjeća da se u toj preporuci države članice poziva na izradu mjera za osnaživanje ljudskih prava, demokracije i vladavine prava; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava da je svrha e-demokracije promicanje demokratske kulture koja obogaćuje i ojačava demokratske prakse pružanjem dodatnih sredstava za povećanje transparentnosti i sudjelovanja građana, a ne uspostavljanje alternativnoga demokratskog sustava na štetu predstavničke demokracije; ističe da e-demokracija sama po sebi ne jamči političko sudjelovanje i da je usporedno s e-demokracijom potrebno razmotriti nedigitalno okruženje kako bi se nastavilo političko sudjelovanje građana; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe važnost e-glasovanja i glasovanja na daljinu preko interneta kao sustava sposobnih za povećanje sudjelovanja građana i pogodovanje demokratskom sudjelovanju, posebno u područjima koja su geografski i socijalno više marginalizirana, koji nude brojne potencijalne prednosti, osobito za mlade, osobe sa smanjenom mobilnošću, starije osobe i osobe koje stalno ili privremeno žive ili rade u državi članici koje nisu državljani ili u trećoj zemlji, pod uvjetom da su pritom zajamčeni najstroži standardi zaštite podataka; podsjeća da države članice prilikom uspostave glasovanja na daljinu preko interneta moraju zajamčiti transparentnost i vjerodostojnost pri prebrojavanju glasova te poštovati načela jednakosti, tajnosti glasovanja i pristupa glasovanju i slobodnog biranja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava da bi se svi procesi digitalne interakcije trebali temeljiti na načelu otvorenosti institucija, uz poštovanje kombinacije transparentnosti u stvarnom vremenu i sudjelovanja zasnovanog na informiranosti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe i potiče korištenje e-sudjelovanjem kao ključno obilježje e-demokracije, koje obuhvaća tri oblika interakcije između institucija EU-a i vlada s jedne strane i građana s druge strane, i to e-informiranje, e-savjetovanje i e-donošenje odluka; priznaje da mnogi slučajevi e-sudjelovanja na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini mogu poslužiti kao dobri primjeri korištenja IKT-om u participativnoj demokraciji; potiče države članice da nastave s razvojem tih praksi na nacionalnoj i lokalnoj razini; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava da informacijske i komunikacijske tehnologije doprinose stvaranju prostora za sudjelovanje i raspravljanje koji pak povećavaju kvalitetu i legitimitet naših demokratskih sustava; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naglašava potrebu uključivanja mladih ljudi u političku raspravu i napominje da uporaba IKT-a u demokratskim postupcima može biti djelotvoran alat za tu svrhu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | podsjeća na prvi europski primjer internetskoga glasovanja u Estoniji na njezinim pravno obvezujućim izborima 2005., no smatra da bi uspješno uvođenje mogućeg e-glasovanja u drugim državama članicama iziskivalo procjenu toga može li se zajamčiti stvarno sudjelovanje svih stanovnika te isto tako evaluaciju koristi i izazova, kao i posljedica, raznih ili vrlo različitih tehnoloških pristupa; naglašava da je postojanje sigurnih, brzih internetskih veza i sigurnih infrastruktura elektroničkog identiteta važan preduvjet za uspješno e-glasovanje; ističe potrebu za iskorištavanjem prednosti novih tehnologija u aktualnim procesima glasovanja na biračkim mjestima i smatra da bi se razmjenom najbolje prakse i istraživanja na svim političkim razinama mogao ostvariti znatan napredak; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ističe izazov pružanja odgovora na nedoumice građana u vezi s uporabom internetskih alata demokracije; smatra da su rješavanje sigurnosnih pitanja i jamčenje privatnosti iznimno važni za izgradnju povjerenja građana u rastuću digitalnu političku arenu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naglašava da je za demokratske procese nužna opsežna debata na svakoj razini društva u EU-u, kao i nadzor i razmatranje koji dovode do poštenog, potpunog i razumnog odlučivanja; upozorava na rizik od narušavanja i manipulacije ishoda odlučivanja na internetskim alatima za raspravu; smatra da je najbolje jamstvo protiv toga rizika transparentnost dionika koji ulaze u interakciju i pružanje informacija o kampanjama koje se mogu, izravno ili neizravno, promicati na digitalnim platformama za sudjelovanje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | napominje da su vjera građana u institucije i demokratski procesi temelj za funkcioniranje demokracije; stoga naglašava da uvođenje alata e-demokracije treba biti popraćeno odgovarajućim komunikacijskim strategijama i strategijama obrazovanja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naglašava važnost uključivanja e-sudjelovanja u politički sustav kako bi se doprinosi građana uklopili u postupke donošenja odluka i osiguralo praćenje; napominje da nedostatak spremnosti na djelovanje donositelja odluka dovodi do razočaranja i nepovjerenja; |
| --- | --- |

13.

| 14. | naglašava da uporaba alata IKT-a treba dopunjavati ostale kanale komunikacije s javnim institucijama kako bi se izbjegla svaka diskriminacija na temelju digitalnih vještina ili nedostatka sredstava i infrastruktura; |
| --- | --- |

14.

Prijedlozi za unapređenje demokratskog sustava sredstvima IKT-a

| 15. | smatra da se sudjelovanje u demokratskim postupcima ponajprije zasniva na učinkovitom i nediskriminirajućem pristupu informacijama i znanju; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nadalje poziva EU i države članice da se suzdrže od donošenja nepotrebnih mjera usmjerenih na proizvoljno ograničavanje pristupa internetu i uživanja temeljnih ljudskih prava, kao što su nerazmjerne mjere cenzure ili kriminalizacija zakonitog izražavanja kritike i neslaganja; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva države članice i EU da stave na raspolaganje obrazovna i tehnička pomagala za poticanje demokratskog osnaživanja građana i poboljšanje kompetencija u području IKT-a i omoguće digitalnu pismenost te jednak i siguran digitalni pristup svim građanima EU-a kako bi se premostio digitalni jaz (e-uključenost), od čega će krajnju korist imati demokracija; potiče države članice da usvajanje digitalnih vještina uvrste u školske kurikule i cjeloživotno učenje te da daju prednost programima digitalnog osposobljavanja starijih osoba; podupire umrežavanje sveučilišta i obrazovnih ustanova radi promicanja istraživanja i uvođenja novih alata za sudjelovanje; također poziva EU i države članice da promiču programe i politike usmjerene na razvoj kritičkog uvažavanja uporabe IKT-a utemeljenog na provjerenim informacijama; |
| --- | --- |

17.

| 18. | predlaže da se nastavi s ocjenjivanjem uporabe novih tehnologija radi poboljšanja demokracije u upravama u EU-u, uz uvođenje ciljeva koji bi bili pokazatelji za mjerenje kvalitete internetskih usluga; |
| --- | --- |

18.

| 19. | preporučuje da Europski parlament, kao jedina izravno izabrana institucija Europske unije, preuzme vodstvo u jačanju e-demokracije; smatra da u tu svrhu valja razviti inovativna tehnološka rješenja koja će građanima omogućiti da smisleno komuniciraju i dijele svoje nedoumice s predstavnicima koje su izabrali; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva na pojednostavljenje jezika i postupaka institucija i organiziranje multimedijskih sadržaja kojima bi se objasnili glavni elementi postupaka odlučivanja, promicalo razumijevanje i sudjelovanje; naglašava da je potrebno proširiti taj pristup e-sudjelovanju s pomoću segmentiranih i proaktivnih alata koji omogućuju pristup svim dokumentima sadržanima u parlamentarnim spisima; |
| --- | --- |

20.

| 21. | snažno potiče države članice i EU da omoguće cjenovno pristupačnu i brzu digitalnu infrastrukturu, osobito u rubnim regijama te ruralnim i gospodarski slabije razvijenim područjima, te da zajamče jednakost građana, pridajući posebnu pozornost najugroženijim skupinama građana i učeći ih vještinama kojima se jamči sigurna uporaba tehnologije; preporučuje da knjižnice, škole i zgrade u kojima se pružaju javne usluge imaju na raspolaganju odgovarajuću brzu, suvremenu informatičku infrastrukturu jednako dostupnu svim građanima, posebno najugroženijim skupinama, kao što su osobe s invaliditetom; ističe potrebu da se odgovarajući financijski resursi i resursi za osposobljavanje namijene za ostvarenje tih ciljeva; preporučuje Komisiji da pruži resurse za projekte usmjerene na poboljšanje digitalne infrastrukture u području socijalnoga i solidarnoga gospodarstva; |
| --- | --- |

21.

| 22. | naglašava da su žene premalo zastupljene u donošenju političkih odluka na svim razinama pa tako i u sektorima informacijskih i komunikacijskih tehnologija; napominje da su žene, djevojke i djevojčice često suočene sa stereotipima u području digitalnih tehnologija; stoga poziva Komisiju i države članice da ulažu u ciljane programe koji potiču obrazovanje u području informacijskih i komunikacijskih tehnologija i e-sudjelovanje žena, djevojaka i djevojčica, posebno pripadnica ugroženih i marginaliziranih skupina, koristeći formalno, informalno i neformalno učenje; |
| --- | --- |

22.

| 23. | napominje da je za jamčenje jednakog pristupa alatima e-demokracije važno osigurati višejezičan prijevod kako bi u zemljama koje imaju više od jednog službenog jezika i u kojima žive stanovnici različitog etničkog podrijetla svi građani mogli primati i čitati informacije; |
| --- | --- |

23.

| 24. | potiče države članice i EU da promiču, podupiru i primjenjuju mehanizme i instrumente kojima se omogućuje sudjelovanje građana i njihova interakcija s vladama i institucijama EU-a, kao što su platforme za skupno financiranje; ističe da bi IKT trebao olakšati pristup neovisnim informacijama, transparentnost, odgovornost i sudjelovanje u donošenju odluka; u tom smislu poziva na to da se svi alati Europske komisije za komunikaciju i odnose s građanima bolje prilagode izazovima e-demokracije, osobito portal Europe Direct; obvezuje se da će sve postojeće alate zakonodavnih popratnih mjera učiniti dostupnijima, razumljivijima, poučnijima i interaktivnijima te poziva Komisiju da učini isto na svojim internetskim stranicama; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva države članice i EU da u vezi s funkcioniranjem demokracije razmotre sadržaje koji se nalaze na službenim stranicama njihovih institucija, kako bi se, s jedne strane, omogućila uporaba pedagoških alata s pomoću kojih bi mlađe osobe mogle posjećivati te stranice i bolje razumjeti njihov sadržaj, a s druge strane, kako bi ih se učinilo dostupnima za osobe s invaliditetom; |
| --- | --- |

25.

| 26. | potiče uprave da svoj angažman usuglase s načelom institucionalne otvorenosti, i to posredstvom promjena u svojem strateškom modelu i korporativnoj kulturi, proračunima i procesima organizacijske promjene koji se provode radi poboljšanja demokracije primjenom novih tehnologija; |
| --- | --- |

26.

| 27. | traži da se izradi internetska platforma kako bi se sistematiziralo savjetovanje s članovima javnosti koje prethodi donošenju odluka europskog zakonodavca, radi njihova boljeg povezivanja s javnim životom; |
| --- | --- |

27.

| 28. | smatra da razvoj tih novih alata mora biti popraćen kampanjama za upoznavanje s mogućnostima koje oni pružaju i za promicanje građanskih vrijednosti kao što su suodgovornost i sudjelovanje; |
| --- | --- |

28.

| 29. | podsjeća na važnost europske građanske inicijative kao sredstva za uključivanje europskih građana u politički život Unije i njihovo izravno sudjelovanje u njemu te stoga poziva Komisiju da preispita njezine mehanizme rada kako bi se ostvario njezin potpuni potencijal, pridržavajući se smjernica Europskog parlamenta navedenih u njegovoj Rezoluciji od 28. listopada 2015.; stoga skreće pozornost na važnost pojednostavljivanja i ubrzavanja administrativnih radnji u vezi s europskom građanskom inicijativom i šire upotrebe IKT-a, na primjer digitalnih platformi i drugih aplikacija usklađenih s mobilnim uređajima, kako bi se taj važan alat bolje prilagodio korisnicima i našao u fokusu javnosti; smatra da bi se upotrebom nove tehnologije osobito mogao poboljšati sustav prikupljanja potpisa preko interneta putem usluga elektroničke identifikacije i provjere identiteta (e-IDAS), čime bi se građanima omogućilo jednostavnije primanje i razmjena informacija u vezi s postojećim ili potencijalnim europskim građanskim inicijativama kako bi mogli aktivno sudjelovati u raspravama i/ili podupirati te inicijative; |
| --- | --- |

29.

| 30. | naglašava da bi nekoliko procesa koje vodi Komisija, kao što su javna savjetovanja preko interneta, aktivnosti e-sudjelovanja i ocjene učinka, moglo imati koristi od šire upotrebe novih tehnologija radi poticanja sudjelovanja javnosti i povećanja odgovornosti u tim procesima, transparentnosti institucija EU-a te unapređenja europskog upravljanja; u tu svrhu podsjeća na potrebu da postupci javnog savjetovanja budu djelotvorni i da se njima može koristiti što veći broj ljudi, a da su pritom tehničke prepreke svedene na najmanju moguću mjeru; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ističe potrebu za pružanjem opširnijih informacija građanima o postojećim platformama e-sudjelovanja na razini EU-a, nacionalnoj i lokalnoj razini; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva Komisiju da proširi i razvije e-sudjelovanje u reviziji na sredini Strategije jedinstvenog digitalnog tržišta na sredini razdoblja koja će biti pokrenuta 2017. te da potiče razvoj i financiranje novih instrumenata povezanih s e-građanstvom Europske unije; nadalje, preporučuje Komisiji da se usredotoči na rješenja otvorenog koda koja se mogu jednostavno primijeniti na cijelom jedinstvenom digitalnom tržištu; posebno poziva Komisiju da integrira ponovnu uporabu prethodnih projekata poput platforme D-CENT, projekta koji se financira sredstvima EU-a i kojim se pružaju tehnološki alati za participativnu demokraciju; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ističe da bi razvoj e-uprave trebao biti prioritet za države članice i institucije EU-a te pozdravlja ambiciozan i sveobuhvatan akcijski plan Komisije za e-upravu, za koji će ključna biti propisna provedba na nacionalnoj razini i koordinacija raspoloživih financijskih sredstava EU-a, u sinergiji s agencijama i nacionalnim tijelima za digitalizaciju; smatra da treba uložiti veće napore u poticanje uporabu otvorenih podataka i alata za IKT temeljenih na otvorenom kodu i besplatnom softveru, i u institucijama EU-a i u državama članicama; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva na snažniju suradnju na razini EU-a i preporučuje razmjenu najboljih praksi za projekte e-demokracije kao sredstva za napredak prema participativnijem obliku demokracije utemeljenom na raspravi, koji odgovara zahtjevima i interesima građana te ih želi uključiti u postupke donošenja odluka; ističe potrebu da se upoznaju stavovi građana prema provedbi glasovanja na daljinu preko interneta; poziva Komisiju da poduzme neovisnu ocjenu javnog mišljenja, ili savjetovanje s javnošću, o glasovanju preko interneta uz analizu njegovih prednosti i nedostataka kao dodatne mogućnosti glasovanja za građane koje bi države članice mogle razmotriti do kraja 2018.; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ističe prioritetnu potrebu za zaštitom privatnosti i osobnih podataka prilikom upotrebe alata e-demokracije te za podupiranjem sigurnijeg internetskog okruženja, posebno u smislu sigurnosti informacija i podataka, uključujući „pravo na zaborav”, i za pružanjem jamstava u vezi sa nadzornim softverom i provjerljivošću izvora; štoviše, poziva na daljnju upotrebu digitalnih usluga temeljenih na ključnim poticajnim čimbenicima kao što su siguran i šifriran digitalni identitet u skladu s uredbom o eIDAS-u; promiče sigurne javne digitalne registre i potvrđivanje električnih potpisa radi sprečavanja prijevarnih višestrukih interakcija, što je u skladu s europskim i međunarodnim normama ljudskih prava te sa sudskom praksom Europskog suda za ljudska prava i Suda Europske unije; naposljetku naglašava da sigurnosna pitanja ne smiju obeshrabriti uključivanje pojedinaca i skupina u demokratske procese; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ističe potrebu za jačanjem demokracije tehnološkim sredstvima koja bi se trebala rabiti u sigurnom okruženju u kojem ne dolazi do zlouporabe tehnoloških alata (npr. programa koji šalju neželjenu poštu, anonimne izrade profila i prisvajanja identiteta) i podsjeća da je potrebno poštovati najviše pravne norme; |
| --- | --- |

36.

| 37. | podsjeća na ključnu ulogu koju zviždači imaju (uglavnom preko interneta) u razotkrivanju korupcije, prijevare, lošeg upravljanja i drugih prijestupa koji ugrožavaju javno zdravlje i sigurnost, financijski integritet, ljudska prava, okoliš i vladavinu prava, istodobno jamčeći pravo javnosti na informiranost; |
| --- | --- |

37.

| 38. | potiče predstavnike javnosti da zajedno s građanima aktivno sudjeluju u postojećim, posve neovisnim forumima i da upotrebljavaju nove medije i informatičke platforme u cilju poticanja rasprave i razmjene gledišta i prijedloga s građanima (e-parlament) te stvaraju izravnu povezanost s njima; poziva klubove zastupnika u Europskom parlamentu i europske političke stranke da građanstvu pruže više mogućnosti za javnu raspravu i digitalno sudjelovanje; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva svoje zastupnike i druge institucije EU-a da nastave povećavati transparentnost u svojem radu, posebice s obzirom na trenutačni izazovni politički kontekst, te poziva tijela javne vlasti da razmotre mogućnost uspostave digitalnih platformi, uključujući najnovije informatičke alate; potiče izabrane predstavnike da se koriste tim alatima i da učinkovito komuniciraju s biračima i dionicima i da im uz pozitivan angažman pružaju informacije o aktivnostima EU-a i parlamentarnim aktivnostima, čime se otvaraju procesi raspravljanja i kreiranja politika i povećava razina osviještenosti o europskoj demokraciji; |
| --- | --- |

39.

| 40. | sa zadovoljstvom dočekuje inicijative Parlamenta u području e-sudjelovanja; podupire kontinuirane napore u jačanju reprezentativnog karaktera, legitimnosti i učinkovitosti Parlamenta i potiče svoje zastupnike da prošire upotrebu novih tehnologija kako bi razvile svoj potpuni potencijal, uzimajući istodobno u obzir potrebna ograničenja nametnuta pravom na privatnost i na zaštitu osobnih podataka; ističe potrebu za opsežnim postupkom razmatranja o tome kako poboljšati način na koji njegovi zastupnici upotrebljavaju IKT, ne samo za surađivanje s javnošću nego i u pogledu zakona, predstavki, savjetovanja i drugih aspekata važnih za njihov svakodnevni rad; |
| --- | --- |

40.

| 41. | potiče političke stranke na razini EU-a i na nacionalnoj razini da što bolje iskoriste digitalne alate kako bi osmislile nove načine za promicanje unutarnje demokracije, uključujući transparentnost u svojem upravljanju, financiranju, postupcima donošenja odluka i kako bi se omogućila bolja komunikacija s njihovim članovima i pristašama te s civilnim društvom, kao i njihovo sudjelovanje; također ih potiče da budu iznimno transparentne i odgovorne prema građanima; u tu svrhu predlaže da se razmotre moguće izmjene statuta europskih političkih stranaka kako bi obuhvatili i poticali prakse digitalnog sudjelovanja; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva EU i njegove institucije da budu otvoreni prema većem eksperimentiranju s novim metodama e-sudjelovanja, kao što je skupno financiranje na razini EU-a te na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini, uzimajući u obzir najbolje prakse koje su već razrađene u državama članicama te da u tu svrhu pokrenu posebne pilot-projekte; istodobno ponavlja potrebu za dopunom tih mjera kampanjama za podizanje razine osviještenosti kako bi se objasnile mogućnosti tih alata; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva europske institucije da pokrenu participativni postupak kako bi se razradila Europska povelja o internetskim pravima, oslanjajući se, među ostalim tekstovima, na Povelju o internetskim pravima koju je 28. srpnja 2015. objavio Zastupnički dom Italije radi promicanja i jamčenja svih prava koja se odnose na digitalnu sferu, među kojima su i stvarno pravo na pristup internetu i neutralnost mreže; |
| --- | --- |

43.

| 44. | napominje da postoji pregršt različitih informacija koje se danas mogu pronaći na internetu te naglašava da bi trebalo povećati sposobnost građana za kritično razmišljanje kako bi mogli bolje razlikovati pouzdane od nepouzdanih izvora informacija; stoga potiče države članice da prilagode i ažuriraju zakonodavstvo u skladu s aktualnim događanjima te da u potpunosti provedu i primijene postojeće zakonodavstvo o govoru mržnje, na internetu i izvan njega, istovremeno jamčeći temeljna i ustavna prava; naglašava da bi Unija i njezine države članice trebale razviti aktivnosti i politike za jačanje vještina prenosivog, kritičkog i kreativnog razmišljanja kao i digitalne i medijske pismenosti te uključenosti i znatiželje među svojim građanima, posebno mladima, kako bi mogli donositi informirane odluke i pozitivno doprinositi demokratskim procesima; |
| --- | --- |

44.

o

o o

| 45. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

45.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0382.

(2)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0288.

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europski parlament

Četvrtak, 2. ožujka 2017.

| 25.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 263/163 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 263/163

---

P8_TA(2017)0056

Zahtjev za ukidanje imuniteta Marine Le Pen

Odluka Europskog parlamenta od 2. ožujka 2017. o zahtjevu za ukidanje imuniteta Marine Le Pen (2016/2295(IMM))

(2018/C 263/22)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir zahtjev za ukidanje imuniteta zastupnici Marine Le Pen, koji je 5. listopada 2016. podnio Jean-Jaques URVOAS, francuski ministar pravosuđa, u okviru istražnog postupka protiv zastupnice Marine Le Pen pred Prvostupanjskim sudom u Nanterreu zbog objave islamističkog slikovnog materijala nasilnog sadržaja na njezinu računu na Twitteru, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev za ukidanje imuniteta zastupnici Marine Le Pen, koji je 5. listopada 2016. podnio Jean-Jaques URVOAS, francuski ministar pravosuđa, u okviru istražnog postupka protiv zastupnice Marine Le Pen pred Prvostupanjskim sudom u Nanterreu zbog objave islamističkog slikovnog materijala nasilnog sadržaja na njezinu računu na Twitteru,

| — | nakon saslušanja zastupnika Jean-Françoisa Jalkha koji je zastupao zastupnicu Marine Le Pen u skladu s člankom 9. stavkom 6. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

nakon saslušanja zastupnika Jean-Françoisa Jalkha koji je zastupao zastupnicu Marine Le Pen u skladu s člankom 9. stavkom 6. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir članke 8. i 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije te članak 6. stavak 2. Akta od 20. rujna 1976. o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 8. i 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije te članak 6. stavak 2. Akta od 20. rujna 1976. o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima,

| — | uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 12. svibnja 1964., 10. srpnja 1986., 15. i 21. listopada 2008., 19. ožujka 2010., 6. rujna 2011. i 17. siječnja 2013. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 12. svibnja 1964., 10. srpnja 1986., 15. i 21. listopada 2008., 19. ožujka 2010., 6. rujna 2011. i 17. siječnja 2013. (1),

| — | uzimajući u obzir članak 26. Ustava Francuske Republike, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 26. Ustava Francuske Republike,

| — | uzimajući u obzir članak 5. stavak 2., članak 6. stavak 1. i članak 9. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 5. stavak 2., članak 6. stavak 1. i članak 9. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0047/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A8-0047/2017),

| A. | budući da su francuske pravosudne vlasti zatražile ukidanje imuniteta Marine Le Pen, zastupnici u Europskom parlamentu i predsjednici Nacionalne fronte (Front National, FN), u okviru postupka pokrenutog zbog toga što je preko svojeg računa na Twitteru 16. prosinca 2015. objavila fotografije nasilnog sadržaja na kojima su prikazana smaknuća trojice talaca terorističke skupine Daeš uz komentar „Evo što je Daeš”, nakon intervjua na radijskoj mreži RMC u kojem je uspon FN-a uspoređen s djelovanjem terorističke skupine Daeš; |
| --- | --- |

A.

budući da su francuske pravosudne vlasti zatražile ukidanje imuniteta Marine Le Pen, zastupnici u Europskom parlamentu i predsjednici Nacionalne fronte (Front National, FN), u okviru postupka pokrenutog zbog toga što je preko svojeg računa na Twitteru 16. prosinca 2015. objavila fotografije nasilnog sadržaja na kojima su prikazana smaknuća trojice talaca terorističke skupine Daeš uz komentar „Evo što je Daeš”, nakon intervjua na radijskoj mreži RMC u kojem je uspon FN-a uspoređen s djelovanjem terorističke skupine Daeš;

| B. | budući da se prema praksi Europskog parlamenta imunitet zastupnika može ukinuti ako izraženo mišljenje i/ili slikovni materijal nisu u izravnoj ili očitoj vezi s izvršavanjem dužnosti zastupnika u Europskom parlamentu te ako nisu povezani s izražavanjem mišljenja ili glasovanjem u okviru tih dužnosti u smislu članka 8. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije i člankom 26. Ustava Francuske Republike; |
| --- | --- |

B.

budući da se prema praksi Europskog parlamenta imunitet zastupnika može ukinuti ako izraženo mišljenje i/ili slikovni materijal nisu u izravnoj ili očitoj vezi s izvršavanjem dužnosti zastupnika u Europskom parlamentu te ako nisu povezani s izražavanjem mišljenja ili glasovanjem u okviru tih dužnosti u smislu članka 8. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije i člankom 26. Ustava Francuske Republike;

| C. | budući da se, osim toga, u članku 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije navodi da zastupnici u Europskom parlamentu na državnom području svoje države uživaju imunitet koji se dodjeljuje zastupnicima u parlamentu te države; |
| --- | --- |

C.

budući da se, osim toga, u članku 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije navodi da zastupnici u Europskom parlamentu na državnom području svoje države uživaju imunitet koji se dodjeljuje zastupnicima u parlamentu te države;

| D. | budući da širenje fotografija nasilnog sadržaja koje mogu ugroziti ljudsko dostojanstvo predstavlja kazneno djelo koje je kažnjivo na temelju članaka 227.-24., 227.-29. i 227.-31. Kaznenog zakona Francuske Republike; |
| --- | --- |

D.

budući da širenje fotografija nasilnog sadržaja koje mogu ugroziti ljudsko dostojanstvo predstavlja kazneno djelo koje je kažnjivo na temelju članaka 227.-24., 227.-29. i 227.-31. Kaznenog zakona Francuske Republike;

| E. | budući da se članak 6.-1. francuskog Zakona br. 2004-575 Pour la Confiance dans l'Économie Numérique od 21. lipnja 2004., kojim se prenosi Direktiva 2000/31/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2000. o određenim pravnim aspektima usluga informacijskog društva na unutarnjem tržištu, posebno elektroničke trgovine („Direktiva o elektroničkoj trgovini”), odnosi na aktivnosti pružatelja usluga informatičkih poduzeća, a ne na aktivnosti pojedinaca; |
| --- | --- |

E.

budući da se članak 6.-1. francuskog Zakona br. 2004-575 Pour la Confiance dans l'Économie Numérique od 21. lipnja 2004., kojim se prenosi Direktiva 2000/31/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2000. o određenim pravnim aspektima usluga informacijskog društva na unutarnjem tržištu, posebno elektroničke trgovine („Direktiva o elektroničkoj trgovini”), odnosi na aktivnosti pružatelja usluga informatičkih poduzeća, a ne na aktivnosti pojedinaca;

| F. | budući da, unatoč tomu što preko pretraživača Google svi mogu pristupiti fotografijama koje je objavila zastupnica Marine Le Pen i što su one nakon prvotne objave uvelike proširene na internetu, one zbog svoje nasilne prirode ipak mogu ugroziti ljudsko dostojanstvo; |
| --- | --- |

F.

budući da, unatoč tomu što preko pretraživača Google svi mogu pristupiti fotografijama koje je objavila zastupnica Marine Le Pen i što su one nakon prvotne objave uvelike proširene na internetu, one zbog svoje nasilne prirode ipak mogu ugroziti ljudsko dostojanstvo;

| G. | budući da je uklanjanje tih triju fotografija zatražila obitelj zatočenog Jamesa Foleyja 17. prosinca 2015., tj. nakon intervencije pravosudnih tijela, i da je slijedom tog zahtjeva zastupnica Marine Le Pen uklonila samo fotografiju Jamesa Foleyja; |
| --- | --- |

G.

budući da je uklanjanje tih triju fotografija zatražila obitelj zatočenog Jamesa Foleyja 17. prosinca 2015., tj. nakon intervencije pravosudnih tijela, i da je slijedom tog zahtjeva zastupnica Marine Le Pen uklonila samo fotografiju Jamesa Foleyja;

| H. | budući da je vremenski okvir sudskog postupka protiv zastupnice Marine Le Pen usporediv s tipičnim rasporedom postupaka koji se odnose na tisak i druga sredstva komunikacije i da stoga nema razloga sumnjati da je riječ o primjeru fumus persecutionis, tj. o situaciji kada postoje znaci i dokazi o namjeri da se naškodi političkoj aktivnosti zastupnika; |
| --- | --- |

H.

budući da je vremenski okvir sudskog postupka protiv zastupnice Marine Le Pen usporediv s tipičnim rasporedom postupaka koji se odnose na tisak i druga sredstva komunikacije i da stoga nema razloga sumnjati da je riječ o primjeru fumus persecutionis, tj. o situaciji kada postoje znaci i dokazi o namjeri da se naškodi političkoj aktivnosti zastupnika;

| I. | budući da je člankom 26. Ustava Francuske Republike propisano da zastupnici u Parlamentu ne mogu biti uhićeni ili lišeni slobode u bilo kojem drugom obliku niti im se sloboda može ograničiti u kaznenim stvarima bez odobrenja Parlamenta; |
| --- | --- |

I.

budući da je člankom 26. Ustava Francuske Republike propisano da zastupnici u Parlamentu ne mogu biti uhićeni ili lišeni slobode u bilo kojem drugom obliku niti im se sloboda može ograničiti u kaznenim stvarima bez odobrenja Parlamenta;

| J. | budući da se Europski parlament ne može izjasniti o zastupnikovoj krivnji ni o tome opravdavaju li mišljenja ili postupci koji mu se pripisuju kazneni progon; |
| --- | --- |

J.

budući da se Europski parlament ne može izjasniti o zastupnikovoj krivnji ni o tome opravdavaju li mišljenja ili postupci koji mu se pripisuju kazneni progon;

| 1. | odlučuje ukinuti imunitet Marine Le Pen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da odmah proslijedi ovu Odluku i izvješće nadležnog odbora nadležnom tijelu Francuske Republike i zastupnici Marine Le Pen. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Presuda Suda od 12. svibnja 1964., Wagner/Fohrmann i Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; Presuda Suda od 10. srpnja 1986., Wybot/Faure i drugi, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; Presuda Općeg suda od 15. listopada 2008., Mote/Parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; Presuda Suda od 21. listopada 2008., Marra/De Gregorio i Clemente, C 200/07 et C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; Presuda Općeg suda od 19. ožujka 2010., Gollnisch/Parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; Presuda Suda od 6. rujna 2011., Patriciello, C 163/10, ECLI: EU:C:2011:543; Presuda Općeg suda od 17. siječnja 2013., Gollnisch/Parlament, T-346/11 i T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

III Pripremni akti

EUROPSKI PARLAMENT

Četvrtak, 2. ožujka 2017.

| 25.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 263/165 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 263/165

---

P8_TA(2017)0057

Euro-mediteranski sporazum između EU-a i Libanona (pristupanje Hrvatske) ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 2. ožujka 2017. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije i njezinih država članica, Protokola uz Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Libanonske Republike, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji (05748/2016 – C8-0171/2016 – 2015/0292(NLE))

(Suglasnost)

(2018/C 263/23)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (05748/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (05748/2016),

| — | uzimajući u obzir nacrt Protokola uz Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Libanonske Republike, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji (05750/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Protokola uz Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Libanonske Republike, s druge strane, kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji (05750/2016),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 217. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0171/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 217. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0171/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. i stavak 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavak 1. i stavak 4. te članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za vanjske poslove (A8-0027/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za vanjske poslove (A8-0027/2017),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje Protokola; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Republike Libanona. |
| --- | --- |

2.

---

| 25.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 263/166 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 263/166

---

P8_TA(2017)0058

Sporazum EU – Lihtenštajn o dodatnim pravilima za instrument za financijsku potporu u području vanjskih granica i viza ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 2. ožujka 2017. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju u ime Europske unije Sporazuma između Europske unije i Kneževine Lihtenštajna o dodatnim pravilima za instrument za financijsku potporu u području vanjskih granica i viza kao dio Fonda za unutarnju sigurnost za razdoblje 2014. – 2020. (12852/2016 – C8-0515/2016 – 2016/0247(NLE))

(Suglasnost)

(2018/C 263/24)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (12852/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (12852/2016),

| — | uzimajući u obzir Sporazum između Europske unije i Kneževine Lihtenštajna o dodatnim pravilima u vezi s instrumentom za financijsku potporu u području vanjskih granica i viza kao dio Fonda za unutarnju sigurnost za razdoblje od 2014. do 2020. (12881/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum između Europske unije i Kneževine Lihtenštajna o dodatnim pravilima u vezi s instrumentom za financijsku potporu u području vanjskih granica i viza kao dio Fonda za unutarnju sigurnost za razdoblje od 2014. do 2020. (12881/2016),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 77. stavkom 2. točkom (a) i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) podtočkom (v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0515/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 77. stavkom 2. točkom (a) i člankom 218. stavkom 6. podstavkom 2. točkom (a) podtočkom (v) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0515/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. i članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. i članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0025/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0025/2017),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Kneževine Lihtenštajna. |
| --- | --- |

2.

---

| 25.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 263/167 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 263/167

---

P8_TA(2017)0059

Mehanizam razmjene informacija s obzirom na međuvladine sporazume i neobvezujuće instrumente u području energetike ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 2. ožujka 2017. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi mehanizma razmjene informacija s obzirom na međuvladine sporazume i neobvezujuće instrumente između država članica i trećih zemalja u području energetike te stavljanju izvan snage Odluke br. 994/2012/EU (COM(2016)0053 – C8-0034/2016 – 2016/0031(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2018/C 263/25)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0053), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0053),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 194. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0034/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 194. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0034/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir obrazložena mišljenja francuskog Senata, malteškog Parlamenta, austrijskog Saveznog vijeća i portugalske Skupštine, podnesena u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojemu se navodi da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazložena mišljenja francuskog Senata, malteškog Parlamenta, austrijskog Saveznog vijeća i portugalske Skupštine, podnesena u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojemu se navodi da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 21. rujna 2016. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 21. rujna 2016. (1),

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 16. prosinca 2016. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 16. prosinca 2016. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku te mišljenja Odbora za vanjske poslove i Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0305/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku te mišljenja Odbora za vanjske poslove i Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0305/2016),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog ili ga zamijeniti drugim tekstom; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku/svojoj predsjednici da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 487, 28.12.2016., str. 81.

---

P8_TC1-COD(2016)0031

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 2. ožujka 2017. radi donošenja Odluke (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća kojom se uspostavlja mehanizam razmjene informacija u pogledu međuvladinih sporazuma i neobvezujućih instrumenata između država članica i trećih zemalja u području energetike te stavlja izvan snage Odluka br. 994/2012/EU

(Budući da je postignut dogovor između Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Odluci (EU) 2017/684.)

---

Utorak, 14. ožujka 2017.

| 25.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 263/168 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 263/168

---

P8_TA(2017)0066

Živa ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2017. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o živi i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1102/2008 (COM(2016)0039 – C8-0021/2016 – 2016/0023(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2018/C 263/26)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0039), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0039),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 192. stavak 1. i članak 207. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0021/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 192. stavak 1. i članak 207. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0021/2016),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za pravna pitanja o predloženoj pravnoj osnovi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za pravna pitanja o predloženoj pravnoj osnovi,

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. i članak 192. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. i članak 192. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 25. svibnja 2016. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 25. svibnja 2016. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor te da se predstavnik Vijeća pismom od 16. prosinca 2016. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor te da se predstavnik Vijeća pismom od 16. prosinca 2016. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članke 59. i 39. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 59. i 39. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8-0313/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8-0313/2016),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prihvaća izjavu Europskog parlamenta priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prima na znanje izjavu Komisije priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  SL C 303, 19.8.2016., str. 122.

---

P8_TC1-COD(2016)0023

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. ožujka 2017. radi donošenja Uredbe (EU) br. .../2017 Europskog parlamenta i Vijeća o živi i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1102/2008

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2017/852.)

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

IZJAVA EUROPSKOG PARLAMENTA O NACRTU UREDBE O ŽIVI I STAVLJANJU IZVAN SNAGE UREDBE (EZ) Br. 1102/2008 (2016/0023(COD))

Činjenica da je Europski parlament u kontekstu međuinstitucijskih pregovora o prijedlogu uredbe o živi (2016/0023(COD)) prihvatio upotrebu provedbenih akata za odobrenje novih proizvoda ili procesa ne smije se uzeti kao presedan za slične predmete i ne prejudicira predstojeće međuinstitucijske pregovore o kriterijima razgraničavanja za upotrebu delegiranih i provedbenih akata.

IZJAVA EUROPSKE KOMISIJE O MEĐUNARODNOJ SURADNJI U PODRUČJU ŽIVE

Minamatska konvencija i nova uredba o živi velik su doprinos zaštiti građana od zagađenja živom na globalnoj razini i u EU-u.

Trebalo bi poduprijeti međunarodnu suradnju kako bi se osigurala uspješna provedba Konvencije od strane svih njezinih stranaka i kako bi se dodatno ojačale njezine odredbe.

Europska komisija stoga radi na podupiranju kontinuirane suradnje, u skladu s Konvencijom i podložno mjerodavnim politikama, pravilima i postupcima EU-a, među ostalim djelujući u sljedećim područjima:

| — | smanjenje razlika između prava EU-a i odredaba Konvencije klauzulom o preispitivanju popisa zabranjenih proizvoda kojima je dodana živa; |
| --- | --- |

—

smanjenje razlika između prava EU-a i odredaba Konvencije klauzulom o preispitivanju popisa zabranjenih proizvoda kojima je dodana živa;

| — | u kontekstu odredaba Konvencije o financiranju, izgradnji kapaciteta i prijenosu tehnologija, aktivnosti kao što su poboljšanje sljedivosti trgovine živom i njezine upotrebe, promicanje certificiranja tradicionalnog rudarenja zlata u malom opsegu bez upotrebe žive i oznaka za zlato dobiveno bez upotrebe žive, te povećanje kapaciteta zemalja u razvoju među ostalim u području gospodarenja otpadnom živom. |
| --- | --- |

—

u kontekstu odredaba Konvencije o financiranju, izgradnji kapaciteta i prijenosu tehnologija, aktivnosti kao što su poboljšanje sljedivosti trgovine živom i njezine upotrebe, promicanje certificiranja tradicionalnog rudarenja zlata u malom opsegu bez upotrebe žive i oznaka za zlato dobiveno bez upotrebe žive, te povećanje kapaciteta zemalja u razvoju među ostalim u području gospodarenja otpadnom živom.

---

| 25.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 263/170 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 263/170

---

P8_TA(2017)0067

Dugoročno sudjelovanje dioničara i izvješće o korporativnom upravljanju ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2017. o prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2007/36/EZ u pogledu poticanja dugoročnog sudjelovanja dioničara i Direktive 2013/34/EU u pogledu određenih elemenata izvješća o korporativnom upravljanju (COM(2014)0213 – C7-0147/2014 – 2014/0121(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2018/C 263/27)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2014)0213), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2014)0213),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članke 50. i 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0147/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članke 50. i 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0147/2014),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 9. srpnja 2014. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 9. srpnja 2014. (1),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika i uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 16. prosinca 2016. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika i uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 16. prosinca 2016. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja i mišljenje Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0158/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja i mišljenje Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A8-0158/2015),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmjeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 451, 16.12.2014., str. 87.

(2)  Ovo stajalište zamijenjuje amandmane usvojene na sjednici 8. srpnja 2015. (Usvojeni tekstovi. P8_TA(2015)0257).

---

P8_TC1-COD(2014)0121

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. ožujka 2017. radi donošenja Direktive (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2007/36/EZ u pogledu poticanja dugoročnog sudjelovanja dioničara

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Direktivi (EU) 2017/828)

---

| 25.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 263/171 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 263/171

---

P8_TA(2017)0068

Nadzor nabave i posjedovanja oružja ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. ožujka 2017. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive Vijeća 91/477/EEZ o nadzoru nabave i posjedovanja oružja (COM(2015)0750 – C8-0358/2015 – 2015/0269(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2018/C 263/28)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2015)0750), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2015)0750),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0358/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0358/2015),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir obrazložena mišljenja poljskog Senata i švedskog parlamenta, podnesena u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojima se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazložena mišljenja poljskog Senata i švedskog parlamenta, podnesena u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojima se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 27. travnja 2016. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 27. travnja 2016. (1),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika i uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 20. prosinca 2016. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika i uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 20. prosinca 2016. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača te mišljenje Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0251/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača te mišljenje Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0251/2016),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju, kao što je navedeno u nastavku; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prima na znanje izjavu Komisije priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamjeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  SL C 264, 20.7.2016., str. 77.

---

P8_TC1-COD(2015)0269

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. ožujka 2017. radi donošenja Direktive (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive Vijeća 91/477/EEZ o nadzoru nabave i posjedovanja oružja

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Direktivi (EU) 2017/853)

---

PRILOG ZAKONODAVNE REZOLUCIJE

IZJAVA KOMISIJE

„Komisija prepoznaje važnost dobro funkcionirajuće norme za onesposobljavanje kojom se pridonosi većim razinama sigurnosti te se nadležnim tijelima daje uvjerenje da je onesposobljeno oružje pravilno i uistinu onesposobljeno.

Komisija će stoga ubrzano raditi na reviziji kriterija za onesposobljavanje koju provode nacionalni stručnjaci u Odboru osnovanom u skladu s Direktivom 91/477/EEZ kako bi Komisija, u skladu s odborskim postupkom utvrđenim Direktivom 91/477/EEZ i uz pozitivno mišljenje nacionalnih stručnjaka, mogla do kraja svibnja 2017. donijeti provedbenu uredbu Komisije o izmjeni Provedbene uredbe Komisije (EU) 2015/2403 оd 15. prosinca 2015. o utvrđivanju zajedničkih smjernica o normama i tehnikama onesposobljavanja kako bi se osiguralo da je onesposobljeno vatreno oružje postalo neopozivo neuporabljivo. Komisija poziva države članice da u potpunosti podupru ubrzanje rada na tom pitanju.”

---

| 25.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 263/174 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 263/174

---

P8_TA(2017)0069

Otpadna vozila, otpadne baterije i akumulatori te otpadna električna i elektronička oprema ***I

Amandmani koje je usvojio Europski parlament 14. ožujka 2017. o prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni direktiva 2000/53/EZ o otpadnim vozilima, 2006/66/EZ o baterijama i akumulatorima i o otpadnim baterijama i akumulatorima te 2012/19/EU o otpadnoj električnoj i elektroničkoj opremi (COM(2015)0593 – C8-0383/2015 – 2015/0272(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2018/C 263/29)

Amandman 1

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | Gospodarenje otpadom u Uniji trebalo bi poboljšati u cilju zaštite, očuvanja i poboljšanja kvalitete okoliša, zaštite ljudskog zdravlja, osiguranja razborite i 
  racionalne
  uporabe prirodnih resursa te promicanja
  više
  kružnoga gospodarstva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)

Gospodarenje otpadom u Uniji trebalo bi poboljšati u cilju zaštite, očuvanja i poboljšanja kvalitete okoliša, zaštite ljudskog zdravlja, osiguranja razborite i 
  racionalne
  uporabe prirodnih resursa te promicanja
  više
  kružnoga gospodarstva.

| (1) | Gospodarenje otpadom u Uniji trebalo bi poboljšati u cilju zaštite, očuvanja i poboljšanja kvalitete okoliša, zaštite ljudskog zdravlja, osiguranja razborite i 
  učinkovite
  uporabe prirodnih resursa te promicanja
  načela
  kružnoga gospodarstva. |
| --- | --- |

(1)

Gospodarenje otpadom u Uniji trebalo bi poboljšati u cilju zaštite, očuvanja i poboljšanja kvalitete okoliša, zaštite ljudskog zdravlja, osiguranja razborite i 
  učinkovite
  uporabe prirodnih resursa te promicanja
  načela
  kružnoga gospodarstva.

Amandman 2

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1a) | Za postizanje čistog, djelotvornog i održivog kružnog gospodarstva potrebno je ukloniti štetne tvari iz proizvoda prilikom njihova osmišljavanja i u tom bi kontekstu u okviru kružnog gospodarstva trebalo prepoznati izričite odredbe Sedmog programa djelovanja za okoliš, kojim se poziva na razvoj ciklusa netoksičnih materijala kako bi se reciklirani otpad mogao iskoristiti kao važan i pouzdan izvor sirovina za Uniju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1a)

Za postizanje čistog, djelotvornog i održivog kružnog gospodarstva potrebno je ukloniti štetne tvari iz proizvoda prilikom njihova osmišljavanja i u tom bi kontekstu u okviru kružnog gospodarstva trebalo prepoznati izričite odredbe Sedmog programa djelovanja za okoliš, kojim se poziva na razvoj ciklusa netoksičnih materijala kako bi se reciklirani otpad mogao iskoristiti kao važan i pouzdan izvor sirovina za Uniju.

Amandman 3

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 1.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1b) | Potrebno je pobrinuti se za uspješno gospodarenje sekundarnim sirovinama s niskom potrošnjom energije, a prednost bi trebalo dati nastojanjima u području istraživanja i razvoja usmjerenim prema tom cilju. Komisija bi također trebala razmotriti mogućnost donošenja prijedloga o kategorizaciji otpada kako bi se poduprlo stvaranje tržišta sekundarnih sirovina u Uniji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1b)

Potrebno je pobrinuti se za uspješno gospodarenje sekundarnim sirovinama s niskom potrošnjom energije, a prednost bi trebalo dati nastojanjima u području istraživanja i razvoja usmjerenim prema tom cilju. Komisija bi također trebala razmotriti mogućnost donošenja prijedloga o kategorizaciji otpada kako bi se poduprlo stvaranje tržišta sekundarnih sirovina u Uniji.

Amandman 4

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 1.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1c) | Kada reciklirani materijal ponovno ulazi u gospodarstvo jer mu je priznat prestanak statusa otpada, bilo zbog ispunjenja konkretnih kriterija za prestanak statusa otpada bilo zbog toga što je postao dio novog proizvoda, mora biti u potpunosti u skladu sa zakonodavstvom Unije o kemikalijama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1c)

Kada reciklirani materijal ponovno ulazi u gospodarstvo jer mu je priznat prestanak statusa otpada, bilo zbog ispunjenja konkretnih kriterija za prestanak statusa otpada bilo zbog toga što je postao dio novog proizvoda, mora biti u potpunosti u skladu sa zakonodavstvom Unije o kemikalijama.

Amandman 5

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 2.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (2a) | Industrijski se sektor zbog tehnoloških dostignuća i povećanih globalnih tokova robe tijekom posljednjih godina bitno izmijenio. Ti faktori postavljaju nove izazove za ekološki odgovorno gospodarenje otpadom i obradu otpada, a na njih bi trebalo odgovoriti kombinacijom povećanih istraživačkih napora i ciljanih regulatornih instrumenata. Planirano zastarijevanje sve je istaknutiji problem koji je u svojoj biti proturječan ciljevima kružnog gospodarstva te bi stoga cilj trebao biti njegovo iskorjenjivanje usklađenim naporima svih glavnih dionika, industrije, potrošača i regulatornih tijela. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2a)

Industrijski se sektor zbog tehnoloških dostignuća i povećanih globalnih tokova robe tijekom posljednjih godina bitno izmijenio. Ti faktori postavljaju nove izazove za ekološki odgovorno gospodarenje otpadom i obradu otpada, a na njih bi trebalo odgovoriti kombinacijom povećanih istraživačkih napora i ciljanih regulatornih instrumenata. Planirano zastarijevanje sve je istaknutiji problem koji je u svojoj biti proturječan ciljevima kružnog gospodarstva te bi stoga cilj trebao biti njegovo iskorjenjivanje usklađenim naporima svih glavnih dionika, industrije, potrošača i regulatornih tijela.

Amandman 6

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | Statistički podatci
  koje dostavljaju države članice Komisiji su neophodni za procjenu usklađenosti sa zakonodavstvom o otpadu u svim državama članicama. Uvođenjem zajedničke točke za unos svih podataka o otpadu, brisanjem zastarjelih zahtjeva za izvješćivanje, uspoređivanjem nacionalnih metoda izvješćivanja te uvođenjem izvješća o potvrdi kvalitete podataka trebale bi se povećati kvaliteta, pouzdanost i usporedivost
  statističkih
  podataka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

Statistički podatci
  koje dostavljaju države članice Komisiji su neophodni za procjenu usklađenosti sa zakonodavstvom o otpadu u svim državama članicama. Uvođenjem zajedničke točke za unos svih podataka o otpadu, brisanjem zastarjelih zahtjeva za izvješćivanje, uspoređivanjem nacionalnih metoda izvješćivanja te uvođenjem izvješća o potvrdi kvalitete podataka trebale bi se povećati kvaliteta, pouzdanost i usporedivost
  statističkih
  podataka.

| (3) | Podatci i informacije
  koje dostavljaju države članice Komisiji su neophodni za procjenu usklađenosti sa zakonodavstvom o otpadu u svim državama članicama.
  Određivanjem zajedničke metodologije za prikupljanje i obradu podataka na temelju pouzdanih izvora te
  uvođenjem zajedničke točke za unos svih podataka o otpadu, brisanjem zastarjelih zahtjeva za izvješćivanje, uspoređivanjem nacionalnih metoda izvješćivanja te uvođenjem izvješća o potvrdi kvalitete podataka trebale bi se povećati kvaliteta, pouzdanost i usporedivost
  dostavljenih
  podataka.
  Pouzdano dostavljanje podataka o gospodarenju otpadom od presudne je važnosti za učinkovitu provedbu i osiguranje usporedivosti podataka među državama članicama. Stoga bi države članice pri izvješćivanju o ostvarenju ciljeva utvrđenih u ovim direktivama trebale primjenjivati zajedničku metodologiju koju je Komisija razvila u suradnji s nacionalnim statističkim uredima država članica i nacionalnim tijelima zaduženima za gospodarenje otpadom. |
| --- | --- |

(3)

Podatci i informacije
  koje dostavljaju države članice Komisiji su neophodni za procjenu usklađenosti sa zakonodavstvom o otpadu u svim državama članicama.
  Određivanjem zajedničke metodologije za prikupljanje i obradu podataka na temelju pouzdanih izvora te
  uvođenjem zajedničke točke za unos svih podataka o otpadu, brisanjem zastarjelih zahtjeva za izvješćivanje, uspoređivanjem nacionalnih metoda izvješćivanja te uvođenjem izvješća o potvrdi kvalitete podataka trebale bi se povećati kvaliteta, pouzdanost i usporedivost
  dostavljenih
  podataka.
  Pouzdano dostavljanje podataka o gospodarenju otpadom od presudne je važnosti za učinkovitu provedbu i osiguranje usporedivosti podataka među državama članicama. Stoga bi države članice pri izvješćivanju o ostvarenju ciljeva utvrđenih u ovim direktivama trebale primjenjivati zajedničku metodologiju koju je Komisija razvila u suradnji s nacionalnim statističkim uredima država članica i nacionalnim tijelima zaduženima za gospodarenje otpadom.

Amandman 7

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 3.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3a) | Države članice trebale bi osigurati da nakon odvojenog prikupljanja otpadne električne i elektroničke opreme uslijedi pravilna obrada. Kako bi se zajamčili jednaki uvjeti za sve i usklađenost sa zakonodavstvom o otpadu i pojmom kružnog gospodarstva, Komisija bi trebala osmisliti zajedničke standarde za obradu otpadne električne i elektroničke opreme, kao što je utvrđeno u Direktivi 2012/19/EU. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3a)

Države članice trebale bi osigurati da nakon odvojenog prikupljanja otpadne električne i elektroničke opreme uslijedi pravilna obrada. Kako bi se zajamčili jednaki uvjeti za sve i usklađenost sa zakonodavstvom o otpadu i pojmom kružnog gospodarstva, Komisija bi trebala osmisliti zajedničke standarde za obradu otpadne električne i elektroničke opreme, kao što je utvrđeno u Direktivi 2012/19/EU.

Amandman 8

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | Pouzdano izvješćivanje o statističkim podatcima o gospodarenju otpadom od presudne je važnosti za učinkovitu provedbu i osiguranje usporedivosti podataka u ravnopravnim uvjetima među državama članicama. Stoga bi od država članica pri pripremi izvješća o usklađenosti s ciljevima utvrđenima u tim direktivama trebalo zatražiti da upotrebljavaju
  najnoviju
  metodologiju koju
  su razvile
  Komisija
  i nacionalni statistički uredi
  država članica. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

Pouzdano izvješćivanje o statističkim podatcima o gospodarenju otpadom od presudne je važnosti za učinkovitu provedbu i osiguranje usporedivosti podataka u ravnopravnim uvjetima među državama članicama. Stoga bi od država članica pri pripremi izvješća o usklađenosti s ciljevima utvrđenima u tim direktivama trebalo zatražiti da upotrebljavaju
  najnoviju
  metodologiju koju
  su razvile
  Komisija
  i nacionalni statistički uredi
  država članica.

| (4) | Pouzdano izvješćivanje o statističkim podatcima o gospodarenju otpadom od presudne je važnosti za učinkovitu provedbu i osiguranje usporedivosti podataka u ravnopravnim uvjetima među državama članicama. Stoga bi od država članica pri pripremi izvješća o usklađenosti s ciljevima utvrđenima u tim direktivama trebalo zatražiti da upotrebljavaju
  zajedničku
  metodologiju
  prikupljanja i obrade podataka
  koju
  je razvila
  Komisija
  u suradnji s nacionalnim statističkim uredima
  država članica. |
| --- | --- |

(4)

Pouzdano izvješćivanje o statističkim podatcima o gospodarenju otpadom od presudne je važnosti za učinkovitu provedbu i osiguranje usporedivosti podataka u ravnopravnim uvjetima među državama članicama. Stoga bi od država članica pri pripremi izvješća o usklađenosti s ciljevima utvrđenima u tim direktivama trebalo zatražiti da upotrebljavaju
  zajedničku
  metodologiju
  prikupljanja i obrade podataka
  koju
  je razvila
  Komisija
  u suradnji s nacionalnim statističkim uredima
  država članica.

Amandman 9

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 4.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4.a) | U cilju postizanja ciljeva iz ove Direktive i pospješivanja prijelaza na kružno gospodarstvo, Komisija bi trebala poticati koordinaciju i razmjenu informacija i najboljih praksi među državama članicama i među različitim sektorima gospodarstva. Ta bi se razmjena mogla olakšati komunikacijskim platformama kojima bi se podigla razina osviještenosti o novim industrijskim rješenjima i omogućio bolji pregled raspoloživih kapaciteta te doprinijelo povezivanju sektora zbrinjavanja otpada s drugim sektorima i podržavanju industrijske simbioze. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4.a)

U cilju postizanja ciljeva iz ove Direktive i pospješivanja prijelaza na kružno gospodarstvo, Komisija bi trebala poticati koordinaciju i razmjenu informacija i najboljih praksi među državama članicama i među različitim sektorima gospodarstva. Ta bi se razmjena mogla olakšati komunikacijskim platformama kojima bi se podigla razina osviještenosti o novim industrijskim rješenjima i omogućio bolji pregled raspoloživih kapaciteta te doprinijelo povezivanju sektora zbrinjavanja otpada s drugim sektorima i podržavanju industrijske simbioze.

Amandman 10

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 4.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4.b) | Hijerarhija otpada utvrđena Direktivom 2008/98/EZ primjenjuje se kao redoslijed prioriteta u pravu Unije o sprječavanju nastanka otpada i gospodarenju otpadom. Ta se hijerarhija stoga primjenjuje u kontekstu otpadnih vozila, baterija i akumulatora, otpadnih baterija i akumulatora te otpadne električne i elektroničke opreme. U okviru ispunjavanja ciljeva ove Direktive države članice trebale bi poduzeti nužne mjere kako bi se prioriteti hijerarhije otpada uzeli u obzir i kako bi se zajamčila njihova praktična provedba. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4.b)

Hijerarhija otpada utvrđena Direktivom 2008/98/EZ primjenjuje se kao redoslijed prioriteta u pravu Unije o sprječavanju nastanka otpada i gospodarenju otpadom. Ta se hijerarhija stoga primjenjuje u kontekstu otpadnih vozila, baterija i akumulatora, otpadnih baterija i akumulatora te otpadne električne i elektroničke opreme. U okviru ispunjavanja ciljeva ove Direktive države članice trebale bi poduzeti nužne mjere kako bi se prioriteti hijerarhije otpada uzeli u obzir i kako bi se zajamčila njihova praktična provedba.

Amandman 11

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 5.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5a) | Budući da je potreba za obradom i recikliranjem otpada u Uniji sve veća, u skladu s kružnim gospodarstvom, naglasak bi trebao biti na tome da pošiljke otpada budu u skladu s načelima i zahtjevima prava okoliša u Uniji, a osobito s načelom blizine, prioritetom za oporabu i samodostatnosti. Komisija bi trebala razmotriti je li poželjno primijeniti načelo „sve na jednom mjestu” (one-stop-shop) za administrativni postupak za pošiljke otpada, u cilju smanjenja administrativnog opterećenja. Države članice trebale bi poduzimati potrebne mjere kako bi spriječile nezakonite pošiljke otpada. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5a)

Budući da je potreba za obradom i recikliranjem otpada u Uniji sve veća, u skladu s kružnim gospodarstvom, naglasak bi trebao biti na tome da pošiljke otpada budu u skladu s načelima i zahtjevima prava okoliša u Uniji, a osobito s načelom blizine, prioritetom za oporabu i samodostatnosti. Komisija bi trebala razmotriti je li poželjno primijeniti načelo „sve na jednom mjestu” (one-stop-shop) za administrativni postupak za pošiljke otpada, u cilju smanjenja administrativnog opterećenja. Države članice trebale bi poduzimati potrebne mjere kako bi spriječile nezakonite pošiljke otpada.

Amandman 12

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 7.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (7a) | Kako bi se dopunili određeni elementi Direktive 2000/53/EZ i Direktive 2012/19/EU koji nisu ključni, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u vezi s zajedničkom metodologijom za prikupljanje i obradu podataka i u pogledu formata za dostavu podataka o provedbi ciljeva ponovne uporabe i oporabe otpadnih vozila na temelju Direktive 2000/53/EZ te metodologijom za prikupljanje i obradu podataka i formatom za dostavu podataka o provedbi postavljenih ciljeva prikupljanja i oporabe električne i elektroničke opreme na temelju Direktive 2012/19/EU. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7a)

Kako bi se dopunili određeni elementi Direktive 2000/53/EZ i Direktive 2012/19/EU koji nisu ključni, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u vezi s zajedničkom metodologijom za prikupljanje i obradu podataka i u pogledu formata za dostavu podataka o provedbi ciljeva ponovne uporabe i oporabe otpadnih vozila na temelju Direktive 2000/53/EZ te metodologijom za prikupljanje i obradu podataka i formatom za dostavu podataka o provedbi postavljenih ciljeva prikupljanja i oporabe električne i elektroničke opreme na temelju Direktive 2012/19/EU. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.

Amandman 13

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 7.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (7b) | Kako bi se utvrdila metodologija za prikupljanje i obradu podataka te formata za dostavu podataka u vezi s baterijama i akumulatorima te otpadnim baterijama i akumulatorima, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7b)

Kako bi se utvrdila metodologija za prikupljanje i obradu podataka te formata za dostavu podataka u vezi s baterijama i akumulatorima te otpadnim baterijama i akumulatorima, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.. Osobito, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.

Amandman 14

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak - 1. (novi)

Direktiva 2000/53/EZ

Članak 6. – stavak 1.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | U članku 6., stavak 1. zamjenjuje se sljedećim: |
| „1.   Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da su sva otpadna vozila uskladištena (makar privremeno) i obrađena u skladu s općim zahtjevima utvrđenima u članku 4. Direktive 75/442/EEZ i u skladu s minimalnim tehničkim uvjetima utvrđenim u Prilogu I. ovoj Direktivi, ne dovodeći u pitanje nacionalne propise o zaštiti zdravlja i okoliša.” | „1.   Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da su sva otpadna vozila uskladištena (makar privremeno) i obrađena u skladu s 
  prioritetima hijerarhije otpada i
  općim zahtjevima utvrđenima u članku 4. Direktive 75/442/EEZ i u skladu s minimalnim tehničkim uvjetima utvrđenim u Prilogu I. ovoj Direktivi, ne dovodeći u pitanje nacionalne propise o zaštiti zdravlja i okoliša.” |

Tekst na snazi

Izmjena

U članku 6., stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da su sva otpadna vozila uskladištena (makar privremeno) i obrađena u skladu s općim zahtjevima utvrđenima u članku 4. Direktive 75/442/EEZ i u skladu s minimalnim tehničkim uvjetima utvrđenim u Prilogu I. ovoj Direktivi, ne dovodeći u pitanje nacionalne propise o zaštiti zdravlja i okoliša.”

„1.   Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da su sva otpadna vozila uskladištena (makar privremeno) i obrađena u skladu s 
  prioritetima hijerarhije otpada i
  općim zahtjevima utvrđenima u članku 4. Direktive 75/442/EEZ i u skladu s minimalnim tehničkim uvjetima utvrđenim u Prilogu I. ovoj Direktivi, ne dovodeći u pitanje nacionalne propise o zaštiti zdravlja i okoliša.”

Amandman 15

Amandman 15

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Direktiva 2000/53/EZ

Članak 9. – stavak 1.a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.a   Države članice Komisiji dostavljaju podatke o provedbi članka 7. stavka 2. za svaku kalendarsku godinu. Navedene podatke dostavljaju elektroničkim putem u roku od
  18
  mjeseci od završetka izvještajne godine za koju se prikupljaju podatci. Podatci se dostavljaju u formatu koji je odredila Komisija u skladu sa stavkom 1.d.
  Prvim se izvješćem obuhvaćaju podatci za razdoblje od 1. siječnja [unijeti godinu prenošenja ove Direktive + jedna godina] do 31. prosinca [unijeti godinu prenošenja ove Direktive + jedna godina]. | 1.a   Države članice Komisiji dostavljaju podatke o provedbi članka 7. stavka 2. za svaku kalendarsku godinu. Navedene podatke
  prikupljaju i obrađuju u skladu sa zajedničkom metodologijom iz stavka 1.d ovog članka te ih
  dostavljaju elektroničkim putem u roku od
  12
  mjeseci od završetka izvještajne godine za koju se prikupljaju podatci. Podatci se dostavljaju u formatu koji je odredila Komisija u skladu sa stavkom 1.d. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.a   Države članice Komisiji dostavljaju podatke o provedbi članka 7. stavka 2. za svaku kalendarsku godinu. Navedene podatke dostavljaju elektroničkim putem u roku od
  18
  mjeseci od završetka izvještajne godine za koju se prikupljaju podatci. Podatci se dostavljaju u formatu koji je odredila Komisija u skladu sa stavkom 1.d.
  Prvim se izvješćem obuhvaćaju podatci za razdoblje od 1. siječnja [unijeti godinu prenošenja ove Direktive + jedna godina] do 31. prosinca [unijeti godinu prenošenja ove Direktive + jedna godina].

1.a   Države članice Komisiji dostavljaju podatke o provedbi članka 7. stavka 2. za svaku kalendarsku godinu. Navedene podatke
  prikupljaju i obrađuju u skladu sa zajedničkom metodologijom iz stavka 1.d ovog članka te ih
  dostavljaju elektroničkim putem u roku od
  12
  mjeseci od završetka izvještajne godine za koju se prikupljaju podatci. Podatci se dostavljaju u formatu koji je odredila Komisija u skladu sa stavkom 1.d.

Amandman 16

Amandman 16

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Direktiva 2000/53/EZ

Članak 9. – stavak 1.c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.c   Komisija revidira podatke dostavljene u skladu s ovim člankom i objavljuje izvješće o rezultatima revizije. Izvješćem se procjenjuju organizacija prikupljanja podataka, izvori podataka i metodologija u uporabi u državama članicama
  te
  cjelovitost, pouzdanost, pravovremenost i dosljednost tih podataka. Procjena može uključivati posebne preporuke za poboljšanje. Izvješće se izrađuje svake tri godine. | 1.c   Komisija revidira podatke dostavljene u skladu s ovim člankom i objavljuje izvješće o rezultatima revizije.
  Dok se ne utvrdi zajednička metodologija za prikupljanje i obradu podataka iz stavka 1.d,
  izvješćem se procjenjuju organizacija prikupljanja podataka, izvori podataka i metodologija u uporabi u državama članicama
  . Komisija također procjenjuje
  cjelovitost, pouzdanost, pravovremenost i dosljednost tih podataka. Procjena može uključivati posebne preporuke za poboljšanje. Izvješće se izrađuje svake tri godine. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.c   Komisija revidira podatke dostavljene u skladu s ovim člankom i objavljuje izvješće o rezultatima revizije. Izvješćem se procjenjuju organizacija prikupljanja podataka, izvori podataka i metodologija u uporabi u državama članicama
  te
  cjelovitost, pouzdanost, pravovremenost i dosljednost tih podataka. Procjena može uključivati posebne preporuke za poboljšanje. Izvješće se izrađuje svake tri godine.

1.c   Komisija revidira podatke dostavljene u skladu s ovim člankom i objavljuje izvješće o rezultatima revizije.
  Dok se ne utvrdi zajednička metodologija za prikupljanje i obradu podataka iz stavka 1.d,
  izvješćem se procjenjuju organizacija prikupljanja podataka, izvori podataka i metodologija u uporabi u državama članicama
  . Komisija također procjenjuje
  cjelovitost, pouzdanost, pravovremenost i dosljednost tih podataka. Procjena može uključivati posebne preporuke za poboljšanje. Izvješće se izrađuje svake tri godine.

Amandman 17

Amandman 17

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Direktiva 2000/53/EZ

Članak 9. – stavak 1.ca (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.ca | Komisija u tom izvješću može navesti i informacije o provedbi ove Direktive u cijelosti i o njezinu utjecaju na okoliš i ljudsko zdravlje. Po potrebi se izvješću prilaže zakonodavni prijedlog o izmjeni ove Direktive. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.ca

1.ca

Komisija u tom izvješću može navesti i informacije o provedbi ove Direktive u cijelosti i o njezinu utjecaju na okoliš i ljudsko zdravlje. Po potrebi se izvješću prilaže zakonodavni prijedlog o izmjeni ove Direktive.

Amandman 18

Amandman 18

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Direktiva 2000/53/EZ

Članak 9. – stavak 1.d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.d | Komisija donosi
  provedbene
  akte o utvrđivanju formata za dostavu podataka u skladu sa stavkom 1.a
  . Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom iz članka 11. stavka 2. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.d

Komisija donosi
  provedbene
  akte o utvrđivanju formata za dostavu podataka u skladu sa stavkom 1.a
  . Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom iz članka 11. stavka 2.

provedbene

. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom iz članka 11. stavka 2.

| 1.d | Komisija donosi
  delegirane
  akte
  kako bi dopunila ovu Direktivu utvrđivanjem zajedničke metodologije za prikupljanje i obradu podataka i
  formata za dostavu podataka u skladu sa stavkom 1.a. |
| --- | --- |

1.d

Komisija donosi
  delegirane
  akte
  kako bi dopunila ovu Direktivu utvrđivanjem zajedničke metodologije za prikupljanje i obradu podataka i
  formata za dostavu podataka u skladu sa stavkom 1.a.

delegirane

kako bi dopunila ovu Direktivu utvrđivanjem zajedničke metodologije za prikupljanje i obradu podataka i

Amandman 19

Amandman 19

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Direktiva 2000/53/EZ

Članak 9. – stavak 1.da (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.da | U kontekstu Akcijskog plana za kružno gospodarstvo i s obzirom na predanost EU-a ostvarenju prelaska na kružno gospodarstvo Komisija do 31. prosinca 2018. preispituje ovu Direktivu u cjelini, a posebno njezino područje primjene i ciljeve, na temelju procjene učinka i uzimajući u obzir ciljeve i inicijative politike Unije o kružnom gospodarstvu. Poseban naglasak stavlja se na pošiljke rabljenih vozila za koja se vjeruje da su otpadna vozila. U tu se svrhu primjenjuju smjernice dopisnika br. 9 o pošiljkama otpadnih vozila. Komisija također razmatra mogućnost uspostavljanja posebnih ciljeva za svaki resurs, osobito za ključne sirovine. Revizija je, po potrebi, popraćena zakonodavnim prijedlogom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.da

1.da

U kontekstu Akcijskog plana za kružno gospodarstvo i s obzirom na predanost EU-a ostvarenju prelaska na kružno gospodarstvo Komisija do 31. prosinca 2018. preispituje ovu Direktivu u cjelini, a posebno njezino područje primjene i ciljeve, na temelju procjene učinka i uzimajući u obzir ciljeve i inicijative politike Unije o kružnom gospodarstvu. Poseban naglasak stavlja se na pošiljke rabljenih vozila za koja se vjeruje da su otpadna vozila. U tu se svrhu primjenjuju smjernice dopisnika br. 9 o pošiljkama otpadnih vozila. Komisija također razmatra mogućnost uspostavljanja posebnih ciljeva za svaki resurs, osobito za ključne sirovine. Revizija je, po potrebi, popraćena zakonodavnim prijedlogom.

Amandman 20

Amandman 20

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1.a (novi)

Članak 1. – stavak 1.a (novi)

Direktiva 2000/53/EZ

Članak 9.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Umeće se sljedeći članak:






  „Članak 9.a




  Instrumenti za promicanje prelaska na gospodarstvo s izraženijom kružnom dimenzijom




  Kako bi doprinijele ostvarenju ciljeva utvrđenih ovom Direktivom, države članice koriste odgovarajuće ekonomske instrumente i poduzimaju druge mjere kako bi dale poticaj za primjenu hijerarhije otpada. Ti instrumenti i mjere mogu uključivati instrumente i mjere navedene u Prilogu IV.a Direktivi 2008/98/EZ.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Umeće se sljedeći članak:

Umeće se sljedeći članak:

„Članak 9.a

Instrumenti za promicanje prelaska na gospodarstvo s izraženijom kružnom dimenzijom

Kako bi doprinijele ostvarenju ciljeva utvrđenih ovom Direktivom, države članice koriste odgovarajuće ekonomske instrumente i poduzimaju druge mjere kako bi dale poticaj za primjenu hijerarhije otpada. Ti instrumenti i mjere mogu uključivati instrumente i mjere navedene u Prilogu IV.a Direktivi 2008/98/EZ.”

Amandman 21

Amandman 21

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 2. – točka 1. – stavak 1.a (novi)

Članak 2. – točka 1. – stavak 1.a (novi)

Direktiva 2006/66/EZ

Članak 22.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1a) | Umeće se sljedeći članak:




  „Članak 22.a




  Podatci



  1.   
  Podatcima o kojima država članica izvješćuje u skladu s člancima 10. i 12. prilaže se izvješće o potvrdi kvalitete.




  2.   
  Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 23.a radi dopune ove Direktive utvrđivanjem metodologije za prikupljanje i obradu podataka te formata za dostavu podataka.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(1a)

(1a)

Umeće se sljedeći članak:

„Članak 22.a

Podatci

1.   
  Podatcima o kojima država članica izvješćuje u skladu s člancima 10. i 12. prilaže se izvješće o potvrdi kvalitete.

2.   
  Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 23.a radi dopune ove Direktive utvrđivanjem metodologije za prikupljanje i obradu podataka te formata za dostavu podataka.”

Amandman 22

Amandman 22

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 1. – točka 2. – podtočka -a (nova)

Članak 2. – stavak 1. – točka 2. – podtočka -a (nova)

Direktiva 2006/66/EZ

Članak 23. – naslov

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (-a) | U članku 23. naslov se zamjenjuje sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(-a)

(-a)

U članku 23. naslov se zamjenjuje sljedećim:

„Preispitivanje

„Preispitivanje

„Izvješćivanje i preispitivanje”

„Izvješćivanje i preispitivanje”

Amandman 23

Amandman 23

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 1. – točka 2. – podtočka a

Članak 2. – stavak 1. – točka 2. – podtočka a

Direktiva 2006/66/EZ

Članak 23. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Komisija najkasnije do kraja 2016. sastavlja izvješće o provedbi ove Direktive te o njezinu utjecaju na okoliš i funkcioniranje unutarnjeg tržišta. | 1.   Komisija najkasnije do kraja 2016.
  , a nakon toga jednom svake tri godine,
  sastavlja izvješće o provedbi ove Direktive te o njezinu utjecaju na okoliš i funkcioniranje unutarnjeg tržišta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Komisija najkasnije do kraja 2016. sastavlja izvješće o provedbi ove Direktive te o njezinu utjecaju na okoliš i funkcioniranje unutarnjeg tržišta.

1.   Komisija najkasnije do kraja 2016.
  , a nakon toga jednom svake tri godine,
  sastavlja izvješće o provedbi ove Direktive te o njezinu utjecaju na okoliš i funkcioniranje unutarnjeg tržišta.

Amandman 24

Amandman 24

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 1. – točka 2. – podtočka ba (nova)

Članak 2. – stavak 1. – točka 2. – podtočka ba (nova)

Direktiva 2006/66/EZ

Članak 23. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | Dodaje se sljedeći stavak:



  „3.a   
  U kontekstu Akcijskog plana za kružno gospodarstvo i s obzirom na predanost EU-a ostvarenju prelaska na kružno gospodarstvo Komisija do 31. prosinca 2018. preispituje ovu Direktivu u cjelini, a posebno njezino područje primjene i ciljeve, na temelju procjene učinka. U okviru tog izvješća mora se uzeti u obzir ciljevi i inicijative politike Unije o kružnom gospodarstvu i tehnički razvoj novih vrsta baterija u kojima se ne koriste opasne tvari, prije svega teški metali ili drugi metali ili ioni metala. Komisija također razmatra mogućnost uspostavljanja posebnih ciljeva za svaki resurs, osobito za ključne sirovine. Revizija je, po potrebi, popraćena zakonodavnim prijedlogom.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ba)

(ba)

Dodaje se sljedeći stavak:

Dodaje se sljedeći stavak:

„3.a   
  U kontekstu Akcijskog plana za kružno gospodarstvo i s obzirom na predanost EU-a ostvarenju prelaska na kružno gospodarstvo Komisija do 31. prosinca 2018. preispituje ovu Direktivu u cjelini, a posebno njezino područje primjene i ciljeve, na temelju procjene učinka. U okviru tog izvješća mora se uzeti u obzir ciljevi i inicijative politike Unije o kružnom gospodarstvu i tehnički razvoj novih vrsta baterija u kojima se ne koriste opasne tvari, prije svega teški metali ili drugi metali ili ioni metala. Komisija također razmatra mogućnost uspostavljanja posebnih ciljeva za svaki resurs, osobito za ključne sirovine. Revizija je, po potrebi, popraćena zakonodavnim prijedlogom.”

Amandman 25

Amandman 25

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 2. – stavak 1. – točka 2.a (nova)

Članak 2. – stavak 1. – točka 2.a (nova)

Direktiva 2006/66/EZ

Članak 23.aa (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (2a) | Umeće se sljedeći članak:




  „Članak 23.aa




  Instrumenti za promicanje prelaska na gospodarstvo s izraženijom kružnom dimenzijom




  Kako bi doprinijele ostvarenju ciljeva utvrđenih ovom Direktivom, države članice koriste odgovarajuće ekonomske instrumente i poduzimaju druge mjere kako bi dale poticaj za primjenu hijerarhije otpada. Ti instrumenti i mjere mogu uključivati instrumente i mjere navedene u Prilogu IV.a Direktivi 2008/98/EZ.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(2a)

(2a)

Umeće se sljedeći članak:

„Članak 23.aa

Instrumenti za promicanje prelaska na gospodarstvo s izraženijom kružnom dimenzijom

Kako bi doprinijele ostvarenju ciljeva utvrđenih ovom Direktivom, države članice koriste odgovarajuće ekonomske instrumente i poduzimaju druge mjere kako bi dale poticaj za primjenu hijerarhije otpada. Ti instrumenti i mjere mogu uključivati instrumente i mjere navedene u Prilogu IV.a Direktivi 2008/98/EZ.”

Amandman 27

Amandman 27

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 3. – stavak 1. – točka - 1. (nova)

Članak 3. – stavak 1. – točka - 1. (nova)

Direktiva 2012/19/EU

Članak 8. – stavak 5. – podstavak 4.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (-1) | U članku 8. stavku 5. podstavak 4. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(-1)

(-1)

U članku 8. stavku 5. podstavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

„Da bi se osigurali jednaki uvjeti za provedbu ovog članka, Komisija donosi provedbene akte kojima se utvrđuju minimalne norme kvalitete
  , posebno na temelju normi koje razviju Europske organizacije za normizaciju
  . Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom pregleda iz članka 21. stavka 2.”

, posebno na temelju normi koje razviju Europske organizacije za normizaciju

„Da bi se osigurali jednaki uvjeti za provedbu ovog članka
  te u skladu s mandatom iz Direktive 2012/19/EU,
  Komisija donosi provedbene akte kojima se utvrđuju minimalne norme kvalitete. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom pregleda iz članka 21. stavka 2.”

Amandman 28

Amandman 28

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 3. – stavak 1. – točka 1. – podtočka b

Članak 3. – stavak 1. – točka 1. – podtočka b

Direktiva 2012/19/EU

Članak 16. – stavak 5.a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.a   Države članice Komisiji dostavljaju podatke o provedbi članka 16. stavka 4. za svaku kalendarsku godinu. Navedene podatke dostavljaju elektroničkim putem u roku od
  18
  mjeseci od završetka izvještajne godine za koju se prikupljaju podatci. Podatci se dostavljaju u formatu koji je odredila Komisija u skladu sa stavkom 5.d.
  Prvim se izvješćem obuhvaćaju podatci za razdoblje od 1. siječnja [unijeti godinu prenošenja ove Direktive + jedna godina] do 31. prosinca [unijeti godinu prenošenja ove Direktive + jedna godina]. | 5.a   Države članice Komisiji dostavljaju podatke o provedbi članka 16. stavka 4. za svaku kalendarsku godinu. Navedene podatke
  prikupljaju i obrađuju u skladu sa zajedničkom metodologijom iz stavka 5.d ovog članka te ih
  dostavljaju elektroničkim putem u roku od
  12
  mjeseci od završetka izvještajne godine za koju se prikupljaju podatci.
  Države članice osiguravaju da svi subjekti koji prikupljaju ili obrađuju otpadnu električnu i elektroničku opremu dostavljaju podatke.
  Podatci se dostavljaju u formatu koji je odredila Komisija u skladu sa stavkom 5.d. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.a   Države članice Komisiji dostavljaju podatke o provedbi članka 16. stavka 4. za svaku kalendarsku godinu. Navedene podatke dostavljaju elektroničkim putem u roku od
  18
  mjeseci od završetka izvještajne godine za koju se prikupljaju podatci. Podatci se dostavljaju u formatu koji je odredila Komisija u skladu sa stavkom 5.d.
  Prvim se izvješćem obuhvaćaju podatci za razdoblje od 1. siječnja [unijeti godinu prenošenja ove Direktive + jedna godina] do 31. prosinca [unijeti godinu prenošenja ove Direktive + jedna godina].

5.a   Države članice Komisiji dostavljaju podatke o provedbi članka 16. stavka 4. za svaku kalendarsku godinu. Navedene podatke
  prikupljaju i obrađuju u skladu sa zajedničkom metodologijom iz stavka 5.d ovog članka te ih
  dostavljaju elektroničkim putem u roku od
  12
  mjeseci od završetka izvještajne godine za koju se prikupljaju podatci.
  Države članice osiguravaju da svi subjekti koji prikupljaju ili obrađuju otpadnu električnu i elektroničku opremu dostavljaju podatke.
  Podatci se dostavljaju u formatu koji je odredila Komisija u skladu sa stavkom 5.d.

Amandman 29

Amandman 29

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 3. – stavak 1. – točka 1. – podtočka b

Članak 3. – stavak 1. – točka 1. – podtočka b

Direktiva 2012/19/EU

Članak 16. – stavak 5.c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5 c.   Komisija revidira podatke dostavljene u skladu s ovim člankom i objavljuje izvješće o rezultatima revizije. Izvješćem se procjenjuju organizacija prikupljanja podataka, izvori podataka i metodologija u uporabi u državama članicama
  te
  cjelovitost, pouzdanost, pravovremenost i dosljednost tih podataka. Procjena može uključivati posebne preporuke za poboljšanje. Izvješće se izrađuje svake tri godine. | 5 c.   Komisija revidira podatke dostavljene u skladu s ovim člankom i objavljuje izvješće o rezultatima revizije.
  Dok se ne utvrdi zajednička metodologija za prikupljanje i obradu podataka iz stavka 5.d,
  izvješćem se procjenjuju organizacija prikupljanja podataka, izvori podataka i metodologija u uporabi u državama članicama
  . Komisija također procjenjuje
  cjelovitost, pouzdanost, pravovremenost i dosljednost tih podataka. Procjena može uključivati posebne preporuke za poboljšanje. Izvješće se izrađuje svake tri godine. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5 c.   Komisija revidira podatke dostavljene u skladu s ovim člankom i objavljuje izvješće o rezultatima revizije. Izvješćem se procjenjuju organizacija prikupljanja podataka, izvori podataka i metodologija u uporabi u državama članicama
  te
  cjelovitost, pouzdanost, pravovremenost i dosljednost tih podataka. Procjena može uključivati posebne preporuke za poboljšanje. Izvješće se izrađuje svake tri godine.

5 c.   Komisija revidira podatke dostavljene u skladu s ovim člankom i objavljuje izvješće o rezultatima revizije.
  Dok se ne utvrdi zajednička metodologija za prikupljanje i obradu podataka iz stavka 5.d,
  izvješćem se procjenjuju organizacija prikupljanja podataka, izvori podataka i metodologija u uporabi u državama članicama
  . Komisija također procjenjuje
  cjelovitost, pouzdanost, pravovremenost i dosljednost tih podataka. Procjena može uključivati posebne preporuke za poboljšanje. Izvješće se izrađuje svake tri godine.

Amandman 30

Amandman 30

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 3. – stavak 1. – točka 1. – podtočka b

Članak 3. – stavak 1. – točka 1. – podtočka b

Direktiva 2012/19/EU

Članak 16. – stavak 5.ca (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 5.ca
     
  Komisija u tom izvješću navodi informacije o provedbi ove Direktive u cijelosti i o njezinu utjecaju na okoliš i ljudsko zdravlje. Po potrebi se izvješću prilaže zakonodavni prijedlog o izmjeni ove Direktive. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.ca
     
  Komisija u tom izvješću navodi informacije o provedbi ove Direktive u cijelosti i o njezinu utjecaju na okoliš i ljudsko zdravlje. Po potrebi se izvješću prilaže zakonodavni prijedlog o izmjeni ove Direktive.

Amandman 31

Amandman 31

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 3. – stavak 1. – točka 1. – podtočka b

Članak 3. – stavak 1. – točka 1. – podtočka b

Direktiva 2012/19/EU

Članak 16. – stavak 5.d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5 d.   Komisija donosi
  provedbene
  akte o utvrđivanju formata za dostavu podataka u skladu sa stavkom 5.a. Ti se
  provedbeni
  akti donose u skladu s postupkom iz članka
  21. stavka 2
  . | 5 d.   Komisija donosi
  delegirane
  akte u skladu s postupkom iz članka
  20
  . kako bi
  dopunila ovu Direktivu utvrđivanjem zajedničkih metodologija za prikupljanje i obradu podataka i
  formata za dostavu podataka u skladu sa stavkom 5.a. Ti se
  delegirani
  akti donose |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5 d.   Komisija donosi
  provedbene
  akte o utvrđivanju formata za dostavu podataka u skladu sa stavkom 5.a. Ti se
  provedbeni
  akti donose u skladu s postupkom iz članka
  21. stavka 2
  .

5 d.   Komisija donosi
  delegirane
  akte u skladu s postupkom iz članka
  20
  . kako bi
  dopunila ovu Direktivu utvrđivanjem zajedničkih metodologija za prikupljanje i obradu podataka i
  formata za dostavu podataka u skladu sa stavkom 5.a. Ti se
  delegirani
  akti donose

Amandman 32

Amandman 32

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 3. – stavak 1. – točka 1. – podtočka b

Članak 3. – stavak 1. – točka 1. – podtočka b

Direktiva 2012/19/EU

Članak 16. – stavak 5.da (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 5.da
     
  U kontekstu Akcijskog plana za kružno gospodarstvo i s obzirom na predanost EU-a ostvarenju prelaska na kružno gospodarstvo Komisija tijekom revizije iz stavka 5.c preispituje ovu Direktivu u cjelini, a posebno njezino područje primjene i ciljeve, na temelju procjene učinka i uzimajući u obzir ciljeve i inicijative politike Unije o kružnom gospodarstvu. Komisija razmatra mogućnost uspostavljanja posebnih ciljeva za svaki resurs, osobito za ključne sirovine. Revizija je, po potrebi, popraćena zakonodavnim prijedlogom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.da
     
  U kontekstu Akcijskog plana za kružno gospodarstvo i s obzirom na predanost EU-a ostvarenju prelaska na kružno gospodarstvo Komisija tijekom revizije iz stavka 5.c preispituje ovu Direktivu u cjelini, a posebno njezino područje primjene i ciljeve, na temelju procjene učinka i uzimajući u obzir ciljeve i inicijative politike Unije o kružnom gospodarstvu. Komisija razmatra mogućnost uspostavljanja posebnih ciljeva za svaki resurs, osobito za ključne sirovine. Revizija je, po potrebi, popraćena zakonodavnim prijedlogom.

Amandman 33

Amandman 33

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 3. – stavak 1. – točka 1.a (nova)

Članak 3. – stavak 1. – točka 1.a (nova)

Direktiva 2012/19/EU

Članak 16.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1a) | Umeće se sljedeći članak:




  „Članak 16.a




  Instrumenti za promicanje prelaska na gospodarstvo s izraženijom kružnom dimenzijom




  Kako bi doprinijele ostvarenju ciljeva utvrđenih ovom Direktivom, države članice koriste odgovarajuće ekonomske instrumente i poduzimaju druge mjere kako bi dale poticaj za primjenu hijerarhije otpada. Ti instrumenti i mjere mogu uključivati instrumente i mjere navedene u Prilogu IV.a Direktivi 2008/98/EZ.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(1a)

(1a)

Umeće se sljedeći članak:

„Članak 16.a

Instrumenti za promicanje prelaska na gospodarstvo s izraženijom kružnom dimenzijom

Kako bi doprinijele ostvarenju ciljeva utvrđenih ovom Direktivom, države članice koriste odgovarajuće ekonomske instrumente i poduzimaju druge mjere kako bi dale poticaj za primjenu hijerarhije otpada. Ti instrumenti i mjere mogu uključivati instrumente i mjere navedene u Prilogu IV.a Direktivi 2008/98/EZ.”

---

(1)  Predmet se vraća nadležnom odboru na međuinstitucionalne pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A8-0013/2017)

1

---

| 25.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 263/189 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 263/189

---

P8_TA(2017)0070

Otpad ***I

Amandmani koje je usvojio Europski parlament 14. ožujka 2017. o prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2008/98/EZ o otpadu (COM(2015)0595 – C8-0382/2015 – 2015/0275(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2018/C 263/30)

Amandman 1

Prijedlog direktive

Uvodna izjava - 1. (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (-1) | Cilj je ove Direktive utvrditi mjere za zaštitu okoliša i ljudskog zdravlja sprečavanjem ili smanjenjem štetnih učinaka nastalih proizvodnjom otpada i njegovim gospodarenjem, smanjenjem ukupnog utjecaja uporabe resursa i povećanjem učinkovitosti takve uporabe te jamčenjem vrednovanja otpada kao resursa u cilju pridonošenja kružnom gospodarstvu u Europskoj uniji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(-1)

Cilj je ove Direktive utvrditi mjere za zaštitu okoliša i ljudskog zdravlja sprečavanjem ili smanjenjem štetnih učinaka nastalih proizvodnjom otpada i njegovim gospodarenjem, smanjenjem ukupnog utjecaja uporabe resursa i povećanjem učinkovitosti takve uporabe te jamčenjem vrednovanja otpada kao resursa u cilju pridonošenja kružnom gospodarstvu u Europskoj uniji.

Amandman 2

Prijedlog direktive

Uvodna izjava - 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (-1.a) | S obzirom na ovisnost Unije o uvozu sirovina i brzo iscrpljivanje značajne količine prirodnih resursa u kratkoročnom razdoblju, glavni je izazov vratiti što više resursa na područje Unije te poticati prelazak na kružno gospodarstvo. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(-1.a)

S obzirom na ovisnost Unije o uvozu sirovina i brzo iscrpljivanje značajne količine prirodnih resursa u kratkoročnom razdoblju, glavni je izazov vratiti što više resursa na područje Unije te poticati prelazak na kružno gospodarstvo.

Amandman 3

Prijedlog direktive

Uvodna izjava - 1.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (-1.b) | Kružno gospodarstvo nudi značajne mogućnosti za lokalna gospodarstva i potencijal za stvaranje situacija od koje imaju koristi svi uključeni dionici. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(-1.b)

Amandman 4

Prijedlog direktive

Uvodna izjava - 1.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (-1.c) | Gospodarenje otpadom mora se transformirati u održivo upravljanje materijalima. Revizija Direktive 2008/98/EZ predstavlja mogućnost za ostvarivanje tog cilja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(-1.c)

Gospodarenje otpadom mora se transformirati u održivo upravljanje materijalima. Revizija Direktive 2008/98/EZ predstavlja mogućnost za ostvarivanje tog cilja.

Amandman 5

Prijedlog direktive

Uvodna izjava - 1.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (-1.d) | Za uspješan prelazak na kružno gospodarstvo potrebna je, uz reviziju i cjelovitu provedbu direktiva o otpadu, potpuna provedba akcijskog plana izloženog u dokumentu „Zatvaranje kruga – akcijski plan EU-a za kružno gospodarstvo”. Provedbom akcijskog plana trebale bi se također povećati usklađenost, dosljednost i sinergije između kružnog gospodarstva i politika koje se odnose na energiju, klimu, poljoprivredu, industriju i istraživanje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(-1.d)

Za uspješan prelazak na kružno gospodarstvo potrebna je, uz reviziju i cjelovitu provedbu direktiva o otpadu, potpuna provedba akcijskog plana izloženog u dokumentu „Zatvaranje kruga – akcijski plan EU-a za kružno gospodarstvo”. Provedbom akcijskog plana trebale bi se također povećati usklađenost, dosljednost i sinergije između kružnog gospodarstva i politika koje se odnose na energiju, klimu, poljoprivredu, industriju i istraživanje.

Amandman 6

Prijedlog direktive

Uvodna izjava - 1.e (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (-1.e) | Europski parlament usvojio je 9. srpnja 2015. rezoluciju naslovljenu „Učinkovita upotrebi resursa: prijelaz na cirkularnu ekonomiju”

   (1a)

  u kojoj je naglasio potrebu da se postave obvezujući ciljevi smanjenja otpada, razviju mjere za sprečavanje nastanka otpada te jasne i nedvosmislene definicije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(-1.e)

Europski parlament usvojio je 9. srpnja 2015. rezoluciju naslovljenu „Učinkovita upotrebi resursa: prijelaz na cirkularnu ekonomiju”

   (1a)

  u kojoj je naglasio potrebu da se postave obvezujući ciljevi smanjenja otpada, razviju mjere za sprečavanje nastanka otpada te jasne i nedvosmislene definicije.

Amandman 7

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | Gospodarenje otpadom u Uniji trebalo bi poboljšati u cilju zaštite, očuvanja i poboljšanja kvalitete okoliša, zaštite ljudskog zdravlja, osiguranja razborite i 
  racionalne
  uporabe prirodnih resursa
  te
  promicanja
  više
  kružnoga gospodarstva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)

Gospodarenje otpadom u Uniji trebalo bi poboljšati u cilju zaštite, očuvanja i poboljšanja kvalitete okoliša, zaštite ljudskog zdravlja, osiguranja razborite i 
  racionalne
  uporabe prirodnih resursa
  te
  promicanja
  više
  kružnoga gospodarstva.

| (1) | Gospodarenje otpadom u Uniji trebalo bi poboljšati u cilju zaštite, očuvanja i poboljšanja kvalitete okoliša, zaštite ljudskog zdravlja, osiguranja razborite i 
  učinkovite
  uporabe prirodnih resursa, promicanja
  načela
  kružnoga gospodarstva
  , poboljšanja širenja obnovljivih izvora energije, povećanja energetske učinkovitosti, smanjenja ovisnosti Unije o uvoznim resursima, pružanja novih gospodarskih prilika i dugoročne konkurentnosti. Kako bi gospodarstvo bilo zaista kružno, potrebno je poduzeti dodatne mjere u pogledu održive proizvodnje i potrošnje koje će biti usredotočene na cijeli životni vijek proizvoda tako da se očuvaju resursi i zatvori krug kružnog gospodarstva. Učinkovitijom uporabom resursa došlo bi do značajnih neto ušteda za poduzeća Unije, javna tijela i potrošače te bi se istodobno smanjile ukupne godišnje emisije stakleničkih plinova
  . |
| --- | --- |

(1)

Gospodarenje otpadom u Uniji trebalo bi poboljšati u cilju zaštite, očuvanja i poboljšanja kvalitete okoliša, zaštite ljudskog zdravlja, osiguranja razborite i 
  učinkovite
  uporabe prirodnih resursa, promicanja
  načela
  kružnoga gospodarstva
  , poboljšanja širenja obnovljivih izvora energije, povećanja energetske učinkovitosti, smanjenja ovisnosti Unije o uvoznim resursima, pružanja novih gospodarskih prilika i dugoročne konkurentnosti. Kako bi gospodarstvo bilo zaista kružno, potrebno je poduzeti dodatne mjere u pogledu održive proizvodnje i potrošnje koje će biti usredotočene na cijeli životni vijek proizvoda tako da se očuvaju resursi i zatvori krug kružnog gospodarstva. Učinkovitijom uporabom resursa došlo bi do značajnih neto ušteda za poduzeća Unije, javna tijela i potrošače te bi se istodobno smanjile ukupne godišnje emisije stakleničkih plinova
  .

Amandman 8

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1.a) | Povećani napori za prelazak na kružno gospodarstvo mogli bi dovesti do smanjenja emisija stakleničkih plinova od dva do četiri posto godišnje, što je jasan poticaj za ulaganje u kružno gospodarstvo. Povećanje produktivnosti resursa unapređenjem učinkovitosti i manjim rasipanjem resursa može uvelike smanjiti konzumaciju resursa i emisije stakleničkih plinova. Stoga bi kružno gospodarstvo trebalo biti sastavni dio klimatske politike jer se njegovom provedbom stvaraju sinergije, kao što je i istaknuto u izvješćima međunarodne stručne skupine za resurse. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1.a)

Povećani napori za prelazak na kružno gospodarstvo mogli bi dovesti do smanjenja emisija stakleničkih plinova od dva do četiri posto godišnje, što je jasan poticaj za ulaganje u kružno gospodarstvo. Povećanje produktivnosti resursa unapređenjem učinkovitosti i manjim rasipanjem resursa može uvelike smanjiti konzumaciju resursa i emisije stakleničkih plinova. Stoga bi kružno gospodarstvo trebalo biti sastavni dio klimatske politike jer se njegovom provedbom stvaraju sinergije, kao što je i istaknuto u izvješćima međunarodne stručne skupine za resurse.

Amandman 9

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 1.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1.b) | U okviru kružnog gospodarstva trebalo bi uzeti u obzir izričite odredbe Sedmog programa djelovanja za okoliš, u kojima se poziva na razvoj kruženja netoksičnih materija kako bi se reciklirani otpad mogao koristiti kao glavni i pouzdan izvor sirovina za Uniju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1.b)

U okviru kružnog gospodarstva trebalo bi uzeti u obzir izričite odredbe Sedmog programa djelovanja za okoliš, u kojima se poziva na razvoj kruženja netoksičnih materija kako bi se reciklirani otpad mogao koristiti kao glavni i pouzdan izvor sirovina za Uniju.

Amandman 10

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | Ciljeve utvrđene Direktivom 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (14) u pogledu pripreme za ponovnu uporabu i recikliranje otpada trebalo bi
  izmijeniti
  kako bi se njima bolje odražavala nastojanja Unije da prijeđe na kružno gospodarstvo. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2)

Ciljeve utvrđene Direktivom 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (14) u pogledu pripreme za ponovnu uporabu i recikliranje otpada trebalo bi
  izmijeniti
  kako bi se njima bolje odražavala nastojanja Unije da prijeđe na kružno gospodarstvo.

| (2) | Ciljeve utvrđene Direktivom 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (14) u pogledu pripreme za ponovnu uporabu i recikliranje otpada trebalo bi
  postrožiti
  kako bi se njima bolje odražavala nastojanja Unije da prijeđe na
  resursno učinkovito
  kružno gospodarstvo
  poduzimanjem potrebnih mjera kojima bi se osiguralo da se taj otpad može smatrati korisnim resursom
  . |
| --- | --- |

(2)

Ciljeve utvrđene Direktivom 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (14) u pogledu pripreme za ponovnu uporabu i recikliranje otpada trebalo bi
  postrožiti
  kako bi se njima bolje odražavala nastojanja Unije da prijeđe na
  resursno učinkovito
  kružno gospodarstvo
  poduzimanjem potrebnih mjera kojima bi se osiguralo da se taj otpad može smatrati korisnim resursom
  .

Amandman 11

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | Brojne države članice tek trebaju razviti potrebnu infrastrukturu za gospodarenje otpadom. Stoga je ključno utvrditi dugoročne ciljeve politika u cilju usmjeravanja mjera i ulaganja, posebno sprečavanjem izgradnje prekomjernih strukturnih kapaciteta za obradu preostalog otpada i zadržavanja materijala koji se mogu reciklirati na
  dnu
  hijerarhije otpada. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

Brojne države članice tek trebaju razviti potrebnu infrastrukturu za gospodarenje otpadom. Stoga je ključno utvrditi dugoročne ciljeve politika u cilju usmjeravanja mjera i ulaganja, posebno sprečavanjem izgradnje prekomjernih strukturnih kapaciteta za obradu preostalog otpada i zadržavanja materijala koji se mogu reciklirati na
  dnu
  hijerarhije otpada.

| (3) | Brojne države članice tek trebaju razviti potrebnu infrastrukturu za gospodarenje otpadom. Stoga je ključno utvrditi dugoročne ciljeve politika
  i pružiti financijsku i političku podršku
  u cilju usmjeravanja mjera i ulaganja, posebno sprečavanjem izgradnje prekomjernih strukturnih kapaciteta za obradu preostalog otpada i zadržavanja materijala koji se mogu reciklirati na
  nižim razinama
  hijerarhije otpada.
  U tom je kontekstu, da bi se postigli relevantni ciljevi, nužno koristiti sredstva europskih strukturnih i investicijskih fondova za financiranje razvoja infrastrukture gospodarenja otpadom potrebne za sprečavanje, ponovnu uporabu i recikliranje. Također je nužno da države članice izmijene svoje postojeće programe za sprečavanje stvaranja otpada u skladu s ovom Direktivom te da na odgovarajući način prilagode svoja ulaganja. |
| --- | --- |

(3)

Brojne države članice tek trebaju razviti potrebnu infrastrukturu za gospodarenje otpadom. Stoga je ključno utvrditi dugoročne ciljeve politika
  i pružiti financijsku i političku podršku
  u cilju usmjeravanja mjera i ulaganja, posebno sprečavanjem izgradnje prekomjernih strukturnih kapaciteta za obradu preostalog otpada i zadržavanja materijala koji se mogu reciklirati na
  nižim razinama
  hijerarhije otpada.
  U tom je kontekstu, da bi se postigli relevantni ciljevi, nužno koristiti sredstva europskih strukturnih i investicijskih fondova za financiranje razvoja infrastrukture gospodarenja otpadom potrebne za sprečavanje, ponovnu uporabu i recikliranje. Također je nužno da države članice izmijene svoje postojeće programe za sprečavanje stvaranja otpada u skladu s ovom Direktivom te da na odgovarajući način prilagode svoja ulaganja.

Amandman 12

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | Unatoč tome što komunalni otpad čini samo između 7 % i 10 % ukupnog otpada koji se stvara u EU-u, no to je jedan od tokova otpada kojima se najteže gospodari, a način gospodarenja, u pravilu, pouzdano upućuje na kvalitetu općeg sustava gospodarenja otpadom u nekoj zemlji. Izazovi gospodarenja komunalnim otpadom proizlaze iz njegova vrlo složenog i mješovitog sastava, neposredne blizine građana stvorenom otpadu
  i
  vrlo velike javne vidljivosti. Kao posljedica toga, za gospodarenje tim otpadom potreban je vrlo složen sustav koji obuhvaća učinkovit program prikupljanja otpada, aktivno uključivanje građana i poduzeća, infrastrukturu prilagođenu specifičnom sastavu otpada i razrađen sustav financiranja. Zemlje koje su razvile učinkovite sustave gospodarenja komunalnim otpadom općenito postižu bolje rezultate u cjelokupnom gospodarenju otpadom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

Unatoč tome što komunalni otpad čini samo između 7 % i 10 % ukupnog otpada koji se stvara u EU-u, no to je jedan od tokova otpada kojima se najteže gospodari, a način gospodarenja, u pravilu, pouzdano upućuje na kvalitetu općeg sustava gospodarenja otpadom u nekoj zemlji. Izazovi gospodarenja komunalnim otpadom proizlaze iz njegova vrlo složenog i mješovitog sastava, neposredne blizine građana stvorenom otpadu
  i
  vrlo velike javne vidljivosti. Kao posljedica toga, za gospodarenje tim otpadom potreban je vrlo složen sustav koji obuhvaća učinkovit program prikupljanja otpada, aktivno uključivanje građana i poduzeća, infrastrukturu prilagođenu specifičnom sastavu otpada i razrađen sustav financiranja. Zemlje koje su razvile učinkovite sustave gospodarenja komunalnim otpadom općenito postižu bolje rezultate u cjelokupnom gospodarenju otpadom.

| (4) | Unatoč tome što komunalni otpad čini samo između 7 % i 10 % ukupnog otpada koji se stvara u EU-u, no to je jedan od tokova otpada kojima se najteže gospodari, a način gospodarenja, u pravilu, pouzdano upućuje na kvalitetu općeg sustava gospodarenja otpadom u nekoj zemlji. Izazovi gospodarenja komunalnim otpadom proizlaze iz njegova vrlo složenog i mješovitog sastava, neposredne blizine građana stvorenom otpadu, vrlo velike javne vidljivosti
  te iz njegova utjecaja na okoliš i ljudsko zdravlje
  . Kao posljedica toga, za gospodarenje tim otpadom potreban je vrlo složen sustav koji obuhvaća učinkovit program prikupljanja otpada,
  učinkovit sustav sortiranja, prikladno praćenje tokova otpada,
  aktivno uključivanje građana i poduzeća, infrastrukturu prilagođenu specifičnom sastavu otpada i razrađen sustav financiranja. Zemlje koje su razvile učinkovite sustave gospodarenja komunalnim otpadom općenito postižu bolje rezultate u cjelokupnom gospodarenju otpadom
  , uključujući ostvarivanje ciljeva recikliranja. Međutim, ispravno upravljanje komunalnim otpadom nije samo po sebi dovoljno da potakne prelazak na kružno gospodarstvo u kojemu bi se otpad smatrao resursom. Potreban je pristup proizvodima i otpadu temeljen na životnom vijeku kako bi se pokrenuo taj prelazak. |
| --- | --- |

(4)

Unatoč tome što komunalni otpad čini samo između 7 % i 10 % ukupnog otpada koji se stvara u EU-u, no to je jedan od tokova otpada kojima se najteže gospodari, a način gospodarenja, u pravilu, pouzdano upućuje na kvalitetu općeg sustava gospodarenja otpadom u nekoj zemlji. Izazovi gospodarenja komunalnim otpadom proizlaze iz njegova vrlo složenog i mješovitog sastava, neposredne blizine građana stvorenom otpadu, vrlo velike javne vidljivosti
  te iz njegova utjecaja na okoliš i ljudsko zdravlje
  . Kao posljedica toga, za gospodarenje tim otpadom potreban je vrlo složen sustav koji obuhvaća učinkovit program prikupljanja otpada,
  učinkovit sustav sortiranja, prikladno praćenje tokova otpada,
  aktivno uključivanje građana i poduzeća, infrastrukturu prilagođenu specifičnom sastavu otpada i razrađen sustav financiranja. Zemlje koje su razvile učinkovite sustave gospodarenja komunalnim otpadom općenito postižu bolje rezultate u cjelokupnom gospodarenju otpadom
  , uključujući ostvarivanje ciljeva recikliranja. Međutim, ispravno upravljanje komunalnim otpadom nije samo po sebi dovoljno da potakne prelazak na kružno gospodarstvo u kojemu bi se otpad smatrao resursom. Potreban je pristup proizvodima i otpadu temeljen na životnom vijeku kako bi se pokrenuo taj prelazak.

Amandman 13

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 4.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4.a) | Iskustvo je pokazalo da i javni i privatni sustavi mogu pomoći u ostvarivanju sustava kružnog gospodarstva, a odluka o tome hoće li se određeni sustav upotrebljavati često ovisi o geografskim i strukturnim uvjetima. Pravila utvrđena u ovoj Direktivi omogućuju postojanje sustava u kojemu općina ima opću odgovornost za prikupljanje komunalnog otpada te sustava u kojemu su takve usluge ugovorene s privatnim subjektima. Izbor između tih dvaju sustava treba biti u nadležnosti država članica. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4.a)

Iskustvo je pokazalo da i javni i privatni sustavi mogu pomoći u ostvarivanju sustava kružnog gospodarstva, a odluka o tome hoće li se određeni sustav upotrebljavati često ovisi o geografskim i strukturnim uvjetima. Pravila utvrđena u ovoj Direktivi omogućuju postojanje sustava u kojemu općina ima opću odgovornost za prikupljanje komunalnog otpada te sustava u kojemu su takve usluge ugovorene s privatnim subjektima. Izbor između tih dvaju sustava treba biti u nadležnosti država članica.

Amandman 14

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | U Direktivu 2008/98/EZ potrebno je uvrstiti definicije komunalnog otpada, građevinskog otpada i otpada od rušenja, konačnog postupka recikliranja
  i
  nasipavanja u svrhu pojašnjenja područja primjene navedenih pojmova. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

U Direktivu 2008/98/EZ potrebno je uvrstiti definicije komunalnog otpada, građevinskog otpada i otpada od rušenja, konačnog postupka recikliranja
  i
  nasipavanja u svrhu pojašnjenja područja primjene navedenih pojmova.

| (5) | U Direktivu 2008/98/EZ potrebno je uvrstiti definicije komunalnog otpada,
  trgovačkog i industrijskog otpada,
  građevinskog otpada i otpada od rušenja,
  subjekta za pripremu za ponovnu uporabu, organskog recikliranja,
  konačnog postupka recikliranja, nasipavanja
  , sortiranja, otpada od smeća
  i 
  hrane
  u svrhu pojašnjenja područja primjene navedenih pojmova. |
| --- | --- |

(5)

U Direktivu 2008/98/EZ potrebno je uvrstiti definicije komunalnog otpada,
  trgovačkog i industrijskog otpada,
  građevinskog otpada i otpada od rušenja,
  subjekta za pripremu za ponovnu uporabu, organskog recikliranja,
  konačnog postupka recikliranja, nasipavanja
  , sortiranja, otpada od smeća
  i 
  hrane
  u svrhu pojašnjenja područja primjene navedenih pojmova.

Amandman 15

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 5.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5.a) | Na temelju obavijesti iz država članica i novosti iz sudske prakse Suda Europske unije Komisija bi redovito trebala revidirati Smjernice za tumačenje ključnih odredbi Direktive 2008/98/EZ kako bi se unaprijedili, ujednačili i uskladili koncepti otpada i nusproizvoda u državama članicama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5.a)

Na temelju obavijesti iz država članica i novosti iz sudske prakse Suda Europske unije Komisija bi redovito trebala revidirati Smjernice za tumačenje ključnih odredbi Direktive 2008/98/EZ kako bi se unaprijedili, ujednačili i uskladili koncepti otpada i nusproizvoda u državama članicama.

Amandman 16

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 5.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5.b) | Trebala bi se zajamčiti usklađenost Direktive 2008/98/EZ i povezanih zakonodavnih akata Unije kao što su Direktiva 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  i Uredba (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1b)

  . Posebno je potrebno zajamčiti usklađeno tumačenje i primjenu definicija „otpada”, „hijerarhije otpada” i „nusproizvoda” u okviru ovih zakonodavnih akata. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5.b)

Trebala bi se zajamčiti usklađenost Direktive 2008/98/EZ i povezanih zakonodavnih akata Unije kao što su Direktiva 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  i Uredba (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1b)

  . Posebno je potrebno zajamčiti usklađeno tumačenje i primjenu definicija „otpada”, „hijerarhije otpada” i „nusproizvoda” u okviru ovih zakonodavnih akata.

Amandman 17

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 5.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5.c) | Opasan i neopasan otpad trebali bi se definirati u skladu s Odlukom Komisije 2014/955/EU

   (1a)

  i Uredbom Komisije (EU) br. 1357/2014

   (1b)

  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5.c)

Opasan i neopasan otpad trebali bi se definirati u skladu s Odlukom Komisije 2014/955/EU

   (1a)

  i Uredbom Komisije (EU) br. 1357/2014

   (1b)

  .

Amandman 18

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | Kako bi se osiguralo da su ciljevi u pogledu recikliranja utemeljeni na pouzdanim i usporedivim podatcima te kako bi se omogućilo bolje praćenje napretka pri postizanju tih ciljeva, definicija komunalnog otpada iz Direktive 2008/98/EZ trebala bi biti u skladu s definicijom koju u statističke svrhe upotrebljavaju Ured za statistiku Europske unije i Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj te na temelju koje države članice dostavljaju podatke već nekoliko godina. Definicija komunalnog otpada iz ove Direktive neutralna je u smislu javnog ili privatnog statusa subjekta koji gospodari otpadom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

Kako bi se osiguralo da su ciljevi u pogledu recikliranja utemeljeni na pouzdanim i usporedivim podatcima te kako bi se omogućilo bolje praćenje napretka pri postizanju tih ciljeva, definicija komunalnog otpada iz Direktive 2008/98/EZ trebala bi biti u skladu s definicijom koju u statističke svrhe upotrebljavaju Ured za statistiku Europske unije i Organizacija za gospodarsku suradnju i razvoj te na temelju koje države članice dostavljaju podatke već nekoliko godina. Definicija komunalnog otpada iz ove Direktive neutralna je u smislu javnog ili privatnog statusa subjekta koji gospodari otpadom.

(Ne odnosi se na hrvatsku verziju.)

Amandman 19

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | Države članice trebale bi primjenjivati odgovarajuće poticaje za primjenu hijerarhije otpada, posebno financijske poticaje usmjerene na postizanje ciljeva u pogledu sprečavanja stvaranja otpada i recikliranja iz ove Direktive, na primjer naknade za odlaganje na odlagalištu ili spaljivanje, programe „plati koliko baciš”, programe proširene odgovornosti proizvođača te poticaje za lokalna tijela. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7)

Države članice trebale bi primjenjivati odgovarajuće poticaje za primjenu hijerarhije otpada, posebno financijske poticaje usmjerene na postizanje ciljeva u pogledu sprečavanja stvaranja otpada i recikliranja iz ove Direktive, na primjer naknade za odlaganje na odlagalištu ili spaljivanje, programe „plati koliko baciš”, programe proširene odgovornosti proizvođača te poticaje za lokalna tijela.

| (7) | Države članice trebale bi primjenjivati odgovarajuće poticaje za primjenu hijerarhije otpada, posebno financijske
  , gospodarske i regulatorne
  poticaje usmjerene na postizanje ciljeva u pogledu sprečavanja stvaranja otpada i recikliranja iz ove Direktive, na primjer naknade za odlaganje na odlagalištu ili spaljivanje, programe „plati koliko baciš”, programe proširene odgovornosti
  , olakšavanje doniranja hrane
  proizvođača te poticaje za lokalna tijela.
  Kako bi se pridonijelo ciljevima navedenima u ovoj Direktivi, države članice se mogu koristiti ekonomskim instrumentima ili mjerama poput onih utvrđenih u okvirnom popisu u Prilogu ovoj Direktivi. Države članice trebale bi isto tako poduzeti mjere koje će im pomoći u postizanje visoke kvalitete razvrstanog materijala. |
| --- | --- |

(7)

Države članice trebale bi primjenjivati odgovarajuće poticaje za primjenu hijerarhije otpada, posebno financijske
  , gospodarske i regulatorne
  poticaje usmjerene na postizanje ciljeva u pogledu sprečavanja stvaranja otpada i recikliranja iz ove Direktive, na primjer naknade za odlaganje na odlagalištu ili spaljivanje, programe „plati koliko baciš”, programe proširene odgovornosti
  , olakšavanje doniranja hrane
  proizvođača te poticaje za lokalna tijela.
  Kako bi se pridonijelo ciljevima navedenima u ovoj Direktivi, države članice se mogu koristiti ekonomskim instrumentima ili mjerama poput onih utvrđenih u okvirnom popisu u Prilogu ovoj Direktivi. Države članice trebale bi isto tako poduzeti mjere koje će im pomoći u postizanje visoke kvalitete razvrstanog materijala.

Amandman 20

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 7.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (7.a) | Države članice trebale bi uvesti mjere kojima se potiče razvoj, proizvodnja i marketing proizvoda koji su pogodni za višekratnu uporabu, tehnički su trajni i lako se mogu popraviti, a kad postanu otpad i pripreme se za ponovnu uporabu ili recikliranje, pogodni su za stavljanje na tržište kako bi se omogućila pravilna provedba hijerarhije otpada. Tim mjerama trebao bi se uzeti u obzir učinak proizvoda tijekom njihova cijelog životnog vijeka i hijerarhija otpada. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7.a)

Države članice trebale bi uvesti mjere kojima se potiče razvoj, proizvodnja i marketing proizvoda koji su pogodni za višekratnu uporabu, tehnički su trajni i lako se mogu popraviti, a kad postanu otpad i pripreme se za ponovnu uporabu ili recikliranje, pogodni su za stavljanje na tržište kako bi se omogućila pravilna provedba hijerarhije otpada. Tim mjerama trebao bi se uzeti u obzir učinak proizvoda tijekom njihova cijelog životnog vijeka i hijerarhija otpada.

Amandman 21

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8) | Kako bi se subjektima na tržištima sekundarnih sirovina omogućila veća sigurnost u pogledu tvari ili predmeta koji se smatraju otpadom ili ne te kako bi se promicali ravnopravni uvjeti, važno je
  na razini Unije
  utvrditi
  usklađene uvjete
  prema kojima bi se tvari ili predmete smatralo nusproizvodima, a otpad koji je prošao postupak oporabe prestalo smatrati otpadom.
  Ako je to potrebno radi osiguravanja neometanog funkcioniranja unutarnjeg tržišta ili visoke razine zaštite okoliša diljem Unije, Komisija bi trebala biti ovlaštena za donošenje delegiranih akata kojima se utvrđuju detaljni kriteriji za primjenu takvih usklađenih uvjeta na određeni otpad, uključujući za posebne namjene. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8)

Kako bi se subjektima na tržištima sekundarnih sirovina omogućila veća sigurnost u pogledu tvari ili predmeta koji se smatraju otpadom ili ne te kako bi se promicali ravnopravni uvjeti, važno je
  na razini Unije
  utvrditi
  usklađene uvjete
  prema kojima bi se tvari ili predmete smatralo nusproizvodima, a otpad koji je prošao postupak oporabe prestalo smatrati otpadom.
  Ako je to potrebno radi osiguravanja neometanog funkcioniranja unutarnjeg tržišta ili visoke razine zaštite okoliša diljem Unije, Komisija bi trebala biti ovlaštena za donošenje delegiranih akata kojima se utvrđuju detaljni kriteriji za primjenu takvih usklađenih uvjeta na određeni otpad, uključujući za posebne namjene.

| (8) | Kako bi se subjektima na tržištima sekundarnih sirovina omogućila veća sigurnost u pogledu tvari ili predmeta koji se smatraju otpadom ili ne te kako bi se promicali ravnopravni uvjeti, važno je utvrditi
  jasna pravila
  prema kojima bi se tvari ili predmete smatralo nusproizvodima, a otpad koji je prošao postupak oporabe prestalo smatrati otpadom. |
| --- | --- |

(8)

Kako bi se subjektima na tržištima sekundarnih sirovina omogućila veća sigurnost u pogledu tvari ili predmeta koji se smatraju otpadom ili ne te kako bi se promicali ravnopravni uvjeti, važno je utvrditi
  jasna pravila
  prema kojima bi se tvari ili predmete smatralo nusproizvodima, a otpad koji je prošao postupak oporabe prestalo smatrati otpadom.

Amandman 22

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 8.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (8.a) | Kako bi se osiguralo neometano funkcioniranje unutarnjeg tržišta, tvar ili predmet koji nastaje iz postupka proizvodnje u kojemu se otpad potpuno ili djelomično upotrebljava kao sirovina trebalo bi u pravilu smatrati nusproizvodom ako su zadovoljeni određeni uvjeti i ako je osigurana visoka razina zaštite okoliša i ljudskog zdravlja diljem Unije. Komisija bi trebala biti ovlaštena za donošenje delegiranih akata kojima se utvrđuju detaljni kriteriji za primjenu statusa nusproizvoda dajući prioritet postojećim i ponovljivim praksama simbioze industrije i poljoprivrede. Ako takvi kriteriji ne postoje, državama članicama trebalo bi dozvoliti, no za svaki slučaj pojedinačno, da utvrde detaljne kriterije za primjenu statusa nusproizvoda. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8.a)

Kako bi se osiguralo neometano funkcioniranje unutarnjeg tržišta, tvar ili predmet koji nastaje iz postupka proizvodnje u kojemu se otpad potpuno ili djelomično upotrebljava kao sirovina trebalo bi u pravilu smatrati nusproizvodom ako su zadovoljeni određeni uvjeti i ako je osigurana visoka razina zaštite okoliša i ljudskog zdravlja diljem Unije. Komisija bi trebala biti ovlaštena za donošenje delegiranih akata kojima se utvrđuju detaljni kriteriji za primjenu statusa nusproizvoda dajući prioritet postojećim i ponovljivim praksama simbioze industrije i poljoprivrede. Ako takvi kriteriji ne postoje, državama članicama trebalo bi dozvoliti, no za svaki slučaj pojedinačno, da utvrde detaljne kriterije za primjenu statusa nusproizvoda.

Amandman 23

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 8.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (8.b) | Kako bi se zajamčilo dobro funkcioniranje unutarnjeg tržišta i visoka razina zaštite okoliša i ljudskog zdravlja u cijeloj Uniji, Komisija bi u pravilu trebala biti ovlaštena za donošenje delegiranih akata kojima se utvrđuju usklađene odredbe o prestanku statusa otpada za određene vrste otpada. Trebalo bi razmotriti posebne kriterije za prestanak statusa otpada, barem za agregate, papir, staklo, metal, gume i tekstil. Ako kriteriji nisu određeni na razini Unije, državama članicama trebalo bi dozvoliti da na nacionalnoj razini utvrde detaljne kriterije za prestanak statusa otpada za određeni otpad u skladu s uvjetima postavljenima na razini Unije. Ako takvi detaljni kriteriji nisu utvrđeni ni na nacionalnoj razini, države članice trebale bi osigurati da se otpad koji je prošao postupak oporabe više ne smatra otpadom ako zadovoljava određene uvjete koje bi nadležno tijelo u državi članici trebalo provjeravati za svaki pojedini slučaj. Komisija bi trebala biti ovlaštena donositi delegirane akte kako bi se ova Direktiva dopunila uvođenjem općih zahtjeva kojih se države članice trebaju pridržavati pri usvajanju tehničkih propisa iz članka 6. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8.b)

Kako bi se zajamčilo dobro funkcioniranje unutarnjeg tržišta i visoka razina zaštite okoliša i ljudskog zdravlja u cijeloj Uniji, Komisija bi u pravilu trebala biti ovlaštena za donošenje delegiranih akata kojima se utvrđuju usklađene odredbe o prestanku statusa otpada za određene vrste otpada. Trebalo bi razmotriti posebne kriterije za prestanak statusa otpada, barem za agregate, papir, staklo, metal, gume i tekstil. Ako kriteriji nisu određeni na razini Unije, državama članicama trebalo bi dozvoliti da na nacionalnoj razini utvrde detaljne kriterije za prestanak statusa otpada za određeni otpad u skladu s uvjetima postavljenima na razini Unije. Ako takvi detaljni kriteriji nisu utvrđeni ni na nacionalnoj razini, države članice trebale bi osigurati da se otpad koji je prošao postupak oporabe više ne smatra otpadom ako zadovoljava određene uvjete koje bi nadležno tijelo u državi članici trebalo provjeravati za svaki pojedini slučaj. Komisija bi trebala biti ovlaštena donositi delegirane akte kako bi se ova Direktiva dopunila uvođenjem općih zahtjeva kojih se države članice trebaju pridržavati pri usvajanju tehničkih propisa iz članka 6.

Amandman 24

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 8.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (8.c) | Kada reciklirani materijal ponovno ulazi u gospodarstvo jer mu je priznat prestanak statusa otpada, bilo zbog ispunjenja konkretnih kriterija za prestanak statusa otpada bilo zbog toga što je postao dio novog proizvoda, mora biti u potpunosti u skladu sa zakonodavstvom Unije o kemikalijama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8.c)

Kada reciklirani materijal ponovno ulazi u gospodarstvo jer mu je priznat prestanak statusa otpada, bilo zbog ispunjenja konkretnih kriterija za prestanak statusa otpada bilo zbog toga što je postao dio novog proizvoda, mora biti u potpunosti u skladu sa zakonodavstvom Unije o kemikalijama.

Amandman 25

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 8.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (8.d) | Pri prijelazu na kružno gospodarstvo trebale bi se u potpunosti iskoristiti digitalne inovacije. U tu bi se svrhu trebali razvijati elektronički alati poput internetskih platformi za trgovinu otpadom kao novim resursom, kako bi se olakšale trgovinske operacije i smanjila administrativna opterećenja za subjekte, poboljšavajući tako industrijsku simbiozu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8.d)

Pri prijelazu na kružno gospodarstvo trebale bi se u potpunosti iskoristiti digitalne inovacije. U tu bi se svrhu trebali razvijati elektronički alati poput internetskih platformi za trgovinu otpadom kao novim resursom, kako bi se olakšale trgovinske operacije i smanjila administrativna opterećenja za subjekte, poboljšavajući tako industrijsku simbiozu.

Amandman 26

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 8.e (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (8.e) | Odredbama o proširenoj odgovornosti proizvođača u ovoj Direktivi želi se stvoriti podloga za dizajniranje i proizvodnju robe, kojima će se potpuno uzeti u obzir i omogućiti da se resursi mogu koristiti tijekom njihova cijelog životnog ciklusa, uključujući popravak, ponovnu uporabu, rastavljanje i recikliranje, a da se ne ugrozi slobodno kretanje robe na unutarnjem tržištu. Proširena odgovornost proizvođača pojedinačna je obveza proizvođača koji bi trebali biti odgovorni za upravljanje proizvodima koje stavljaju na tržište na kraju njihova vijeka uporabe. Međutim, proizvođači bi trebali moći preuzimati odgovornost pojedinačno ili kolektivno. Države članice trebale bi zajamčiti uspostavljanje programa proširene odgovornosti proizvođača barem za ambalažu, električnu i elektroničku opremu, baterije i akumulatore te otpadna vozila. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8.e)

Odredbama o proširenoj odgovornosti proizvođača u ovoj Direktivi želi se stvoriti podloga za dizajniranje i proizvodnju robe, kojima će se potpuno uzeti u obzir i omogućiti da se resursi mogu koristiti tijekom njihova cijelog životnog ciklusa, uključujući popravak, ponovnu uporabu, rastavljanje i recikliranje, a da se ne ugrozi slobodno kretanje robe na unutarnjem tržištu. Proširena odgovornost proizvođača pojedinačna je obveza proizvođača koji bi trebali biti odgovorni za upravljanje proizvodima koje stavljaju na tržište na kraju njihova vijeka uporabe. Međutim, proizvođači bi trebali moći preuzimati odgovornost pojedinačno ili kolektivno. Države članice trebale bi zajamčiti uspostavljanje programa proširene odgovornosti proizvođača barem za ambalažu, električnu i elektroničku opremu, baterije i akumulatore te otpadna vozila.

Amandman 27

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 8.f (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (8.f) | Programe proširene odgovornosti proizvođača trebalo bi tumačiti kao skup pravila koja su postavile države članice kako bi osigurale da proizvođači proizvoda snose financijsku i/ili operativnu odgovornost za upravljanje fazom životnog ciklusa proizvoda nakon što ga upotrijebi potrošač. Tim pravilima ne bi trebalo spriječiti proizvođače da ispunjavaju te obveze ili pojedinačno ili kolektivno. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8.f)

Programe proširene odgovornosti proizvođača trebalo bi tumačiti kao skup pravila koja su postavile države članice kako bi osigurale da proizvođači proizvoda snose financijsku i/ili operativnu odgovornost za upravljanje fazom životnog ciklusa proizvoda nakon što ga upotrijebi potrošač. Tim pravilima ne bi trebalo spriječiti proizvođače da ispunjavaju te obveze ili pojedinačno ili kolektivno.

Amandman 28

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (9) | Programi proširene odgovornosti proizvođača bitan su dio učinkovitog gospodarenja otpadom, ali njihova učinkovitost i uspješnost znatno se razlikuju među državama članicama. Stoga je potrebno uspostaviti minimalne operativne zahtjeve za
  proširenu odgovornost
  proizvođača. Tim bi se
  zahtjevima
  trebali smanjiti troškovi i povećati uspješnost, osigurati ravnopravni uvjeti, uključujući uvjete za mala i srednja poduzeća, te izbjeći prepreke za neometano funkcioniranje unutarnjeg tržišta.
  Njima
  bi se trebalo pridonijeti i uključivanju troškova proizvoda na kraju vijeka uporabe u njihove cijene te poticanju proizvođača da
  više
  uzimaju u obzir mogućnosti recikliranja i ponovne uporabe
  pri osmišljavanju proizvoda
  . Ti bi se zahtjevi trebali primjenjivati na nove i postojeće programe proširene odgovornosti proizvođača. Međutim, za prilagodbu strukture i postupaka postojećih programa proširene odgovornosti proizvođača novim zahtjevima nužno je prijelazno razdoblje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9)

Programi proširene odgovornosti proizvođača bitan su dio učinkovitog gospodarenja otpadom, ali njihova učinkovitost i uspješnost znatno se razlikuju među državama članicama. Stoga je potrebno uspostaviti minimalne operativne zahtjeve za
  proširenu odgovornost
  proizvođača. Tim bi se
  zahtjevima
  trebali smanjiti troškovi i povećati uspješnost, osigurati ravnopravni uvjeti, uključujući uvjete za mala i srednja poduzeća, te izbjeći prepreke za neometano funkcioniranje unutarnjeg tržišta.
  Njima
  bi se trebalo pridonijeti i uključivanju troškova proizvoda na kraju vijeka uporabe u njihove cijene te poticanju proizvođača da
  više
  uzimaju u obzir mogućnosti recikliranja i ponovne uporabe
  pri osmišljavanju proizvoda
  . Ti bi se zahtjevi trebali primjenjivati na nove i postojeće programe proširene odgovornosti proizvođača. Međutim, za prilagodbu strukture i postupaka postojećih programa proširene odgovornosti proizvođača novim zahtjevima nužno je prijelazno razdoblje.

| (9) | Programi proširene odgovornosti proizvođača bitan su dio učinkovitog gospodarenja otpadom, ali njihova učinkovitost i uspješnost znatno se razlikuju među državama članicama. Stoga je potrebno uspostaviti minimalne operativne zahtjeve za
  programe proširene odgovornosti
  proizvođača
  , bili oni pojedinačni ili kolektivni
  .
  Potrebno je razlikovati minimalne zahtjeve koji se odnose na sve programe i one koji se primjenjuju samo na kolektivne programe. Međutim, svim
  tim
  zahtjevima
  bi se trebali smanjiti troškovi i povećati uspješnost
  tako što će se provoditi mjere poput olakšavanja bolje provedbe odvojenog prikupljanja i razvrstavanja
  ,
  osiguravanja bolje kvalitete recikliranja, doprinošenja osiguravanju pristupa sekundarnim sirovinama na isplativ način, kao i
  osigurati ravnopravni uvjeti, uključujući uvjete za mala i srednja poduzeća
  te poduzeća koja se bave e-trgovinom
  , te izbjeći prepreke za neometano funkcioniranje unutarnjeg tržišta.
  Tim zahtjevima
  bi se trebalo pridonijeti i uključivanju troškova proizvoda na kraju vijeka uporabe u njihove cijene te poticanju proizvođača da
  razvijaju pametne poslovne modele i
  uzimaju u obzir
  hijerarhiju otpada pri dizajniranju svojih proizvoda tako što će dati prednost trajnosti,
  mogućnosti recikliranja i ponovne uporabe
  te popravka. Njima bi se trebala potaknuti postupna zamjena posebno zabrinjavajućih tvari definiranih u članku 57. Uredbe (EZ) br. 1907/2006 ako postoje odgovarajuće alternativne tvari ili tehnologije koje su ekonomski i tehnički održive; Provedbu minimalnih zahtjeva za proširenu odgovornost proizvođača trebala bi nadzirati neovisna tijela, čime ne bi trebalo stvoriti nikakav nerazmjeran financijski ili administrativni trošak za javna tijela, gospodarske subjekte i potrošače.
  Ti bi se zahtjevi trebali primjenjivati na nove i postojeće programe proširene odgovornosti proizvođača. Međutim, za prilagodbu strukture i postupaka postojećih programa proširene odgovornosti proizvođača novim zahtjevima nužno je prijelazno razdoblje. |
| --- | --- |

(9)

Programi proširene odgovornosti proizvođača bitan su dio učinkovitog gospodarenja otpadom, ali njihova učinkovitost i uspješnost znatno se razlikuju među državama članicama. Stoga je potrebno uspostaviti minimalne operativne zahtjeve za
  programe proširene odgovornosti
  proizvođača
  , bili oni pojedinačni ili kolektivni
  .
  Potrebno je razlikovati minimalne zahtjeve koji se odnose na sve programe i one koji se primjenjuju samo na kolektivne programe. Međutim, svim
  tim
  zahtjevima
  bi se trebali smanjiti troškovi i povećati uspješnost
  tako što će se provoditi mjere poput olakšavanja bolje provedbe odvojenog prikupljanja i razvrstavanja
  ,
  osiguravanja bolje kvalitete recikliranja, doprinošenja osiguravanju pristupa sekundarnim sirovinama na isplativ način, kao i
  osigurati ravnopravni uvjeti, uključujući uvjete za mala i srednja poduzeća
  te poduzeća koja se bave e-trgovinom
  , te izbjeći prepreke za neometano funkcioniranje unutarnjeg tržišta.
  Tim zahtjevima
  bi se trebalo pridonijeti i uključivanju troškova proizvoda na kraju vijeka uporabe u njihove cijene te poticanju proizvođača da
  razvijaju pametne poslovne modele i
  uzimaju u obzir
  hijerarhiju otpada pri dizajniranju svojih proizvoda tako što će dati prednost trajnosti,
  mogućnosti recikliranja i ponovne uporabe
  te popravka. Njima bi se trebala potaknuti postupna zamjena posebno zabrinjavajućih tvari definiranih u članku 57. Uredbe (EZ) br. 1907/2006 ako postoje odgovarajuće alternativne tvari ili tehnologije koje su ekonomski i tehnički održive; Provedbu minimalnih zahtjeva za proširenu odgovornost proizvođača trebala bi nadzirati neovisna tijela, čime ne bi trebalo stvoriti nikakav nerazmjeran financijski ili administrativni trošak za javna tijela, gospodarske subjekte i potrošače.
  Ti bi se zahtjevi trebali primjenjivati na nove i postojeće programe proširene odgovornosti proizvođača. Međutim, za prilagodbu strukture i postupaka postojećih programa proširene odgovornosti proizvođača novim zahtjevima nužno je prijelazno razdoblje.

Amandman 29

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 9.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (9.a) | Odredbe ove Direktive o proširenoj odgovornosti proizvođača trebale bi se primjenjivat bez dovođenja u pitanje odredbi o proširenoj odgovornosti proizvođača sadržanih u drugim aktima Unije, posebice onih kojima su obuhvaćeni posebni tokovi otpada. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9.a)

Odredbe ove Direktive o proširenoj odgovornosti proizvođača trebale bi se primjenjivat bez dovođenja u pitanje odredbi o proširenoj odgovornosti proizvođača sadržanih u drugim aktima Unije, posebice onih kojima su obuhvaćeni posebni tokovi otpada.

Amandman 30

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 9.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (9.b) | Komisija bi bez odgode trebala usvojiti smjernice o modulaciji doprinosa proizvođača za programe proširene odgovornosti proizvođača kako bi državama članicama pomogla u provedbi ove Direktive radi promicanja unutarnjeg tržišta. Kako bi se osigurala usklađenost unutarnjeg tržišta, Komisija bi također u tu svrhu trebala moći usvojiti usklađene kriterije u obliku delegiranih akata. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9.b)

Komisija bi bez odgode trebala usvojiti smjernice o modulaciji doprinosa proizvođača za programe proširene odgovornosti proizvođača kako bi državama članicama pomogla u provedbi ove Direktive radi promicanja unutarnjeg tržišta. Kako bi se osigurala usklađenost unutarnjeg tržišta, Komisija bi također u tu svrhu trebala moći usvojiti usklađene kriterije u obliku delegiranih akata.

Amandman 31

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 9.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (9.c) | Pri uvođenju programa za kolektivnu provedbu proširene odgovornosti proizvođača, države članice trebale bi uspostaviti zaštitne mjere za suzbijanje sukoba interesa između ugovaratelja i organizacija za proširenu odgovornost proizvođača. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9.c)

Pri uvođenju programa za kolektivnu provedbu proširene odgovornosti proizvođača, države članice trebale bi uspostaviti zaštitne mjere za suzbijanje sukoba interesa između ugovaratelja i organizacija za proširenu odgovornost proizvođača.

Amandman 32

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (10) | Sprečavanje stvaranja otpada najučinkovitiji je način poboljšanja učinkovitosti uporabe resursa
  i
  smanjenja utjecaja otpada na okoliš. Stoga je važno da države članice poduzmu odgovarajuće mjere za sprečavanje nastanka otpada
  te da prate
  i 
  procjenjuju
  napredak
  njihove provedbe
  . Za osiguranje ujednačenog mjerenja cjelokupnog napretka
  provedbe
  mjera za sprečavanje nastanka otpada trebalo bi utvrditi zajedničke pokazatelje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10)

Sprečavanje stvaranja otpada najučinkovitiji je način poboljšanja učinkovitosti uporabe resursa
  i
  smanjenja utjecaja otpada na okoliš. Stoga je važno da države članice poduzmu odgovarajuće mjere za sprečavanje nastanka otpada
  te da prate
  i 
  procjenjuju
  napredak
  njihove provedbe
  . Za osiguranje ujednačenog mjerenja cjelokupnog napretka
  provedbe
  mjera za sprečavanje nastanka otpada trebalo bi utvrditi zajedničke pokazatelje.

| (10) | Sprečavanje stvaranja otpada najučinkovitiji je način poboljšanja učinkovitosti uporabe resursa, smanjenja utjecaja otpada na okoliš
  i promicanja trajnih visokokvalitetnih materijala koji se mogu reciklirati i ponovo upotrebljavati te smanjenja ovisnosti o uvozu sve rjeđih sirovina. U tom je pogledu ključan razvoj inovativnih poslovnih modela.
  Stoga je važno da države članice
  utvrde ciljne vrijednosti i
  poduzmu odgovarajuće mjere za sprečavanje nastanka
  i bacanje
  otpada
  u okoliš, uključujući korištenje ekonomskih instrumenata i drugih mjera kojima se progresivno zamjenjuju vrlo zabrinjavajuće tvari kako su definirane u članku 57. Uredbe (EZ) br. 1907/2006 ako postoje prikladne alternativne tvari ili tehnologije koje su gospodarski i tehnološki upotrebljive, za borbu protiv planiranog zastarijevanja, podržavanje ponovne uporabe, jačanje položaja potrošača davanjem boljih informacija o proizvodima i za poticanje informativnih kampanja o sprečavanju nastanka otpada. Države članice trebale bi isto tako pratiti provedbu tih mjera
  i 
  procjenjivati postignuti napredak i
  napredak
  na području smanjenja nastanka otpada te se truditi da se on ne povezuje s gospodarskim rastom
  . Za osiguranje ujednačenog mjerenja cjelokupnog napretka
  postignutog u provedbi
  mjera za sprečavanje nastanka otpada trebalo bi utvrditi zajedničke pokazatelje
  i metodologije
  . |
| --- | --- |

(10)

Sprečavanje stvaranja otpada najučinkovitiji je način poboljšanja učinkovitosti uporabe resursa, smanjenja utjecaja otpada na okoliš
  i promicanja trajnih visokokvalitetnih materijala koji se mogu reciklirati i ponovo upotrebljavati te smanjenja ovisnosti o uvozu sve rjeđih sirovina. U tom je pogledu ključan razvoj inovativnih poslovnih modela.
  Stoga je važno da države članice
  utvrde ciljne vrijednosti i
  poduzmu odgovarajuće mjere za sprečavanje nastanka
  i bacanje
  otpada
  u okoliš, uključujući korištenje ekonomskih instrumenata i drugih mjera kojima se progresivno zamjenjuju vrlo zabrinjavajuće tvari kako su definirane u članku 57. Uredbe (EZ) br. 1907/2006 ako postoje prikladne alternativne tvari ili tehnologije koje su gospodarski i tehnološki upotrebljive, za borbu protiv planiranog zastarijevanja, podržavanje ponovne uporabe, jačanje položaja potrošača davanjem boljih informacija o proizvodima i za poticanje informativnih kampanja o sprečavanju nastanka otpada. Države članice trebale bi isto tako pratiti provedbu tih mjera
  i 
  procjenjivati postignuti napredak i
  napredak
  na području smanjenja nastanka otpada te se truditi da se on ne povezuje s gospodarskim rastom
  . Za osiguranje ujednačenog mjerenja cjelokupnog napretka
  postignutog u provedbi
  mjera za sprečavanje nastanka otpada trebalo bi utvrditi zajedničke pokazatelje
  i metodologije
  .

Amandman 33

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 10.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (10.a) | Promicanje održivosti u proizvodnji i potrošnji može značajno pridonijeti sprečavanju nastanka otpada. Države članice trebale bi poduzeti korake kako bi potrošači postali svjesni toga i kako bi ih se potaknulo na aktivnije sudjelovanje u cilju poboljšanja učinkovitosti resursa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10.a)

Promicanje održivosti u proizvodnji i potrošnji može značajno pridonijeti sprečavanju nastanka otpada. Države članice trebale bi poduzeti korake kako bi potrošači postali svjesni toga i kako bi ih se potaknulo na aktivnije sudjelovanje u cilju poboljšanja učinkovitosti resursa.

Amandman 34

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 10.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (10.b) | Izvorni proizvođač otpada ima ključnu ulogu u sprečavanju stvaranja otpada i u prvoj fazi odvojenog sortiranja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10.b)

Izvorni proizvođač otpada ima ključnu ulogu u sprečavanju stvaranja otpada i u prvoj fazi odvojenog sortiranja.

Amandman 35

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 11.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (11.a) | Kako bi se smanjio gubitak hrane i spriječio nastanak otpada od hrane duž cijelog lanca opskrbe, trebala bi se utvrditi hijerarhija otpada od hrane, kako je navedeno u članku 4.a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11.a)

Kako bi se smanjio gubitak hrane i spriječio nastanak otpada od hrane duž cijelog lanca opskrbe, trebala bi se utvrditi hijerarhija otpada od hrane, kako je navedeno u članku 4.a.

Amandman 36

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 12.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (12) | Države članice trebale bi poduzeti mjere za promicanje sprečavanja rasipanja hrane u skladu s Programom za održivi razvoj do 2030. koji je donijela Opća skupština Ujedinjenih naroda 25. rujna 2015., a posebno njegov cilj smanjenja otpada od hrane
  na pola
  do 2030. Tim bi se mjerama trebalo nastojati spriječiti nastanak otpada od hrane
  u primarnoj proizvodnji, u preradi
  i 
  proizvodnji, u maloprodaji i ostaloj distribuciji
  hrane
  , u restoranima i
  na
  mjestima na kojima se poslužuje hrana te u kućanstvima
  . Uzimajući u obzir koristi od sprečavanja nastanka otpada od hrane za okoliš i gospodarstvo, države članice trebale bi uspostaviti posebne mjere za sprečavanje nastanka otpada od hrane
  i
  mjeriti napredak
  smanjenja
  otpada od hrane. Radi lakše razmjene dobre prakse diljem EU-a među državama članicama i među subjektima u prehrambenoj industriji, potrebno je uspostaviti
  ujednačene metodologije
  takvog mjerenja. Izvješće o razinama otpada od hrane trebalo bi podnositi jedanput
  u dvije godine
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12)

Države članice trebale bi poduzeti mjere za promicanje sprečavanja rasipanja hrane u skladu s Programom za održivi razvoj do 2030. koji je donijela Opća skupština Ujedinjenih naroda 25. rujna 2015., a posebno njegov cilj smanjenja otpada od hrane
  na pola
  do 2030. Tim bi se mjerama trebalo nastojati spriječiti nastanak otpada od hrane
  u primarnoj proizvodnji, u preradi
  i 
  proizvodnji, u maloprodaji i ostaloj distribuciji
  hrane
  , u restoranima i
  na
  mjestima na kojima se poslužuje hrana te u kućanstvima
  . Uzimajući u obzir koristi od sprečavanja nastanka otpada od hrane za okoliš i gospodarstvo, države članice trebale bi uspostaviti posebne mjere za sprečavanje nastanka otpada od hrane
  i
  mjeriti napredak
  smanjenja
  otpada od hrane. Radi lakše razmjene dobre prakse diljem EU-a među državama članicama i među subjektima u prehrambenoj industriji, potrebno je uspostaviti
  ujednačene metodologije
  takvog mjerenja. Izvješće o razinama otpada od hrane trebalo bi podnositi jedanput
  u dvije godine
  .

| (12) | Države članice trebale bi poduzeti mjere za promicanje sprečavanja
  i smanjivanja
  rasipanja hrane u skladu s Programom za održivi razvoj do 2030. koji je donijela Opća skupština Ujedinjenih naroda 25. rujna 2015., a posebno njegov cilj smanjenja otpada od hrane
  za 50 %
  do 2030. Tim bi se mjerama trebalo nastojati spriječiti
  i smanjiti
  nastanak otpada od hrane i 
  smanjiti gubitke
  hrane na
  razini cijelog lanca opskrbe, uključujući primarnu proizvodnju, transport i skladištenje
  . Uzimajući u obzir koristi od sprečavanja nastanka otpada od hrane za okoliš
  , društvo
  i gospodarstvo, države članice trebale bi uspostaviti posebne mjere za sprečavanje nastanka otpada od hrane
  , uključujući kampanje za podizanje razine svijesti o mogućim načinima smanjivanja količine otpada od hrane u svojim programima sprečavanja nastanka otpada. Tim mjerama bi države članice trebale nastojati postići cilj smanjenja otpada od hrane na razini cijele Unije od 30 % do 2025. te od 50 % do 2030. Države članice bi također trebale
  mjeriti napredak
  postignut u smanjenju nastanka
  otpada od hrane
  i gubitaka hrane
  . Radi lakše razmjene dobre prakse diljem EU-a među državama članicama i među subjektima u prehrambenoj industriji, potrebno je uspostaviti
  zajedničku metodologiju
  takvog mjerenja. Izvješće o razinama otpada od hrane trebalo bi podnositi jedanput
  godišnje
  . |
| --- | --- |

(12)

Države članice trebale bi poduzeti mjere za promicanje sprečavanja
  i smanjivanja
  rasipanja hrane u skladu s Programom za održivi razvoj do 2030. koji je donijela Opća skupština Ujedinjenih naroda 25. rujna 2015., a posebno njegov cilj smanjenja otpada od hrane
  za 50 %
  do 2030. Tim bi se mjerama trebalo nastojati spriječiti
  i smanjiti
  nastanak otpada od hrane i 
  smanjiti gubitke
  hrane na
  razini cijelog lanca opskrbe, uključujući primarnu proizvodnju, transport i skladištenje
  . Uzimajući u obzir koristi od sprečavanja nastanka otpada od hrane za okoliš
  , društvo
  i gospodarstvo, države članice trebale bi uspostaviti posebne mjere za sprečavanje nastanka otpada od hrane
  , uključujući kampanje za podizanje razine svijesti o mogućim načinima smanjivanja količine otpada od hrane u svojim programima sprečavanja nastanka otpada. Tim mjerama bi države članice trebale nastojati postići cilj smanjenja otpada od hrane na razini cijele Unije od 30 % do 2025. te od 50 % do 2030. Države članice bi također trebale
  mjeriti napredak
  postignut u smanjenju nastanka
  otpada od hrane
  i gubitaka hrane
  . Radi lakše razmjene dobre prakse diljem EU-a među državama članicama i među subjektima u prehrambenoj industriji, potrebno je uspostaviti
  zajedničku metodologiju
  takvog mjerenja. Izvješće o razinama otpada od hrane trebalo bi podnositi jedanput
  godišnje
  .

Amandman 37

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 12.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12.a) | Kako bi se spriječio nastanak otpada od hrane, države članice trebale bi osigurati poticaje za prikupljanje neprodanih prehrambenih proizvoda u sektoru maloprodaje hrane i ugostiteljskih usluga te za preraspodjelu tih proizvoda humanitarnim organizacijama. Trebala bi se isto tako povećati razina potrošačke svijesti o značenju datuma „upotrijebiti do” kako bi se smanjio otpad od hrane. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12.a)

Amandman 39

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 13.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (13) | Industrijski otpad, neki dijelovi trgovačkog otpada i otpad od industrije vađenja minerala iznimno su raznoliki u smislu sastava i obujma te se znatno razlikuju ovisno o gospodarskoj strukturi države članice, strukturi industrije ili trgovačkog sektora koji stvaraju otpad i gustoći industrije ili trgovine na određenom zemljopisnom području.
  Stoga bi
  za većinu industrijskog otpada i otpada od industrije vađenja minerala
  prikladno rješenje bio
  pristup usmjeren na industriju u okviru kojeg se za rješavanje specifičnih pitanja koja se odnose na gospodarenje pojedinom vrstom otpada upotrebljavaju referentni dokumenti o najboljim raspoloživim tehnikama i slični instrumenti
  16
  .
  Međutim,
  industrijski i trgovački ambalažni otpad i dalje
  bi trebali biti
  obuhvaćeni zahtjevima Direktive 94/62/EZ i Direktive 2008/98/EZ,
  uključujući njihova poboljšanja
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13)

Industrijski otpad, neki dijelovi trgovačkog otpada i otpad od industrije vađenja minerala iznimno su raznoliki u smislu sastava i obujma te se znatno razlikuju ovisno o gospodarskoj strukturi države članice, strukturi industrije ili trgovačkog sektora koji stvaraju otpad i gustoći industrije ili trgovine na određenom zemljopisnom području.
  Stoga bi
  za većinu industrijskog otpada i otpada od industrije vađenja minerala
  prikladno rješenje bio
  pristup usmjeren na industriju u okviru kojeg se za rješavanje specifičnih pitanja koja se odnose na gospodarenje pojedinom vrstom otpada upotrebljavaju referentni dokumenti o najboljim raspoloživim tehnikama i slični instrumenti
  16
  .
  Međutim,
  industrijski i trgovački ambalažni otpad i dalje
  bi trebali biti
  obuhvaćeni zahtjevima Direktive 94/62/EZ i Direktive 2008/98/EZ,
  uključujući njihova poboljšanja
  .

| (13) | Industrijski otpad, neki dijelovi trgovačkog otpada i otpad od industrije vađenja minerala iznimno su raznoliki u smislu sastava i obujma te se znatno razlikuju ovisno o gospodarskoj strukturi države članice, strukturi industrije ili trgovačkog sektora koji stvaraju otpad i gustoći industrije ili trgovine na određenom zemljopisnom području. Za većinu industrijskog otpada i otpada od industrije vađenja minerala pristup usmjeren na industriju u okviru kojeg se za rješavanje specifičnih pitanja koja se odnose na gospodarenje pojedinom vrstom otpada upotrebljavaju referentni dokumenti o najboljim raspoloživim tehnikama i slični instrumenti
  privremeno je rješenje za postizanje ciljeva kružnog gospodarstva
  .
  Budući da su
  industrijski i trgovački ambalažni otpad i dalje obuhvaćeni zahtjevima Direktive 94/62/EZ i Direktive 2008/98/EZ,
  Komisija bi trebala razmotriti mogućnost da do 31. prosinca 2018. postavi ciljeve za pripremu za ponovnu uporabu i recikliranje trgovačkog i neopasnog industrijskog otpada, a koji će se obvezno morati postići do 2025. i 2030
  . |
| --- | --- |

(13)

Industrijski otpad, neki dijelovi trgovačkog otpada i otpad od industrije vađenja minerala iznimno su raznoliki u smislu sastava i obujma te se znatno razlikuju ovisno o gospodarskoj strukturi države članice, strukturi industrije ili trgovačkog sektora koji stvaraju otpad i gustoći industrije ili trgovine na određenom zemljopisnom području. Za većinu industrijskog otpada i otpada od industrije vađenja minerala pristup usmjeren na industriju u okviru kojeg se za rješavanje specifičnih pitanja koja se odnose na gospodarenje pojedinom vrstom otpada upotrebljavaju referentni dokumenti o najboljim raspoloživim tehnikama i slični instrumenti
  privremeno je rješenje za postizanje ciljeva kružnog gospodarstva
  .
  Budući da su
  industrijski i trgovački ambalažni otpad i dalje obuhvaćeni zahtjevima Direktive 94/62/EZ i Direktive 2008/98/EZ,
  Komisija bi trebala razmotriti mogućnost da do 31. prosinca 2018. postavi ciljeve za pripremu za ponovnu uporabu i recikliranje trgovačkog i neopasnog industrijskog otpada, a koji će se obvezno morati postići do 2025. i 2030
  .

Amandman 40

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 13.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (13.a) | Komisija bi trebala aktivno promicati platforme za dijeljenje kao poslovni model kružnog gospodarstva. Trebala bi stvoriti snažniju integraciju između akcijskog plana za kružno gospodarstvo i smjernica za ekonomiju suradnje te istražiti sve moguće mjere za poticanje navedenoga. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13.a)

Komisija bi trebala aktivno promicati platforme za dijeljenje kao poslovni model kružnog gospodarstva. Trebala bi stvoriti snažniju integraciju između akcijskog plana za kružno gospodarstvo i smjernica za ekonomiju suradnje te istražiti sve moguće mjere za poticanje navedenoga.

Amandman 41

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 13.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (13.b) | Prijelaz prema kružnom gospodarstvu mora nastojati postići pametne, održive i uključive ciljeve rasta postavljene u strategiji Europa 2020., s posebnim naglaskom na ciljeve koji se odnose na zaštitu okoliša, prijelaz na čiste izvore energije, održivi lokalni razvoj i povećanje zaposlenosti u državama članicama. Razvoj kružnog gospodarstva trebao bi, prema tome, također promicati sudjelovanje subjekata kao što su mala i srednja poduzeća, poduzeća socijalnoga gospodarstva, neprofitne ustanove i tijela za gospodarenje otpadom koja djeluju na regionalnoj i lokalnoj razini kako bi poboljšali svoje ukupno upravljanje, poticali inovacije u procesima i proizvodima te poticali razvoj zapošljavanja u predmetnim područjima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13.b)

Prijelaz prema kružnom gospodarstvu mora nastojati postići pametne, održive i uključive ciljeve rasta postavljene u strategiji Europa 2020., s posebnim naglaskom na ciljeve koji se odnose na zaštitu okoliša, prijelaz na čiste izvore energije, održivi lokalni razvoj i povećanje zaposlenosti u državama članicama. Razvoj kružnog gospodarstva trebao bi, prema tome, također promicati sudjelovanje subjekata kao što su mala i srednja poduzeća, poduzeća socijalnoga gospodarstva, neprofitne ustanove i tijela za gospodarenje otpadom koja djeluju na regionalnoj i lokalnoj razini kako bi poboljšali svoje ukupno upravljanje, poticali inovacije u procesima i proizvodima te poticali razvoj zapošljavanja u predmetnim područjima.

Amandman 42

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 14.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (14) | Ciljeve povezane s pripremom za ponovnu uporabu i recikliranje komunalnog otpada trebalo bi povećati radi ostvarivanja znatnih koristi za okoliš, gospodarstvo i društvo. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14)

Ciljeve povezane s pripremom za ponovnu uporabu i recikliranje komunalnog otpada trebalo bi povećati radi ostvarivanja znatnih koristi za okoliš, gospodarstvo i društvo.

| (14) | Ciljeve povezane s pripremom za ponovnu uporabu i recikliranje komunalnog otpada trebalo bi povećati
  na najmanje 60 % do 2025. te na najmanje 70 % do 2030.
  radi ostvarivanja znatnih koristi za okoliš, gospodarstvo i društvo
  te radi bržeg prelaska na kružno gospodarstvo
  . |
| --- | --- |

(14)

Ciljeve povezane s pripremom za ponovnu uporabu i recikliranje komunalnog otpada trebalo bi povećati
  na najmanje 60 % do 2025. te na najmanje 70 % do 2030.
  radi ostvarivanja znatnih koristi za okoliš, gospodarstvo i društvo
  te radi bržeg prelaska na kružno gospodarstvo
  .

Amandman 43

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 14.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (14.a) | Države članice trebale bi podržati uspostavljanje sustava kojima se promiču aktivnosti ponovne uporabe i produživanja životnog vijeka proizvoda, pod uvjetom da se ne dovedu u pitanje kvaliteta i sigurnost proizvoda. Takve sustave trebalo bi uspostaviti posebice za električnu i elektroničku opremu, tekstil, namještaj, građevinske materijale, gume i, kako se navodi u članku 5. Direktive 94/62/EZ, ambalažu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14.a)

Države članice trebale bi podržati uspostavljanje sustava kojima se promiču aktivnosti ponovne uporabe i produživanja životnog vijeka proizvoda, pod uvjetom da se ne dovedu u pitanje kvaliteta i sigurnost proizvoda. Takve sustave trebalo bi uspostaviti posebice za električnu i elektroničku opremu, tekstil, namještaj, građevinske materijale, gume i, kako se navodi u članku 5. Direktive 94/62/EZ, ambalažu.

Amandman 44

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 14.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (14.b) | Kako bi promicale ponovnu uporabu, države članice trebale bi moći postaviti kvantitativne ciljeve i trebale bi poduzeti potrebne mjere prema proizvođačima kako bi subjektima koji se bave ponovnom uporabom omogućila lak pristup uputama za uporabu, rezervnim dijelovima i tehničkim informacijama potrebnima za ponovnu uporabu proizvoda. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14.b)

Kako bi promicale ponovnu uporabu, države članice trebale bi moći postaviti kvantitativne ciljeve i trebale bi poduzeti potrebne mjere prema proizvođačima kako bi subjektima koji se bave ponovnom uporabom omogućila lak pristup uputama za uporabu, rezervnim dijelovima i tehničkim informacijama potrebnima za ponovnu uporabu proizvoda.

Amandman 45

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 14.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (14.c) | Potrebno je priznati i učvrstiti u ulogu poduzeća socijalne ekonomije u sektoru ponovne uporabe i pripreme za ponovnu uporabu. Države članice trebaju poduzeti potrebne mjere za promicanje uloge dionika socijalne ekonomije u tom sektoru tako što će, između ostalog i prema potrebi, koristiti gospodarske instrumente, javnu nabavu, olakšan pristup točkama za prikupljanje otpada te bilo koje druge odgovarajuće ekonomske ili regulatorne poticaje. Novim regulatornim okvirom uspostavljenim u okviru paketa za kružno gospodarstvo trebala bi se očuvati sposobnost dionika da nastave svoj rad u sektoru ponovne uporabe i pripreme za ponovnu uporabu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14.c)

Amandman 46

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 14.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (14.d) | Prelazak na kružno gospodarstvo nudi brojne pozitivne aspekte, gospodarske (optimizacija upotrebe resursa sirovina), one koji se odnose na zaštitu okoliša (zaštita okoliša i smanjenje onečišćenja otpadom) i socijalne (potencijal stvaranja socijalno uključivih radnih mjesta i razvoj društvenih veza). Kružno gospodarstvo u skladu je s duhom socijalne i solidarne ekonomije, a njegova provedba ponajprije treba omogućiti stvaranje ekološke i društvene koristi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14.d)

Prelazak na kružno gospodarstvo nudi brojne pozitivne aspekte, gospodarske (optimizacija upotrebe resursa sirovina), one koji se odnose na zaštitu okoliša (zaštita okoliša i smanjenje onečišćenja otpadom) i socijalne (potencijal stvaranja socijalno uključivih radnih mjesta i razvoj društvenih veza). Kružno gospodarstvo u skladu je s duhom socijalne i solidarne ekonomije, a njegova provedba ponajprije treba omogućiti stvaranje ekološke i društvene koristi.

Amandman 47

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 14.e (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (14.e) | Dionici socijalne i solidarne ekonomije kroz svoje aktivnosti, posebice pripremu za ponovnu uporabu i ponovnu uporabu, pridonose promicanju socijalne i solidarne ekonomije. Trebalo bi osigurati nastavak tih aktivnosti u Europskoj uniji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14.e)

Dionici socijalne i solidarne ekonomije kroz svoje aktivnosti, posebice pripremu za ponovnu uporabu i ponovnu uporabu, pridonose promicanju socijalne i solidarne ekonomije. Trebalo bi osigurati nastavak tih aktivnosti u Europskoj uniji.

Amandman 48

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (15) | Postupnim povećanjem postojećih ciljeva povezanih s pripremom za ponovnu uporabu i recikliranje komunalnog otpada trebalo bi osigurati ponovnu uporabu i učinkovito recikliranje gospodarski vrijednih otpadnih materijala te njihovo vraćanje u europsko gospodarstvo, čime se unaprjeđuju Inicijativa za sirovine (17) i stvaranje kružnog gospodarstva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15)

Postupnim povećanjem postojećih ciljeva povezanih s pripremom za ponovnu uporabu i recikliranje komunalnog otpada trebalo bi osigurati ponovnu uporabu i učinkovito recikliranje gospodarski vrijednih otpadnih materijala te njihovo vraćanje u europsko gospodarstvo, čime se unaprjeđuju Inicijativa za sirovine (17) i stvaranje kružnog gospodarstva.

| (15) | Postupnim povećanjem postojećih ciljeva povezanih s pripremom za ponovnu uporabu i recikliranje komunalnog otpada trebalo bi osigurati
  pripremu za
  ponovnu uporabu
  te istodobno visoku razinu zaštite ljudskog zdravlja i okoliša
  i učinkovito recikliranje gospodarski vrijednih otpadnih materijala te njihovo vraćanje u europsko gospodarstvo, čime se unaprjeđuju Inicijativa za sirovine (17) i stvaranje kružnog gospodarstva. |
| --- | --- |

(15)

Postupnim povećanjem postojećih ciljeva povezanih s pripremom za ponovnu uporabu i recikliranje komunalnog otpada trebalo bi osigurati
  pripremu za
  ponovnu uporabu
  te istodobno visoku razinu zaštite ljudskog zdravlja i okoliša
  i učinkovito recikliranje gospodarski vrijednih otpadnih materijala te njihovo vraćanje u europsko gospodarstvo, čime se unaprjeđuju Inicijativa za sirovine (17) i stvaranje kružnog gospodarstva.

Amandman 49

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 16.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (16) | Među državama članicama postoje velike razlike u uspješnosti gospodarenja otpadom, posebno u pogledu recikliranja komunalnog otpada. Kako bi se uzele u obzir navedene razlike, onim državama članicama koje su u 2013. prema podatcima Eurostata reciklirale manje od 20 % svojeg komunalnog otpada trebalo bi dati više vremena za usklađivanje s ciljevima povezanima s pripremom za ponovnu uporabu i recikliranje utvrđenima za 2025.
  i 2030.
  S obzirom na prosječan napredak tih država članica u proteklih 15 godina, one bi morale pojačati svoje kapacitete recikliranja znatno iznad prosjeka kako bi dostigle navedene ciljeve. Kako bi se osigurali kontinuiran napredak prema ostvarenju ciljeva i pravodobno uklanjanje razlika u provedbi, države članice koje dobiju dodatno vrijeme trebale bi postići srednjoročne ciljeve i izraditi
  plan provedbe
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16)

Među državama članicama postoje velike razlike u uspješnosti gospodarenja otpadom, posebno u pogledu recikliranja komunalnog otpada. Kako bi se uzele u obzir navedene razlike, onim državama članicama koje su u 2013. prema podatcima Eurostata reciklirale manje od 20 % svojeg komunalnog otpada trebalo bi dati više vremena za usklađivanje s ciljevima povezanima s pripremom za ponovnu uporabu i recikliranje utvrđenima za 2025.
  i 2030.
  S obzirom na prosječan napredak tih država članica u proteklih 15 godina, one bi morale pojačati svoje kapacitete recikliranja znatno iznad prosjeka kako bi dostigle navedene ciljeve. Kako bi se osigurali kontinuiran napredak prema ostvarenju ciljeva i pravodobno uklanjanje razlika u provedbi, države članice koje dobiju dodatno vrijeme trebale bi postići srednjoročne ciljeve i izraditi
  plan provedbe
  .

| (16) | Među državama članicama postoje velike razlike u uspješnosti gospodarenja otpadom, posebno u pogledu recikliranja komunalnog otpada. Kako bi se uzele u obzir navedene razlike, onim državama članicama koje su u 2013. prema podatcima Eurostata reciklirale manje od 20 % svojeg komunalnog otpada
  i za koje postoji mogućnost da neće uspjeti ispuniti ciljeve pripreme za ponovnu uporabu i recikliranja od barem 50 % svojeg komunalnog otpada do 2025.
  trebalo bi dati više vremena za usklađivanje s ciljevima povezanima s pripremom za ponovnu uporabu i recikliranje utvrđenima za 2025.
  Tim istim državama članicama trebalo bi dati više vremena da ispune ciljeve pripreme za ponovnu uporabu
  i 
  recikliranja do 2030. ako za njih ne postoji mogućnost da neće uspjeti ispuniti ciljeve pripreme za ponovnu uporabu i recikliranja od barem 60 % svojeg komunalnog otpada do
  2030. S obzirom na prosječan napredak tih država članica u proteklih 15 godina, one bi morale pojačati svoje kapacitete recikliranja znatno iznad prosjeka kako bi dostigle navedene ciljeve. Kako bi se osigurali kontinuiran napredak prema ostvarenju ciljeva i pravodobno uklanjanje razlika u provedbi, države članice koje dobiju dodatno vrijeme trebale bi postići srednjoročne ciljeve i izraditi
  provedbene planove, čiju bi učinkovitost na temelju definiranih kriterija ocjenjivala Komisija
  . |
| --- | --- |

(16)

Među državama članicama postoje velike razlike u uspješnosti gospodarenja otpadom, posebno u pogledu recikliranja komunalnog otpada. Kako bi se uzele u obzir navedene razlike, onim državama članicama koje su u 2013. prema podatcima Eurostata reciklirale manje od 20 % svojeg komunalnog otpada
  i za koje postoji mogućnost da neće uspjeti ispuniti ciljeve pripreme za ponovnu uporabu i recikliranja od barem 50 % svojeg komunalnog otpada do 2025.
  trebalo bi dati više vremena za usklađivanje s ciljevima povezanima s pripremom za ponovnu uporabu i recikliranje utvrđenima za 2025.
  Tim istim državama članicama trebalo bi dati više vremena da ispune ciljeve pripreme za ponovnu uporabu
  i 
  recikliranja do 2030. ako za njih ne postoji mogućnost da neće uspjeti ispuniti ciljeve pripreme za ponovnu uporabu i recikliranja od barem 60 % svojeg komunalnog otpada do
  2030. S obzirom na prosječan napredak tih država članica u proteklih 15 godina, one bi morale pojačati svoje kapacitete recikliranja znatno iznad prosjeka kako bi dostigle navedene ciljeve. Kako bi se osigurali kontinuiran napredak prema ostvarenju ciljeva i pravodobno uklanjanje razlika u provedbi, države članice koje dobiju dodatno vrijeme trebale bi postići srednjoročne ciljeve i izraditi
  provedbene planove, čiju bi učinkovitost na temelju definiranih kriterija ocjenjivala Komisija
  .

Amandman 50

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 16.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (16.a) | Kako bi se osiguralo korištenje visokokvalitetnih sekundarnih sirovina, proizvod konačnog postupka recikliranja trebao bi zadovoljavati standarde kvalitete. Stoga bi Komisija od europskih organizacija za normizaciju trebala zatražiti da razviju norme i za otpadne materijale koji ulaze u konačni postupak recikliranja i za sekundarne sirovine, pogotovo za plastiku, na temelju najboljih proizvodnih praksi na tržištu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16.a)

Kako bi se osiguralo korištenje visokokvalitetnih sekundarnih sirovina, proizvod konačnog postupka recikliranja trebao bi zadovoljavati standarde kvalitete. Stoga bi Komisija od europskih organizacija za normizaciju trebala zatražiti da razviju norme i za otpadne materijale koji ulaze u konačni postupak recikliranja i za sekundarne sirovine, pogotovo za plastiku, na temelju najboljih proizvodnih praksi na tržištu.

Amandman 51

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 17.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (17) | Radi osiguranja pouzdanosti prikupljenih podataka o pripremi za ponovnu uporabu ključno je utvrditi zajednička pravila za izvješćivanje. Isto tako, važno je utvrditi preciznija pravila o načinu na koji bi države članice trebale izvješćivati o učinkovito recikliranom otpadu koji se može računati kao napredak u ostvarenju ciljeva u pogledu recikliranja. Zato se
  , u pravilu,
  izvješćivanje o ostvarivanju ciljeva u pogledu recikliranja mora temeljiti na ulaznim količinama za konačni postupak recikliranja.
  U cilju ograničavanja administrativnog opterećenja, državama članicama trebalo bi u strogim uvjetima dopustiti izvješćivanje o stopama
  recikliranja
  na temelju izlaznih količina iz postrojenja
  za
  razvrstavanje
  . Gubitke u masi materijala ili tvari zbog postupaka fizičke i/ili kemijske transformacije koji su svojstveni konačnom postupku recikliranja ne bi trebalo oduzimati od mase otpada koji se prijavljuje kao recikliran. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17)

Radi osiguranja pouzdanosti prikupljenih podataka o pripremi za ponovnu uporabu ključno je utvrditi zajednička pravila za izvješćivanje. Isto tako, važno je utvrditi preciznija pravila o načinu na koji bi države članice trebale izvješćivati o učinkovito recikliranom otpadu koji se može računati kao napredak u ostvarenju ciljeva u pogledu recikliranja. Zato se
  , u pravilu,
  izvješćivanje o ostvarivanju ciljeva u pogledu recikliranja mora temeljiti na ulaznim količinama za konačni postupak recikliranja.
  U cilju ograničavanja administrativnog opterećenja, državama članicama trebalo bi u strogim uvjetima dopustiti izvješćivanje o stopama
  recikliranja
  na temelju izlaznih količina iz postrojenja
  za
  razvrstavanje
  . Gubitke u masi materijala ili tvari zbog postupaka fizičke i/ili kemijske transformacije koji su svojstveni konačnom postupku recikliranja ne bi trebalo oduzimati od mase otpada koji se prijavljuje kao recikliran.

| (17) | Radi osiguranja pouzdanosti prikupljenih podataka o pripremi za ponovnu uporabu ključno je utvrditi zajednička pravila za izvješćivanje
  , uzimajući u obzir potrebu da se malim i srednjim subjektima ne nameće prekomjerno administrativno opterećenje
  . Isto tako, važno je utvrditi preciznija pravila o načinu na koji bi države članice trebale izvješćivati o učinkovito recikliranom otpadu koji se može računati kao napredak u ostvarenju ciljeva u pogledu recikliranja.
  Izračun recikliranog komunalnog otpada trebao bi se temeljiti na jednoj usklađenoj metodi kako države članice ne bi odbačeni otpad prijavljivale kao reciklirani.
  Zato se izvješćivanje o ostvarivanju ciljeva u pogledu recikliranja mora temeljiti na ulaznim količinama za konačni postupak recikliranja. Gubitke u masi materijala ili tvari zbog postupaka fizičke i/ili kemijske transformacije koji su svojstveni konačnom postupku recikliranja ne bi trebalo oduzimati od mase otpada koji se prijavljuje kao recikliran. |
| --- | --- |

(17)

Radi osiguranja pouzdanosti prikupljenih podataka o pripremi za ponovnu uporabu ključno je utvrditi zajednička pravila za izvješćivanje
  , uzimajući u obzir potrebu da se malim i srednjim subjektima ne nameće prekomjerno administrativno opterećenje
  . Isto tako, važno je utvrditi preciznija pravila o načinu na koji bi države članice trebale izvješćivati o učinkovito recikliranom otpadu koji se može računati kao napredak u ostvarenju ciljeva u pogledu recikliranja.
  Izračun recikliranog komunalnog otpada trebao bi se temeljiti na jednoj usklađenoj metodi kako države članice ne bi odbačeni otpad prijavljivale kao reciklirani.
  Zato se izvješćivanje o ostvarivanju ciljeva u pogledu recikliranja mora temeljiti na ulaznim količinama za konačni postupak recikliranja. Gubitke u masi materijala ili tvari zbog postupaka fizičke i/ili kemijske transformacije koji su svojstveni konačnom postupku recikliranja ne bi trebalo oduzimati od mase otpada koji se prijavljuje kao recikliran.

Amandman 52

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 18.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (18) | Za potrebe
  izračuna
  jesu li ostvareni ciljevi povezani s pripremom
  za ponovnu uporabu i 
  recikliranjem
  ,
  države članice trebale bi moći uzeti u obzir proizvode i sastavne dijelove koje
  za ponovnu uporabu
  pripremaju priznati subjekti ili se pripremaju u priznatim programima povrata pologa
  te
  recikliranje metala koje se odvija
  u kombinaciji sa spaljivanjem. Kako bi se
  osiguralo ujednačeno izračunavanje navedenih podataka, Komisija će donijeti detaljna pravila za utvrđivanje priznatih subjekata za pripremu za ponovnu uporabu i priznatih programa povrata pologa
  ,
  za kriterije kvalitete za reciklirane metale te za prikupljanje
  ,
  provjeru i dostavu podataka
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18)

Za potrebe
  izračuna
  jesu li ostvareni ciljevi povezani s pripremom
  za ponovnu uporabu i 
  recikliranjem
  ,
  države članice trebale bi moći uzeti u obzir proizvode i sastavne dijelove koje
  za ponovnu uporabu
  pripremaju priznati subjekti ili se pripremaju u priznatim programima povrata pologa
  te
  recikliranje metala koje se odvija
  u kombinaciji sa spaljivanjem. Kako bi se
  osiguralo ujednačeno izračunavanje navedenih podataka, Komisija će donijeti detaljna pravila za utvrđivanje priznatih subjekata za pripremu za ponovnu uporabu i priznatih programa povrata pologa
  ,
  za kriterije kvalitete za reciklirane metale te za prikupljanje
  ,
  provjeru i dostavu podataka
  .

| (18) | Radi osiguravanja ujednačenog
  izračuna
  podataka koji se odnose na pripremu
  za ponovnu uporabu i 
  recikliranje
  ,
  Komisija bi trebala donijeti detaljna pravila za utvrđivanje priznatih subjekata za pripremu
  za ponovnu uporabu
  , programa povrata pologa i subjekata za konačno recikliranje, uključujući posebna pravila za prikupljanje, sljedivost, provjeru i dostavu podataka
  te
  pravila o kriterijima kvalitete za metale reciklirane
  u kombinaciji sa spaljivanjem
  ili suspaljivanjem
  . Kako bi se
  izračunalo jesu li ostvareni ciljevi u pogledu pripreme za ponovnu uporabu i recikliranja te nakon donošenja usklađene metode izračuna, države bi članice trebale moći u obzir uzeti načine recikliranja metala
  ,
  koji se odvijaju u kombinaciji sa spaljivanjem ili suspaljivanjem
  ,
  poput povrata energije
  . |
| --- | --- |

(18)

Radi osiguravanja ujednačenog
  izračuna
  podataka koji se odnose na pripremu
  za ponovnu uporabu i 
  recikliranje
  ,
  Komisija bi trebala donijeti detaljna pravila za utvrđivanje priznatih subjekata za pripremu
  za ponovnu uporabu
  , programa povrata pologa i subjekata za konačno recikliranje, uključujući posebna pravila za prikupljanje, sljedivost, provjeru i dostavu podataka
  te
  pravila o kriterijima kvalitete za metale reciklirane
  u kombinaciji sa spaljivanjem
  ili suspaljivanjem
  . Kako bi se
  izračunalo jesu li ostvareni ciljevi u pogledu pripreme za ponovnu uporabu i recikliranja te nakon donošenja usklađene metode izračuna, države bi članice trebale moći u obzir uzeti načine recikliranja metala
  ,
  koji se odvijaju u kombinaciji sa spaljivanjem ili suspaljivanjem
  ,
  poput povrata energije
  .

Amandman 53

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 20.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (20) | Poštovanje obveze uspostave sustava odvojenog prikupljanja papira, metala, plastike
  i
  stakla bitno je za povećanje stopa pripreme za ponovnu uporabu i recikliranja u državama članicama. Osim toga, biološki otpad trebao bi se prikupljati odvojeno radi doprinosa povećanju stopa pripreme za ponovnu uporabu i recikliranja te sprečavanju onečišćenja suhih materijala koji se mogu reciklirati. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20)

Poštovanje obveze uspostave sustava odvojenog prikupljanja papira, metala, plastike
  i
  stakla bitno je za povećanje stopa pripreme za ponovnu uporabu i recikliranja u državama članicama. Osim toga, biološki otpad trebao bi se prikupljati odvojeno radi doprinosa povećanju stopa pripreme za ponovnu uporabu i recikliranja te sprečavanju onečišćenja suhih materijala koji se mogu reciklirati.

| (20) | Poštovanje obveze uspostave sustava odvojenog prikupljanja papira, metala, plastike, stakla
  , tekstila
  i 
  biološkog otpada
  bitno je za povećanje stopa pripreme za ponovnu uporabu i recikliranja u državama članicama. Osim toga, biološki otpad trebao bi se prikupljati odvojeno
  i reciklirati
  radi doprinosa povećanju stopa pripreme za ponovnu uporabu i recikliranja te sprečavanju onečišćenja suhih materijala koji se mogu reciklirati
  i sprečavanju spaljivanja i odlaganja otpada na odlagališta. Osim toga, potrebno je poticati i pojačati istraživanje mogućih sustava prikupljanja i recikliranja za druge tokove i nove materijale. |
| --- | --- |

(20)

Poštovanje obveze uspostave sustava odvojenog prikupljanja papira, metala, plastike, stakla
  , tekstila
  i 
  biološkog otpada
  bitno je za povećanje stopa pripreme za ponovnu uporabu i recikliranja u državama članicama. Osim toga, biološki otpad trebao bi se prikupljati odvojeno
  i reciklirati
  radi doprinosa povećanju stopa pripreme za ponovnu uporabu i recikliranja te sprečavanju onečišćenja suhih materijala koji se mogu reciklirati
  i sprečavanju spaljivanja i odlaganja otpada na odlagališta. Osim toga, potrebno je poticati i pojačati istraživanje mogućih sustava prikupljanja i recikliranja za druge tokove i nove materijale.

Amandman 54

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 20.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (20.a) | Biogospodarstvo ima ključnu ulogu u osiguravanju dostupnosti sirovina u Uniji. Učinkovitijom uporabom komunalnog otpada pružio bi se snažan poticaj za lanac opskrbe biogospodarstva. Održivo gospodarenje biološkim otpadom ponajprije omogućuje da se sirovine dobivene upotrebom fosilnih goriva zamijene obnovljivim izvorima za proizvodnju materijala i robe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20.a)

Biogospodarstvo ima ključnu ulogu u osiguravanju dostupnosti sirovina u Uniji. Učinkovitijom uporabom komunalnog otpada pružio bi se snažan poticaj za lanac opskrbe biogospodarstva. Održivo gospodarenje biološkim otpadom ponajprije omogućuje da se sirovine dobivene upotrebom fosilnih goriva zamijene obnovljivim izvorima za proizvodnju materijala i robe.

Amandman 55

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 20.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (20.b) | Kako bi se izbjegla obrada otpada kojom se resursi zadržavaju na nižim razinama hijerarhije otpada, kako bi se omogućilo visokokvalitetno recikliranje i povećalo korištenje kvalitetnih sekundarnih sirovina, države članice bi trebale osigurati da se biološki otpad odvojeno prikuplja i prolazi postupak organskog recikliranja tako da poslije ispunjava visoku razinu zaštite okoliša i da konačni proizvod ispunjava relevantne standarde visoke kvalitete. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20.b)

Kako bi se izbjegla obrada otpada kojom se resursi zadržavaju na nižim razinama hijerarhije otpada, kako bi se omogućilo visokokvalitetno recikliranje i povećalo korištenje kvalitetnih sekundarnih sirovina, države članice bi trebale osigurati da se biološki otpad odvojeno prikuplja i prolazi postupak organskog recikliranja tako da poslije ispunjava visoku razinu zaštite okoliša i da konačni proizvod ispunjava relevantne standarde visoke kvalitete.

Amandman 56

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 20.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (20.c) | Unatoč odvojenom prikupljanju, mnogo materijala koji se mogu reciklirati i dalje završava u miješanom otpadu. Uz visokokvalitetno sortiranje, posebice optičko sortiranje, znatna količina materijala može se izdvojiti iz preostalog otpada te potom reciklirati i ponovno preraditi u sekundarne sirovine. Države članice stoga bi trebale poduzeti mjere kako bi se osiguralo da se sortira i otpad koji nije odvojeno prikupljen. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20.c)

Unatoč odvojenom prikupljanju, mnogo materijala koji se mogu reciklirati i dalje završava u miješanom otpadu. Uz visokokvalitetno sortiranje, posebice optičko sortiranje, znatna količina materijala može se izdvojiti iz preostalog otpada te potom reciklirati i ponovno preraditi u sekundarne sirovine. Države članice stoga bi trebale poduzeti mjere kako bi se osiguralo da se sortira i otpad koji nije odvojeno prikupljen.

Amandman 57

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 20.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (20.d) | Kako bi se izbjegla kontaminacija komunalnog otpada opasnim tvarima koje bi mogle smanjiti mogućnost recikliranja i tako spriječiti veću iskoristivost sekundarnih sirovina, države članice trebale bi zasebno prikupljati opasan otpad iz kućanstava. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20.d)

Kako bi se izbjegla kontaminacija komunalnog otpada opasnim tvarima koje bi mogle smanjiti mogućnost recikliranja i tako spriječiti veću iskoristivost sekundarnih sirovina, države članice trebale bi zasebno prikupljati opasan otpad iz kućanstava.

Amandman 58

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 21.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (21) | Pravilno gospodarenje opasnim otpadom i dalje je problem unutar Unije, a dio podataka o njegovoj obradi nedostaje. Stoga je potrebno poboljšati evidentiranje i mehanizme praćenja uspostavom elektroničkih registara za opasni otpad u državama članicama. Prikupljanje elektroničkih podataka trebalo bi
  po potrebi
  proširiti na ostale vrste otpada kako bi se pojednostavnilo vođenje evidencije za poduzeća i uprave te poboljšao nadzor tokova otpada u Uniji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(21)

Pravilno gospodarenje opasnim otpadom i dalje je problem unutar Unije, a dio podataka o njegovoj obradi nedostaje. Stoga je potrebno poboljšati evidentiranje i mehanizme praćenja uspostavom elektroničkih registara za opasni otpad u državama članicama. Prikupljanje elektroničkih podataka trebalo bi
  po potrebi
  proširiti na ostale vrste otpada kako bi se pojednostavnilo vođenje evidencije za poduzeća i uprave te poboljšao nadzor tokova otpada u Uniji.

| (21) | Pravilno gospodarenje opasnim otpadom i dalje je problem unutar Unije, a dio podataka o njegovoj obradi nedostaje. Stoga je potrebno poboljšati evidentiranje i mehanizme praćenja uspostavom elektroničkih registara za opasni otpad u državama članicama. Prikupljanje elektroničkih podataka trebalo bi proširiti na ostale vrste otpada kako bi se pojednostavnilo vođenje evidencije za poduzeća i uprave te poboljšao nadzor tokova otpada u Uniji. |
| --- | --- |

(21)

Pravilno gospodarenje opasnim otpadom i dalje je problem unutar Unije, a dio podataka o njegovoj obradi nedostaje. Stoga je potrebno poboljšati evidentiranje i mehanizme praćenja uspostavom elektroničkih registara za opasni otpad u državama članicama. Prikupljanje elektroničkih podataka trebalo bi proširiti na ostale vrste otpada kako bi se pojednostavnilo vođenje evidencije za poduzeća i uprave te poboljšao nadzor tokova otpada u Uniji.

Amandman 59

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 21.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (21.a) | Odvojeno prikupljanje i regeneracija otpadnih ulja ima značajne gospodarske i ekološke prednosti, uključujući u pogledu sigurnosti opskrbe. Trebalo bi uvesti odvojeno prikupljanje te ciljeve za regeneraciju otpadnih ulja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(21.a)

Odvojeno prikupljanje i regeneracija otpadnih ulja ima značajne gospodarske i ekološke prednosti, uključujući u pogledu sigurnosti opskrbe. Trebalo bi uvesti odvojeno prikupljanje te ciljeve za regeneraciju otpadnih ulja.

Amandman 60

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 22.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (22) | Ovom se Direktivom utvrđuju dugoročni ciljevi Unije za gospodarenje otpadom te se gospodarskim subjektima i državama članicama daju jasne smjernice za ulaganja potrebna za postizanje ciljeva ove Direktive. Države članice bi se pri izradi nacionalnih strategija gospodarenja otpadom i planiranja ulaganja u infrastrukturu za gospodarenje otpadom trebale razborito koristiti europskim strukturnim i investicijskim fondovima promicanjem sprečavanja nastanka otpada, njegove ponovne uporabe
  i
  recikliranja, u skladu s hijerarhijom otpada. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(22)

Ovom se Direktivom utvrđuju dugoročni ciljevi Unije za gospodarenje otpadom te se gospodarskim subjektima i državama članicama daju jasne smjernice za ulaganja potrebna za postizanje ciljeva ove Direktive. Države članice bi se pri izradi nacionalnih strategija gospodarenja otpadom i planiranja ulaganja u infrastrukturu za gospodarenje otpadom trebale razborito koristiti europskim strukturnim i investicijskim fondovima promicanjem sprečavanja nastanka otpada, njegove ponovne uporabe
  i
  recikliranja, u skladu s hijerarhijom otpada.

| (22) | Ovom se Direktivom utvrđuju dugoročni ciljevi Unije za gospodarenje otpadom te se gospodarskim subjektima i državama članicama daju jasne smjernice za ulaganja potrebna za postizanje ciljeva ove Direktive. Države članice bi se pri izradi nacionalnih strategija gospodarenja otpadom i planiranja ulaganja u infrastrukturu za gospodarenje otpadom
  i kružno gospodarstvo
  trebale razborito koristiti europskim strukturnim i investicijskim fondovima promicanjem
  prvenstveno
  sprečavanja nastanka otpada
  i
  njegove ponovne uporabe
  , a zatim
  recikliranja, u skladu s hijerarhijom otpada.
  Komisija bi u skladu s hijerarhijom otpada trebala omogućiti korištenje fondova programa Obzor 2020. i europskih strukturnih i investicijskih fondova u cilju razvoja učinkovitog financijskog okvira koji će lokalnim vlastima pomoći provesti zahtjeve ove Direktive i financirati uvođenje inovativnih tehnologija i gospodarenje otpadom. |
| --- | --- |

(22)

Ovom se Direktivom utvrđuju dugoročni ciljevi Unije za gospodarenje otpadom te se gospodarskim subjektima i državama članicama daju jasne smjernice za ulaganja potrebna za postizanje ciljeva ove Direktive. Države članice bi se pri izradi nacionalnih strategija gospodarenja otpadom i planiranja ulaganja u infrastrukturu za gospodarenje otpadom
  i kružno gospodarstvo
  trebale razborito koristiti europskim strukturnim i investicijskim fondovima promicanjem
  prvenstveno
  sprečavanja nastanka otpada
  i
  njegove ponovne uporabe
  , a zatim
  recikliranja, u skladu s hijerarhijom otpada.
  Komisija bi u skladu s hijerarhijom otpada trebala omogućiti korištenje fondova programa Obzor 2020. i europskih strukturnih i investicijskih fondova u cilju razvoja učinkovitog financijskog okvira koji će lokalnim vlastima pomoći provesti zahtjeve ove Direktive i financirati uvođenje inovativnih tehnologija i gospodarenje otpadom.

Amandman 61

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 23.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (23) | Neke su sirovine izrazito važne za gospodarstvo Unije, a njihova je nabava povezana s visokim rizikom. Radi osiguranja sigurnosti opskrbe tim sirovinama
  i
  u skladu s Inicijativom za sirovine te ciljevima Europskog partnerstva za inovacije u području sirovina, države članice trebale bi poduzeti mjere
  za najbolje moguće gospodarenje otpadom
  koji sadržava znatne količine
  tih
  sirovina, uzimajući u obzir gospodarsku i tehnološku izvedivost te koristi za okoliš. Komisija je utvrdila popis ključnih sirovina za EU (18). Navedeni popis podliježe redovitoj reviziji Komisije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(23)

Neke su sirovine izrazito važne za gospodarstvo Unije, a njihova je nabava povezana s visokim rizikom. Radi osiguranja sigurnosti opskrbe tim sirovinama
  i
  u skladu s Inicijativom za sirovine te ciljevima Europskog partnerstva za inovacije u području sirovina, države članice trebale bi poduzeti mjere
  za najbolje moguće gospodarenje otpadom
  koji sadržava znatne količine
  tih
  sirovina, uzimajući u obzir gospodarsku i tehnološku izvedivost te koristi za okoliš. Komisija je utvrdila popis ključnih sirovina za EU (18). Navedeni popis podliježe redovitoj reviziji Komisije.

| (23) | Neke su sirovine izrazito važne za gospodarstvo Unije, a njihova je nabava povezana s visokim rizikom. Radi osiguranja sigurnosti opskrbe tim sirovinama u skladu s Inicijativom za sirovine te ciljevima Europskog partnerstva za inovacije u području sirovina, države članice trebale bi poduzeti mjere
  kojima se promiče ponovna uporaba proizvoda i recikliranje otpada
  koji sadržava znatne količine
  kritičnih
  sirovina
  i jamči učinkovito gospodarenje njima
  , uzimajući u obzir gospodarsku i tehnološku izvedivost te koristi za okoliš
  i zdravlje
  . Komisija je utvrdila popis ključnih sirovina za EU (18). Navedeni popis podliježe redovitoj reviziji Komisije. |
| --- | --- |

(23)

Neke su sirovine izrazito važne za gospodarstvo Unije, a njihova je nabava povezana s visokim rizikom. Radi osiguranja sigurnosti opskrbe tim sirovinama u skladu s Inicijativom za sirovine te ciljevima Europskog partnerstva za inovacije u području sirovina, države članice trebale bi poduzeti mjere
  kojima se promiče ponovna uporaba proizvoda i recikliranje otpada
  koji sadržava znatne količine
  kritičnih
  sirovina
  i jamči učinkovito gospodarenje njima
  , uzimajući u obzir gospodarsku i tehnološku izvedivost te koristi za okoliš
  i zdravlje
  . Komisija je utvrdila popis ključnih sirovina za EU (18). Navedeni popis podliježe redovitoj reviziji Komisije.

Amandman 62

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 24.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (24) | Radi daljnje potpore učinkovitoj provedbi Inicijative za sirovine države članice trebale bi
  promicati i ponovnu uporabu proizvoda koji su glavni izvori sirovina. One bi
  u svoje planove gospodarenja otpadom
  trebale
  uključiti i mjere za prikupljanje i oporabu otpada koji sadržava znatne količine tih sirovina koje su primjerene na nacionalnoj razini. Mjere bi trebalo uvrstiti u planove gospodarenja otpadom pri prvom ažuriranju nakon stupanja na snagu ove Direktive. Komisija će dostaviti informacije o relevantnim skupinama proizvoda i tokovima otpada na razini EU-a. Ovom se odredbom države članice ne sprečava u poduzimanju mjera za ostale sirovine koje smatraju važnima za svoja nacionalna gospodarstva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(24)

Radi daljnje potpore učinkovitoj provedbi Inicijative za sirovine države članice trebale bi
  promicati i ponovnu uporabu proizvoda koji su glavni izvori sirovina. One bi
  u svoje planove gospodarenja otpadom
  trebale
  uključiti i mjere za prikupljanje i oporabu otpada koji sadržava znatne količine tih sirovina koje su primjerene na nacionalnoj razini. Mjere bi trebalo uvrstiti u planove gospodarenja otpadom pri prvom ažuriranju nakon stupanja na snagu ove Direktive. Komisija će dostaviti informacije o relevantnim skupinama proizvoda i tokovima otpada na razini EU-a. Ovom se odredbom države članice ne sprečava u poduzimanju mjera za ostale sirovine koje smatraju važnima za svoja nacionalna gospodarstva.

| (24) | Radi daljnje potpore učinkovitoj provedbi Inicijative za sirovine države članice trebale bi u svoje planove gospodarenja otpadom uključiti i mjere za prikupljanje
  , sortiranje
  i oporabu otpada koji sadržava znatne količine tih sirovina koje su primjerene na nacionalnoj razini. Mjere bi trebalo uvrstiti u planove gospodarenja otpadom pri prvom ažuriranju nakon stupanja na snagu ove Direktive. Komisija će dostaviti informacije o relevantnim skupinama proizvoda i tokovima otpada na razini EU-a. Ovom se odredbom države članice ne sprečava u poduzimanju mjera za ostale sirovine koje smatraju važnima za svoja nacionalna gospodarstva. |
| --- | --- |

(24)

Radi daljnje potpore učinkovitoj provedbi Inicijative za sirovine države članice trebale bi u svoje planove gospodarenja otpadom uključiti i mjere za prikupljanje
  , sortiranje
  i oporabu otpada koji sadržava znatne količine tih sirovina koje su primjerene na nacionalnoj razini. Mjere bi trebalo uvrstiti u planove gospodarenja otpadom pri prvom ažuriranju nakon stupanja na snagu ove Direktive. Komisija će dostaviti informacije o relevantnim skupinama proizvoda i tokovima otpada na razini EU-a. Ovom se odredbom države članice ne sprečava u poduzimanju mjera za ostale sirovine koje smatraju važnima za svoja nacionalna gospodarstva.

Amandman 63

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 25.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (25) | Bacanje otpada u okoliš izravno negativno utječe na okoliš
  i
  dobrobit građana
  , a visoki
  troškovi čišćenja nepotrebno su gospodarsko opterećenje za društvo. Uvođenjem posebnih mjera u planove gospodarenja otpadom i pravilnom provedbom zakonskih propisa za koju su odgovorna nadležna tijela trebalo bi se pridonijeti rješavanju tog problema. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(25)

Bacanje otpada u okoliš izravno negativno utječe na okoliš
  i
  dobrobit građana
  , a visoki
  troškovi čišćenja nepotrebno su gospodarsko opterećenje za društvo. Uvođenjem posebnih mjera u planove gospodarenja otpadom i pravilnom provedbom zakonskih propisa za koju su odgovorna nadležna tijela trebalo bi se pridonijeti rješavanju tog problema.

| (25) | Bacanje otpada u okoliš izravno
  i neizravno
  negativno utječe na okoliš, dobrobit građana
  i gospodarstvo. Visoki
  troškovi čišćenja nepotrebno su gospodarsko opterećenje za društvo. Uvođenjem posebnih mjera u planove gospodarenja otpadom i pravilnom provedbom zakonskih propisa za koju su odgovorna nadležna tijela trebalo bi se pridonijeti rješavanju tog problema.
  Sprečavanju bacanja otpada u okoliš treba dati prednost nad čišćenjem. Napore u sprečavanju bacanja otpada u okoliš trebali bi podijeliti nadležna tijela, proizvođači i potrošači. Stoga je nužno promijeniti neprimjereno ponašanje potrošača kako bi se spriječilo bacanje otpada. Proizvođači za čije proizvode postoji vjerojatnost da postanu otpad u okolišu trebali bi promicati održivu uporabu svojih proizvoda kako bi se spriječilo bacanje otpada u okoliš. Osim toga, obrazovanje i podizanje razine svijesti imaju ključnu ulogu kako bi se potaknula promjena u ponašanju. |
| --- | --- |

(25)

Bacanje otpada u okoliš izravno
  i neizravno
  negativno utječe na okoliš, dobrobit građana
  i gospodarstvo. Visoki
  troškovi čišćenja nepotrebno su gospodarsko opterećenje za društvo. Uvođenjem posebnih mjera u planove gospodarenja otpadom i pravilnom provedbom zakonskih propisa za koju su odgovorna nadležna tijela trebalo bi se pridonijeti rješavanju tog problema.
  Sprečavanju bacanja otpada u okoliš treba dati prednost nad čišćenjem. Napore u sprečavanju bacanja otpada u okoliš trebali bi podijeliti nadležna tijela, proizvođači i potrošači. Stoga je nužno promijeniti neprimjereno ponašanje potrošača kako bi se spriječilo bacanje otpada. Proizvođači za čije proizvode postoji vjerojatnost da postanu otpad u okolišu trebali bi promicati održivu uporabu svojih proizvoda kako bi se spriječilo bacanje otpada u okoliš. Osim toga, obrazovanje i podizanje razine svijesti imaju ključnu ulogu kako bi se potaknula promjena u ponašanju.

Amandman 64

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 25.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (25.a) | Direktiva 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  obvezujući je pravni instrument na razini Unije za procjenu, nadzor i utvrđivanje okolišnih ciljeva kako bi se ostvario dobar okolišni status u odnosu na morski otpad. Međutim, glavni izvori morskog otpada su aktivnosti na kopnu, a njih uzrokuju loše prakse gospodarenja krutim otpadom, nedostatna infrastruktura i slaba osviještenost javnosti. Zbog toga bi države članice trebale usvojiti mjere za smanjenje količine otpada s kopna koji bi mogao završiti u morskom okruženju u skladu s Programom za održivi razvoj do 2030., koji je 25. rujna 2015. donijela Opća skupština Ujedinjenih naroda, a posebno njegov cilj smanjenja morskog otpada za 50 % do 2030. na razini Unije. Uzimajući u obzir koristi od sprečavanja nastanka morskog otpada za okoliš i gospodarstvo, države članice trebale bi uvesti posebne mjere za sprečavanje nastanka morskog otpada u svoje programe za sprečavanje stvaranja otpada. Tim mjerama bi države članice trebale nastojati postići Unijin cilj smanjenja morskog otpada od 30 % do 2025. te od 50 % do 2030. Radi mjerenja napretka u postizanju tih ciljeva i lakše razmjene dobrih praksi među državama članicama diljem Unije potrebno je uspostaviti ujednačenu metodologiju za mjerenje kopnenog otpada koji završi u moru. Izvješće o razinama kopnenog otpada koji završi u moru trebalo bi podnositi svake godine. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(25.a)

Direktiva 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  obvezujući je pravni instrument na razini Unije za procjenu, nadzor i utvrđivanje okolišnih ciljeva kako bi se ostvario dobar okolišni status u odnosu na morski otpad. Međutim, glavni izvori morskog otpada su aktivnosti na kopnu, a njih uzrokuju loše prakse gospodarenja krutim otpadom, nedostatna infrastruktura i slaba osviještenost javnosti. Zbog toga bi države članice trebale usvojiti mjere za smanjenje količine otpada s kopna koji bi mogao završiti u morskom okruženju u skladu s Programom za održivi razvoj do 2030., koji je 25. rujna 2015. donijela Opća skupština Ujedinjenih naroda, a posebno njegov cilj smanjenja morskog otpada za 50 % do 2030. na razini Unije. Uzimajući u obzir koristi od sprečavanja nastanka morskog otpada za okoliš i gospodarstvo, države članice trebale bi uvesti posebne mjere za sprečavanje nastanka morskog otpada u svoje programe za sprečavanje stvaranja otpada. Tim mjerama bi države članice trebale nastojati postići Unijin cilj smanjenja morskog otpada od 30 % do 2025. te od 50 % do 2030. Radi mjerenja napretka u postizanju tih ciljeva i lakše razmjene dobrih praksi među državama članicama diljem Unije potrebno je uspostaviti ujednačenu metodologiju za mjerenje kopnenog otpada koji završi u moru. Izvješće o razinama kopnenog otpada koji završi u moru trebalo bi podnositi svake godine.

Amandman 65

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 25.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (25.b) | Nepravilno zbrinjavanje otpada u obliku bacanja otpada u okoliš i ispuštanja kanalizacije i krutog otpada kao što je plastika ima štetan utjecaj na morski okoliš i ljudsko zdravlje, kao i značajne gospodarske i socijalne troškove. Takav otpad također narušava redoslijed prioriteta u hijerarhiji otpada, posebice zbog zaobilaženja pripreme za ponovnu uporabu, recikliranja i drugih načina oporabe prije zbrinjavanja. Uzevši u obzir prekograničnu prirodu morskog otpada i potrebu da se osigura usklađenost u naporima, države članice trebale bi poduzeti mjere za postizanje cilja njegova smanjenja koristeći se protokolima praćenja utvrđenima u članku 11. Direktive 2008/56/EZ. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(25.b)

Nepravilno zbrinjavanje otpada u obliku bacanja otpada u okoliš i ispuštanja kanalizacije i krutog otpada kao što je plastika ima štetan utjecaj na morski okoliš i ljudsko zdravlje, kao i značajne gospodarske i socijalne troškove. Takav otpad također narušava redoslijed prioriteta u hijerarhiji otpada, posebice zbog zaobilaženja pripreme za ponovnu uporabu, recikliranja i drugih načina oporabe prije zbrinjavanja. Uzevši u obzir prekograničnu prirodu morskog otpada i potrebu da se osigura usklađenost u naporima, države članice trebale bi poduzeti mjere za postizanje cilja njegova smanjenja koristeći se protokolima praćenja utvrđenima u članku 11. Direktive 2008/56/EZ.

Amandman 66

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 25.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (25.c) | Mikrogranule koje se koriste u kozmetičkim proizvodima i proizvodima za osobnu njegu za ispiranje, koje nakon uporabe dolaze do stambenih, trgovačkih i industrijskih sustava odvodnje ubrajaju se u izravne izvore onečišćenja mikroplastikom koje je najlakše spriječiti. Kako bi doprinijele ciljevima utvrđenima u ovoj Direktivi, države članice trebale bi poduzeti mjere da spriječe ulazak sastojaka mikrogranula i mikroplastike u sustave za obradu otpadnih voda i njihovo ispuštanje u morsko okruženje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(25.c)

Mikrogranule koje se koriste u kozmetičkim proizvodima i proizvodima za osobnu njegu za ispiranje, koje nakon uporabe dolaze do stambenih, trgovačkih i industrijskih sustava odvodnje ubrajaju se u izravne izvore onečišćenja mikroplastikom koje je najlakše spriječiti. Kako bi doprinijele ciljevima utvrđenima u ovoj Direktivi, države članice trebale bi poduzeti mjere da spriječe ulazak sastojaka mikrogranula i mikroplastike u sustave za obradu otpadnih voda i njihovo ispuštanje u morsko okruženje.

Amandman 67

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 27.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (27) | Izvješća o provedbi koja države članice izrađuju svake tri godine nisu se pokazala učinkovitim alatom za potvrđivanje usklađenosti i osiguravanje kvalitetne provedbe, a njima se stvaraju nepotrebna administrativna opterećenja. Stoga je prikladno staviti izvan snage odredbe kojima se države članice obvezuju na izradu takvih izvješća. Umjesto toga, praćenje usklađenosti trebalo bi se temeljiti isključivo na statističkim podatcima koje države članice dostavljaju Komisiji svake godine. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(27)

Izvješća o provedbi koja države članice izrađuju svake tri godine nisu se pokazala učinkovitim alatom za potvrđivanje usklađenosti i osiguravanje kvalitetne provedbe, a njima se stvaraju nepotrebna administrativna opterećenja. Stoga je prikladno staviti izvan snage odredbe kojima se države članice obvezuju na izradu takvih izvješća. Umjesto toga, praćenje usklađenosti trebalo bi se temeljiti isključivo na statističkim podatcima koje države članice dostavljaju Komisiji svake godine.

| (27) | Izvješća o provedbi koja države članice izrađuju svake tri godine nisu se pokazala učinkovitim alatom za potvrđivanje usklađenosti i osiguravanje kvalitetne provedbe, a njima se stvaraju nepotrebna administrativna opterećenja. Stoga je prikladno staviti izvan snage odredbe kojima se države članice obvezuju na izradu takvih izvješća. Umjesto toga, praćenje usklađenosti trebalo bi se temeljiti na statističkim podatcima koje države članice dostavljaju Komisiji svake godine.
  Države članice ipak bi Komisiji na zahtjev i bez odgode trebale dostavljati sve informacije koje su Komisiji potrebne za procjenu provedbe ove Direktive u cijelosti i njezina utjecaja na okoliš i ljudsko zdravlje. |
| --- | --- |

(27)

Izvješća o provedbi koja države članice izrađuju svake tri godine nisu se pokazala učinkovitim alatom za potvrđivanje usklađenosti i osiguravanje kvalitetne provedbe, a njima se stvaraju nepotrebna administrativna opterećenja. Stoga je prikladno staviti izvan snage odredbe kojima se države članice obvezuju na izradu takvih izvješća. Umjesto toga, praćenje usklađenosti trebalo bi se temeljiti na statističkim podatcima koje države članice dostavljaju Komisiji svake godine.
  Države članice ipak bi Komisiji na zahtjev i bez odgode trebale dostavljati sve informacije koje su Komisiji potrebne za procjenu provedbe ove Direktive u cijelosti i njezina utjecaja na okoliš i ljudsko zdravlje.

Amandman 68

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 28.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (28) | Statistički
  podatci koje dostavljaju države članice Komisiji su neophodni za procjenu usklađenosti sa zakonodavstvom o otpadu u svim državama članicama. Uvođenjem zajedničke točke za unos svih podataka o otpadu, brisanjem zastarjelih zahtjeva za izvješćivanje, uspoređivanjem nacionalnih metoda izvješćivanja te uvođenjem izvješća o potvrdi kvalitete podataka trebale bi se povećati kvaliteta, pouzdanost i usporedivost
  statističkih
  podataka. Stoga države članice pri izvješćivanju o ostvarenju ciljeva utvrđenih u zakonodavstvu o otpadu primjenjuju
  najnoviju
  metodologiju koju
  su razvili Komisija i nacionalni statistički uredi
  država članica. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(28)

Statistički
  podatci koje dostavljaju države članice Komisiji su neophodni za procjenu usklađenosti sa zakonodavstvom o otpadu u svim državama članicama. Uvođenjem zajedničke točke za unos svih podataka o otpadu, brisanjem zastarjelih zahtjeva za izvješćivanje, uspoređivanjem nacionalnih metoda izvješćivanja te uvođenjem izvješća o potvrdi kvalitete podataka trebale bi se povećati kvaliteta, pouzdanost i usporedivost
  statističkih
  podataka. Stoga države članice pri izvješćivanju o ostvarenju ciljeva utvrđenih u zakonodavstvu o otpadu primjenjuju
  najnoviju
  metodologiju koju
  su razvili Komisija i nacionalni statistički uredi
  država članica.

| (28) | Podatci
  i informacije
  koje dostavljaju države članice Komisiji su neophodni za procjenu usklađenosti sa zakonodavstvom o otpadu u svim državama članicama.
  Određivanjem zajedničke metodologije za prikupljanje i obradu podataka na temelju pouzdanih izvora te
  uvođenjem zajedničke točke za unos svih podataka o otpadu, brisanjem zastarjelih zahtjeva za izvješćivanje, uspoređivanjem nacionalnih metoda izvješćivanja te uvođenjem izvješća o potvrdi kvalitete podataka trebale bi se povećati kvaliteta, pouzdanost i usporedivost
  dostavljenih
  podataka. Stoga države članice pri izvješćivanju o ostvarenju ciljeva utvrđenih u zakonodavstvu o otpadu primjenjuju
  zajedničku
  metodologiju koju
  je Komisija razvila u suradnji s nacionalnim statističkim uredima
  država članica
  i nacionalnim, regionalnim i lokalnim tijelima zaduženima za gospodarenje otpadom
  . |
| --- | --- |

(28)

Podatci
  i informacije
  koje dostavljaju države članice Komisiji su neophodni za procjenu usklađenosti sa zakonodavstvom o otpadu u svim državama članicama.
  Određivanjem zajedničke metodologije za prikupljanje i obradu podataka na temelju pouzdanih izvora te
  uvođenjem zajedničke točke za unos svih podataka o otpadu, brisanjem zastarjelih zahtjeva za izvješćivanje, uspoređivanjem nacionalnih metoda izvješćivanja te uvođenjem izvješća o potvrdi kvalitete podataka trebale bi se povećati kvaliteta, pouzdanost i usporedivost
  dostavljenih
  podataka. Stoga države članice pri izvješćivanju o ostvarenju ciljeva utvrđenih u zakonodavstvu o otpadu primjenjuju
  zajedničku
  metodologiju koju
  je Komisija razvila u suradnji s nacionalnim statističkim uredima
  država članica
  i nacionalnim, regionalnim i lokalnim tijelima zaduženima za gospodarenje otpadom
  .

Amandman 69

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 28.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (28.a) | Komisija bi svake tri godine trebala objaviti izvješće na temelju podataka i informacija o kojima izvješćuju države članice kako bi Parlament i Vijeće izvijestila o napretku postignutom u postizanju ciljeva recikliranja i provedbi novih obveza iz ove Direktive. Tim trogodišnjim izvješćima također bi se trebao ocijeniti utjecaj Direktive 2008/98/EZ u cijelosti na okoliš i ljudsko zdravlje te procijeniti jesu li potrebne izmjene kako bi Direktiva 2008/98/EZ i dalje bila prikladna svrsi u pogledu ciljeva kružnog gospodarstva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(28.a)

Komisija bi svake tri godine trebala objaviti izvješće na temelju podataka i informacija o kojima izvješćuju države članice kako bi Parlament i Vijeće izvijestila o napretku postignutom u postizanju ciljeva recikliranja i provedbi novih obveza iz ove Direktive. Tim trogodišnjim izvješćima također bi se trebao ocijeniti utjecaj Direktive 2008/98/EZ u cijelosti na okoliš i ljudsko zdravlje te procijeniti jesu li potrebne izmjene kako bi Direktiva 2008/98/EZ i dalje bila prikladna svrsi u pogledu ciljeva kružnog gospodarstva.

Amandman 70

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 28.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (28.b) | Kako bi se doprinijelo prikladnom upravljanju, provedbi, prekograničnoj suradnji i širenju najboljih praksi i inovacija u sektoru otpada te osigurala učinkovita i usklađena provedba ciljeva utvrđenih u Direktivi 2008/98/EZ, Komisija bi trebala uspostaviti platformu za razmjenu informacija i dijeljenje najboljih praksi u vezi s praktičnom primjenom te Direktive između Komisije i država članica. Rezultati rada te platforme trebali bi biti javno dostupni. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(28.b)

Kako bi se doprinijelo prikladnom upravljanju, provedbi, prekograničnoj suradnji i širenju najboljih praksi i inovacija u sektoru otpada te osigurala učinkovita i usklađena provedba ciljeva utvrđenih u Direktivi 2008/98/EZ, Komisija bi trebala uspostaviti platformu za razmjenu informacija i dijeljenje najboljih praksi u vezi s praktičnom primjenom te Direktive između Komisije i država članica. Rezultati rada te platforme trebali bi biti javno dostupni.

Amandman 71

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 28.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (28.c) | Gospodarski potencijal i korist za okoliš koja nastaje prelaskom na kružno gospodarstvo i povećanu učinkovitost resursa čvrsto su utvrđeni. Koraci potrebni za zatvaranje kruga predstavljeni su u različitim političkim dokumentima i prijedlozima, počevši od manifesta Europske platforme za učinkovitiju uporabu resursa u Europi objavljenog 17. prosinca 2012. i naknadnih preporuka za politike, do izvješća o vlastitoj inicijativi Europskog parlamenta o prelasku na kružno gospodarstvo usvojenog 25. lipnja 2015. te, naposljetku, akcijskog plana Komisije za kružno gospodarstvo objavljenog 2. prosinca 2015. U svima njima predstavljene su radnje koje se odnose na mnogo više od samog otpada i obuhvaćaju cijeli ciklus te ne služe samo za usmjeravanje razine ambicioznosti prava Unije o otpadu, nego i kao jamstvo da će se poduzeti ambiciozni koraci kako bi se zatvorio krug kružnog gospodarstva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(28.c)

Gospodarski potencijal i korist za okoliš koja nastaje prelaskom na kružno gospodarstvo i povećanu učinkovitost resursa čvrsto su utvrđeni. Koraci potrebni za zatvaranje kruga predstavljeni su u različitim političkim dokumentima i prijedlozima, počevši od manifesta Europske platforme za učinkovitiju uporabu resursa u Europi objavljenog 17. prosinca 2012. i naknadnih preporuka za politike, do izvješća o vlastitoj inicijativi Europskog parlamenta o prelasku na kružno gospodarstvo usvojenog 25. lipnja 2015. te, naposljetku, akcijskog plana Komisije za kružno gospodarstvo objavljenog 2. prosinca 2015. U svima njima predstavljene su radnje koje se odnose na mnogo više od samog otpada i obuhvaćaju cijeli ciklus te ne služe samo za usmjeravanje razine ambicioznosti prava Unije o otpadu, nego i kao jamstvo da će se poduzeti ambiciozni koraci kako bi se zatvorio krug kružnog gospodarstva.

Amandman 72

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 28.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (28.d) | Istraživanje i inovacije te osmišljavanje pametnih poslovnih modela temeljenih na resursnoj učinkovitosti važni su kao podrška prijelazu na kružno gospodarstvo u Uniji, u kojem se otpad smatra novim resursom. Kako bi se to postiglo, nužno je u okviru Obzora 2020. pridonijeti projektima istraživanja i inovacija zavaljujući kojima je moguće na terenu pokazati i ispitati gospodarsku i ekološku održivost kružnog gospodarstva. Istodobno, korištenjem sustavnog pristupa, ti projekti mogu doprinositi izradi zakonodavstva koje pogoduje inovacijama i lako se provodi tako što će se otkriti moguće regulatorne nesigurnosti, prepreke i odstupanja koja sprečavaju razvoj poslovnih modela temeljenih na učinkovitoj uporabi resursa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(28.d)

Istraživanje i inovacije te osmišljavanje pametnih poslovnih modela temeljenih na resursnoj učinkovitosti važni su kao podrška prijelazu na kružno gospodarstvo u Uniji, u kojem se otpad smatra novim resursom. Kako bi se to postiglo, nužno je u okviru Obzora 2020. pridonijeti projektima istraživanja i inovacija zavaljujući kojima je moguće na terenu pokazati i ispitati gospodarsku i ekološku održivost kružnog gospodarstva. Istodobno, korištenjem sustavnog pristupa, ti projekti mogu doprinositi izradi zakonodavstva koje pogoduje inovacijama i lako se provodi tako što će se otkriti moguće regulatorne nesigurnosti, prepreke i odstupanja koja sprečavaju razvoj poslovnih modela temeljenih na učinkovitoj uporabi resursa.

Amandman 73

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 28.e (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (28.e) | Komisija je 2. prosinca 2015. predstavila akcijski plan EU-a za kružno gospodarstvo kako bi potaknula prijelaz Europe na kružno gospodarstvo. Budući da je Komisija uspostavila konkretan i ambiciozan plan djelovanja s mjerama koje obuhvaćaju cijeli ciklus, potrebne su dodatne mjere kako bi se taj prijelaz ubrzao. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(28.e)

Komisija je 2. prosinca 2015. predstavila akcijski plan EU-a za kružno gospodarstvo kako bi potaknula prijelaz Europe na kružno gospodarstvo. Budući da je Komisija uspostavila konkretan i ambiciozan plan djelovanja s mjerama koje obuhvaćaju cijeli ciklus, potrebne su dodatne mjere kako bi se taj prijelaz ubrzao.

Amandman 74

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 28.f (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (28.f) | Poboljšanje uporabe resursa moglo bi dovesti do velikih neto ušteda za poduzeća, javna tijela i potrošače u Uniji te istodobno smanjiti ukupne godišnje emisije stakleničkih plinova. Stoga bi Komisija trebala do kraja 2018. predložiti glavni pokazatelj i popis potpokazatelja učinkovite uporabe resursa kako bi se nadgledao napredak u postizanju cilja učinkovitije uporabe resursa na razini Unije od 30 % do 2030. u usporedbi s razinama iz 2014. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(28.f)

Poboljšanje uporabe resursa moglo bi dovesti do velikih neto ušteda za poduzeća, javna tijela i potrošače u Uniji te istodobno smanjiti ukupne godišnje emisije stakleničkih plinova. Stoga bi Komisija trebala do kraja 2018. predložiti glavni pokazatelj i popis potpokazatelja učinkovite uporabe resursa kako bi se nadgledao napredak u postizanju cilja učinkovitije uporabe resursa na razini Unije od 30 % do 2030. u usporedbi s razinama iz 2014.

Amandman 75

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 29.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (29) | Kako bi se dopunila ili izmijenila Direktiva 2008/98/EZ, ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora trebalo bi delegirati Komisiji u pogledu
  članka 5. stavka 2., članka 6. stavka 2., članka 7. stavka 1., članka 11.a stavka 2., članka 11.a stavka 6., članka 26., članka 27. stavka 1., članka 27. stavka 4. i članka 38. stavaka 1., 2. i 3.
  Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, među ostalim i na razini stručnjaka
  . Pri pripremi i izradi delegiranih akata Komisija bi trebala osigurati istodobno, pravovremeno i primjereno dostavljanje relevantnih dokumenata Europskom parlamentu i Vijeću. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(29)

Kako bi se dopunila ili izmijenila Direktiva 2008/98/EZ, ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora trebalo bi delegirati Komisiji u pogledu
  članka 5. stavka 2., članka 6. stavka 2., članka 7. stavka 1., članka 11.a stavka 2., članka 11.a stavka 6., članka 26., članka 27. stavka 1., članka 27. stavka 4. i članka 38. stavaka 1., 2. i 3.
  Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, među ostalim i na razini stručnjaka
  . Pri pripremi i izradi delegiranih akata Komisija bi trebala osigurati istodobno, pravovremeno i primjereno dostavljanje relevantnih dokumenata Europskom parlamentu i Vijeću.

| (29) | Kako bi se dopunila ili izmijenila Direktiva 2008/98/EZ, ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora trebalo bi delegirati Komisiji u pogledu: |
| --- | --- |

(29)

Kako bi se dopunila ili izmijenila Direktiva 2008/98/EZ, ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora trebalo bi delegirati Komisiji u pogledu:

| — | detaljnih kriterija za primjenu uvjeta prema kojima se tvari ili predmeti smatraju nusproizvodima ili se smatra da više nisu otpad, |
| --- | --- |

—

detaljnih kriterija za primjenu uvjeta prema kojima se tvari ili predmeti smatraju nusproizvodima ili se smatra da više nisu otpad,

| — | općih zahtjeva kojih se države članice trebaju pridržavati pri usvajanju tehničkih propisa o prestanku statusa otpada, |
| --- | --- |

—

općih zahtjeva kojih se države članice trebaju pridržavati pri usvajanju tehničkih propisa o prestanku statusa otpada,

| — | utvrđivanja popisa otpada, |
| --- | --- |

—

utvrđivanja popisa otpada,

| — | usklađenih zahtjeva kojih se treba pridržavati pri utvrđivanju financijskih doprinosa koje plaćaju proizvođači kako bi poštovali svoju proširenu odgovornost proizvođača, moduliranih prema stvarnom trošku na kraju vijeka uporabe, |
| --- | --- |

—

usklađenih zahtjeva kojih se treba pridržavati pri utvrđivanju financijskih doprinosa koje plaćaju proizvođači kako bi poštovali svoju proširenu odgovornost proizvođača, moduliranih prema stvarnom trošku na kraju vijeka uporabe,

| — | pokazatelja za mjerenje napretka u smanjenju nastanka otpada i u provedbi mjera za sprečavanje nastanka otpada, |
| --- | --- |

—

pokazatelja za mjerenje napretka u smanjenju nastanka otpada i u provedbi mjera za sprečavanje nastanka otpada,

| — | zajedničke metodologije, uključujući minimalne zahtjeve u pogledu kvalitete, za ujednačeno mjerenje razina otpada od hrane, |
| --- | --- |

—

zajedničke metodologije, uključujući minimalne zahtjeve u pogledu kvalitete, za ujednačeno mjerenje razina otpada od hrane,

| — | zajedničke metodologije, uključujući minimalne zahtjeve u pogledu kvalitete, za ujednačeno mjerenje razina kopnenog otpada koji završi u moru, |
| --- | --- |

—

zajedničke metodologije, uključujući minimalne zahtjeve u pogledu kvalitete, za ujednačeno mjerenje razina kopnenog otpada koji završi u moru,

| — | minimalnih zahtjeva u pogledu kvalitete i operativnih zahtjeva za utvrđivanje priznatih subjekata za pripremu za ponovnu uporabu, programe povrata pologa i konačno recikliranje, uključujući posebna pravila o prikupljanju podataka, sljedivosti, provjeri i izvještavanju, |
| --- | --- |

—

minimalnih zahtjeva u pogledu kvalitete i operativnih zahtjeva za utvrđivanje priznatih subjekata za pripremu za ponovnu uporabu, programe povrata pologa i konačno recikliranje, uključujući posebna pravila o prikupljanju podataka, sljedivosti, provjeri i izvještavanju,

| — | zajedničke metodologije za izračun mase metala koji su reciklirani spaljivanjem ili suspaljivanjem, uključujući kriterije kvalitete za reciklirane metale, |
| --- | --- |

—

zajedničke metodologije za izračun mase metala koji su reciklirani spaljivanjem ili suspaljivanjem, uključujući kriterije kvalitete za reciklirane metale,

| — | tehničke kriterije i operativne postupke za mjere zbrinjavanja D2, D3, D4, D6, D7 i D12 kako su navedeni u Prilogu I. Direktivi 2008/98/EZ i, prema potrebi, zabranu tih operacija ako ne ispunjavaju određene kriterije glede zaštite ljudskog zdravlja i okoliša, |
| --- | --- |

—

tehničke kriterije i operativne postupke za mjere zbrinjavanja D2, D3, D4, D6, D7 i D12 kako su navedeni u Prilogu I. Direktivi 2008/98/EZ i, prema potrebi, zabranu tih operacija ako ne ispunjavaju određene kriterije glede zaštite ljudskog zdravlja i okoliša,

| — | minimalnih tehničkih standarda za postupke obrade za koje je prema Direktivi 2008/98/EZ potreba dozvola ako je dokazano da bi se takvim standardima poboljšala zaštita ljudskog zdravlja i okoliša, |
| --- | --- |

—

minimalnih tehničkih standarda za postupke obrade za koje je prema Direktivi 2008/98/EZ potreba dozvola ako je dokazano da bi se takvim standardima poboljšala zaštita ljudskog zdravlja i okoliša,

| — | minimalnih standarda za postupke za koje je prema Direktivi 2008/98/EZ potrebna registracija ako je dokazano da bi se takvim standardima poboljšala zaštita ljudskog zdravlja i okoliša ili spriječilo narušavanje unutarnjeg tržišta, |
| --- | --- |

—

minimalnih standarda za postupke za koje je prema Direktivi 2008/98/EZ potrebna registracija ako je dokazano da bi se takvim standardima poboljšala zaštita ljudskog zdravlja i okoliša ili spriječilo narušavanje unutarnjeg tržišta,

| — | detaljnog opisa primjene formule za postrojenja za spaljivanje iz točke R1. Priloga II. Direktivi 2008/98/EZ, |
| --- | --- |

—

detaljnog opisa primjene formule za postrojenja za spaljivanje iz točke R1. Priloga II. Direktivi 2008/98/EZ,

| — | metodologije za prikupljanje i obradu, organizaciju prikupljanja i izvora podataka i formata za izvješća koja države članice podnose Komisiji o provedbi ciljeva koji se odnose na smanjenje količine otpada od hrane i morskog otpada, pripremu za ponovnu uporabu, recikliranje i nasipavanje te otpadnih ulja, |
| --- | --- |

—

metodologije za prikupljanje i obradu, organizaciju prikupljanja i izvora podataka i formata za izvješća koja države članice podnose Komisiji o provedbi ciljeva koji se odnose na smanjenje količine otpada od hrane i morskog otpada, pripremu za ponovnu uporabu, recikliranje i nasipavanje te otpadnih ulja,

| — | prilagodbe Priloga I. do V. Direktivi 2008/98/EZ znanstvenom i tehničkom napretku. |
| --- | --- |

—

prilagodbe Priloga I. do V. Direktivi 2008/98/EZ znanstvenom i tehničkom napretku.

Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, među ostalim i na razini stručnjaka
  te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. Nadalje, u cilju osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koje rade na pripremi delegiranih akata.

Amandman 76

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 30.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (30) | Kako bi se osiguravali ujednačeni uvjeti za provedbu Direktive 2008/98/EZ, Komisiji bi trebalo prenijeti ovlasti za provedbu u pogledu
  članka 9. stavka 4., članka 9. stavka 5., članka 33. stavka 2., članka 35. stavka 5. i članka 37. stavka 6.
  Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EZ) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (19). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(30)

Kako bi se osiguravali ujednačeni uvjeti za provedbu Direktive 2008/98/EZ, Komisiji bi trebalo prenijeti ovlasti za provedbu u pogledu
  članka 9. stavka 4., članka 9. stavka 5., članka 33. stavka 2., članka 35. stavka 5. i članka 37. stavka 6.
  Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EZ) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (19).

| (30) | Kako bi se osiguravali ujednačeni uvjeti za provedbu Direktive 2008/98/EZ, Komisiji bi trebalo prenijeti ovlasti za provedbu u pogledu: |
| --- | --- |

(30)

Kako bi se osiguravali ujednačeni uvjeti za provedbu Direktive 2008/98/EZ, Komisiji bi trebalo prenijeti ovlasti za provedbu u pogledu:

| — | formata za prijavljivanje informacija o donošenju i znatnim revizijama planova gospodarenja otpadom i programa sprečavanja nastanka otpada i |
| --- | --- |

—

formata za prijavljivanje informacija o donošenju i znatnim revizijama planova gospodarenja otpadom i programa sprečavanja nastanka otpada i

| — | minimalnih uvjeta za rad elektroničkih registara opasnog otpada, |
| --- | --- |

—

minimalnih uvjeta za rad elektroničkih registara opasnog otpada,

Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (19).

Amandman 77

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 33.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (33) | Budući da države članice ne mogu u dovoljnoj mjeri ostvariti ciljeve ove Direktive, tj. poboljšati gospodarenje otpadom u Uniji i time pridonijeti zaštiti, očuvanju i poboljšanju kvalitete okoliša, zdravlju oceana i sigurnosti plodova mora smanjenjem otpada bačenog u morski okoliš te razboritoj i racionalnoj uporabi prirodnih resursa diljem Unije, nego se ti ciljevi s obzirom na opseg ili učinke mjera mogu bolje ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti iz članka 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti iz tog članka, ovom se Direktivom ne prelazi okvir potreban za ostvarenje tih ciljeva, |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(33)

Budući da države članice ne mogu u dovoljnoj mjeri ostvariti ciljeve ove Direktive, tj. poboljšati gospodarenje otpadom u Uniji i time pridonijeti zaštiti, očuvanju i poboljšanju kvalitete okoliša, zdravlju oceana i sigurnosti plodova mora smanjenjem otpada bačenog u morski okoliš te razboritoj i racionalnoj uporabi prirodnih resursa diljem Unije, nego se ti ciljevi s obzirom na opseg ili učinke mjera mogu bolje ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti iz članka 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti iz tog članka, ovom se Direktivom ne prelazi okvir potreban za ostvarenje tih ciljeva,

| (33) | Budući da države članice ne mogu u dovoljnoj mjeri ostvariti ciljeve ove Direktive, tj. poboljšati gospodarenje otpadom u Uniji i time pridonijeti zaštiti, očuvanju i poboljšanju kvalitete okoliša, zdravlju oceana i sigurnosti plodova mora smanjenjem otpada bačenog u morski okoliš te razboritoj
  , smanjenoj
  i racionalnoj uporabi prirodnih resursa diljem Unije, nego se ti ciljevi s obzirom na opseg ili učinke mjera mogu bolje ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti iz članka 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti iz tog članka, ovom se Direktivom ne prelazi okvir potreban za ostvarenje tih ciljeva, |
| --- | --- |

(33)

Budući da države članice ne mogu u dovoljnoj mjeri ostvariti ciljeve ove Direktive, tj. poboljšati gospodarenje otpadom u Uniji i time pridonijeti zaštiti, očuvanju i poboljšanju kvalitete okoliša, zdravlju oceana i sigurnosti plodova mora smanjenjem otpada bačenog u morski okoliš te razboritoj
  , smanjenoj
  i racionalnoj uporabi prirodnih resursa diljem Unije, nego se ti ciljevi s obzirom na opseg ili učinke mjera mogu bolje ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti iz članka 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti iz tog članka, ovom se Direktivom ne prelazi okvir potreban za ostvarenje tih ciljeva,

Amandman 78

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 33.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (33.a) | Države članice trebale bi osigurati visoku razinu zaštite zdravlja i sigurnosti na radu u sektoru proizvodnje, recikliranja, popravaka, pripreme za ponovnu uporabu i zbrinjavanja otpada, uzimajući u obzir posebne rizike s kojima se suočavaju radnici u tim sektorima, te bi stoga trebale zajamčiti da se postojeće zakonodavstvo Unije u tom području pravilno primjenjuje i provodi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(33.a)

Države članice trebale bi osigurati visoku razinu zaštite zdravlja i sigurnosti na radu u sektoru proizvodnje, recikliranja, popravaka, pripreme za ponovnu uporabu i zbrinjavanja otpada, uzimajući u obzir posebne rizike s kojima se suočavaju radnici u tim sektorima, te bi stoga trebale zajamčiti da se postojeće zakonodavstvo Unije u tom području pravilno primjenjuje i provodi.

Amandman 79

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 33.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (33.b) | Ova je Direktiva usvojena vodeći računa o obvezama utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016., a trebalo bi je provesti i primijeniti u skladu sa smjernicama iz tog sporazuma. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(33.b)

Ova je Direktiva usvojena vodeći računa o obvezama utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016., a trebalo bi je provesti i primijeniti u skladu sa smjernicama iz tog sporazuma.

Amandman 80

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka - 1. (nova)

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 1. – stavak 1.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (-1) | u članku 1. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Izmjena

(-1)

Cilj je ove Direktive utvrditi mjere za zaštitu okoliša i ljudskog zdravlja sprečavanjem ili smanjenjem štetnih učinaka nastalih proizvodnjom otpada i njegovim gospodarenjem, smanjenjem ukupnog utjecaja uporabe resursa i povećanjem učinkovitosti takve uporabe
  te jamčenjem toga da se otpad vrednuje kao resurs u cilju pridonošenja kružnom gospodarstvu u Europskoj uniji
  .

| | „Cilj je ove Direktive utvrditi mjere za zaštitu okoliša i ljudskog zdravlja sprečavanjem ili smanjenjem
  proizvodnje otpada,
  štetnih učinaka nastalih proizvodnjom otpada i njegovim gospodarenjem, smanjenjem ukupnog utjecaja uporabe resursa i povećanjem učinkovitosti takve uporabe
  , što je ključno za prijelaz na kružno gospodarstvo i osiguravanje dugoročne konkurentnosti EU-a
  .” |
| --- | --- |

„Cilj je ove Direktive utvrditi mjere za zaštitu okoliša i ljudskog zdravlja sprečavanjem ili smanjenjem
  proizvodnje otpada,
  štetnih učinaka nastalih proizvodnjom otpada i njegovim gospodarenjem, smanjenjem ukupnog utjecaja uporabe resursa i povećanjem učinkovitosti takve uporabe
  , što je ključno za prijelaz na kružno gospodarstvo i osiguravanje dugoročne konkurentnosti EU-a
  .”

Amandman 81

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka a

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 3. – točka 1.a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| „1.a | „komunalni otpad” znači |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

„1.a

„komunalni otpad” znači

| „1.a | „komunalni otpad” znači |
| --- | --- |

„1.a

„komunalni otpad” znači

| (a) | miješani otpad i otpad iz kućanstava koji se prikuplja odvojeno, uključujući: |
| --- | --- |

(a)

miješani otpad i otpad iz kućanstava koji se prikuplja odvojeno, uključujući:

| (a) | miješani otpad i otpad iz kućanstava koji se prikuplja odvojeno, uključujući: |
| --- | --- |

(a)

miješani otpad i otpad iz kućanstava koji se prikuplja odvojeno, uključujući:

| | — | papir i karton, staklo, metale, plastiku, biološki otpad, drvo, tekstil, otpadnu električnu i elektroničku opremu, otpadne baterije i akumulatore; |
| --- | --- | --- |

—

papir i karton, staklo, metale, plastiku, biološki otpad, drvo, tekstil, otpadnu električnu i elektroničku opremu, otpadne baterije i akumulatore;

| | — | papir i karton, staklo, metale, plastiku, biološki otpad, drvo, tekstil, otpadnu električnu i elektroničku opremu, otpadne baterije i akumulatore; |
| --- | --- | --- |

—

papir i karton, staklo, metale, plastiku, biološki otpad, drvo, tekstil, otpadnu električnu i elektroničku opremu, otpadne baterije i akumulatore;

| | — | glomazni otpad, uključujući
  bijelu tehniku,
  madrace, namještaj; |
| --- | --- | --- |

—

glomazni otpad, uključujući
  bijelu tehniku,
  madrace, namještaj;

| | — | glomazni otpad, uključujući madrace
  i
  namještaj; |
| --- | --- | --- |

—

glomazni otpad, uključujući madrace
  i
  namještaj;

| | — | vrtni otpad, uključujući lišće, pokošenu travu; |
| --- | --- | --- |

—

vrtni otpad, uključujući lišće, pokošenu travu;

| | — | vrtni otpad, uključujući lišće, pokošenu travu; |
| --- | --- | --- |

—

vrtni otpad, uključujući lišće, pokošenu travu;

| (b) | miješani otpad i otpad koji se prikuplja odvojeno iz
  ostalih izvora
  , a po prirodi
  , sastavu
  i 
  kvaliteti
  je
  usporediv s otpadom
  iz
  kućanstava
  . |
| --- | --- |

(b)

miješani otpad i otpad koji se prikuplja odvojeno iz
  ostalih izvora
  , a po prirodi
  , sastavu
  i 
  kvaliteti
  je
  usporediv s otpadom
  iz
  kućanstava
  .

| (b) | miješani otpad i otpad koji se prikuplja odvojeno iz
  malih poduzeća, poslovnih zgrada i institucija, uključujući škole, bolnice i zgrade javnih tijela
  , a po prirodi i sastavu je
  sličan otpadu
  iz
  kućanstva
  . |
| --- | --- |

(b)

miješani otpad i otpad koji se prikuplja odvojeno iz
  malih poduzeća, poslovnih zgrada i institucija, uključujući škole, bolnice i zgrade javnih tijela
  , a po prirodi i sastavu je
  sličan otpadu
  iz
  kućanstva
  .

| (c) | otpad od čišćenja tržnica i od čišćenja ulica, uključujući otpad pometen s ulica, sadržaj kontejnera za otpatke, otpad od održavanja parkova i vrtova. |
| --- | --- |

(c)

otpad od čišćenja tržnica i od čišćenja ulica, uključujući otpad pometen s ulica, sadržaj kontejnera za otpatke, otpad od održavanja parkova i vrtova.

| (c) | otpad od čišćenja tržnica i od čišćenja ulica, uključujući otpad pometen s ulica, sadržaj kontejnera za otpatke, otpad od održavanja parkova i vrtova. |
| --- | --- |

(c)

otpad od čišćenja tržnica i od čišćenja ulica, uključujući otpad pometen s ulica, sadržaj kontejnera za otpatke, otpad od održavanja parkova i vrtova.

Komunalni otpad ne uključuje otpad iz kanalizacijske mreže i pročišćavanja otpadnih voda, uključujući kanalizacijski mulj te građevinski otpad i otpad od rušenja.”

Komunalni otpad ne uključuje otpad iz kanalizacijske mreže i pročišćavanja otpadnih voda, uključujući kanalizacijski mulj te građevinski otpad i otpad od rušenja.

Definicija komunalnog otpada iz ove Direktive primjenjuje se bez obzira na javni ili privatni status subjekta koji gospodari otpadom.”

Amandman 82

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka aa (nova)

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 3. – točka 1.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (aa) | umeće se sljedeća točka:








  „1.b | „Trgovački i industrijski otpad” znači miješani otpad i otpad koji se prikuplja odvojeno iz trgovačkih i industrijskih aktivnosti i/ili objekata.



  Trgovačkim i industrijskim otpadom nisu obuhvaćeni komunalni otpad, građevinski otpad i otpad od rušenja te otpad iz kanalizacijske mreže ili pročišćavanja otpadnih voda, uključujući kanalizacijski mulj;”; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(aa)

umeće se sljedeća točka:

„1.b

Trgovačkim i industrijskim otpadom nisu obuhvaćeni komunalni otpad, građevinski otpad i otpad od rušenja te otpad iz kanalizacijske mreže ili pročišćavanja otpadnih voda, uključujući kanalizacijski mulj;”;

Amandman 83

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka b

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 3. – točka 2.a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2a. | „neopasni otpad” znači otpad
  kod kojeg
  nije
  uočeno ni jedno od opasnih svojstava navedenih u Prilogu III.
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2a.

„neopasni otpad” znači otpad
  kod kojeg
  nije
  uočeno ni jedno od opasnih svojstava navedenih u Prilogu III.
  ;

| 2.a | „neopasni otpad” znači otpad
  koji
  nije
  obuhvaćen točkom 2. ovog članka
  ; |
| --- | --- |

2.a

„neopasni otpad” znači otpad
  koji
  nije
  obuhvaćen točkom 2. ovog članka
  ;

Amandman 84

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka c

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 3. – točka 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4. | „biološki otpad” znači biorazgradivi otpad iz vrtova i parkova, hrana i kuhinjski otpad iz kućanstava, restorana, ugostiteljskih i maloprodajnih objekata i sličan otpad iz proizvodnje prehrambenih proizvoda te ostali otpad sličnih svojstava biorazgradivosti
  usporediv prema prirodi, sastavu
  i 
  količini;”
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

4.

„biološki otpad” znači biorazgradivi otpad iz vrtova i parkova, hrana i kuhinjski otpad iz kućanstava, restorana, ugostiteljskih i maloprodajnih objekata i sličan otpad iz proizvodnje prehrambenih proizvoda te ostali otpad sličnih svojstava biorazgradivosti
  usporediv prema prirodi, sastavu
  i 
  količini;”
  ;

| 4. | „biološki otpad” znači biorazgradivi otpad iz vrtova i parkova, hrana i kuhinjski otpad iz kućanstava, restorana, ugostiteljskih i maloprodajnih objekata, i sličan otpad iz proizvodnje prehrambenih proizvoda
  i
  te ostali otpad sličnih svojstava biorazgradivosti i 
  kompostiranja
  ; |
| --- | --- |

4.

„biološki otpad” znači biorazgradivi otpad iz vrtova i parkova, hrana i kuhinjski otpad iz kućanstava, restorana, ugostiteljskih i maloprodajnih objekata, i sličan otpad iz proizvodnje prehrambenih proizvoda
  i
  te ostali otpad sličnih svojstava biorazgradivosti i 
  kompostiranja
  ;

Amandman 85

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka da (nova)

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 3. – točka 9.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (da) | točka 9. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Izmjena

(da)

točka 9. zamjenjuje se sljedećim:

| 9. | „gospodarenje otpadom” znači skupljanje, prijevoz, oporaba i zbrinjavanje otpada, uključujući nadzor nad tim postupcima i naknadno održavanje lokacija zbrinjavanja, a obuhvaća i radnje koje poduzimaju trgovac ili posrednik; |
| --- | --- |

9.

„gospodarenje otpadom” znači skupljanje, prijevoz, oporaba i zbrinjavanje otpada, uključujući nadzor nad tim postupcima i naknadno održavanje lokacija zbrinjavanja, a obuhvaća i radnje koje poduzimaju trgovac ili posrednik;

| | „9. | „gospodarenje otpadom” znači skupljanje, prijevoz,
  sortiranje,
  oporaba i zbrinjavanje otpada, uključujući nadzor nad tim postupcima i naknadno održavanje lokacija zbrinjavanja, a obuhvaća i radnje koje poduzimaju trgovac ili posrednik;”; |
| --- | --- | --- |

„9.

„gospodarenje otpadom” znači skupljanje, prijevoz,
  sortiranje,
  oporaba i zbrinjavanje otpada, uključujući nadzor nad tim postupcima i naknadno održavanje lokacija zbrinjavanja, a obuhvaća i radnje koje poduzimaju trgovac ili posrednik;”;

Amandman 86

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka db (nova)

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 3. – točka 11.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (db) | točka 11. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Izmjena

(db)

točka 11. zamjenjuje se sljedećim:

| 11. | „odvojeno skupljanje” znači skupljanje prilikom kojega se tijekovi otpada drže odvojeno prema njegovoj vrsti i svojstvima kako bi se olakšala obrada; |
| --- | --- |

11.

„odvojeno skupljanje” znači skupljanje prilikom kojega se tijekovi otpada drže odvojeno prema njegovoj vrsti i svojstvima kako bi se olakšala obrada;

| „11. | „odvojeno skupljanje” znači skupljanje prilikom kojega se tijekovi otpada drže odvojeno prema njegovoj vrsti i svojstvima kako bi se olakšala obrada
  , posebice prilikom postupaka pripreme za ponovnu uporabu i postupaka recikliranja;”
  ; |
| --- | --- |

„11.

„odvojeno skupljanje” znači skupljanje prilikom kojega se tijekovi otpada drže odvojeno prema njegovoj vrsti i svojstvima kako bi se olakšala obrada
  , posebice prilikom postupaka pripreme za ponovnu uporabu i postupaka recikliranja;”
  ;

Amandman 87

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka e

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 3. – točka 16.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 16. | „priprema za ponovnu uporabu” znači postupci oporabe kao što su provjera, čišćenje ili popravak kojima se
  otpad,
  proizvodi ili dijelovi proizvoda koje je prikupio priznati subjekt za ponovnu uporabu
  ili su prikupljeni putem priznatih programa povrata pologa
  pripremaju kako bi se mogli ponovno upotrijebiti bez dodatne predobrade; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

16.

„priprema za ponovnu uporabu” znači postupci oporabe kao što su provjera, čišćenje ili popravak kojima se
  otpad,
  proizvodi ili dijelovi proizvoda koje je prikupio priznati subjekt za ponovnu uporabu
  ili su prikupljeni putem priznatih programa povrata pologa
  pripremaju kako bi se mogli ponovno upotrijebiti bez dodatne predobrade;

| 16. | „priprema za ponovnu uporabu” znači postupci oporabe kao što su provjera, čišćenje ili popravak kojima se proizvodi ili dijelovi proizvoda
  koji su postali otpad i
  koje je prikupio priznati subjekt za ponovnu uporabu pripremaju kako bi se mogli ponovno upotrijebiti bez dodatne predobrade; |
| --- | --- |

16.

„priprema za ponovnu uporabu” znači postupci oporabe kao što su provjera, čišćenje ili popravak kojima se proizvodi ili dijelovi proizvoda
  koji su postali otpad i
  koje je prikupio priznati subjekt za ponovnu uporabu pripremaju kako bi se mogli ponovno upotrijebiti bez dodatne predobrade;

Amandman 88

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka ea (nova)

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 3. – točka 16.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ea) | umeće se sljedeća točka:








  „16.a | „subjekt za pripremu za ponovnu uporabu” znači poduzeće koje postupa s otpadom i radi u lancu postupka pripreme za ponovnu uporabu u skladu s primjenjivim pravilima;”; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(ea)

umeće se sljedeća točka:

„16.a

Amandman 89

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka eb (nova)

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 3. – točka 16.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (eb) | umeće se sljedeća točka:








  „16.b | „obnavljanje” znači postupak dovođenja proizvoda u gotovo novo stanje s pomoću ponovne uporabe, prerade i zamjene sastavnih dijelova;”; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(eb)

umeće se sljedeća točka:

„16.b

Amandman 90

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka ec (nova)

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 3. – točka 17.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ec) | točka 17. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Izmjena

(ec)

točka 17. zamjenjuje se sljedećim:

| 17. | „recikliranje” znači svaki postupak oporabe kojim se otpadni materijal prerađuje u proizvode, materijale ili tvari za izvornu ili drugu svrhu. Recikliranje obuhvaća
  preradu organskog materijala
  , ali ne uključuje energetsku oporabu i preradu u materijal koji se koristi kao gorivo ili materijal za nasipavanje; |
| --- | --- |

17.

„recikliranje” znači svaki postupak oporabe kojim se otpadni materijal prerađuje u proizvode, materijale ili tvari za izvornu ili drugu svrhu. Recikliranje obuhvaća
  preradu organskog materijala
  , ali ne uključuje energetsku oporabu i preradu u materijal koji se koristi kao gorivo ili materijal za nasipavanje;

| „17. | „recikliranje” znači svaki postupak oporabe kojim se otpadni materijal prerađuje u proizvode, materijale ili tvari za izvornu ili drugu svrhu. Recikliranje obuhvaća
  organsko recikliranje
  , ali ne uključuje energetsku oporabu i preradu u materijal koji se koristi kao gorivo ili materijal za nasipavanje;”; |
| --- | --- |

„17.

„recikliranje” znači svaki postupak oporabe kojim se otpadni materijal prerađuje u proizvode, materijale ili tvari za izvornu ili drugu svrhu. Recikliranje obuhvaća
  organsko recikliranje
  , ali ne uključuje energetsku oporabu i preradu u materijal koji se koristi kao gorivo ili materijal za nasipavanje;”;

Amandman 91

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka ed (nova)

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 3. – točka - 17.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ed) | umeće se sljedeća točka:










  „-17.a | „organsko recikliranje” znači recikliranje u obliku aerobne ili anaerobne obrade ili druge vrste obrade biološki razgradivih dijelova otpada, kojom se dobivaju proizvodi, materijali ili tvari; mehaničko-biološka obrada i odlagališta ne smatraju se oblicima organskog recikliranja;”; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(ed)

umeće se sljedeća točka:

„-17.a

Amandman 92

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka f

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 3. – točka 17a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 17a. | „konačni postupak recikliranja” znači postupak recikliranja koji počinje nakon što više nije potreban nikakav daljnji postupak
  mehaničkog
  sortiranja i otpadni materijali
  uđu u postupak proizvodnje te
  budu učinkovito ponovno prerađeni u proizvode, materijale ili tvari; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

17a.

„konačni postupak recikliranja” znači postupak recikliranja koji počinje nakon što više nije potreban nikakav daljnji postupak
  mehaničkog
  sortiranja i otpadni materijali
  uđu u postupak proizvodnje te
  budu učinkovito ponovno prerađeni u proizvode, materijale ili tvari;

| 17a. | „konačni postupak recikliranja” znači postupak recikliranja koji počinje nakon što više nije potreban nikakav daljnji postupak sortiranja i otpadni materijali budu učinkovito ponovno prerađeni u proizvode, materijale ili tvari; |
| --- | --- |

17a.

„konačni postupak recikliranja” znači postupak recikliranja koji počinje nakon što više nije potreban nikakav daljnji postupak sortiranja i otpadni materijali budu učinkovito ponovno prerađeni u proizvode, materijale ili tvari;

Amandman 93

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka f

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 3. – točka 17b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 17b. | „nasipavanje” znači svi postupci oporabe pri kojima se odgovarajući otpad upotrebljava za potrebe izravnavanja na područjima iskapanja ili u građevinske svrhe u uređenju krajolika ili izgradnji umjesto ostalih materijala koji nisu otpad, a koji bi se inače upotrijebili u tu svrhu; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

17b.

„nasipavanje” znači svi postupci oporabe pri kojima se odgovarajući otpad upotrebljava za potrebe izravnavanja na područjima iskapanja ili u građevinske svrhe u uređenju krajolika ili izgradnji umjesto ostalih materijala koji nisu otpad, a koji bi se inače upotrijebili u tu svrhu;

| 17b. | „nasipavanje” znači svi postupci oporabe
  osim recikliranja
  pri kojima se odgovarajući
  neopasni inertni ili drugi neopasni
  otpad upotrebljava za potrebe izravnavanja na područjima iskapanja ili u građevinske svrhe u uređenju krajolika ili izgradnji umjesto ostalih materijala koji nisu otpad, a koji bi se inače upotrijebili u tu svrhu
  te u količinama koje ne nadilaze ono što je strogo potrebno za izravnavanje ili u građevinske svrhe
  ; |
| --- | --- |

17b.

„nasipavanje” znači svi postupci oporabe
  osim recikliranja
  pri kojima se odgovarajući
  neopasni inertni ili drugi neopasni
  otpad upotrebljava za potrebe izravnavanja na područjima iskapanja ili u građevinske svrhe u uređenju krajolika ili izgradnji umjesto ostalih materijala koji nisu otpad, a koji bi se inače upotrijebili u tu svrhu
  te u količinama koje ne nadilaze ono što je strogo potrebno za izravnavanje ili u građevinske svrhe
  ;

Amandman 94

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka fa (nova)

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 3. – točka 17.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (fa) | umeće se sljedeća točka:








  „17.c | „razrjeđivanje” znači miješanje otpada s jednim ili više drugih materijala ili otpada u cilju smanjenja koncentracije jednog ili više sastojaka koji se nalazi u otpadu bez kemijske transformacije kako bi se dopustilo slanje razrijeđenog otpada u obradu ili postupak recikliranja, što nije dopušteno za nerazrijeđeni otpad;”; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(fa)

umeće se sljedeća točka:

„17.c

Amandman 95

Prijedlog direktive

Članak 1. – točka 2. – podtočka fb (nova)

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 3. – točka 20.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (fb) | dodaje se sljedeća točka:








  „20.a | „dekontaminacija” znači svaki postupak koji se sastoji od uklanjanja ili obrade neželjenih opasnih tvari ili onečišćujućih tvari iz otpada da bi ih se uništilo;”; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(fb)

dodaje se sljedeća točka:

„20.a

Amandman 96

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka fc (nova)

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 3. – točka 20.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (fc) | dodaje se sljedeća točka:








  „20.b | „sortiranje” znači svaki postupak gospodarenja otpadom kojim se prikupljeni otpad razdvaja na različite dijelove i poddijelove;”; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(fc)

dodaje se sljedeća točka:

„20.b

Amandman 97

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka fd (nova)

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 3. – točka 20.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (fd) | dodaje se sljedeća točka:








  „20.c | „otpatci” znači otpad male veličine na javno dostupnim područjima koji je nepravilno zbrinut u okolišu, ili namjerno ili uslijed nemara;”; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(fd)

dodaje se sljedeća točka:

„20.c

Amandman 98

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka fe (nova)

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 3. – točka 20.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (fe) | dodaje se sljedeća točka:








  „20.d | „otpad od hrane” znači hrana namijenjena ljudskoj prehrani, u jestivom ili nejestivom stanju, uklonjena iz proizvodnje ili lanca opskrbe i namijenjena zbrinjavaju, uključujući na razinama primarne proizvodnje, prerade, proizvodnje, prijevoza, skladištenja, maloprodaje ili na razini potrošača, uz iznimku gubitaka u primarnoj proizvodnji;”; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(fe)

dodaje se sljedeća točka:

„20.d

Amandman 99

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka ff (nova)

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 3. – točka 20.e (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ff) | dodaje se sljedeća točka: |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(ff)

dodaje se sljedeća točka:

| „20.e | „preostali otpad” znači otpad koji je nastao postupkom obrade ili oporabe, uključujući recikliranje, koji se ne može dodatno oporabiti te se zato mora zbrinuti;”; |
| --- | --- |

„20.e

Amandman 101

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.a (nova)

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 4. – stavak 2. – podstavak 1.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (2.a) | U članku 4. stavku 2. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Izmjena

(2.a)

2.   Kad primjenjuju hijerarhiju otpada koja se spominje u stavku 1., države članice poduzimaju mjere kojima potiču rješenja koja nude najbolji ukupni učinak na okoliš. To može zahtijevati da se za posebne tokove otpada odstupi od hijerarhije ako se zasnivaju na razmatranju životnog ciklusa o ukupnim učincima pri nastanku i gospodarenju takvim otpadom.

| | „2.   Kad primjenjuju hijerarhiju otpada koja se spominje u stavku 1., države članice poduzimaju mjere kojima potiču rješenja koja nude najbolji ukupni učinak na okoliš. To može zahtijevati da se za posebne tokove otpada odstupi od hijerarhije ako se zasnivaju na razmatranju životnog ciklusa o ukupnim učincima pri nastanku i gospodarenju takvim otpadom.
  Zbog toga će određeni otpad možda morati proći postupak dekontaminacije prije daljnje obrade.”; |
| --- | --- |

„2.   Kad primjenjuju hijerarhiju otpada koja se spominje u stavku 1., države članice poduzimaju mjere kojima potiču rješenja koja nude najbolji ukupni učinak na okoliš. To može zahtijevati da se za posebne tokove otpada odstupi od hijerarhije ako se zasnivaju na razmatranju životnog ciklusa o ukupnim učincima pri nastanku i gospodarenju takvim otpadom.
  Zbog toga će određeni otpad možda morati proći postupak dekontaminacije prije daljnje obrade.”;

Amandman 102

Amandman 102

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 4. – stavak 3. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Države članice primjenjuju odgovarajuće ekonomske instrumente kako bi osigurale poticaje za primjenu hijerarhije otpada. | 3.   Države članice primjenjuju odgovarajuće ekonomske instrumente
  i poduzimaju druge mjere
  kako bi osigurale poticaje za primjenu hijerarhije otpada.
  Ti instrumenti i mjere mogu uključivati instrumente i mjere navedene u Prilogu IV.a kako bi se potaknula provedba programa za sprečavanje nastanka otpada iz članka 29. i podržale aktivnosti usmjerene na pripremanje za postizanje ciljeva za ponovnu uporabu i recikliranje utvrđenih u članku 11. stavku 2. kako bi se maksimiziralo korištenje sekundarnih sirovina i smanjile razlike u troškovima sirovina. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Države članice primjenjuju odgovarajuće ekonomske instrumente kako bi osigurale poticaje za primjenu hijerarhije otpada.

3.   Države članice primjenjuju odgovarajuće ekonomske instrumente
  i poduzimaju druge mjere
  kako bi osigurale poticaje za primjenu hijerarhije otpada.
  Ti instrumenti i mjere mogu uključivati instrumente i mjere navedene u Prilogu IV.a kako bi se potaknula provedba programa za sprečavanje nastanka otpada iz članka 29. i podržale aktivnosti usmjerene na pripremanje za postizanje ciljeva za ponovnu uporabu i recikliranje utvrđenih u članku 11. stavku 2. kako bi se maksimiziralo korištenje sekundarnih sirovina i smanjile razlike u troškovima sirovina.

Amandman 103

Amandman 103

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 4. – stavak 3. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Države članice do [umetnuti datum 18 mjeseci nakon stupanja na snagu ove Direktive] i 
  svakih pet godina
  nakon tog datuma Komisiji podnose izvješća o posebnim instrumentima koje su uspostavile u skladu s ovim stavkom. | Države članice do [umetnuti datum 18 mjeseci nakon stupanja na snagu ove Direktive] i 
  svake tri godine
  nakon tog datuma Komisiji podnose izvješća o posebnim instrumentima koje su uspostavile u skladu s ovim stavkom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Države članice do [umetnuti datum 18 mjeseci nakon stupanja na snagu ove Direktive] i 
  svakih pet godina
  nakon tog datuma Komisiji podnose izvješća o posebnim instrumentima koje su uspostavile u skladu s ovim stavkom.

svakih pet godina

Države članice do [umetnuti datum 18 mjeseci nakon stupanja na snagu ove Direktive] i 
  svake tri godine
  nakon tog datuma Komisiji podnose izvješća o posebnim instrumentima koje su uspostavile u skladu s ovim stavkom.

svake tri godine

Amandman 104

Amandman 104

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.a (nova)

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 4. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3.a) | U članku 4. dodaje se sljedeći stavak:


  „3.a   
  Države članice uspostavljaju sustave naknade kako bi se osiguralo financiranje infrastrukture za gospodarenje komunalnim otpadom, što je potrebno za provedbu ove Direktive.”; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(3.a)

(3.a)

U članku 4. dodaje se sljedeći stavak:

„3.a   
  Države članice uspostavljaju sustave naknade kako bi se osiguralo financiranje infrastrukture za gospodarenje komunalnim otpadom, što je potrebno za provedbu ove Direktive.”;

Amandman 105

Amandman 105

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.b (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.b (nova)

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 4. – stavak 3.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3.b) | U članku 4. dodaje se sljedeći stavak:


  „3.b   
  Države članice primjenjuju hijerarhiju otpada kako bi se poboljšao stvarni prijelaz na kružno gospodarstvo. Kako bi se taj prijelaz ostvario, države članice u skladu s Uredbom (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  primjenjuju hijerarhiju otpada pri dodjeli bilo kakvih financijskih sredstava Unije te pri ulaganjima u infrastrukturu za gospodarenje otpadom daju prioritet prevenciji, ponovnoj uporabi, pripremi za ponovnu uporabu i recikliranju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(3.b)

(3.b)

U članku 4. dodaje se sljedeći stavak:

„3.b   
  Države članice primjenjuju hijerarhiju otpada kako bi se poboljšao stvarni prijelaz na kružno gospodarstvo. Kako bi se taj prijelaz ostvario, države članice u skladu s Uredbom (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  primjenjuju hijerarhiju otpada pri dodjeli bilo kakvih financijskih sredstava Unije te pri ulaganjima u infrastrukturu za gospodarenje otpadom daju prioritet prevenciji, ponovnoj uporabi, pripremi za ponovnu uporabu i recikliranju.

Amandman 107

Amandman 107

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.c (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.c (nova)

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3.c) | Umeće se sljedeći članak: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(3.c)

(3.c)

Umeće se sljedeći članak:

„Članak 4.a

„Članak 4.a

Hijerarhija otpada od hrane

Hijerarhija otpada od hrane

1.   
  Sljedeća posebna hijerarhija otpada primjenjuje se na temelju redoslijeda prioriteta u sprečavanju nastanka otpada od hrane te zakonodavstva i politike u pogledu gospodarenja njime:

| (a) | sprečavanje izvora; |
| --- | --- |

(a)

sprečavanje izvora;

sprečavanje izvora;

| (b) | sanacija jestive hrane, prioritiziranje njezine ljudske potrošnje umjesto korištenja u hrani za životinje i prerade u neprehrambene proizvode; |
| --- | --- |

(b)

sanacija jestive hrane, prioritiziranje njezine ljudske potrošnje umjesto korištenja u hrani za životinje i prerade u neprehrambene proizvode;

sanacija jestive hrane, prioritiziranje njezine ljudske potrošnje umjesto korištenja u hrani za životinje i prerade u neprehrambene proizvode;

| (c) | organsko recikliranje; |
| --- | --- |

(c)

organsko recikliranje;

organsko recikliranje;

| (d) | povrat energije; |
| --- | --- |

(d)

povrat energije;

povrat energije;

| (e) | odlaganje. |
| --- | --- |

(e)

odlaganje.

odlaganje.

2.   
  Države članice osiguravaju poticaje za sprečavanje nastanka otpada od hrane, kao što je uspostava dobrovoljnih sporazuma, olakšavanje doniranja hrane ili, po potrebi, uvođenje financijskih i fiskalnih mjera.”;

Amandman 108

Amandman 108

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 4. – podtočka a

Članak 1. – stavak 1. – točka 4. – podtočka a

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 5. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   
  Države članice osiguravaju
  da
  se
  tvar ili predmet koji nastaje kao rezultat proizvodnog procesa čiji primarni cilj nije proizvodnja te tvari ili predmeta
  ne smatra otpadom
  , već
  nusproizvodom
  ako su ispunjeni sljedeći uvjeti: | 1.   
  Smatra se
  da tvar ili predmet koji nastaje kao rezultat proizvodnog procesa čiji primarni cilj nije proizvodnja te tvari ili predmeta
  nije otpad
  , već
  nusproizvod
  ako su ispunjeni sljedeći uvjeti: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   
  Države članice osiguravaju
  da
  se
  tvar ili predmet koji nastaje kao rezultat proizvodnog procesa čiji primarni cilj nije proizvodnja te tvari ili predmeta
  ne smatra otpadom
  , već
  nusproizvodom
  ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

1.   
  Smatra se
  da tvar ili predmet koji nastaje kao rezultat proizvodnog procesa čiji primarni cilj nije proizvodnja te tvari ili predmeta
  nije otpad
  , već
  nusproizvod
  ako su ispunjeni sljedeći uvjeti:

Amandman 109

Amandman 109

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 4. – podtočka b

Članak 1. – stavak 1. – točka 4. – podtočka b

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 5. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Komisija se ovlašćuje za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 38.a radi
  utvrđivanja
  detaljnih kriterija za primjenu uvjeta utvrđenih stavkom 1. na određene tvari ili predmete. | 2.   Komisija se ovlašćuje za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 38.a radi
  nadopunjavanja ove Direktive uspostavljanjem
  detaljnih kriterija za primjenu uvjeta utvrđenih stavkom 1. na određene tvari ili predmete.
  U izradi detaljnih kriterija Komisija daje prioritet postojećim i primjenjivim praksama industrijske simbioze. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Komisija se ovlašćuje za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 38.a radi
  utvrđivanja
  detaljnih kriterija za primjenu uvjeta utvrđenih stavkom 1. na određene tvari ili predmete.

2.   Komisija se ovlašćuje za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 38.a radi
  nadopunjavanja ove Direktive uspostavljanjem
  detaljnih kriterija za primjenu uvjeta utvrđenih stavkom 1. na određene tvari ili predmete.
  U izradi detaljnih kriterija Komisija daje prioritet postojećim i primjenjivim praksama industrijske simbioze.

Amandman 110

Amandman 110

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 4. – podtočka ba (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 4. – podtočka ba (nova)

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 5. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | umeće se sljedeći stavak:



  „2.a   
  Ako na razini Unije ne postoje kriteriji u skladu s postupkom iz stavka 2., države članice mogu za svaki pojedini slučaj utvrđivati detaljne kriterije za primjenu uvjeta iz stavka 1. na konkretne tvari ili predmete, uključujući granične vrijednosti za onečišćujuće tvari, gdje to bude potrebno.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ba)

umeće se sljedeći stavak:

umeće se sljedeći stavak:

„2.a   
  Ako na razini Unije ne postoje kriteriji u skladu s postupkom iz stavka 2., države članice mogu za svaki pojedini slučaj utvrđivati detaljne kriterije za primjenu uvjeta iz stavka 1. na konkretne tvari ili predmete, uključujući granične vrijednosti za onečišćujuće tvari, gdje to bude potrebno.”

Amandman 111

Amandman 111

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 4. – podtočka c.

Članak 1. – stavak 1. – točka 4. – podtočka c.

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 5. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Države članice obavješćuju Komisiju o tehničkim propisima donesenima na temelju stavka
  1
  . u skladu s Direktivom
  2015/1535/EZ
  Europskog parlamenta i Vijeća
  od 9. rujna 2015. o utvrđivanju postupka pružanja informacija u području tehničkih propisa i pravila o uslugama informacijskog društva

   (*1)

  , ako se to zahtijeva tom Direktivom
  . | 3.   Države članice obavješćuju Komisiju o tehničkim propisima donesenima na temelju stavka
  2
  .
  a
  u skladu s Direktivom
  (EU) 2015/1535
  Europskog parlamenta i Vijeća (*2). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Države članice obavješćuju Komisiju o tehničkim propisima donesenima na temelju stavka
  1
  . u skladu s Direktivom
  2015/1535/EZ
  Europskog parlamenta i Vijeća
  od 9. rujna 2015. o utvrđivanju postupka pružanja informacija u području tehničkih propisa i pravila o uslugama informacijskog društva

   (*1)

  , ako se to zahtijeva tom Direktivom
  .

3.   Države članice obavješćuju Komisiju o tehničkim propisima donesenima na temelju stavka
  2
  .
  a
  u skladu s Direktivom
  (EU) 2015/1535
  Europskog parlamenta i Vijeća (*2).

Amandman 112

Amandman 112

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 5. – podtočka i.

Članak 1. – stavak 1. – točka 5. – podtočka i.

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 6. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Države članice osiguravaju da se otpad koji je bio podvrgnut postupku oporabe prestane smatrati otpadom ako ispunjava sljedeće uvjete: | 1.   Države članice osiguravaju da se otpad koji je bio podvrgnut
  recikliranju ili drugom
  postupku oporabe prestane smatrati otpadom ako ispunjava sljedeće uvjete: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Države članice osiguravaju da se otpad koji je bio podvrgnut postupku oporabe prestane smatrati otpadom ako ispunjava sljedeće uvjete:

1.   Države članice osiguravaju da se otpad koji je bio podvrgnut
  recikliranju ili drugom
  postupku oporabe prestane smatrati otpadom ako ispunjava sljedeće uvjete:

Amandman 113

Amandman 113

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 5. – podtočka b

Članak 1. – stavak 1. – točka 5. – podtočka b

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 6. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Komisija se ovlašćuje za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 38.a radi
  utvrđivanja
  detaljnih kriterija za primjenu uvjeta utvrđenih stavkom 1. na
  određenu
  vrstu otpada. Tim se detaljnim kriterijima obuhvaćaju, prema potrebi, granične vrijednosti za onečišćujuće tvari te se uzimaju u obzir svi mogući štetni učinci tvari ili predmeta na okoliš. | 2.   Komisija se ovlašćuje za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 38.a
  , na temelju praćenja situacije u državama članicama i
  radi
  nadopunjavanja ove Direktive uspostavljanjem
  detaljnih kriterija za primjenu uvjeta utvrđenih stavkom 1. na
  posebnu
  vrstu otpada. Tim se detaljnim kriterijima obuhvaćaju, prema potrebi, granične vrijednosti za onečišćujuće tvari te se uzimaju u obzir svi mogući štetni učinci tvari ili predmeta na
  ljudsko zdravlje i/ili
  okoliš. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Komisija se ovlašćuje za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 38.a radi
  utvrđivanja
  detaljnih kriterija za primjenu uvjeta utvrđenih stavkom 1. na
  određenu
  vrstu otpada. Tim se detaljnim kriterijima obuhvaćaju, prema potrebi, granične vrijednosti za onečišćujuće tvari te se uzimaju u obzir svi mogući štetni učinci tvari ili predmeta na okoliš.

2.   Komisija se ovlašćuje za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 38.a
  , na temelju praćenja situacije u državama članicama i
  radi
  nadopunjavanja ove Direktive uspostavljanjem
  detaljnih kriterija za primjenu uvjeta utvrđenih stavkom 1. na
  posebnu
  vrstu otpada. Tim se detaljnim kriterijima obuhvaćaju, prema potrebi, granične vrijednosti za onečišćujuće tvari te se uzimaju u obzir svi mogući štetni učinci tvari ili predmeta na
  ljudsko zdravlje i/ili
  okoliš.

Amandman 114

Amandman 114

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 5. – podtočka b

Članak 1. – stavak 1. – točka 5. – podtočka b

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 6. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Otpad koji se prestao smatrati otpadom u skladu sa stavkom 1. može se
  smatrati pripremljenim
  za
  ponovnu uporabu, recikliranim ili oporabljenim
  za potrebe izračuna ostvarenja ciljeva utvrđenih ovom Direktivom, Direktivom 94/62/EZ, Direktivom 2000/53/EZ, Direktivom 2006/66/EZ i Direktivom 2012/19/EU Europskog parlamenta i Vijeća(*) ako je bio podvrgnut postupku pripreme za ponovnu uporabu, recikliranja ili oporabe u skladu s tim direktivama. | 3.   Otpad koji se prestao smatrati otpadom u skladu sa stavkom 1. može se
  uzeti u obzir
  za potrebe izračuna ostvarenja ciljeva
  u pogledu pripreme
  za
  ponovnu uporabu, recikliranja ili oporabe
  utvrđenih ovom Direktivom, Direktivom 94/62/EZ, Direktivom 2000/53/EZ, Direktivom 2006/66/EZ i Direktivom 2012/19/EU Europskog parlamenta i Vijeća(*) ako je bio podvrgnut postupku pripreme za ponovnu uporabu,
  odnosno operaciji
  recikliranja ili oporabe u skladu s tim Direktivama.
  Težina otpada kojem je prestao status otpada može se uključiti u izvješće o recikliranom otpadu ako su materijali ili tvari koji se više ne smatraju otpadom namijenjeni ponovnoj obradi, iz koje su isključeni povrat energije i prerada u materijale koji se koriste kao gorivo ili u nasipavanju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Otpad koji se prestao smatrati otpadom u skladu sa stavkom 1. može se
  smatrati pripremljenim
  za
  ponovnu uporabu, recikliranim ili oporabljenim
  za potrebe izračuna ostvarenja ciljeva utvrđenih ovom Direktivom, Direktivom 94/62/EZ, Direktivom 2000/53/EZ, Direktivom 2006/66/EZ i Direktivom 2012/19/EU Europskog parlamenta i Vijeća(*) ako je bio podvrgnut postupku pripreme za ponovnu uporabu, recikliranja ili oporabe u skladu s tim direktivama.

3.   Otpad koji se prestao smatrati otpadom u skladu sa stavkom 1. može se
  uzeti u obzir
  za potrebe izračuna ostvarenja ciljeva
  u pogledu pripreme
  za
  ponovnu uporabu, recikliranja ili oporabe
  utvrđenih ovom Direktivom, Direktivom 94/62/EZ, Direktivom 2000/53/EZ, Direktivom 2006/66/EZ i Direktivom 2012/19/EU Europskog parlamenta i Vijeća(*) ako je bio podvrgnut postupku pripreme za ponovnu uporabu,
  odnosno operaciji
  recikliranja ili oporabe u skladu s tim Direktivama.
  Težina otpada kojem je prestao status otpada može se uključiti u izvješće o recikliranom otpadu ako su materijali ili tvari koji se više ne smatraju otpadom namijenjeni ponovnoj obradi, iz koje su isključeni povrat energije i prerada u materijale koji se koriste kao gorivo ili u nasipavanju.

Amandman 115

Amandman 115

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 5. – podtočka b

Članak 1. – stavak 1. – točka 5. – podtočka b

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 6. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.a   
  Ako na razini Unije ne postoje kriteriji u skladu s postupcima iz stavka 2., države članice mogu utvrđivati detaljne kriterije za primjenu uvjeta iz stavka 1. na konkretan otpad, uključujući granične vrijednosti za onečišćujuće tvari. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.a   
  Ako na razini Unije ne postoje kriteriji u skladu s postupcima iz stavka 2., države članice mogu utvrđivati detaljne kriterije za primjenu uvjeta iz stavka 1. na konkretan otpad, uključujući granične vrijednosti za onečišćujuće tvari.

Amandman 116

Amandman 116

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 5. – podtočka b

Članak 1. – stavak 1. – točka 5. – podtočka b

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 6. – stavak 3.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.b   
  Ako takvi kriteriji nisu utvrđeni na nacionalnoj razini, države članice osiguravaju da se otpad koji je prošao postupak oporabe više ne smatra otpadom pod uvjetom da zadovoljava uvjete iz stavka 1., što nadležno nacionalno tijelo provjerava za svaki slučaj posebno. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.b   
  Ako takvi kriteriji nisu utvrđeni na nacionalnoj razini, države članice osiguravaju da se otpad koji je prošao postupak oporabe više ne smatra otpadom pod uvjetom da zadovoljava uvjete iz stavka 1., što nadležno nacionalno tijelo provjerava za svaki slučaj posebno.

Amandman 117

Amandman 117

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 5. – podtočka b

Članak 1. – stavak 1. – točka 5. – podtočka b

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 6. – stavak 3.c (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.c   
  Kako bi se osigurala usklađenost na unutarnjem tržištu, Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 38.a u cilju dopune ove Direktive uvođenjem općih zahtjeva kojih se države članice trebaju pridržavati pri usvajanju tehničkih propisa iz stavaka 3.a i 3.b ovog članka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.c   
  Kako bi se osigurala usklađenost na unutarnjem tržištu, Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 38.a u cilju dopune ove Direktive uvođenjem općih zahtjeva kojih se države članice trebaju pridržavati pri usvajanju tehničkih propisa iz stavaka 3.a i 3.b ovog članka.

Amandman 118

Amandman 118

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 5. – podtočka b

Članak 1. – stavak 1. – točka 5. – podtočka b

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 6. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Države članice obavješćuju Komisiju o tehničkim propisima donesenima na temelju
  stavka 1
  . u skladu s Direktivom 2015/1535/EZ
  Europskog parlamenta i Vijeća ako se to zahtijeva tom Direktivom
  . | 4.   Države članice obavješćuju Komisiju o tehničkim propisima donesenima na temelju
  stavaka 3.a i 3
  .
  b
  u skladu s Direktivom 2015/1535/EZ. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Države članice obavješćuju Komisiju o tehničkim propisima donesenima na temelju
  stavka 1
  . u skladu s Direktivom 2015/1535/EZ
  Europskog parlamenta i Vijeća ako se to zahtijeva tom Direktivom
  .

4.   Države članice obavješćuju Komisiju o tehničkim propisima donesenima na temelju
  stavaka 3.a i 3
  .
  b
  u skladu s Direktivom 2015/1535/EZ.

Amandman 119

Amandman 119

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 6. – podtočka aa (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 6. – podtočka aa (nova)

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 7. – stavak 4.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (aa) | stavak 4. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(aa)

stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

4.   Ponovna klasifikacija opasnog otpada u neopasan otpad ne može biti rezultat razrjeđivanja ili miješanja otpada s ciljem snižavanja početnih koncentracija opasnih tvari na razinu ispod kritičnih vrijednosti na temelju kojih se za otpad utvrđuje da je opasan.

| | „4.   Ponovna klasifikacija opasnog otpada u neopasan otpad
  ili promjena opasnih svojstava
  ne može biti rezultat razrjeđivanja ili miješanja otpada s ciljem snižavanja početnih koncentracija opasnih tvari na razinu ispod kritičnih vrijednosti na temelju kojih se za otpad utvrđuje da je opasan
  ili da ima opasna svojstva
  .”; |
| --- | --- |

„4.   Ponovna klasifikacija opasnog otpada u neopasan otpad
  ili promjena opasnih svojstava
  ne može biti rezultat razrjeđivanja ili miješanja otpada s ciljem snižavanja početnih koncentracija opasnih tvari na razinu ispod kritičnih vrijednosti na temelju kojih se za otpad utvrđuje da je opasan
  ili da ima opasna svojstva
  .”;

Amandman 120

Amandman 120

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 7. – podtočka -a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 7. – podtočka -a (nova)

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 8. – stavak 1. – podstavak 1.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (- a) | u stavku 1. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(- a)

(- a)

u stavku 1. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

1.   Kako bi se ojačala ponovna uporaba i sprečavanje, recikliranje i drugi načini oporabe otpada, države članice
  mogu donijeti
  zakonodavne i druge mjere kojima će osigurati da svaka fizička ili pravna osoba koja profesionalno razvija, proizvodi, prerađuje, obrađuje, prodaje ili uvozi proizvode (proizvođač proizvoda) bude obuhvaćena režimom proširene odgovornosti proizvođača.

| | „1.   Kako bi se ojačala ponovna uporaba i sprečavanje, recikliranje i drugi načini oporabe otpada, države članice
  donose
  zakonodavne i druge mjere kojima će osigurati da svaka fizička ili pravna osoba koja profesionalno razvija, proizvodi, prerađuje, obrađuje, prodaje ili uvozi proizvode (proizvođač proizvoda) bude obuhvaćena režimom proširene odgovornosti proizvođača.”; |
| --- | --- |

„1.   Kako bi se ojačala ponovna uporaba i sprečavanje, recikliranje i drugi načini oporabe otpada, države članice
  donose
  zakonodavne i druge mjere kojima će osigurati da svaka fizička ili pravna osoba koja profesionalno razvija, proizvodi, prerađuje, obrađuje, prodaje ili uvozi proizvode (proizvođač proizvoda) bude obuhvaćena režimom proširene odgovornosti proizvođača.”;

Amandman 121

Amandman 121

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 7. – podtočka a

Članak 1. – stavak 1. – točka 7. – podtočka a

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 8. – stavak 1. – podstavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Te mjere mogu uključivati uspostavu programa proširene odgovornosti proizvođača kojima se definiraju posebne operativne i financijske obveze proizvođača proizvoda. | Te mjere mogu uključivati
  i
  uspostavu programa proširene odgovornosti proizvođača
  , kojima se pokriva pojedinačno ili kolektivno ispunjavanje obveza povezanih s proširenom odgovornosti proizvođača. Ti programi sadrže skup pravila
  kojima se definiraju posebne operativne i
  /ili
  financijske obveze proizvođača proizvoda
  , kojima se odgovornost proizvođača proširuje na stanje životnog ciklusa proizvoda nakon što ga potrošač upotrijebi. Države članice donose takve programe u najmanju ruku za ambalažu, kako je definirano u članku 3. točki (1) Direktive 94/62/EZ, električnu i elektroničku opremu, kako je definirano u članku 3. stavku 1. točki (a) Direktive 2012/19/EU, baterije i akumulatore, kako je definirano u članku 3. točki 1. Direktive 2006/66/EZ te za otpadna vozila, kako je definirano u članku 2. točki. 2. Direktive 2000/53/EZ. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Te mjere mogu uključivati uspostavu programa proširene odgovornosti proizvođača kojima se definiraju posebne operativne i financijske obveze proizvođača proizvoda.

Te mjere mogu uključivati
  i
  uspostavu programa proširene odgovornosti proizvođača
  , kojima se pokriva pojedinačno ili kolektivno ispunjavanje obveza povezanih s proširenom odgovornosti proizvođača. Ti programi sadrže skup pravila
  kojima se definiraju posebne operativne i
  /ili
  financijske obveze proizvođača proizvoda
  , kojima se odgovornost proizvođača proširuje na stanje životnog ciklusa proizvoda nakon što ga potrošač upotrijebi. Države članice donose takve programe u najmanju ruku za ambalažu, kako je definirano u članku 3. točki (1) Direktive 94/62/EZ, električnu i elektroničku opremu, kako je definirano u članku 3. stavku 1. točki (a) Direktive 2012/19/EU, baterije i akumulatore, kako je definirano u članku 3. točki 1. Direktive 2006/66/EZ te za otpadna vozila, kako je definirano u članku 2. točki. 2. Direktive 2000/53/EZ.

i

, kojima se pokriva pojedinačno ili kolektivno ispunjavanje obveza povezanih s proširenom odgovornosti proizvođača. Ti programi sadrže skup pravila

/ili

, kojima se odgovornost proizvođača proširuje na stanje životnog ciklusa proizvoda nakon što ga potrošač upotrijebi. Države članice donose takve programe u najmanju ruku za ambalažu, kako je definirano u članku 3. točki (1) Direktive 94/62/EZ, električnu i elektroničku opremu, kako je definirano u članku 3. stavku 1. točki (a) Direktive 2012/19/EU, baterije i akumulatore, kako je definirano u članku 3. točki 1. Direktive 2006/66/EZ te za otpadna vozila, kako je definirano u članku 2. točki. 2. Direktive 2000/53/EZ.

Amandman 122

Amandman 122

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 7. – podtočka aa (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 7. – podtočka aa (nova)

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 8. – stavak 2. – podstavak 1.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (aa) | u stavku 2. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(aa)

u stavku 2. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

u stavku 2. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

2.   Države članice
  mogu poduzeti
  odgovarajuće mjere kako bi
  potakle razvoj proizvoda koji umanjuju
  učinak proizvoda na okoliš i proizvodnju otpada u tijeku proizvodnje i daljnje uporabe proizvoda te kako bi
  osigurale
  da se oporaba i zbrinjavanje proizvoda koji su postali otpad provode u skladu s člancima 4. i 13.

| | „2.   Države članice
  poduzimaju
  odgovarajuće mjere
  kojima se proizvođači potiču na poboljšanje dizajna proizvoda i dijelova proizvoda
  kako bi
  poboljšali učinkovitu uporabu resursa, smanjili
  učinak proizvoda na okoliš i proizvodnju otpada u tijeku proizvodnje i daljnje uporabe proizvoda te kako bi
  osigurali
  da se oporaba i zbrinjavanje proizvoda koji su postali otpad provode u skladu s člancima 4. i 13.” |
| --- | --- |

„2.   Države članice
  poduzimaju
  odgovarajuće mjere
  kojima se proizvođači potiču na poboljšanje dizajna proizvoda i dijelova proizvoda
  kako bi
  poboljšali učinkovitu uporabu resursa, smanjili
  učinak proizvoda na okoliš i proizvodnju otpada u tijeku proizvodnje i daljnje uporabe proizvoda te kako bi
  osigurali
  da se oporaba i zbrinjavanje proizvoda koji su postali otpad provode u skladu s člancima 4. i 13.”

Amandman 123

Amandman 123

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – podstavak 7. – točka b

Članak 1. – stavak 1. – podstavak 7. – točka b

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 8. – stavak 2. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Tim se mjerama
  mogu poticati
  , među ostalim, razvoj, proizvodnja i marketing proizvoda koji su pogodni za višekratnu uporabu
  i
  tehnički trajni, a kad postanu otpad
  , pogodni za pripremu
  za ponovnu uporabu
  i recikliranje
  kako bi se omogućila pravilna provedba hijerarhije otpada. Mjerama
  bi trebalo uzeti
  u obzir učinak proizvoda tijekom cijelog njihova životnog vijeka. | Tim se mjerama
  potiču
  , među ostalim, razvoj, proizvodnja i marketing proizvoda
  i materijala
  koji su pogodni za višekratnu uporabu, tehnički
  su
  trajni
  i lako se mogu popraviti
  , a kad postanu otpad
  i pripreme se
  za ponovnu uporabu
  ili se recikliraju, pogodni su za stavljanje na tržište
  kako bi se omogućila pravilna provedba hijerarhije otpada. Mjerama
  se uzima
  u obzir učinak proizvoda tijekom cijelog njihova životnog vijeka
  zajedno s potencijalom za, po potrebi, višekratno recikliranje i hijerarhiju otpada
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Tim se mjerama
  mogu poticati
  , među ostalim, razvoj, proizvodnja i marketing proizvoda koji su pogodni za višekratnu uporabu
  i
  tehnički trajni, a kad postanu otpad
  , pogodni za pripremu
  za ponovnu uporabu
  i recikliranje
  kako bi se omogućila pravilna provedba hijerarhije otpada. Mjerama
  bi trebalo uzeti
  u obzir učinak proizvoda tijekom cijelog njihova životnog vijeka.

mogu poticati

i

, pogodni za pripremu

i recikliranje

bi trebalo uzeti

Tim se mjerama
  potiču
  , među ostalim, razvoj, proizvodnja i marketing proizvoda
  i materijala
  koji su pogodni za višekratnu uporabu, tehnički
  su
  trajni
  i lako se mogu popraviti
  , a kad postanu otpad
  i pripreme se
  za ponovnu uporabu
  ili se recikliraju, pogodni su za stavljanje na tržište
  kako bi se omogućila pravilna provedba hijerarhije otpada. Mjerama
  se uzima
  u obzir učinak proizvoda tijekom cijelog njihova životnog vijeka
  zajedno s potencijalom za, po potrebi, višekratno recikliranje i hijerarhiju otpada
  .

potiču

i materijala

su

i lako se mogu popraviti

i pripreme se

ili se recikliraju, pogodni su za stavljanje na tržište

se uzima

zajedno s potencijalom za, po potrebi, višekratno recikliranje i hijerarhiju otpada

Amandman 124

Amandman 124

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 7. – podtočka ba (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 7. – podtočka ba (nova)

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 8. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | umeće se sljedeći stavak:



  „2.a   
  Države članice do [umetnuti datum 36 mjeseci nakon stupanja na snagu ove Direktive] i svake tri godine nakon tog datuma obavještavaju Komisiju o mjerama koje su usvojile s skladu sa stavcima 1. i 2. Komisija objavljuje primljene obavijesti.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ba)

umeće se sljedeći stavak:

umeće se sljedeći stavak:

„2.a   
  Države članice do [umetnuti datum 36 mjeseci nakon stupanja na snagu ove Direktive] i svake tri godine nakon tog datuma obavještavaju Komisiju o mjerama koje su usvojile s skladu sa stavcima 1. i 2. Komisija objavljuje primljene obavijesti.”

Amandman 125

Amandman 125

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 7. – podtočka bb (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 7. – podtočka bb (nova)

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 8. – stavak 4.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (bb) | stavak 4. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(bb)

stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

4.   Proširena odgovornost proizvođača primjenjuje se ne dovodeći u pitanje odgovornost za gospodarenje otpadom kako se predviđa člankom 15. stavkom 1. i ne dovodeći u pitanje postojeće zakonodavstvo o posebnim tijekovima otpada i posebnim proizvodima.

| | „4.   Proširena odgovornost proizvođača primjenjuje se ne dovodeći u pitanje odgovornost za gospodarenje otpadom kako se predviđa člankom 15. stavkom 1.
  Odredbama članaka 8. i 8.a ne dovode se u pitanje odredbe koje se tiču proširene odgovornosti proizvođača iz drugih pravnih akata Unije.”; |
| --- | --- |

„4.   Proširena odgovornost proizvođača primjenjuje se ne dovodeći u pitanje odgovornost za gospodarenje otpadom kako se predviđa člankom 15. stavkom 1.
  Odredbama članaka 8. i 8.a ne dovode se u pitanje odredbe koje se tiču proširene odgovornosti proizvođača iz drugih pravnih akata Unije.”;

Amandman 126

Amandman 126

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 7. – podtočka c

Članak 1. – stavak 1. – točka 7. – podtočka c

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 8. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   
  Komisija organizira
  razmjenu informacija među državama članicama i sudionicima uključenima u programe odgovornosti proizvođača o praktičnoj provedbi zahtjeva definiranih člankom 8.a i o najboljim praksama za osiguranje odgovarajućeg upravljanja programima proširene odgovornosti proizvođača i prekogranične suradnje među njima. To, među ostalim, uključuje razmjenu informacija o organizacijskim značajkama i praćenju organizacija za odgovornost proizvođača, odabiru subjekata za gospodarenje otpadom i sprečavanju bacanja otpada u okoliš. Komisija objavljuje rezultate razmjene informacija. | 5.   
  Najkasnije ... [umetnuti datum šest mjeseci nakon stupanja na snagu ove Direktive] Komisija uspostavlja platformu za
  razmjenu informacija među državama članicama
  , organizacijama civilnog društva, regionalnim i lokalnim vlastima
  i sudionicima uključenima u programe odgovornosti proizvođača o praktičnoj provedbi zahtjeva definiranih člankom 8.a i o najboljim praksama za osiguranje odgovarajućeg upravljanja programima proširene odgovornosti proizvođača i prekogranične suradnje među njima
  te neometanog funkcioniranja unutarnjeg tržišta
  . To, među ostalim, uključuje razmjenu informacija o organizacijskim značajkama i praćenju organizacija za odgovornost proizvođača,
  razvoju usklađenih kriterija za financijske doprinose iz članka 8.a stavka 4. točke (b),
  odabiru subjekata za gospodarenje otpadom i sprečavanju
  nastanka otpada i
  bacanja otpada u okoliš. Komisija objavljuje rezultate razmjene informacija
  i može dati smjernice o relevantnim aspektima
  . |
| | Najkasnije ... [umetnuti datum 12 mjeseci nakon stupanja na snagu ove Direktive], na temelju studije i uzimajući u obzir informacije dobivene putem platforme, Komisija donosi smjernice o utvrđivanju financijskih doprinosa iz članka 8.a stavka 4. točke (b). Kako bi se osigurala usklađenost na unutarnjem tržištu, Komisija može donijeti delegirane akte u skladu s člankom 38.a u cilju dopune ove Direktive uvođenjem usklađenih zahtjeva kojih se države članice trebaju pridržavati pri utvrđivanju financijskih doprinosa iz članka 8.a stavka 4. točke (b). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   
  Komisija organizira
  razmjenu informacija među državama članicama i sudionicima uključenima u programe odgovornosti proizvođača o praktičnoj provedbi zahtjeva definiranih člankom 8.a i o najboljim praksama za osiguranje odgovarajućeg upravljanja programima proširene odgovornosti proizvođača i prekogranične suradnje među njima. To, među ostalim, uključuje razmjenu informacija o organizacijskim značajkama i praćenju organizacija za odgovornost proizvođača, odabiru subjekata za gospodarenje otpadom i sprečavanju bacanja otpada u okoliš. Komisija objavljuje rezultate razmjene informacija.

5.   
  Najkasnije ... [umetnuti datum šest mjeseci nakon stupanja na snagu ove Direktive] Komisija uspostavlja platformu za
  razmjenu informacija među državama članicama
  , organizacijama civilnog društva, regionalnim i lokalnim vlastima
  i sudionicima uključenima u programe odgovornosti proizvođača o praktičnoj provedbi zahtjeva definiranih člankom 8.a i o najboljim praksama za osiguranje odgovarajućeg upravljanja programima proširene odgovornosti proizvođača i prekogranične suradnje među njima
  te neometanog funkcioniranja unutarnjeg tržišta
  . To, među ostalim, uključuje razmjenu informacija o organizacijskim značajkama i praćenju organizacija za odgovornost proizvođača,
  razvoju usklađenih kriterija za financijske doprinose iz članka 8.a stavka 4. točke (b),
  odabiru subjekata za gospodarenje otpadom i sprečavanju
  nastanka otpada i
  bacanja otpada u okoliš. Komisija objavljuje rezultate razmjene informacija
  i može dati smjernice o relevantnim aspektima
  .

Najkasnije ... [umetnuti datum 12 mjeseci nakon stupanja na snagu ove Direktive], na temelju studije i uzimajući u obzir informacije dobivene putem platforme, Komisija donosi smjernice o utvrđivanju financijskih doprinosa iz članka 8.a stavka 4. točke (b). Kako bi se osigurala usklađenost na unutarnjem tržištu, Komisija može donijeti delegirane akte u skladu s člankom 38.a u cilju dopune ove Direktive uvođenjem usklađenih zahtjeva kojih se države članice trebaju pridržavati pri utvrđivanju financijskih doprinosa iz članka 8.a stavka 4. točke (b).

Najkasnije ... [umetnuti datum 12 mjeseci nakon stupanja na snagu ove Direktive], na temelju studije i uzimajući u obzir informacije dobivene putem platforme, Komisija donosi smjernice o utvrđivanju financijskih doprinosa iz članka 8.a stavka 4. točke (b). Kako bi se osigurala usklađenost na unutarnjem tržištu, Komisija može donijeti delegirane akte u skladu s člankom 38.a u cilju dopune ove Direktive uvođenjem usklađenih zahtjeva kojih se države članice trebaju pridržavati pri utvrđivanju financijskih doprinosa iz članka 8.a stavka 4. točke (b).

Amandman 127

Amandman 127

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 8.

Članak 1. – stavak 1. – točka 8.

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 8.a – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Opći zahtjevi za programe proširene odgovornosti proizvođača | Opći
  minimalni
  zahtjevi za programe proširene odgovornosti proizvođača |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Opći zahtjevi za programe proširene odgovornosti proizvođača

Opći
  minimalni
  zahtjevi za programe proširene odgovornosti proizvođača

minimalni

Amandman 128

Amandman 128

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 8.

Članak 1. – stavak 1. – točka 8.

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 8.a – stavak 1. – alineja 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | na jasan način definiraju uloge i odgovornosti proizvođača proizvoda koji stavljaju robu na tržište Unije, organizacija koje u njihovo ime provode proširenu odgovornost proizvođača, privatnih ili javnih subjekata za gospodarenje otpadom, lokalnih tijela i, prema potrebi, priznatih subjekata za pripremu za ponovnu uporabu, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

na jasan način definiraju uloge i odgovornosti proizvođača proizvoda koji stavljaju robu na tržište Unije, organizacija koje u njihovo ime provode proširenu odgovornost proizvođača, privatnih ili javnih subjekata za gospodarenje otpadom, lokalnih tijela i, prema potrebi, priznatih subjekata za pripremu za ponovnu uporabu,

| — | na jasan način definiraju uloge i odgovornosti
  svih uključenih dionika, među njima i
  proizvođača proizvoda koji stavljaju robu na tržište Unije, organizacija koje u njihovo ime provode proširenu odgovornost proizvođača
  u okviru kolektivnih programa
  , privatnih ili javnih subjekata za gospodarenje otpadom,
  distributera, regionalnih i
  lokalnih tijela i, prema potrebi,
  mreža za ponovnu uporabu i popravak, poduzeća socijalne ekonomije te
  priznatih subjekata za pripremu za ponovnu uporabu, |
| --- | --- |

—

na jasan način definiraju uloge i odgovornosti
  svih uključenih dionika, među njima i
  proizvođača proizvoda koji stavljaju robu na tržište Unije, organizacija koje u njihovo ime provode proširenu odgovornost proizvođača
  u okviru kolektivnih programa
  , privatnih ili javnih subjekata za gospodarenje otpadom,
  distributera, regionalnih i
  lokalnih tijela i, prema potrebi,
  mreža za ponovnu uporabu i popravak, poduzeća socijalne ekonomije te
  priznatih subjekata za pripremu za ponovnu uporabu,

svih uključenih dionika, među njima i

u okviru kolektivnih programa

distributera, regionalnih i

mreža za ponovnu uporabu i popravak, poduzeća socijalne ekonomije te

Amandman 129

Amandman 129

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 8.

Članak 1. – stavak 1. – točka 8.

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 8.a – stavak 1. – alineja 2. (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | definiraju mjerljivi ciljevi u području gospodarenja otpadom, u skladu s hijerarhijom otpada, u cilju postizanja barem kvantitativnih ciljeva relevantnih za program kako su utvrđeni ovom Direktivom, Direktivom 94/62/EZ, Direktivom 2000/53/EZ, Direktivom 2006/66/EZ i Direktivom 2012/19/EU; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

definiraju mjerljivi ciljevi u području gospodarenja otpadom, u skladu s hijerarhijom otpada, u cilju postizanja barem kvantitativnih ciljeva relevantnih za program kako su utvrđeni ovom Direktivom, Direktivom 94/62/EZ, Direktivom 2000/53/EZ, Direktivom 2006/66/EZ i Direktivom 2012/19/EU;

| — | definiraju mjerljivi ciljevi u području
  smanjenja otpada i
  gospodarenja otpadom, u skladu s hijerarhijom otpada, u cilju postizanja barem kvantitativnih ciljeva relevantnih za program kako su utvrđeni ovom Direktivom, Direktivom 94/62/EZ, Direktivom 2000/53/EZ, Direktivom 2006/66/EZ i Direktivom 2012/19/EU; |
| --- | --- |

—

definiraju mjerljivi ciljevi u području
  smanjenja otpada i
  gospodarenja otpadom, u skladu s hijerarhijom otpada, u cilju postizanja barem kvantitativnih ciljeva relevantnih za program kako su utvrđeni ovom Direktivom, Direktivom 94/62/EZ, Direktivom 2000/53/EZ, Direktivom 2006/66/EZ i Direktivom 2012/19/EU;

smanjenja otpada i

Amandman 130

Amandman 130

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 8.

Članak 1. – stavak 1. – točka 8.

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 8.a – stavak 1. – alineja 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | utvrdi sustav izvješćivanja radi prikupljanja podataka o proizvodima koje na tržište Unije stavljaju proizvođači koji podliježu proširenoj odgovornosti proizvođača. Nakon što ti proizvodi postanu otpad, sustavom izvješćivanja osigurava se sakupljanje podataka o prikupljanju i obradi tog otpada uz navođenje, prema potrebi, tokova otpadnih materijala, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

utvrdi sustav izvješćivanja radi prikupljanja podataka o proizvodima koje na tržište Unije stavljaju proizvođači koji podliježu proširenoj odgovornosti proizvođača. Nakon što ti proizvodi postanu otpad, sustavom izvješćivanja osigurava se sakupljanje podataka o prikupljanju i obradi tog otpada uz navođenje, prema potrebi, tokova otpadnih materijala,

| — | utvrdi sustav izvješćivanja radi prikupljanja
  pouzdanih i točnih
  podataka o proizvodima koje na tržište Unije stavljaju proizvođači koji podliježu proširenoj odgovornosti proizvođača. Nakon što ti proizvodi postanu otpad, sustavom izvješćivanja osigurava se sakupljanje
  pouzdanih i točnih
  podataka o prikupljanju i obradi tog otpada uz navođenje, prema potrebi, tokova otpadnih materijala, |
| --- | --- |

—

utvrdi sustav izvješćivanja radi prikupljanja
  pouzdanih i točnih
  podataka o proizvodima koje na tržište Unije stavljaju proizvođači koji podliježu proširenoj odgovornosti proizvođača. Nakon što ti proizvodi postanu otpad, sustavom izvješćivanja osigurava se sakupljanje
  pouzdanih i točnih
  podataka o prikupljanju i obradi tog otpada uz navođenje, prema potrebi, tokova otpadnih materijala,

pouzdanih i točnih

pouzdanih i točnih

Amandman 131

Amandman 131

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 8.

Članak 1. – stavak 1. – točka 8.

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 8.a – stavak 1. – alineja 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | osigura jednako postupanje, bez diskriminacije, prema proizvođačima proizvoda i u pogledu malih i srednjih poduzeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

osigura jednako postupanje, bez diskriminacije, prema proizvođačima proizvoda i u pogledu malih i srednjih poduzeća.

| — | osigura jednako postupanje, bez diskriminacije, prema proizvođačima proizvoda
  , kao
  i 
  prema pružateljima usluga prikupljanja, prijevoza i prerade te
  u pogledu malih i srednjih poduzeća. |
| --- | --- |

—

osigura jednako postupanje, bez diskriminacije, prema proizvođačima proizvoda
  , kao
  i 
  prema pružateljima usluga prikupljanja, prijevoza i prerade te
  u pogledu malih i srednjih poduzeća.

, kao

prema pružateljima usluga prikupljanja, prijevoza i prerade te

Amandman 132

Amandman 132

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 8.

Članak 1. – stavak 1. – točka 8.

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 8.a – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da su posjednici otpada obuhvaćeni programima proširene odgovornosti proizvođača u skladu s člankom 8. stavkom 1. obaviješteni o dostupnim sustavima prikupljanja otpada i sprečavanju bacanja otpada u okoliš. Države članice poduzimaju i mjere kojima potiču posjednike otpada
  na sudjelovanje
  u 
  postojećim sustavima
  odvojenog prikupljanja, posebno gospodarskim poticajima ili propisima, ovisno o slučaju. | 2.   Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da su posjednici otpada obuhvaćeni programima proširene odgovornosti proizvođača u skladu s člankom 8. stavkom 1. obaviješteni o dostupnim sustavima
  ponovnog preuzimanja, mrežama za ponovnu uporabu i popravak, priznatoj obuci namijenjenoj subjektima za pripremu za ponovnu uporabu, sustavima
  prikupljanja otpada i sprečavanju bacanja otpada u okoliš. Države članice poduzimaju i mjere kojima potiču posjednike otpada
  da preuzmu odgovornost i svoj otpad odlažu
  u 
  postojeće sustave
  odvojenog prikupljanja, posebno gospodarskim poticajima ili propisima, ovisno o slučaju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da su posjednici otpada obuhvaćeni programima proširene odgovornosti proizvođača u skladu s člankom 8. stavkom 1. obaviješteni o dostupnim sustavima prikupljanja otpada i sprečavanju bacanja otpada u okoliš. Države članice poduzimaju i mjere kojima potiču posjednike otpada
  na sudjelovanje
  u 
  postojećim sustavima
  odvojenog prikupljanja, posebno gospodarskim poticajima ili propisima, ovisno o slučaju.

2.   Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da su posjednici otpada obuhvaćeni programima proširene odgovornosti proizvođača u skladu s člankom 8. stavkom 1. obaviješteni o dostupnim sustavima
  ponovnog preuzimanja, mrežama za ponovnu uporabu i popravak, priznatoj obuci namijenjenoj subjektima za pripremu za ponovnu uporabu, sustavima
  prikupljanja otpada i sprečavanju bacanja otpada u okoliš. Države članice poduzimaju i mjere kojima potiču posjednike otpada
  da preuzmu odgovornost i svoj otpad odlažu
  u 
  postojeće sustave
  odvojenog prikupljanja, posebno gospodarskim poticajima ili propisima, ovisno o slučaju.

Amandman 133

Amandman 133

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 8.

Članak 1. – stavak 1. – točka 8.

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 8.a – stavak 3. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | imaju jasno definiran raspon u smislu zemljopisnog područja, proizvoda i materijala; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

imaju jasno definiran raspon u smislu zemljopisnog područja, proizvoda i materijala;

| (a) | imaju jasno definiran raspon u smislu zemljopisnog područja, proizvoda i materijala
  koji se temelji na prodajnom području i bez ograničavanja tih područja na teritorije u kojima je prikupljanje i gospodarenje otpadom profitabilno
  ; |
| --- | --- |

(a)

imaju jasno definiran raspon u smislu zemljopisnog područja, proizvoda i materijala
  koji se temelji na prodajnom području i bez ograničavanja tih područja na teritorije u kojima je prikupljanje i gospodarenje otpadom profitabilno
  ;

koji se temelji na prodajnom području i bez ograničavanja tih područja na teritorije u kojima je prikupljanje i gospodarenje otpadom profitabilno

Amandman 134

Amandman 134

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 8.

Članak 1. – stavak 1. – točka 8.

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 8.a – stavak 3. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | raspolažu potrebnim operativnim i financijskim sredstvima za ispunjavanje obveza proširene odgovornosti proizvođača; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

raspolažu potrebnim operativnim i financijskim sredstvima za ispunjavanje obveza proširene odgovornosti proizvođača;

| (b) | raspolažu potrebnim operativnim i
  /ili
  financijskim sredstvima za ispunjavanje obveza proširene odgovornosti proizvođača; |
| --- | --- |

(b)

raspolažu potrebnim operativnim i
  /ili
  financijskim sredstvima za ispunjavanje obveza proširene odgovornosti proizvođača;

/ili

Amandman 135

Amandman 135

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 8.

Članak 1. – stavak 1. – točka 8.

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 8.a – stavak 3. – točka d – alineja 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | financijskim
  doprinosima koje
  uplaćuju proizvođači, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

financijskim
  doprinosima koje
  uplaćuju proizvođači,

financijskim

uplaćuju proizvođači,

| — | u okviru kolektivnih programa, financijskim
  doprinosima koje
  proizvođači plaćaju po prodanoj jedinici ili toni proizvoda koji je stavljen na tržište; |
| --- | --- |

—

u okviru kolektivnih programa, financijskim
  doprinosima koje
  proizvođači plaćaju po prodanoj jedinici ili toni proizvoda koji je stavljen na tržište;

u okviru kolektivnih programa, financijskim

proizvođači plaćaju po prodanoj jedinici ili toni proizvoda koji je stavljen na tržište;

Amandman 136

Amandman 136

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 8.

Članak 1. – stavak 1. – točka 8.

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 8.a – stavak 3. – točka d – alineja 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| — | postupku
  odabira subjekata za gospodarenje otpadom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

postupku
  odabira subjekata za gospodarenje otpadom.

postupku

| — | u okviru kolektivnih programa, postupku
  odabira subjekata za gospodarenje otpadom; |
| --- | --- |

—

u okviru kolektivnih programa, postupku
  odabira subjekata za gospodarenje otpadom;

u okviru kolektivnih programa, postupku

Amandman 137

Amandman 137

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 8.

Članak 1. – stavak 1. – točka 8.

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 8.a – stavak 3. – točka d – alineja 3.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | — | ostvarenju ciljeva u pogledu smanjenja otpada i ciljeva u pogledu gospodarenja otpadom iz druge alineje stavka 1. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

—

ostvarenju ciljeva u pogledu smanjenja otpada i ciljeva u pogledu gospodarenja otpadom iz druge alineje stavka 1.

ostvarenju ciljeva u pogledu smanjenja otpada i ciljeva u pogledu gospodarenja otpadom iz druge alineje stavka 1.

Amandman 139

Amandman 139

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 8.

Članak 1. – stavak 1. – točka 8.

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 8.a – stavak 4. – točka a – uvodni dio i alineja 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | da se njima pokriva cjelokupni trošak gospodarenja otpadom za proizvode koje stavljaju na tržište Unije,
  uključujući
  : |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

da se njima pokriva cjelokupni trošak gospodarenja otpadom za proizvode koje stavljaju na tržište Unije,
  uključujući
  :

uključujući

| (a) | da se njima pokriva cjelokupni trošak gospodarenja otpadom za proizvode koje stavljaju na tržište Unije,
  kako slijedi
  : |
| --- | --- |

(a)

da se njima pokriva cjelokupni trošak gospodarenja otpadom za proizvode koje stavljaju na tržište Unije,
  kako slijedi
  :

kako slijedi

| | — | troškove postupaka odvojenog prikupljanja, sortiranja i obrade potrebnih za
  ispunjavanje ciljeva u području gospodarenja
  otpadom
  iz stavka 1., druge alineje
  , uzimajući u obzir prihode od ponovne uporabe ili prodaje sirovina od njihovih proizvoda, |
| --- | --- | --- |

—

troškove postupaka odvojenog prikupljanja, sortiranja i obrade potrebnih za
  ispunjavanje ciljeva u području gospodarenja
  otpadom
  iz stavka 1., druge alineje
  , uzimajući u obzir prihode od ponovne uporabe ili prodaje sirovina od njihovih proizvoda,

ispunjavanje ciljeva u području gospodarenja

iz stavka 1., druge alineje

| | — | troškove postupaka odvojenog prikupljanja, sortiranja
  , prijevoza
  i obrade potrebnih za
  odgovarajuće gospodarenje
  otpadom, uzimajući u obzir prihode od ponovne uporabe ili prodaje
  sekundarnih
  sirovina od njihovih proizvoda, |
| --- | --- | --- |

—

troškove postupaka odvojenog prikupljanja, sortiranja
  , prijevoza
  i obrade potrebnih za
  odgovarajuće gospodarenje
  otpadom, uzimajući u obzir prihode od ponovne uporabe ili prodaje
  sekundarnih
  sirovina od njihovih proizvoda,

, prijevoza

odgovarajuće gospodarenje

sekundarnih

Amandman 140

Amandman 140

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 8.

Članak 1. – stavak 1. – točka 8.

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 8.a – stavak 4. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | da
  su modulirani na temelju stvarnog troška na kraju vijeka uporabe pojedinačnih proizvoda ili skupina sličnih proizvoda, posebno uzimajući u obzir mogućnost njihove ponovne uporabe i recikliranja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

da
  su modulirani na temelju stvarnog troška na kraju vijeka uporabe pojedinačnih proizvoda ili skupina sličnih proizvoda, posebno uzimajući u obzir mogućnost njihove ponovne uporabe i recikliranja;

da

| (b) | u okviru kolektivnih programa, da
  su modulirani na temelju stvarnog troška na kraju vijeka uporabe pojedinačnih proizvoda ili skupina sličnih proizvoda, posebno uzimajući u obzir
  njihovo trajanje,
  mogućnost
  njihova popravka,
  njihove ponovne uporabe i recikliranja
  te prisutnost opasnih tvari, pri čemu se zauzima pristup životnog ciklusa i djeluje u skladu sa zahtjevima relevantnog prava Unije te, po potrebi, na temelju usklađenih kriterija kako bi se zajamčilo neometano funkcioniranje unutarnjeg tržišta
  ; |
| --- | --- |

(b)

u okviru kolektivnih programa, da
  su modulirani na temelju stvarnog troška na kraju vijeka uporabe pojedinačnih proizvoda ili skupina sličnih proizvoda, posebno uzimajući u obzir
  njihovo trajanje,
  mogućnost
  njihova popravka,
  njihove ponovne uporabe i recikliranja
  te prisutnost opasnih tvari, pri čemu se zauzima pristup životnog ciklusa i djeluje u skladu sa zahtjevima relevantnog prava Unije te, po potrebi, na temelju usklađenih kriterija kako bi se zajamčilo neometano funkcioniranje unutarnjeg tržišta
  ;

u okviru kolektivnih programa, da

njihovo trajanje,

njihova popravka,

te prisutnost opasnih tvari, pri čemu se zauzima pristup životnog ciklusa i djeluje u skladu sa zahtjevima relevantnog prava Unije te, po potrebi, na temelju usklađenih kriterija kako bi se zajamčilo neometano funkcioniranje unutarnjeg tržišta

Amandman 141

Amandman 141

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 8.

Članak 1. – stavak 1. – točka 8.

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 8.a – stavak 4. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | da se temelje na optimiziranom trošku pruženih usluga u slučajevima kad su javni subjekti za gospodarenje otpadom odgovorni za provedbu operativnih zadaća u ime programa proširene odgovornosti proizvođača. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

da se temelje na optimiziranom trošku pruženih usluga u slučajevima kad su javni subjekti za gospodarenje otpadom odgovorni za provedbu operativnih zadaća u ime programa proširene odgovornosti proizvođača.

| (c) | da se temelje na optimiziranom trošku pruženih usluga u slučajevima kad su javni subjekti za gospodarenje otpadom odgovorni za provedbu operativnih zadaća u ime programa proširene odgovornosti proizvođača.
  Optimizirani trošak usluge transparentan je i odražava troškove s kojima se susreću javni subjekti za gospodarenje otpadom prilikom provedbe operativnih zadaća u ime programa proširene odgovornosti proizvođača. |
| --- | --- |

(c)

da se temelje na optimiziranom trošku pruženih usluga u slučajevima kad su javni subjekti za gospodarenje otpadom odgovorni za provedbu operativnih zadaća u ime programa proširene odgovornosti proizvođača.
  Optimizirani trošak usluge transparentan je i odražava troškove s kojima se susreću javni subjekti za gospodarenje otpadom prilikom provedbe operativnih zadaća u ime programa proširene odgovornosti proizvođača.

Optimizirani trošak usluge transparentan je i odražava troškove s kojima se susreću javni subjekti za gospodarenje otpadom prilikom provedbe operativnih zadaća u ime programa proširene odgovornosti proizvođača.

Amandman 142

Amandman 142

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 8.

Članak 1. – stavak 1. – točka 8.

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 8.a – stavak 5. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Države članice uspostavljaju odgovarajući okvir za praćenje i provedbu kako bi osigurale da proizvođači proizvoda izvršavaju svoje obveze u pogledu proširene odgovornosti proizvođača, da se financijska sredstva pravilno upotrebljavaju te da svi sudionici uključeni u provedbu programa dostavljaju pouzdane podatke. | Države članice uspostavljaju odgovarajući okvir za praćenje i provedbu kako bi osigurale da proizvođači proizvoda izvršavaju svoje obveze u pogledu proširene odgovornosti proizvođača,
  uključujući i kada je riječ o prodaji na daljinu,
  da se financijska sredstva pravilno upotrebljavaju te da svi sudionici uključeni u provedbu programa dostavljaju pouzdane podatke. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Države članice uspostavljaju odgovarajući okvir za praćenje i provedbu kako bi osigurale da proizvođači proizvoda izvršavaju svoje obveze u pogledu proširene odgovornosti proizvođača, da se financijska sredstva pravilno upotrebljavaju te da svi sudionici uključeni u provedbu programa dostavljaju pouzdane podatke.

Države članice uspostavljaju odgovarajući okvir za praćenje i provedbu kako bi osigurale da proizvođači proizvoda izvršavaju svoje obveze u pogledu proširene odgovornosti proizvođača,
  uključujući i kada je riječ o prodaji na daljinu,
  da se financijska sredstva pravilno upotrebljavaju te da svi sudionici uključeni u provedbu programa dostavljaju pouzdane podatke.

uključujući i kada je riječ o prodaji na daljinu,

Amandman 143

Amandman 143

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 8.

Članak 1. – stavak 1. – točka 8.

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 8.a – stavak 5. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ako na državnom području države članice više organizacija provodi obveze
  u pogledu proširene odgovornosti
  proizvođača u ime
  proizvođača,
  država članica uspostavlja neovisno tijelo za nadzor provedbe obveza u pogledu proširene odgovornosti proizvođača
  . | Države članice imenuju ili uspostavljaju neovisno tijelo koje će nadzirati provedbu obveza
  u pogledu proširene odgovornosti proizvođača,
  a posebno provjeravati poštuju li organizacije koje provode proširenu odgovornost proizvođača zahtjeve iz ove Direktive
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ako na državnom području države članice više organizacija provodi obveze
  u pogledu proširene odgovornosti
  proizvođača u ime
  proizvođača,
  država članica uspostavlja neovisno tijelo za nadzor provedbe obveza u pogledu proširene odgovornosti proizvođača
  .

Ako na državnom području države članice više organizacija provodi obveze

proizvođača u ime

država članica uspostavlja neovisno tijelo za nadzor provedbe obveza u pogledu proširene odgovornosti proizvođača

Države članice imenuju ili uspostavljaju neovisno tijelo koje će nadzirati provedbu obveza
  u pogledu proširene odgovornosti proizvođača,
  a posebno provjeravati poštuju li organizacije koje provode proširenu odgovornost proizvođača zahtjeve iz ove Direktive
  .

Države članice imenuju ili uspostavljaju neovisno tijelo koje će nadzirati provedbu obveza

a posebno provjeravati poštuju li organizacije koje provode proširenu odgovornost proizvođača zahtjeve iz ove Direktive

Amandman 144

Amandman 144

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 8.

Članak 1. – stavak 1. – točka 8.

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 8.a – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Države članice uspostavljaju platformu kako bi osigurale redovan dijalog dionika uključenih u provedbu proširene odgovornosti proizvođača, uključujući privatne ili javne subjekte za gospodarenje otpadom, lokalna tijela i, ovisno o slučaju, priznate subjekte za pripremu za ponovnu uporabu. | 6.   Države članice
  imenuju ili
  uspostavljaju platformu kako bi osigurale redovan dijalog
  svih
  dionika uključenih u provedbu proširene odgovornosti proizvođača, uključujući
  proizvođače i distributere,
  privatne ili javne subjekte za gospodarenje otpadom,
  dionike socijalne ekonomije,
  lokalna tijela
  , organizacije civilnog društva
  i, ovisno o slučaju,
  mreže za ponovnu uporabu i popravak te
  priznate subjekte za pripremu za ponovnu uporabu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   Države članice uspostavljaju platformu kako bi osigurale redovan dijalog dionika uključenih u provedbu proširene odgovornosti proizvođača, uključujući privatne ili javne subjekte za gospodarenje otpadom, lokalna tijela i, ovisno o slučaju, priznate subjekte za pripremu za ponovnu uporabu.

6.   Države članice
  imenuju ili
  uspostavljaju platformu kako bi osigurale redovan dijalog
  svih
  dionika uključenih u provedbu proširene odgovornosti proizvođača, uključujući
  proizvođače i distributere,
  privatne ili javne subjekte za gospodarenje otpadom,
  dionike socijalne ekonomije,
  lokalna tijela
  , organizacije civilnog društva
  i, ovisno o slučaju,
  mreže za ponovnu uporabu i popravak te
  priznate subjekte za pripremu za ponovnu uporabu.

Amandman 145

Amandman 145

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 9.

Članak 1. – stavak 1. – točka 9.

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 9. – stavak - 1. (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Države članice u cilju sprečavanja nastanka otpada teže ostvarenju barem sljedećih ciljeva: |
| | (a) | znatno smanjenje stvaranja otpada; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

-1.
     
  Države članice u cilju sprečavanja nastanka otpada teže ostvarenju barem sljedećih ciljeva:

(a)

znatno smanjenje stvaranja otpada;

znatno smanjenje stvaranja otpada;

| (b) | odvajanje stvaranja otpada od gospodarskog rasta; |
| --- | --- |

(b)

odvajanje stvaranja otpada od gospodarskog rasta;

odvajanje stvaranja otpada od gospodarskog rasta;

| (c) | postupna zamjena posebno zabrinjavajućih tvari definiranih u članku 57. Uredbe (EZ) br. 1907/2006 ako postoje odgovarajuće alternativne tvari ili tehnologije koje su ekonomski i tehnički održive; |
| --- | --- |

(c)

postupna zamjena posebno zabrinjavajućih tvari definiranih u članku 57. Uredbe (EZ) br. 1907/2006 ako postoje odgovarajuće alternativne tvari ili tehnologije koje su ekonomski i tehnički održive;

postupna zamjena posebno zabrinjavajućih tvari definiranih u članku 57. Uredbe (EZ) br. 1907/2006 ako postoje odgovarajuće alternativne tvari ili tehnologije koje su ekonomski i tehnički održive;

| (d) | cilj Unije koji se odnosi na smanjenje otpada od hrane za 30 % do 2025. i za 50 % do 2030. u usporedbi s razinama iz 2014.; |
| --- | --- |

(d)

cilj Unije koji se odnosi na smanjenje otpada od hrane za 30 % do 2025. i za 50 % do 2030. u usporedbi s razinama iz 2014.;

cilj Unije koji se odnosi na smanjenje otpada od hrane za 30 % do 2025. i za 50 % do 2030. u usporedbi s razinama iz 2014.;

| (e) | cilj Unije koji se odnosi na smanjenje morskog otpada za 30 % do 2025. i za 50 % do 2030. u usporedbi s razinama iz 2014.; |
| --- | --- |

(e)

cilj Unije koji se odnosi na smanjenje morskog otpada za 30 % do 2025. i za 50 % do 2030. u usporedbi s razinama iz 2014.;

cilj Unije koji se odnosi na smanjenje morskog otpada za 30 % do 2025. i za 50 % do 2030. u usporedbi s razinama iz 2014.;

Amandman 146

Amandman 146

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 9.

Članak 1. – stavak 1. – točka 9.

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 9. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   
  Države članice poduzimaju mjere za sprečavanje nastanka otpada
  .
  Tim se mjerama: | 1.   
  Kako bi postigle cilj iz stavka - 1
  .
  , države članice poduzimaju u najmanju ruku sljedeće mjere: |
| — | potič
  e uporaba proizvoda koji su učinkoviti u smislu resursa, trajni,
  mogu se popravljati
  i reciklirati, |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   
  Države članice poduzimaju mjere za sprečavanje nastanka otpada
  .
  Tim se mjerama:

1.   
  Kako bi postigle cilj iz stavka - 1
  .
  , države članice poduzimaju u najmanju ruku sljedeće mjere:

—

potič
  e uporaba proizvoda koji su učinkoviti u smislu resursa, trajni,
  mogu se popravljati
  i reciklirati,

potič

mogu se popravljati

| — | potiču i podržavaju modele održive proizvodnje i potrošnje te
  uporaba proizvoda koji su učinkoviti u smislu resursa, trajni
  te se mogu lako dijeliti
  ,
  ponovno uporabiti, popraviti
  i reciklirati; |
| --- | --- |

—

potiču i podržavaju modele održive proizvodnje i potrošnje te
  uporaba proizvoda koji su učinkoviti u smislu resursa, trajni
  te se mogu lako dijeliti
  ,
  ponovno uporabiti, popraviti
  i reciklirati;

potiču i podržavaju modele održive proizvodnje i potrošnje te

te se mogu lako dijeliti

ponovno uporabiti, popraviti

| — | odvraćaju od stavljanja na tržište proizvoda s planiranim zastarijevanjem; |
| --- | --- |

—

odvraćaju od stavljanja na tržište proizvoda s planiranim zastarijevanjem;

odvraćaju od stavljanja na tržište proizvoda s planiranim zastarijevanjem;

| — | utvrđuju i ciljaju
  proizvodi
  koji su glavni izvori sirovina od izrazite važnosti za gospodarstvo Unije i čija je nabava povezana s velikim rizikom, kako bi se spriječilo da ti proizvodi postanu otpad, |
| --- | --- |

—

utvrđuju i ciljaju
  proizvodi
  koji su glavni izvori sirovina od izrazite važnosti za gospodarstvo Unije i čija je nabava povezana s velikim rizikom, kako bi se spriječilo da ti proizvodi postanu otpad,

proizvodi

| — | utvrđuju i ciljaju proizvodi koji su glavni izvori sirovina od izrazite važnosti za gospodarstvo Unije i čija je nabava povezana s velikim rizikom, kako bi se spriječilo da ti proizvodi postanu otpad; |
| --- | --- |

—

utvrđuju i ciljaju proizvodi koji su glavni izvori sirovina od izrazite važnosti za gospodarstvo Unije i čija je nabava povezana s velikim rizikom, kako bi se spriječilo da ti proizvodi postanu otpad;

| — | potiče uspostava
  sustava kojima se promiču aktivnosti ponovne uporabe
  , posebno električne
  i 
  elektroničke opreme, tekstila i namještaja, |
| --- | --- |

—

potiče uspostava
  sustava kojima se promiču aktivnosti ponovne uporabe
  , posebno električne
  i 
  elektroničke opreme, tekstila i namještaja,

potiče uspostava

, posebno električne

elektroničke opreme, tekstila i namještaja,

| — | potiču produljenje životnog vijeka proizvoda kada bi to moglo pogodovati zaštiti okoliša te podržavaju uspostavu
  sustava kojima se promiču aktivnosti
  popravka,
  ponovne uporabe
  te ponovne proizvodnje
  i 
  obnove iz članka 9.a; |
| --- | --- |

—

potiču produljenje životnog vijeka proizvoda kada bi to moglo pogodovati zaštiti okoliša te podržavaju uspostavu
  sustava kojima se promiču aktivnosti
  popravka,
  ponovne uporabe
  te ponovne proizvodnje
  i 
  obnove iz članka 9.a;

potiču produljenje životnog vijeka proizvoda kada bi to moglo pogodovati zaštiti okoliša te podržavaju uspostavu

popravka,

te ponovne proizvodnje

obnove iz članka 9.a;

| — | smanjuje
  nastanak otpada u postupcima povezanima s industrijskom proizvodnjom, vađenjem minerala, izgradnjom i rušenjem, uzimajući u obzir najbolje dostupne tehnike, |
| --- | --- |

—

smanjuje
  nastanak otpada u postupcima povezanima s industrijskom proizvodnjom, vađenjem minerala, izgradnjom i rušenjem, uzimajući u obzir najbolje dostupne tehnike,

smanjuje

| — | smanjuju
  nastanak otpada u postupcima povezanima s industrijskom proizvodnjom,
  proizvodnjom,
  vađenjem minerala, izgradnjom i rušenjem,
  među ostalim koristeći se i primjerice revizijom prije rušenja te u procesima povezanima s trgovinom i uslugama,
  uzimajući u obzir najbolje dostupne tehnike
  i primjere najbolje prakse; |
| --- | --- |

—

smanjuju
  nastanak otpada u postupcima povezanima s industrijskom proizvodnjom,
  proizvodnjom,
  vađenjem minerala, izgradnjom i rušenjem,
  među ostalim koristeći se i primjerice revizijom prije rušenja te u procesima povezanima s trgovinom i uslugama,
  uzimajući u obzir najbolje dostupne tehnike
  i primjere najbolje prakse;

smanjuju

proizvodnjom,

među ostalim koristeći se i primjerice revizijom prije rušenja te u procesima povezanima s trgovinom i uslugama,

i primjere najbolje prakse

| — | sprečava nastanak otpada od hrane u primarnoj proizvodnji, u preradi i proizvodnji, u maloprodaji i ostaloj distribuciji hrane, u restoranima i na mjestima na kojima se poslužuje hrana te u kućanstvima. |
| --- | --- |

—

sprečava nastanak otpada od hrane u primarnoj proizvodnji, u preradi i proizvodnji, u maloprodaji i ostaloj distribuciji hrane, u restoranima i na mjestima na kojima se poslužuje hrana te u kućanstvima.

sprečava nastanak otpada od hrane u primarnoj proizvodnji, u preradi i proizvodnji, u maloprodaji i ostaloj distribuciji hrane, u restoranima i na mjestima na kojima se poslužuje hrana te u kućanstvima.

| — | u potpunosti

  sprečavaju nastanak otpada; |
| --- | --- |

—

u potpunosti

  sprečavaju nastanak otpada;

u potpunosti

sprečavaju nastanak otpada

| — | smanjuju gubitke hrane uzduž cijelog hranidbenog lanca, uključujući primarnu proizvodnju, prijevoz i skladištenje; |
| --- | --- |

—

smanjuju gubitke hrane uzduž cijelog hranidbenog lanca, uključujući primarnu proizvodnju, prijevoz i skladištenje;

smanjuju gubitke hrane uzduž cijelog hranidbenog lanca, uključujući primarnu proizvodnju, prijevoz i skladištenje;

| — | sprečavaju bacanje otpada u okoliš tako da utvrđuju koji su proizvodi glavni izvor stvaranja otpada u okolišu; uključujući morski okoliš, te poduzimaju radnje za smanjenje otpada nastalog iz tih izvora; |
| --- | --- |

—

sprečavaju bacanje otpada u okoliš tako da utvrđuju koji su proizvodi glavni izvor stvaranja otpada u okolišu; uključujući morski okoliš, te poduzimaju radnje za smanjenje otpada nastalog iz tih izvora;

sprečavaju bacanje otpada u okoliš tako da utvrđuju koji su proizvodi glavni izvor stvaranja otpada u okolišu; uključujući morski okoliš, te poduzimaju radnje za smanjenje otpada nastalog iz tih izvora;

| — | osiguravaju informiranost potrošača i dionika koji se bave preradom otpada o posebno zabrinjavajućim tvarima u hranidbenom lancu; |
| --- | --- |

—

osiguravaju informiranost potrošača i dionika koji se bave preradom otpada o posebno zabrinjavajućim tvarima u hranidbenom lancu;

osiguravaju informiranost potrošača i dionika koji se bave preradom otpada o posebno zabrinjavajućim tvarima u hranidbenom lancu;

| — | razvijaju i podržavaju kampanje za podizanje osviještenosti o problemima povezanima sa sprečavanjem stvaranja otpada i bacanjem otpada u okoliš. |
| --- | --- |

—

razvijaju i podržavaju kampanje za podizanje osviještenosti o problemima povezanima sa sprečavanjem stvaranja otpada i bacanjem otpada u okoliš.

razvijaju i podržavaju kampanje za podizanje osviještenosti o problemima povezanima sa sprečavanjem stvaranja otpada i bacanjem otpada u okoliš.

Amandman 147

Amandman 147

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 9.

Članak 1. – stavak 1. – točka 9.

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 9. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Države članice prate i procjenjuju provedbu mjera za sprečavanje nastanka otpada. U tu svrhu upotrebljavaju odgovarajuće kvalitativne i kvantitativne pokazatelje i ciljeve, posebno u smislu količine komunalnog otpada po stanovniku koja se odlaže ili podliježe energetskoj oporabi. | 2.   Države članice prate i procjenjuju provedbu mjera za sprečavanje nastanka otpada. U tu svrhu upotrebljavaju odgovarajuće kvalitativne i kvantitativne pokazatelje i ciljeve, posebno u smislu količine
  nastalog
  komunalnog otpada po stanovniku
  i količine komunalnog otpada
  koja se odlaže ili podliježe energetskoj oporabi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Države članice prate i procjenjuju provedbu mjera za sprečavanje nastanka otpada. U tu svrhu upotrebljavaju odgovarajuće kvalitativne i kvantitativne pokazatelje i ciljeve, posebno u smislu količine komunalnog otpada po stanovniku koja se odlaže ili podliježe energetskoj oporabi.

2.   Države članice prate i procjenjuju provedbu mjera za sprečavanje nastanka otpada. U tu svrhu upotrebljavaju odgovarajuće kvalitativne i kvantitativne pokazatelje i ciljeve, posebno u smislu količine
  nastalog
  komunalnog otpada po stanovniku
  i količine komunalnog otpada
  koja se odlaže ili podliježe energetskoj oporabi.

Amandman 148

Amandman 148

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 9.

Članak 1. – stavak 1. – točka 9.

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 9. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a   
  Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 38.a radi dopune ove Direktive uvođenjem pokazatelja za mjerenje napretka u smanjenju stvaranja otpada i provedbi mjera za sprečavanje nastanka otpada iz stavka 1. ovog članka. Ti se delegirani akti donose unutar razdoblja od 18 mjeseci od stupanja na snagu ove Direktive. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a   
  Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 38.a radi dopune ove Direktive uvođenjem pokazatelja za mjerenje napretka u smanjenju stvaranja otpada i provedbi mjera za sprečavanje nastanka otpada iz stavka 1. ovog članka. Ti se delegirani akti donose unutar razdoblja od 18 mjeseci od stupanja na snagu ove Direktive.

Amandman 149

Amandman 149

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 9.

Članak 1. – stavak 1. – točka 9.

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 9. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Države članice prate i procjenjuju provedbu svojih mjera za sprečavanje nastanka otpada od hrane njegovim mjerenjem na temelju metodologija utvrđenih u skladu sa stavkom 4. | 3.   Države članice prate i procjenjuju provedbu svojih mjera za sprečavanje nastanka otpada od hrane mjerenjem njegove razine na temelju zajedničke metodologije.
  Komisija do 31. prosinca 2017. donosi delegirani akt u skladu s člankom 38.a kako bi dopunila ovu Direktivu utvrđivanjem metodologije, uključujući minimalne zahtjeve kvalitete, za ujednačeno mjerenje razina otpada od hrane. Tom se metodologijom u obzir uzimaju mjere za sprečavanje nastanka otpada koje su provedene zahvaljujući donacijama ili drugim načinima sprečavanja stvaranja otpada od hrane. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Države članice prate i procjenjuju provedbu svojih mjera za sprečavanje nastanka otpada od hrane njegovim mjerenjem na temelju metodologija utvrđenih u skladu sa stavkom 4.

3.   Države članice prate i procjenjuju provedbu svojih mjera za sprečavanje nastanka otpada od hrane mjerenjem njegove razine na temelju zajedničke metodologije.
  Komisija do 31. prosinca 2017. donosi delegirani akt u skladu s člankom 38.a kako bi dopunila ovu Direktivu utvrđivanjem metodologije, uključujući minimalne zahtjeve kvalitete, za ujednačeno mjerenje razina otpada od hrane. Tom se metodologijom u obzir uzimaju mjere za sprečavanje nastanka otpada koje su provedene zahvaljujući donacijama ili drugim načinima sprečavanja stvaranja otpada od hrane.

Amandman 236

Amandman 236

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 9.

Članak 1. – stavak 1. – točka 9.

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 9. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.a   
  Komisija do 31. prosinca 2020. razmatra mogućnost uspostavljanja obvezujućih ciljeva za sprečavanje stvaranja otpada od hrane na razini Unije koje treba ispuniti do 2025. i do 2030. na osnovi izračuna u skladu sa zajedničkom metodologijom utvrđenom na osnovi stavka 3. U tu svrhu Komisija sastavlja izvješće, i prema potrebi mu prilaže zakonodavni prijedlog, te ga dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.a   
  Komisija do 31. prosinca 2020. razmatra mogućnost uspostavljanja obvezujućih ciljeva za sprečavanje stvaranja otpada od hrane na razini Unije koje treba ispuniti do 2025. i do 2030. na osnovi izračuna u skladu sa zajedničkom metodologijom utvrđenom na osnovi stavka 3. U tu svrhu Komisija sastavlja izvješće, i prema potrebi mu prilaže zakonodavni prijedlog, te ga dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću.

Amandman 150

Amandman 150

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 9.

Članak 1. – stavak 1. – točka 9.

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 9. – stavak 3.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.b   
  Države članice prate i procjenjuju provedbu svojih mjera za sprečavanje nastanka kopnenog otpada koji završi u moru mjerenjem njegove razine na temelju zajedničke metodologije. Komisija do 31. prosinca 2017. donosi delegirani akt u skladu s člankom 38.a kako bi utvrdila metodologiju za ravnomjerno mjerenje razina kopnenog otpada koji završi u moru, uključujući minimalne zahtjeve kvalitete. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.b   
  Države članice prate i procjenjuju provedbu svojih mjera za sprečavanje nastanka kopnenog otpada koji završi u moru mjerenjem njegove razine na temelju zajedničke metodologije. Komisija do 31. prosinca 2017. donosi delegirani akt u skladu s člankom 38.a kako bi utvrdila metodologiju za ravnomjerno mjerenje razina kopnenog otpada koji završi u moru, uključujući minimalne zahtjeve kvalitete.

Amandman 151

Amandman 151

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 9.

Članak 1. – stavak 1. – točka 9.

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 9. – stavak 3.c (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.c   
  Komisija do 31. prosinca 2018. razmatra mogućnost uspostavljanja ciljeva za sprečavanje stvaranja otpada na razini Unije koje treba ispuniti do 2025. i do 2030. na osnovi zajedničkog pokazatelja izračunatog u odnosu na ukupnu količinu komunalnog otpada stvorenu po stanovniku. U tu svrhu Komisija sastavlja izvješće, i prema potrebi mu prilaže zakonodavni prijedlog, te ga dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.c   
  Komisija do 31. prosinca 2018. razmatra mogućnost uspostavljanja ciljeva za sprečavanje stvaranja otpada na razini Unije koje treba ispuniti do 2025. i do 2030. na osnovi zajedničkog pokazatelja izračunatog u odnosu na ukupnu količinu komunalnog otpada stvorenu po stanovniku. U tu svrhu Komisija sastavlja izvješće, i prema potrebi mu prilaže zakonodavni prijedlog, te ga dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću.

Amandman 152

Amandman 152

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 9.

Članak 1. – stavak 1. – točka 9.

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 9. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   
  Komisija može donijeti provedbene akte kako bi utvrdila pokazatelje za mjerenje cjelokupnog napretka provedbe mjera za sprečavanje stvaranja otpada. Kako bi osigurala ujednačeno mjerenje razina otpada od hrane, Komisija donosi provedbeni akt radi uspostave zajedničke metodologije, uključujući minimalne zahtjeve u smislu kvalitete. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom iz članka 39. stavka 2.”; | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   
  Komisija može donijeti provedbene akte kako bi utvrdila pokazatelje za mjerenje cjelokupnog napretka provedbe mjera za sprečavanje stvaranja otpada. Kako bi osigurala ujednačeno mjerenje razina otpada od hrane, Komisija donosi provedbeni akt radi uspostave zajedničke metodologije, uključujući minimalne zahtjeve u smislu kvalitete. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom iz članka 39. stavka 2.”;

Briše se.

Briše se.

Amandman 153

153

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 9.

Članak 1. – stavak 1. – točka 9.

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 9. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   
  Europska agencija za okoliš svake godine objavljuje izvješće u kojem opisuje napredak u pogledu sprečavanja stvaranja otpada za svaku državu članicu i za Uniju kao cjelinu, uključujući odvajanje stvaranja otpada od gospodarskog rasta i prelazak na kružno gospodarstvo. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   
  Europska agencija za okoliš svake godine objavljuje izvješće u kojem opisuje napredak u pogledu sprečavanja stvaranja otpada za svaku državu članicu i za Uniju kao cjelinu, uključujući odvajanje stvaranja otpada od gospodarskog rasta i prelazak na kružno gospodarstvo.

Briše se.

Briše se.

Amandman 154

Amandman 154

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 9.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 9.a (nova)

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 9.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (9.a) | Umeće se sljedeći članak: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(9.a)

(9.a)

Umeće se sljedeći članak:

„Članak 9.a

„Članak 9.a

Ponovna uporaba

Ponovna uporaba

1.   
  Države članice podržavaju uspostavljanje sustava kojima se promiču aktivnosti ponovne uporabe i produživanja životnog vijeka proizvoda, pod uvjetom da se ne dovedu u pitanje kvaliteta i sigurnost proizvoda.

2.   
  Države članice poduzimaju mjere za promicanje ponovne uporabe proizvoda, osobito onih koji sadrže velike količine kritičnih sirovina. Te mjere mogu uključivati poticanje osnivanja i podupiranja priznatih mreža za ponovnu uporabu, programa povrata pologa te povrata i ponovnog punjenja kao i zalaganje za ponovnu proizvodnju, preoblikovanje i prenamjenu proizvoda.

Države članice koriste ekonomske proizvode i mjere te mogu postaviti kvantitativne ciljeve.

Države članice koriste ekonomske proizvode i mjere te mogu postaviti kvantitativne ciljeve.

3.   
  Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi subjekti za ponovnu uporabu imali pristup uputama za uporabu, rezervnim dijelovima, tehničkim informacijama ili bilo kojem drugom instrumentu, opremi ili softveru koji su potrebni za ponovnu uporabu proizvoda, ne dovodeći u pitanje prava intelektualnog vlasništva.”

Amandman 155

Amandman 155

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 9.b (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 9.b (nova)

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 9.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (9.b) | Umeće se sljedeći članak: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(9.b)

(9.b)

Umeće se sljedeći članak:

„Članak 9.b

„Članak 9.b

Platforme za dijeljenje

Platforme za dijeljenje

1.   
  Europska komisija aktivno promiče platforme za dijeljenje kao poslovni model. Komisija izgrađuje čvrstu vezu između tih platformi i novih smjernica za ekonomiju suradnje te istražuju sve moguće mjere kojima bi se mogli osigurati poticaji za njih, uključujući proširenu odgovornost proizvođača, javnu nabavu i ekološki dizajn.

2.   
  Države članice podupiru uspostavljanje sustava kojima se promiču platforme za dijeljenje u svim sektorima.”

Amandman 156

Amandman 156

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 9.c (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 9.c (nova)

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 10. – stavak 2.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (9.c) | U članku 10. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(9.c)

(9.c)

U članku 10. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

2.   Kad je to potrebno kako bi se poštovala odredba stavka 1. te kako bi se olakšala ili unaprijedila oporaba, otpad treba skupljati odvojeno ako je to praktično u tehničkom i ekonomskom smislu i sa stajališta okoliša i ne smije se miješati se s drugim otpadom ili drugim materijalom različitih svojstava.

„2.   Kako bi se poštovao stavak 1. te kako bi se olakšala ili unaprijedila oporaba, otpad treba prikupljati odvojeno i ne smije se miješati s drugim otpadom ili drugim materijalom različitih svojstava.

Odstupanjem od prvog podstavka, države članice mogu izuzeti rijetko naseljena područja u kojima se pokazalo da odvojeno skupljanje ne daje najbolji ukupni rezultat za okoliš ako se u obzir uzme životni ciklus.

Odstupanjem od prvog podstavka, države članice mogu izuzeti rijetko naseljena područja u kojima se pokazalo da odvojeno skupljanje ne daje najbolji ukupni rezultat za okoliš ako se u obzir uzme životni ciklus.

Države članice obavještavaju Komisiju ako namjeravaju primijeniti to izuzeće. Komisija revidira i ocjenjuje tu obavijest te ocjenjuje je li odstupanje opravdano, uzimajući u obzir ciljeve ove Direktive. Ako Komisija ne uloži prigovor u roku od devet mjeseci od primitka obavijesti, izuzeće se smatra prihvaćenim. U slučaju da uloži prigovor, Komisija donosi odluku i o njoj obavještava državu članicu.”

Države članice obavještavaju Komisiju ako namjeravaju primijeniti to izuzeće. Komisija revidira i ocjenjuje tu obavijest te ocjenjuje je li odstupanje opravdano, uzimajući u obzir ciljeve ove Direktive. Ako Komisija ne uloži prigovor u roku od devet mjeseci od primitka obavijesti, izuzeće se smatra prihvaćenim. U slučaju da uloži prigovor, Komisija donosi odluku i o njoj obavještava državu članicu.”

Amandman 157

Amandman 157

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 9.d (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 9.d (nova)

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 10. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (9.d) | U članku 10. dodaje se sljedeći stavak:


  „2.a   
  Države članice donose mjere kako bi osigurale da postrojenja za spaljivanje otpada ne prihvaćaju otpad koji je prikupljen odvojeno u skladu s člankom 11. stavkom 1. i člankom 22., uz iznimku ostataka koji su rezultat razvrstavanja tog otpada.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(9.d)

(9.d)

U članku 10. dodaje se sljedeći stavak:

„2.a   
  Države članice donose mjere kako bi osigurale da postrojenja za spaljivanje otpada ne prihvaćaju otpad koji je prikupljen odvojeno u skladu s člankom 11. stavkom 1. i člankom 22., uz iznimku ostataka koji su rezultat razvrstavanja tog otpada.”

Amandman 158

Amandman 158

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 9.e (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 9.e (nova)

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 10. – stavak 2.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (9.e) | U članku 10. dodaje se sljedeći stavak:


  „2.b   
  Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi, po potrebi, dekontaminirale opasni otpad prije oporabe.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(9.e)

(9.e)

U članku 10. dodaje se sljedeći stavak:

„2.b   
  Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi, po potrebi, dekontaminirale opasni otpad prije oporabe.”

Amandman 159

Amandman 159

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 10. – podtočka -a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 10. – podtočka -a (nova)

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 11. – naslov

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (-a) | Naslov se zamjenjuje sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(-a)

(-a)

Naslov se zamjenjuje sljedećim:

Ponovna uporaba i recikliranje

„
  Priprema za ponovnu uporabu
  i recikliranje”;

Amandman 160

Amandman 160

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 10. – podtočka a

Članak 1. – stavak 1. – točka 10. – podtočka a

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 11. – stavak 1. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Države članice
  prema potrebi
  poduzimaju mjere kako bi promicale aktivnosti pripreme za ponovnu uporabu,
  posebno potičući
  uspostavu mreža za ponovnu uporabu
  i popravak i potporu za te mreže
  , olakšavajući pristup tih mreža točkama za prikupljanje otpada te potičući primjenu ekonomskih instrumenata, kriterija za nabavu, kvantitativnih ciljeva ili druge mjere. | 1.   Države članice poduzimaju mjere kako bi promicale aktivnosti pripreme za ponovnu uporabu,
  među ostalim olakšavajući
  uspostavu
  i priznavanje subjekata i
  mreža za
  pripremu za
  ponovnu uporabu
  , posebno onih koji posluju kao socijalna poduzeća
  , olakšavajući pristup tih
  priznatih subjekata i mreža
  mreža točkama za prikupljanje otpada te potičući primjenu ekonomskih instrumenata, kriterija za nabavu, kvantitativnih ciljeva ili druge mjere. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Države članice
  prema potrebi
  poduzimaju mjere kako bi promicale aktivnosti pripreme za ponovnu uporabu,
  posebno potičući
  uspostavu mreža za ponovnu uporabu
  i popravak i potporu za te mreže
  , olakšavajući pristup tih mreža točkama za prikupljanje otpada te potičući primjenu ekonomskih instrumenata, kriterija za nabavu, kvantitativnih ciljeva ili druge mjere.

1.   Države članice poduzimaju mjere kako bi promicale aktivnosti pripreme za ponovnu uporabu,
  među ostalim olakšavajući
  uspostavu
  i priznavanje subjekata i
  mreža za
  pripremu za
  ponovnu uporabu
  , posebno onih koji posluju kao socijalna poduzeća
  , olakšavajući pristup tih
  priznatih subjekata i mreža
  mreža točkama za prikupljanje otpada te potičući primjenu ekonomskih instrumenata, kriterija za nabavu, kvantitativnih ciljeva ili druge mjere.

Amandman 161

Amandman 161

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 10. – podtočka a

Članak 1. – stavak 1. – točka 10. – podtočka a

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 11. – stavak 1. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Države članice poduzimaju mjere kako bi promicale visoku kvalitetu recikliranja i radi toga uvode odvojeno skupljanje otpada
  ako
  je
  to tehnički, ekološki i ekonomski izvedivo i potrebno
  kako bi se zadovoljili neophodni standardi kvalitete propisani za relevantne sektore recikliranja
  te za ostvarenje ciljeva utvrđenih stavkom 2
  . | Države članice poduzimaju mjere kako bi promicale visoku kvalitetu recikliranja i radi toga uvode odvojeno skupljanje otpada
  , kako
  je
  navedeno u članku 10. stavku 2.,
  kako bi se zadovoljili neophodni standardi kvalitete propisani za relevantne sektore recikliranja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Države članice poduzimaju mjere kako bi promicale visoku kvalitetu recikliranja i radi toga uvode odvojeno skupljanje otpada
  ako
  je
  to tehnički, ekološki i ekonomski izvedivo i potrebno
  kako bi se zadovoljili neophodni standardi kvalitete propisani za relevantne sektore recikliranja
  te za ostvarenje ciljeva utvrđenih stavkom 2
  .

ako

to tehnički, ekološki i ekonomski izvedivo i potrebno

te za ostvarenje ciljeva utvrđenih stavkom 2

Države članice poduzimaju mjere kako bi promicale visoku kvalitetu recikliranja i radi toga uvode odvojeno skupljanje otpada
  , kako
  je
  navedeno u članku 10. stavku 2.,
  kako bi se zadovoljili neophodni standardi kvalitete propisani za relevantne sektore recikliranja.

, kako

navedeno u članku 10. stavku 2.,

Amandman 162

Amandman 162

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 10. – podtočka aa (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 10. – podtočka aa (nova)

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 11. – stavak 1. – podstavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (aa) | U stavku 1. umeće se sljedeći podstavak:




  „Države članice koriste se regulatornim i ekonomskim instrumentima kako bi potaknule veću uporabu sekundarnih sirovina.”; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(aa)

U stavku 1. umeće se sljedeći podstavak:

U stavku 1. umeće se sljedeći podstavak:

„Države članice koriste se regulatornim i ekonomskim instrumentima kako bi potaknule veću uporabu sekundarnih sirovina.”;

„Države članice koriste se regulatornim i ekonomskim instrumentima kako bi potaknule veću uporabu sekundarnih sirovina.”;

Amandman 164

Amandman 164

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 10. – podtočka ab (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 10. – podtočka ab (nova)

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 11. – stavak 1. – podstavak 3.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ab) | U stavku 1. treći podstavak zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(ab)

U stavku 1. treći podstavak zamjenjuje se sljedećim:

U stavku 1. treći podstavak zamjenjuje se sljedećim:

„Podložno članku 10. stavku 2., do 2015. je godine odvojeno skupljanje potrebno uvesti barem za sljedeće materijale: papir, metal, plastika i staklo.

| | „Podložno članku 10. stavku 2., do 2015. odvojeno skupljanje potrebno je uvesti barem za sljedeće materijale: papir, metal, plastika i staklo.
  Osim toga, države članice do 2020. uvode obvezu odvojenog skupljanja tekstila.”; |
| --- | --- |

„Podložno članku 10. stavku 2., do 2015. odvojeno skupljanje potrebno je uvesti barem za sljedeće materijale: papir, metal, plastika i staklo.
  Osim toga, države članice do 2020. uvode obvezu odvojenog skupljanja tekstila.”;

Osim toga, države članice do 2020. uvode obvezu odvojenog skupljanja tekstila.”;

Amandman 165

Amandman 165

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 10. – podtočka b

Članak 1. – stavak 1. – točka 10. – podtočka b

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 11. – stavak 1. – podstavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Države članice poduzimaju mjere za promicanje sustava sortiranja građevinskog otpada i otpada od rušenja te barem sljedećeg: drva, agregata, metala, stakla i gipsa. | Države članice poduzimaju mjere za promicanje sustava sortiranja građevinskog otpada i otpada od rušenja te barem sljedećeg: drva, mineralnih frakcija (beton, cigla, pločice i keramika), metala, plastike, stakla i gipsa.
  Države članice mogu koristiti mjere iz Priloga IV.a. |
| | Države članice potiču revizije prije rušenja kako bi sadržaj onečišćujućih tvari ili drugih nepoželjnih tvari u građevinskom otpadu i otpadu od rušenja svele na najmanju moguću mjeru i na taj način doprinijele visokokvalitetnom recikliranju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Države članice poduzimaju mjere za promicanje sustava sortiranja građevinskog otpada i otpada od rušenja te barem sljedećeg: drva, agregata, metala, stakla i gipsa.

Države članice poduzimaju mjere za promicanje sustava sortiranja građevinskog otpada i otpada od rušenja te barem sljedećeg: drva, mineralnih frakcija (beton, cigla, pločice i keramika), metala, plastike, stakla i gipsa.
  Države članice mogu koristiti mjere iz Priloga IV.a.

Države članice mogu koristiti mjere iz Priloga IV.a.

Države članice potiču revizije prije rušenja kako bi sadržaj onečišćujućih tvari ili drugih nepoželjnih tvari u građevinskom otpadu i otpadu od rušenja svele na najmanju moguću mjeru i na taj način doprinijele visokokvalitetnom recikliranju.

Države članice potiču revizije prije rušenja kako bi sadržaj onečišćujućih tvari ili drugih nepoželjnih tvari u građevinskom otpadu i otpadu od rušenja svele na najmanju moguću mjeru i na taj način doprinijele visokokvalitetnom recikliranju.

Amandman 166

Amandman 166

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 10. – podtočka ba (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 10. – podtočka ba (nova)

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 11. – stavak 1. – podstavak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | U stavku 1. umeće se sljedeći podstavak:




  „Države članice poduzimaju mjere za promicanje sustava sortiranja komercijalnog i industrijskog otpada barem za sljedeće: metale, plastiku, papir i karton, biološki otpad, staklo i drvo.”; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ba)

U stavku 1. umeće se sljedeći podstavak:

U stavku 1. umeće se sljedeći podstavak:

„Države članice poduzimaju mjere za promicanje sustava sortiranja komercijalnog i industrijskog otpada barem za sljedeće: metale, plastiku, papir i karton, biološki otpad, staklo i drvo.”;

„Države članice poduzimaju mjere za promicanje sustava sortiranja komercijalnog i industrijskog otpada barem za sljedeće: metale, plastiku, papir i karton, biološki otpad, staklo i drvo.”;

Amandman 167

Amandman 167

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 10. – podtočka bb (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 10. – podtočka bb (nova)

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 11. – stavak 2. – uvodni dio

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (bb) | Uvodni dio stavka 2. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(bb)

Uvodni dio stavka 2. zamjenjuje se sljedećim:

Uvodni dio stavka 2. zamjenjuje se sljedećim:

Kako
  bi se uskladile s ciljevima ove Direktive i približile europskom
  društvu koje reciklira svoj otpad uz visoku razinu iskoristivosti
  resursa, države članice poduzimaju potrebne mjere namijenjene za ostvarivanje sljedećih ciljeva:

Kako

društvu koje reciklira svoj otpad uz visoku razinu iskoristivosti

| | „Kako
  bi se uskladile s ciljevima ove Direktive i približile europskom
  kružnom gospodarstvu s visokom razinom učinkovitosti uporabe
  resursa, države članice poduzimaju potrebne mjere namijenjene za ostvarivanje sljedećih ciljeva:”; |
| --- | --- |

„Kako
  bi se uskladile s ciljevima ove Direktive i približile europskom
  kružnom gospodarstvu s visokom razinom učinkovitosti uporabe
  resursa, države članice poduzimaju potrebne mjere namijenjene za ostvarivanje sljedećih ciljeva:”;

Amandman 168

Amandman 168

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 10. – podtočka d

Članak 1. – stavak 1. – točka 10. – podtočka d

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 11. – stavak 2. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | do 2025. pripremu za ponovnu uporabu i recikliranje komunalnog otpada treba povećati na najmanje 60 % mase. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

do 2025. pripremu za ponovnu uporabu i recikliranje komunalnog otpada treba povećati na najmanje 60 % mase.

| (c) | do 2025. pripremu za ponovnu uporabu i recikliranje komunalnog otpada treba povećati na najmanje 60 % mase
  stvorenog komunalnog otpada, pri čemu se najmanje 3 % ukupnog komunalnog otpada priprema za ponovnu uporabu; |
| --- | --- |

(c)

do 2025. pripremu za ponovnu uporabu i recikliranje komunalnog otpada treba povećati na najmanje 60 % mase
  stvorenog komunalnog otpada, pri čemu se najmanje 3 % ukupnog komunalnog otpada priprema za ponovnu uporabu;

stvorenog komunalnog otpada, pri čemu se najmanje 3 % ukupnog komunalnog otpada priprema za ponovnu uporabu;

Amandman 169

Amandman 169

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 10. – podtočka d

Članak 1. – stavak 1. – točka 10. – podtočka d

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 11. – stavak 2. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | do 2030. pripremu za ponovnu uporabu i recikliranje komunalnog otpada treba povećati na najmanje
  65
  % mase. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

do 2030. pripremu za ponovnu uporabu i recikliranje komunalnog otpada treba povećati na najmanje
  65
  % mase.

65

| (d) | do 2030. pripremu za ponovnu uporabu i recikliranje komunalnog otpada treba povećati na najmanje
  70
  % mase
  stvorenog komunalnog otpada, pri čemu se najmanje 5 % ukupnog komunalnog otpada priprema za ponovnu uporabu; |
| --- | --- |

(d)

do 2030. pripremu za ponovnu uporabu i recikliranje komunalnog otpada treba povećati na najmanje
  70
  % mase
  stvorenog komunalnog otpada, pri čemu se najmanje 5 % ukupnog komunalnog otpada priprema za ponovnu uporabu;

70

stvorenog komunalnog otpada, pri čemu se najmanje 5 % ukupnog komunalnog otpada priprema za ponovnu uporabu;

Amandman 170

Amandman 170

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 10. – podtočka e

Članak 1. – stavak 1. – točka 10. – podtočka e

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 11. – stavak 3. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   
  Estonija, Grčka, Hrvatska, Latvija, Malta, Rumunjska i Slovačka mogu dobiti dodatnih pet godina za ostvarenje ciljeva iz stavka 2. točaka (c) i (d). Država članica izvješćuje Komisiju da namjerava iskoristiti tu odredbu najkasnije 24 mjeseca prije odgovarajućih rokova utvrđenih stavkom
  2.
  točkama (c) i (d). U slučaju produljenja država članica poduzima potrebne mjere za povećanje pripreme za ponovnu uporabu i recikliranja komunalnog otpada na najmanje 50 % mase do 2025. te 60 % do 2030. | 3.   
  Država članica može zahtijevati produženje od
  pet godina
  kako bi ostvarila cilj iz točke
  (c)
  stavka
  2.
  ako zadovolji sljedeće uvjete: |
| | (a) | do 2013. pripremila je za ponovnu uporabu i reciklirala manje od 20 % svojeg komunalnog otpada; i |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   
  Estonija, Grčka, Hrvatska, Latvija, Malta, Rumunjska i Slovačka mogu dobiti dodatnih pet godina za ostvarenje ciljeva iz stavka 2. točaka (c) i (d). Država članica izvješćuje Komisiju da namjerava iskoristiti tu odredbu najkasnije 24 mjeseca prije odgovarajućih rokova utvrđenih stavkom
  2.
  točkama (c) i (d). U slučaju produljenja država članica poduzima potrebne mjere za povećanje pripreme za ponovnu uporabu i recikliranja komunalnog otpada na najmanje 50 % mase do 2025. te 60 % do 2030.

3.   
  Država članica može zahtijevati produženje od
  pet godina
  kako bi ostvarila cilj iz točke
  (c)
  stavka
  2.
  ako zadovolji sljedeće uvjete:

(a)

do 2013. pripremila je za ponovnu uporabu i reciklirala manje od 20 % svojeg komunalnog otpada; i

do 2013. pripremila je za ponovnu uporabu i reciklirala manje od 20 % svojeg komunalnog otpada; i

| (b) | ne nalazi se na popisu država članica za koje postoji opasnost da neće ostvariti cilj da do 2025. najmanje 50 % svojeg komunalnog otpada pripreme za ponovnu uporabu ili recikliraju, u skladu s točkom (b) članka 11.b stavka 2. |
| --- | --- |

(b)

ne nalazi se na popisu država članica za koje postoji opasnost da neće ostvariti cilj da do 2025. najmanje 50 % svojeg komunalnog otpada pripreme za ponovnu uporabu ili recikliraju, u skladu s točkom (b) članka 11.b stavka 2.

ne nalazi se na popisu država članica za koje postoji opasnost da neće ostvariti cilj da do 2025. najmanje 50 % svojeg komunalnog otpada pripreme za ponovnu uporabu ili recikliraju, u skladu s točkom (b) članka 11.b stavka 2.

Zahtjev za takvo produženje država članica upućuje Komisiji najmanje 24 mjeseca prije isteka roka utvrđenog u točki (c) stavka 2., ali ne prije objave izvješća iz članka 11.b koje se odnosi na ostvarenje cilja iz ovog stavka.

Zahtjev za takvo produženje država članica upućuje Komisiji najmanje 24 mjeseca prije isteka roka utvrđenog u točki (c) stavka 2., ali ne prije objave izvješća iz članka 11.b koje se odnosi na ostvarenje cilja iz ovog stavka.

Amandman 171

Amandman 171

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 10. – podtočka e

Članak 1. – stavak 1. – točka 10. – podtočka e

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 11. – stavak 3. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Uz
  obavijest se
  dostavlja i plan provedbe u kojem su navedene mjere potrebne za osiguranje usklađenosti s 
  ciljevima
  prije novog roka. Plan uključuje i precizan raspored provedbe predloženih mjera i procjenu njihovih očekivanih učinaka. | Uz
  zahtjev za produženje
  dostavlja
  se
  i plan provedbe u kojem su navedene mjere potrebne za osiguranje usklađenosti s 
  ciljem
  prije novog roka. Plan
  se sastavlja na temelju evaluacije postojećih planova za gospodarenje otpadom te
  uključuje i precizan raspored provedbe predloženih mjera i procjenu njihovih očekivanih učinaka. |
| | Osim toga, plan iz trećeg podstavka zadovoljava u najmanju ruku sljedeće kriterije: |
| | (a) | koriste se primjereni ekonomski instrumenti u cilju pružanja poticaja za primjenu hijerarhije otpada iz članka 4. stavka 1. ove Direktive; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Uz
  obavijest se
  dostavlja i plan provedbe u kojem su navedene mjere potrebne za osiguranje usklađenosti s 
  ciljevima
  prije novog roka. Plan uključuje i precizan raspored provedbe predloženih mjera i procjenu njihovih očekivanih učinaka.

obavijest se

ciljevima

Uz
  zahtjev za produženje
  dostavlja
  se
  i plan provedbe u kojem su navedene mjere potrebne za osiguranje usklađenosti s 
  ciljem
  prije novog roka. Plan
  se sastavlja na temelju evaluacije postojećih planova za gospodarenje otpadom te
  uključuje i precizan raspored provedbe predloženih mjera i procjenu njihovih očekivanih učinaka.

zahtjev za produženje

se

ciljem

se sastavlja na temelju evaluacije postojećih planova za gospodarenje otpadom te

Osim toga, plan iz trećeg podstavka zadovoljava u najmanju ruku sljedeće kriterije:

Osim toga, plan iz trećeg podstavka zadovoljava u najmanju ruku sljedeće kriterije:

(a)

koriste se primjereni ekonomski instrumenti u cilju pružanja poticaja za primjenu hijerarhije otpada iz članka 4. stavka 1. ove Direktive;

koriste se primjereni ekonomski instrumenti u cilju pružanja poticaja za primjenu hijerarhije otpada iz članka 4. stavka 1. ove Direktive;

| (b) | sadrži učinkovitu i djelotvornu uporabu sredstava strukturnih i kohezijskih fondova i drugih mjera preko dokazivih dugoročnih ulaganja kojima je cilj financiranje razvoja infrastrukture za gospodarenje otpadom potrebne za postizanje relevantnih ciljeva; |
| --- | --- |

(b)

sadrži učinkovitu i djelotvornu uporabu sredstava strukturnih i kohezijskih fondova i drugih mjera preko dokazivih dugoročnih ulaganja kojima je cilj financiranje razvoja infrastrukture za gospodarenje otpadom potrebne za postizanje relevantnih ciljeva;

| (c) | sadrži visokokvalitetne statističke podatke i pruža jasna predviđanja kapaciteta za gospodarenje otpadom i preostalog puta do postizanja ciljeva kako je navedeno u članku 11. stavku 2. ove Direktive, članku 6. stavku 1. Direktive 94/62/EZ i članku 5. stavcima 2.a, 2.b i 2.c Direktive 1999/31/EZ; |
| --- | --- |

(c)

sadrži visokokvalitetne statističke podatke i pruža jasna predviđanja kapaciteta za gospodarenje otpadom i preostalog puta do postizanja ciljeva kako je navedeno u članku 11. stavku 2. ove Direktive, članku 6. stavku 1. Direktive 94/62/EZ i članku 5. stavcima 2.a, 2.b i 2.c Direktive 1999/31/EZ;

sadrži visokokvalitetne statističke podatke i pruža jasna predviđanja kapaciteta za gospodarenje otpadom i preostalog puta do postizanja ciljeva kako je navedeno u članku 11. stavku 2. ove Direktive, članku 6. stavku 1. Direktive 94/62/EZ i članku 5. stavcima 2.a, 2.b i 2.c Direktive 1999/31/EZ;

| (d) | sadrži program za sprečavanje nastanka otpada naveden u članku 29. ove Direktive. |
| --- | --- |

(d)

sadrži program za sprečavanje nastanka otpada naveden u članku 29. ove Direktive.

sadrži program za sprečavanje nastanka otpada naveden u članku 29. ove Direktive.

Komisija ocjenjuje jesu li zahtjevi iz točaka od (a) do (d) četvrtog podstavka ispunjeni. Ako Komisija ne uloži prigovor na dostavljeni plan u roku od pet mjeseci od datuma njegova primitka, zahtjev za produženje roka smatra se prihvaćenim.

Komisija ocjenjuje jesu li zahtjevi iz točaka od (a) do (d) četvrtog podstavka ispunjeni. Ako Komisija ne uloži prigovor na dostavljeni plan u roku od pet mjeseci od datuma njegova primitka, zahtjev za produženje roka smatra se prihvaćenim.

Ako uloži prigovore na predloženi plan, Komisija od dotične države članice traži da u roku od dva mjeseca nakon primitka tih prigovora podnese revidirani plan.

Ako uloži prigovore na predloženi plan, Komisija od dotične države članice traži da u roku od dva mjeseca nakon primitka tih prigovora podnese revidirani plan.

Komisija ocjenjuje revidirani plan u roku od dva mjeseca nakon što ga zaprimi te pismenim putem prihvaća ili odbija zahtjev za produženje roka. Ako Komisija u tom roku ne odgovori, zahtjev za produženje roka smatra se prihvaćenim.

Komisija ocjenjuje revidirani plan u roku od dva mjeseca nakon što ga zaprimi te pismenim putem prihvaća ili odbija zahtjev za produženje roka. Ako Komisija u tom roku ne odgovori, zahtjev za produženje roka smatra se prihvaćenim.

Komisija obavješćuje Europski parlament i Vijeće o ishodu svojih odluka u roku od dva mjeseca od njihova donošenja.

Komisija obavješćuje Europski parlament i Vijeće o ishodu svojih odluka u roku od dva mjeseca od njihova donošenja.

Ako se produženje iz prvog podstavka odobri, ali država članica ne pripremi za ponovnu uporabu i ne reciklira najmanje 50 % svojeg komunalnog otpada do 2025., smatra se da se produženje automatski ukida.

Ako se produženje iz prvog podstavka odobri, ali država članica ne pripremi za ponovnu uporabu i ne reciklira najmanje 50 % svojeg komunalnog otpada do 2025., smatra se da se produženje automatski ukida.

Amandman 172

Amandman 172

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 10. – podtočka e

Članak 1. – stavak 1. – točka 10. – podtočka e

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 11. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.a   
  Država članica može zahtijevati produženje od pet godina kako bi ostvarila cilj iz stavka 2. točke (d) ako zadovolji sljedeće uvjete: |
| | (a) | djeluje u skladu s uvjetima iz točaka (a) i (b) prvog podstavka stavka 3.; i |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.a   
  Država članica može zahtijevati produženje od pet godina kako bi ostvarila cilj iz stavka 2. točke (d) ako zadovolji sljedeće uvjete:

(a)

djeluje u skladu s uvjetima iz točaka (a) i (b) prvog podstavka stavka 3.; i

djeluje u skladu s uvjetima iz točaka (a) i (b) prvog podstavka stavka 3.; i

| (b) | ne nalazi se na popisu država članica za koje postoji mogućnost da neće ostvariti cilj da do 2030. najmanje 60 % svojeg komunalnog otpada pripreme za ponovnu uporabu ili recikliraju, u skladu s člankom 11.b stavkom 2. točkom (b). |
| --- | --- |

(b)

ne nalazi se na popisu država članica za koje postoji mogućnost da neće ostvariti cilj da do 2030. najmanje 60 % svojeg komunalnog otpada pripreme za ponovnu uporabu ili recikliraju, u skladu s člankom 11.b stavkom 2. točkom (b).

ne nalazi se na popisu država članica za koje postoji mogućnost da neće ostvariti cilj da do 2030. najmanje 60 % svojeg komunalnog otpada pripreme za ponovnu uporabu ili recikliraju, u skladu s člankom 11.b stavkom 2. točkom (b).

Kako bi zatražila produženje iz prvog podstavka ovog članka, država članica u skladu sa stavkom 3. ovog članka svoj zahtjev upućuje Komisiji najmanje 24 mjeseca prije isteka roka utvrđenog u točki (d) stavka 2. ovog članka, ali ne prije objave izvješća iz članka 11.b koje se odnosi na ostvarenje cilja iz ovog stavka.

Kako bi zatražila produženje iz prvog podstavka ovog članka, država članica u skladu sa stavkom 3. ovog članka svoj zahtjev upućuje Komisiji najmanje 24 mjeseca prije isteka roka utvrđenog u točki (d) stavka 2. ovog članka, ali ne prije objave izvješća iz članka 11.b koje se odnosi na ostvarenje cilja iz ovog stavka.

Ako se to produženje odobri, ali država članica ne pripremi za ponovnu uporabu i ne reciklira najmanje 60 % svojeg komunalnog otpada do 2030., smatra se da se produženje automatski ukida.

Ako se to produženje odobri, ali država članica ne pripremi za ponovnu uporabu i ne reciklira najmanje 60 % svojeg komunalnog otpada do 2030., smatra se da se produženje automatski ukida.

Amandman 173

Amandman 173

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 10. – podtočka e

Članak 1. – stavak 1. – točka 10. – podtočka e

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 11. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   
  Najkasnije
  do 31. prosinca 2024. Komisija ispituje cilj utvrđen stavkom 2. točkom (d) u cilju njegova povećanja
  te razmatra utvrđivanje ciljeva za ostale tokove otpada
  . U tu svrhu se izvješće Komisije i prema potrebi priloženi prijedlog dostavljaju Europskom parlamentu i Vijeću. | 4.   
  Najkasnije
  do 31. prosinca 2024. Komisija ispituje cilj utvrđen stavkom 2. točkom (d)
  i napredak prema njegovu ostvarenju
  u cilju njegova povećanja
  , razmatrajući najbolje prakse i mjere koje države članice poduzimaju radi ostvarenja tog cilja
  . U tu svrhu se izvješće Komisije i prema potrebi priloženi prijedlog dostavljaju Europskom parlamentu i Vijeću. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   
  Najkasnije
  do 31. prosinca 2024. Komisija ispituje cilj utvrđen stavkom 2. točkom (d) u cilju njegova povećanja
  te razmatra utvrđivanje ciljeva za ostale tokove otpada
  . U tu svrhu se izvješće Komisije i prema potrebi priloženi prijedlog dostavljaju Europskom parlamentu i Vijeću.

4.   
  Najkasnije
  do 31. prosinca 2024. Komisija ispituje cilj utvrđen stavkom 2. točkom (d)
  i napredak prema njegovu ostvarenju
  u cilju njegova povećanja
  , razmatrajući najbolje prakse i mjere koje države članice poduzimaju radi ostvarenja tog cilja
  . U tu svrhu se izvješće Komisije i prema potrebi priloženi prijedlog dostavljaju Europskom parlamentu i Vijeću.

Amandman 174

Amandman 174

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 10. – podtočka e

Članak 1. – stavak 1. – točka 10. – podtočka e

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 11. – stavak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4.a   
  Komisija razmatra mogućnost uspostavljanja ciljeva u pogledu pripreme za ponovnu uporabu i recikliranja koje će trebati ispuniti do 2025. i do 2030. i koji će se primjenjivati na trgovački otpad, neopasni industrijski otpad i druge tokove otpada. U tu svrhu Komisija do 31. prosinca 2018. sastavlja izvješće, i prema potrebi mu prilaže zakonodavni prijedlog, te ga dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.a   
  Komisija razmatra mogućnost uspostavljanja ciljeva u pogledu pripreme za ponovnu uporabu i recikliranja koje će trebati ispuniti do 2025. i do 2030. i koji će se primjenjivati na trgovački otpad, neopasni industrijski otpad i druge tokove otpada. U tu svrhu Komisija do 31. prosinca 2018. sastavlja izvješće, i prema potrebi mu prilaže zakonodavni prijedlog, te ga dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću.

Amandman 175

Amandman 175

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 10. – podtočka e

Članak 1. – stavak 1. – točka 10. – podtočka e

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 11. – stavak 4.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4.b   
  Komisija razmatra mogućnost uspostavljanja ciljeva u pogledu pripreme za ponovnu uporabu i recikliranja koje će trebati ispuniti do 2025. i do 2030. i koji će se primjenjivati na građevinski otpad i otpad od rušenja. U tu svrhu Komisija do 31. prosinca 2018. sastavlja izvješće, i prema potrebi mu prilaže zakonodavni prijedlog, te ga dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.b   
  Komisija razmatra mogućnost uspostavljanja ciljeva u pogledu pripreme za ponovnu uporabu i recikliranja koje će trebati ispuniti do 2025. i do 2030. i koji će se primjenjivati na građevinski otpad i otpad od rušenja. U tu svrhu Komisija do 31. prosinca 2018. sastavlja izvješće, i prema potrebi mu prilaže zakonodavni prijedlog, te ga dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću.

Amandman 176

Amandman 176

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 11.

Članak 1. – stavak 1. – točka 11.

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 11.a – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Za potrebe izračuna jesu li ostvareni ciljevi utvrđeni člankom 11. stavkom 2. točkama (c) i (d) te člankom 11. stavkom 3., | 1.   Za potrebe izračuna jesu li ostvareni ciljevi utvrđeni člankom 11. stavkom 2. točkama (c) i (d) te člankom 11. stavkom 3., |
| (a) | masa recikliranog komunalnog otpada
  smatra
  se
  masom
  količine otpada koja ulazi u konačni postupak recikliranja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Za potrebe izračuna jesu li ostvareni ciljevi utvrđeni člankom 11. stavkom 2. točkama (c) i (d) te člankom 11. stavkom 3.,

1.   Za potrebe izračuna jesu li ostvareni ciljevi utvrđeni člankom 11. stavkom 2. točkama (c) i (d) te člankom 11. stavkom 3.,

(a)

masa recikliranog komunalnog otpada
  smatra
  se
  masom
  količine otpada koja ulazi u konačni postupak recikliranja;

smatra

masom

| (a) | masa recikliranog komunalnog otpada
  računa
  se
  kao masa
  količine otpada koja ulazi u konačni postupak recikliranja
  tijekom određene godine
  ; |
| --- | --- |

(a)

masa recikliranog komunalnog otpada
  računa
  se
  kao masa
  količine otpada koja ulazi u konačni postupak recikliranja
  tijekom određene godine
  ;

računa

kao masa

tijekom određene godine

| (b) | masa komunalnog otpada pripremljenog za ponovnu uporabu
  smatra
  se
  masom
  komunalnog otpada koji je oporabio ili prikupio priznati subjekt za pripremu za ponovnu uporabu i koji je prošao sve potrebne postupke provjere, čišćenja i popravka kako bi se omogućila ponovna uporaba bez daljnjeg sortiranja ili prethodne obrade; |
| --- | --- |

(b)

masa komunalnog otpada pripremljenog za ponovnu uporabu
  smatra
  se
  masom
  komunalnog otpada koji je oporabio ili prikupio priznati subjekt za pripremu za ponovnu uporabu i koji je prošao sve potrebne postupke provjere, čišćenja i popravka kako bi se omogućila ponovna uporaba bez daljnjeg sortiranja ili prethodne obrade;

smatra

masom

| (b) | masa komunalnog otpada pripremljenog za ponovnu uporabu
  računa
  se
  kao masa
  komunalnog otpada koji je
  tijekom određene godine
  oporabio ili prikupio priznati subjekt za pripremu za ponovnu uporabu i koji je prošao sve potrebne postupke provjere, čišćenja i popravka kako bi se omogućila ponovna uporaba bez daljnjeg sortiranja ili prethodne obrade; |
| --- | --- |

(b)

masa komunalnog otpada pripremljenog za ponovnu uporabu
  računa
  se
  kao masa
  komunalnog otpada koji je
  tijekom određene godine
  oporabio ili prikupio priznati subjekt za pripremu za ponovnu uporabu i koji je prošao sve potrebne postupke provjere, čišćenja i popravka kako bi se omogućila ponovna uporaba bez daljnjeg sortiranja ili prethodne obrade;

računa

kao masa

tijekom određene godine

| (c) | države članice mogu uključiti proizvode i sastavne dijelove koje su za ponovnu uporabu pripremili priznati subjekti za pripremu za ponovnu uporabu ili su pripremljeni u priznatim programima povrata pologa. Za izračun prilagođene stope komunalnog otpada koji je pripremljen za ponovnu uporabu i recikliran, uzimajući u obzir masu proizvoda i sastavnih dijelova pripremljenih za ponovnu uporabu, države članice upotrebljavaju provjerene podatke subjekata i primjenjuju formulu utvrđenu u Prilogu VI. |
| --- | --- |

(c)

države članice mogu uključiti proizvode i sastavne dijelove koje su za ponovnu uporabu pripremili priznati subjekti za pripremu za ponovnu uporabu ili su pripremljeni u priznatim programima povrata pologa. Za izračun prilagođene stope komunalnog otpada koji je pripremljen za ponovnu uporabu i recikliran, uzimajući u obzir masu proizvoda i sastavnih dijelova pripremljenih za ponovnu uporabu, države članice upotrebljavaju provjerene podatke subjekata i primjenjuju formulu utvrđenu u Prilogu VI.

države članice mogu uključiti proizvode i sastavne dijelove koje su za ponovnu uporabu pripremili priznati subjekti za pripremu za ponovnu uporabu ili su pripremljeni u priznatim programima povrata pologa. Za izračun prilagođene stope komunalnog otpada koji je pripremljen za ponovnu uporabu i recikliran, uzimajući u obzir masu proizvoda i sastavnih dijelova pripremljenih za ponovnu uporabu, države članice upotrebljavaju provjerene podatke subjekata i primjenjuju formulu utvrđenu u Prilogu VI.

Amandman 177

Amandman 177

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 11.

Članak 1. – stavak 1. – točka 11.

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 11.a – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a   
  Komisija stoga do 31. prosinca 2018. od europskih organizacija za normizaciju traži da razviju standarde europske kvalitete za otpadne materijale koji ulaze u konačni postupak recikliranja i za sekundarne sirovine, pogotovo plastiku, na temelju najboljih dostupnih praksi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.a   
  Komisija stoga do 31. prosinca 2018. od europskih organizacija za normizaciju traži da razviju standarde europske kvalitete za otpadne materijale koji ulaze u konačni postupak recikliranja i za sekundarne sirovine, pogotovo plastiku, na temelju najboljih dostupnih praksi.

Amandman 178

Amandman 178

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 11.

Članak 1. – stavak 1. – točka 11.

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 2.a – stavak 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Kako bi osigurala usklađene uvjete za primjenu stavka 1. točaka (
  b
  ) i 
  (c)
  Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 38.a, čime utvrđuje minimalne zahtjeve u smislu kvalitete i operativne zahtjeve za određivanje subjekata za pripremu za ponovnu uporabu
  i priznatih
  programa povrata pologa, uključujući posebna pravila za prikupljanje, provjeru i dostavu podataka. | 2.   Kako bi osigurala usklađene uvjete za primjenu stavka 1. točaka (
  a
  ) i (
  Bb
  ) Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 38.a, čime utvrđuje minimalne zahtjeve u smislu kvalitete i operativne zahtjeve za određivanje
  priznatih
  subjekata za pripremu za ponovnu uporabu, programa povrata pologa
  i subjekata za konačno recikliranje
  , uključujući posebna pravila za prikupljanje
  , sljedivost
  , provjeru i dostavu podataka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Kako bi osigurala usklađene uvjete za primjenu stavka 1. točaka (
  b
  ) i 
  (c)
  Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 38.a, čime utvrđuje minimalne zahtjeve u smislu kvalitete i operativne zahtjeve za određivanje subjekata za pripremu za ponovnu uporabu
  i priznatih
  programa povrata pologa, uključujući posebna pravila za prikupljanje, provjeru i dostavu podataka.

2.   Kako bi osigurala usklađene uvjete za primjenu stavka 1. točaka (
  a
  ) i (
  Bb
  ) Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 38.a, čime utvrđuje minimalne zahtjeve u smislu kvalitete i operativne zahtjeve za određivanje
  priznatih
  subjekata za pripremu za ponovnu uporabu, programa povrata pologa
  i subjekata za konačno recikliranje
  , uključujući posebna pravila za prikupljanje
  , sljedivost
  , provjeru i dostavu podataka.

Amandman 179

Amandman 179

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 11.

Članak 1. – stavak 1. – točka 11.

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 11.a – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   
  Odstupajući od stavka 1., masa izlazne količine svih postupaka sortiranja može se prijaviti kao masa recikliranog komunalnog otpada uz uvjet: | 3.   
  Države članice osiguravaju da se podaci o masi proizvoda i materijalima čuvaju pri napuštanju objekta oporabe ili recikliranja/pripreme za ponovnu uporabu (npr. masa izlazne količine otpada). |
| (a) | da se izlazna količina otpada pošalje u konačni postupak recikliranja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   
  Odstupajući od stavka 1., masa izlazne količine svih postupaka sortiranja može se prijaviti kao masa recikliranog komunalnog otpada uz uvjet:

3.   
  Države članice osiguravaju da se podaci o masi proizvoda i materijalima čuvaju pri napuštanju objekta oporabe ili recikliranja/pripreme za ponovnu uporabu (npr. masa izlazne količine otpada).

(a)

da se izlazna količina otpada pošalje u konačni postupak recikliranja;

da se izlazna količina otpada pošalje u konačni postupak recikliranja;

| (b) | da masa tvari ili materijala koji ne podliježu konačnom postupku recikliranja i koji se odlažu ili podliježu energetskoj oporabi ostane ispod 10 % ukupne mase koju će se prijaviti kao recikliranu. |
| --- | --- |

(b)

da masa tvari ili materijala koji ne podliježu konačnom postupku recikliranja i koji se odlažu ili podliježu energetskoj oporabi ostane ispod 10 % ukupne mase koju će se prijaviti kao recikliranu.

da masa tvari ili materijala koji ne podliježu konačnom postupku recikliranja i koji se odlažu ili podliježu energetskoj oporabi ostane ispod 10 % ukupne mase koju će se prijaviti kao recikliranu.

Amandman 180

Amandman 180

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 11.

Članak 1. – stavak 1. – točka 11.

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 11.a – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Države članice uspostavljaju učinkovit sustav kontrole kvalitete i sljedivosti komunalnog otpada kako bi osigurale ispunjavanje uvjeta utvrđenih stavkom 3. točkama (a) i (b). Sustav se može sastojati od elektroničkih registara uspostavljenih u skladu s člankom 35. stavkom 4., tehničkih specifikacija za zahtjeve u pogledu kvalitete sortiranog otpada ili istovrijednih mjera za osiguranje pouzdanosti i točnosti prikupljenih podataka o recikliranom otpadu. | 4.   U skladu sa stavkom 2. države članice uspostavljaju učinkovit sustav kontrole kvalitete i sljedivosti komunalnog otpada kako bi osigurale poštovanje pravila utvrđenih stavkom 1. Sustav se može sastojati od elektroničkih registara uspostavljenih u skladu s člankom 35. stavkom 4., tehničkih specifikacija za zahtjeve u pogledu kvalitete sortiranog otpada ili istovrijednih mjera za osiguranje pouzdanosti i točnosti prikupljenih podataka o recikliranom otpadu.
  Države članice obavješćuju Komisiju o odabranoj metodi za kontrolu kvalitete i sljedivost. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Države članice uspostavljaju učinkovit sustav kontrole kvalitete i sljedivosti komunalnog otpada kako bi osigurale ispunjavanje uvjeta utvrđenih stavkom 3. točkama (a) i (b). Sustav se može sastojati od elektroničkih registara uspostavljenih u skladu s člankom 35. stavkom 4., tehničkih specifikacija za zahtjeve u pogledu kvalitete sortiranog otpada ili istovrijednih mjera za osiguranje pouzdanosti i točnosti prikupljenih podataka o recikliranom otpadu.

4.   U skladu sa stavkom 2. države članice uspostavljaju učinkovit sustav kontrole kvalitete i sljedivosti komunalnog otpada kako bi osigurale poštovanje pravila utvrđenih stavkom 1. Sustav se može sastojati od elektroničkih registara uspostavljenih u skladu s člankom 35. stavkom 4., tehničkih specifikacija za zahtjeve u pogledu kvalitete sortiranog otpada ili istovrijednih mjera za osiguranje pouzdanosti i točnosti prikupljenih podataka o recikliranom otpadu.
  Države članice obavješćuju Komisiju o odabranoj metodi za kontrolu kvalitete i sljedivost.

Amandman 181

Amandman 181

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 11.

Članak 1. – stavak 1. – točka 11.

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 11.a – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Za potrebe izračuna jesu li ostvareni ciljevi utvrđeni člankom 11. stavkom 2. točkama (c) i (d) te člankom 11. stavkom 3., države članice mogu uzeti u obzir recikliranje metala koje se odvija u kombinaciji sa spaljivanjem proporcionalno udjelu spaljenoga komunalnog otpada, uz uvjet da reciklirani metali ispunjavaju određene zahtjeve u pogledu kvalitete. | 5.   Za potrebe izračuna jesu li ostvareni ciljevi utvrđeni člankom 11. stavkom 2. točkama (c) i (d) te člankom 11. stavkom 3.
  i nakon što Komisija donese delegirani akt iz stavka 6. ovog članka
  , države članice mogu uzeti u obzir recikliranje metala koje se odvija u kombinaciji sa spaljivanjem
  ili suspaljivanjem
  proporcionalno udjelu spaljenoga
  ili suspaljenoga
  komunalnog otpada, uz uvjet da reciklirani metali ispunjavaju određene zahtjeve u pogledu kvalitete
  i da je otpad sortiran prije spaljivanja ili da se poštovala obveza da se uvede odvojeno skupljanje za papir, metal, plastiku, staklo i biološki otpad
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Za potrebe izračuna jesu li ostvareni ciljevi utvrđeni člankom 11. stavkom 2. točkama (c) i (d) te člankom 11. stavkom 3., države članice mogu uzeti u obzir recikliranje metala koje se odvija u kombinaciji sa spaljivanjem proporcionalno udjelu spaljenoga komunalnog otpada, uz uvjet da reciklirani metali ispunjavaju određene zahtjeve u pogledu kvalitete.

5.   Za potrebe izračuna jesu li ostvareni ciljevi utvrđeni člankom 11. stavkom 2. točkama (c) i (d) te člankom 11. stavkom 3.
  i nakon što Komisija donese delegirani akt iz stavka 6. ovog članka
  , države članice mogu uzeti u obzir recikliranje metala koje se odvija u kombinaciji sa spaljivanjem
  ili suspaljivanjem
  proporcionalno udjelu spaljenoga
  ili suspaljenoga
  komunalnog otpada, uz uvjet da reciklirani metali ispunjavaju određene zahtjeve u pogledu kvalitete
  i da je otpad sortiran prije spaljivanja ili da se poštovala obveza da se uvede odvojeno skupljanje za papir, metal, plastiku, staklo i biološki otpad
  .

Amandman 182

Amandman 182

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 11.

Članak 1. – stavak 1. – točka 11.

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 11.a – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Kako bi osigurala usklađene uvjete za primjenu stavka 5., Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 38.a kojima utvrđuje zajedničku metodologiju za izračun mase metala koji su reciklirani u kombinaciji sa spaljivanjem, uključujući kriterije kvalitete za reciklirane metale. | 6.   Kako bi osigurala usklađene uvjete za primjenu stavka 5., Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 38.a kojima utvrđuje zajedničku metodologiju za izračun mase metala koji su reciklirani u kombinaciji sa spaljivanjem
  ili suspaljivanjem
  , uključujući kriterije kvalitete za reciklirane metale. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   Kako bi osigurala usklađene uvjete za primjenu stavka 5., Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 38.a kojima utvrđuje zajedničku metodologiju za izračun mase metala koji su reciklirani u kombinaciji sa spaljivanjem, uključujući kriterije kvalitete za reciklirane metale.

6.   Kako bi osigurala usklađene uvjete za primjenu stavka 5., Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 38.a kojima utvrđuje zajedničku metodologiju za izračun mase metala koji su reciklirani u kombinaciji sa spaljivanjem
  ili suspaljivanjem
  , uključujući kriterije kvalitete za reciklirane metale.

Amandman 183

Amandman 183

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 12.

Članak 1. – stavak 1. – točka 12.

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 11.b – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Komisija u suradnji s Europskom agencijom za okoliš sastavlja izvješća o napretku prema ostvarenju ciljeva utvrđenih člankom 11. stavkom 2. točkama (c) i (d) i člankom
  11
  . stavkom
  3
  . najkasnije tri godine prije rokova utvrđenih navedenim odredbama. | 1.   Komisija u suradnji s Europskom agencijom za okoliš sastavlja izvješća o napretku prema ostvarenju ciljeva utvrđenih člankom 11. stavkom 2. točkama (c) i (d)
  , člankom 11. stavcima 3. i 3.a
  i člankom
  21
  . stavkom
  1
  .
  a
  najkasnije tri godine prije rokova utvrđenih navedenim odredbama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Komisija u suradnji s Europskom agencijom za okoliš sastavlja izvješća o napretku prema ostvarenju ciljeva utvrđenih člankom 11. stavkom 2. točkama (c) i (d) i člankom
  11
  . stavkom
  3
  . najkasnije tri godine prije rokova utvrđenih navedenim odredbama.

1.   Komisija u suradnji s Europskom agencijom za okoliš sastavlja izvješća o napretku prema ostvarenju ciljeva utvrđenih člankom 11. stavkom 2. točkama (c) i (d)
  , člankom 11. stavcima 3. i 3.a
  i člankom
  21
  . stavkom
  1
  .
  a
  najkasnije tri godine prije rokova utvrđenih navedenim odredbama.

Amandman 184

Amandman 184

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 12.

Članak 1. – stavak 1. – točka 12.

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 11.b – stavak 2. – točka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | primjere dobre prakse koji se primjenjuju diljem Unije i koji mogu poslužiti kao smjernica za napredovanje u ostvarenju ciljeva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ba)

primjere dobre prakse koji se primjenjuju diljem Unije i koji mogu poslužiti kao smjernica za napredovanje u ostvarenju ciljeva.

primjere dobre prakse koji se primjenjuju diljem Unije i koji mogu poslužiti kao smjernica za napredovanje u ostvarenju ciljeva.

Amandman 185

Amandman 185

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 12.

Članak 1. – stavak 1. – točka 12.

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 11.b – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a   
  U izvješćima iz stavka 1. po potrebi se razmatra provedba drugih zahtjeva ove Direktive, poput predviđenog ostvarenja ciljeva sadržanih u programima za sprečavanje nastanka otpada iz članka 29. te udjela i količine komunalnog otpada po stanovniku koja je zbrinuta ili podložna energetskoj oporabi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a   
  U izvješćima iz stavka 1. po potrebi se razmatra provedba drugih zahtjeva ove Direktive, poput predviđenog ostvarenja ciljeva sadržanih u programima za sprečavanje nastanka otpada iz članka 29. te udjela i količine komunalnog otpada po stanovniku koja je zbrinuta ili podložna energetskoj oporabi.

Amandman 186

Amandman 186

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 12.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 12.a (nova)

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 12. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12.a) | U članku 12. dodaje se sljedeći stavak:


  „1.a   
  Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da se do 2030. količina komunalnog otpada koji se odlaže na odlagališta smanji na najviše 10 % ukupne količine nastalog komunalnog otpada.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(12.a)

(12.a)

U članku 12. dodaje se sljedeći stavak:

„1.a   
  Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da se do 2030. količina komunalnog otpada koji se odlaže na odlagališta smanji na najviše 10 % ukupne količine nastalog komunalnog otpada.”

Amandman 187

Amandman 187

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 12.b (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 12.b (nova)

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 12. – stavak 1.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12.b) | U članku 12. dodaje se sljedeći stavak:


  „1.b   
  Komisija revidira postupke zbrinjavanja navedene u Prilogu 1. U skladu s tom revizijom Komisija donosi delegirane akte kojima dopunjuje ovu Direktivu utvrđivanjem tehničkih kriterija i operativnih postupaka za postupke zbrinjavanja D2, D3, D4, D6, D7 i D12. Tim se delegiranim aktima po potrebi uvodi zabrana postupaka zbrinjavanja koji nisu usklađeni sa zahtjevima iz članka 13.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(12.b)

(12.b)

U članku 12. dodaje se sljedeći stavak:

„1.b   
  Komisija revidira postupke zbrinjavanja navedene u Prilogu 1. U skladu s tom revizijom Komisija donosi delegirane akte kojima dopunjuje ovu Direktivu utvrđivanjem tehničkih kriterija i operativnih postupaka za postupke zbrinjavanja D2, D3, D4, D6, D7 i D12. Tim se delegiranim aktima po potrebi uvodi zabrana postupaka zbrinjavanja koji nisu usklađeni sa zahtjevima iz članka 13.”

Amandman 188

188

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 12.c (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 12.c (nova)

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 12. – stavak 1.c (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12.c) | U članku 12. dodaje se sljedeći stavak:


  „1.c   
  Države članice poduzimaju posebne mjere kako bi spriječile izravno i neizravno zbrinjavanje otpada u morski okoliš. Države članice Komisiji podnose izvješće o mjerama poduzetima u svrhu provedbe ovog stavka 18 mjeseci nakon stupanja na snagu ove Direktive te svake dvije godine nakon tog datuma. Komisija objavljuje dvogodišnje izvješće na temelju informacija osiguranih u razdoblju od šest mjeseci.




  Komisija donosi provedbene akte potrebne za utvrđivanje načina i pokazatelja za provedbu ovog stavka. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom iz članka 39. stavka 2.”; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(12.c)

(12.c)

U članku 12. dodaje se sljedeći stavak:

„1.c   
  Države članice poduzimaju posebne mjere kako bi spriječile izravno i neizravno zbrinjavanje otpada u morski okoliš. Države članice Komisiji podnose izvješće o mjerama poduzetima u svrhu provedbe ovog stavka 18 mjeseci nakon stupanja na snagu ove Direktive te svake dvije godine nakon tog datuma. Komisija objavljuje dvogodišnje izvješće na temelju informacija osiguranih u razdoblju od šest mjeseci.

Komisija donosi provedbene akte potrebne za utvrđivanje načina i pokazatelja za provedbu ovog stavka. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom iz članka 39. stavka 2.”;

Amandman 189

Amandman 189

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 12.d (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 12.d (nova)

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 15. – stavak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12.d) | U članku 15. umeće se sljedeći stavak:


  „4.a   
  U skladu s Direktivom 2014/24/EU države članice mogu poduzeti mjere kako bi zajamčile da postupak odabira subjekata za gospodarenje otpadom, koji izvršavaju lokalne vlasti i organizacije koje provode proširenu odgovornost proizvođača u ime proizvođača proizvoda, sadrži socijalne klauzule kako bi se podržala uloga socijalnih i solidarnih poduzeća i platformi.”; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(12.d)

(12.d)

U članku 15. umeće se sljedeći stavak:

„4.a   
  U skladu s Direktivom 2014/24/EU države članice mogu poduzeti mjere kako bi zajamčile da postupak odabira subjekata za gospodarenje otpadom, koji izvršavaju lokalne vlasti i organizacije koje provode proširenu odgovornost proizvođača u ime proizvođača proizvoda, sadrži socijalne klauzule kako bi se podržala uloga socijalnih i solidarnih poduzeća i platformi.”;

Amandman 190

Amandman 190

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 12.e (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 12.e (nova)

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 18. – stavak 3.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12.e) | U članku 18. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(12.e)

(12.e)

U članku 18. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

3.   Ako se opasan otpad miješa na način protivan stavku 1., postupak odvajanja potrebno je provesti, kad je to moguće i potrebno, podložno kriterijima tehničke i ekonomske provedivosti, kako bi se poštovale odredbe članka 13.

| | „3.   Ako se opasan otpad miješa na način protivan stavku 1., ne dovodeći u pitanje članak 36. države članice osiguravaju da se odvajanje provodi kada je to tehnički izvedivo.


  Ako odvajanje nije tehnički izvedivo, mješavina otpada obrađuje se u pogonu u kojemu je dopuštena obrada takve mješavine i pojedinih sastavnica te mješavine.”; |
| --- | --- |

„3.   Ako se opasan otpad miješa na način protivan stavku 1., ne dovodeći u pitanje članak 36. države članice osiguravaju da se odvajanje provodi kada je to tehnički izvedivo.

Ako odvajanje nije tehnički izvedivo, mješavina otpada obrađuje se u pogonu u kojemu je dopuštena obrada takve mješavine i pojedinih sastavnica te mješavine.”;

Amandman 191

Amandman 191

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 12.f (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 12.f (nova)

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 20. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12.f) | u članku 20. dodaje se sljedeći stavak:



  „Države članice do 1. siječnja 2020. uspostavljaju odvojene tokove za prikupljanje i zaprimanje opasnog otpada koji nastaje u kućanstvima kako bi zajamčile da se opasni otpad ispravno zbrinjava i da ne kontaminira druge tokove komunalnog otpada.”; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(12.f)

(12.f)

u članku 20. dodaje se sljedeći stavak:

„Države članice do 1. siječnja 2020. uspostavljaju odvojene tokove za prikupljanje i zaprimanje opasnog otpada koji nastaje u kućanstvima kako bi zajamčile da se opasni otpad ispravno zbrinjava i da ne kontaminira druge tokove komunalnog otpada.”;

„Države članice do 1. siječnja 2020. uspostavljaju odvojene tokove za prikupljanje i zaprimanje opasnog otpada koji nastaje u kućanstvima kako bi zajamčile da se opasni otpad ispravno zbrinjava i da ne kontaminira druge tokove komunalnog otpada.”;

Amandman 192

Amandman 192

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 12.g (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 12.g (nova)

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 20. – stavak 1.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12.g) | u članak 20. umeće se sljedeći stavak:



  „Do ... [18 mjeseci nakon stupanja na snagu ove Direktive] Komisija sastavlja smjernice kako bi državama članicama pomogla i olakšala im sigurno prikupljanje opasnog otpada koji nastaje u kućanstvima i upravljanje njime.”; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(12.g)

(12.g)

u članak 20. umeće se sljedeći stavak:

„Do ... [18 mjeseci nakon stupanja na snagu ove Direktive] Komisija sastavlja smjernice kako bi državama članicama pomogla i olakšala im sigurno prikupljanje opasnog otpada koji nastaje u kućanstvima i upravljanje njime.”;

„Do ... [18 mjeseci nakon stupanja na snagu ove Direktive] Komisija sastavlja smjernice kako bi državama članicama pomogla i olakšala im sigurno prikupljanje opasnog otpada koji nastaje u kućanstvima i upravljanje njime.”;

Amandman 193

Amandman 193

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 12.h (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 12.h (nova)

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 21. – stavak 1. – točka a

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12.h) | u članku 21. stavku 1. točka (a) zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(12.h)

(12.h)

u članku 21. stavku 1. točka (a) zamjenjuje se sljedećim:

| (a) | otpadna ulja odvojeno
  prikupljaju
  , kad je to tehnički izvedivo
  ; |
| --- | --- |

(a)

otpadna ulja odvojeno
  prikupljaju
  , kad je to tehnički izvedivo
  ;

otpadna ulja odvojeno

, kad je to tehnički izvedivo

| | „(a) | otpadna ulja
  prikupljaju
  odvojeno;”
  ; |
| --- | --- | --- |

„(a)

otpadna ulja
  prikupljaju
  odvojeno;”
  ;

otpadna ulja

odvojeno;”

Amandman 194

Amandman 194

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 12.i (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 12.i (nova)

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 21. – stavak 1. – točka c

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12.i) | u članku 21. stavku 1. točka (c) zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(12.i)

(12.i)

u članku 21. stavku 1. točka (c) zamjenjuje se sljedećim:

| (c) | kad je to tehnički i ekonomski održivo, ne
  miješaju otpadna ulja različitih karakteristika i da se otpadna ulja ne miješaju s drugim vrstama otpada ili tvarima, ako to miješanje sprečava njihovu
  obradu. |
| --- | --- |

(c)

kad je to tehnički i ekonomski održivo, ne
  miješaju otpadna ulja različitih karakteristika i da se otpadna ulja ne miješaju s drugim vrstama otpada ili tvarima, ako to miješanje sprečava njihovu
  obradu.

kad je to tehnički i ekonomski održivo, ne

obradu.

| | „(c) | ne
  miješaju otpadna ulja različitih karakteristika i da se otpadna ulja ne miješaju s drugim vrstama otpada ili tvarima, ako to miješanje sprečava njihovu
  regeneraciju.”; |
| --- | --- | --- |

„(c)

ne
  miješaju otpadna ulja različitih karakteristika i da se otpadna ulja ne miješaju s drugim vrstama otpada ili tvarima, ako to miješanje sprečava njihovu
  regeneraciju.”;

ne

regeneraciju.”;

Amandman 195

Amandman 195

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 12.j (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 12.j (nova)

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 21. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12.j) | u članku 21. umeće se sljedeći stavak:


  „1.a   
  Države članice poduzimaju potrebne mjere osmišljene kako bi se do 2025. regeneracija otpadnog ulja povećala i obuhvatila najmanje 85 % proizvedenog otpadnog ulja.




  Otpadna ulja koja se pošalju drugoj državi članici u svrhu regeneracije u toj drugoj državi članici mogu se uzimati u obzir za ostvarenje navedenog cilja samo u onoj državi članici u kojoj se ta otpadna ulja prikupljaju te ako su zadovoljeni uvjeti koji se odnose na prekogranične pošiljke opasnog otpada iz Uredbe (EZ) br. 1013/2006.




  Otpadna ulja koja se izvoze iz Unije radi regeneracije, pripreme za ponovnu uporabu ili recikliranjq uzimaju se u obzir za ostvarenje navedenog cilja države članice u kojoj su prikupljena ako, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1013/2006, izvoznik može dokazati da pošiljka otpada ispunjava zahtjeve te Uredbe te da se postupak regeneracije otpadnih ulja izvan Unije provodio u uvjetima koji su istovrijedni zahtjevima relevantnog zakonodavstva Unije u području zaštite okoliša.”; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(12.j)

(12.j)

u članku 21. umeće se sljedeći stavak:

„1.a   
  Države članice poduzimaju potrebne mjere osmišljene kako bi se do 2025. regeneracija otpadnog ulja povećala i obuhvatila najmanje 85 % proizvedenog otpadnog ulja.

Otpadna ulja koja se pošalju drugoj državi članici u svrhu regeneracije u toj drugoj državi članici mogu se uzimati u obzir za ostvarenje navedenog cilja samo u onoj državi članici u kojoj se ta otpadna ulja prikupljaju te ako su zadovoljeni uvjeti koji se odnose na prekogranične pošiljke opasnog otpada iz Uredbe (EZ) br. 1013/2006.

Otpadna ulja koja se izvoze iz Unije radi regeneracije, pripreme za ponovnu uporabu ili recikliranjq uzimaju se u obzir za ostvarenje navedenog cilja države članice u kojoj su prikupljena ako, u skladu s Uredbom (EZ) br. 1013/2006, izvoznik može dokazati da pošiljka otpada ispunjava zahtjeve te Uredbe te da se postupak regeneracije otpadnih ulja izvan Unije provodio u uvjetima koji su istovrijedni zahtjevima relevantnog zakonodavstva Unije u području zaštite okoliša.”;

Amandman 196

Amandman 196

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 12.k (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 12.k (nova)

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 21. – stavak 2.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12.k) | U članku 21. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(12.k)

(12.k)

U članku 21. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

2.   
  Radi odvojenog skupljanja otpadnih ulja i njihove pravilne obrade
  , države članice mogu u skladu sa svojim nacionalnim propisima primijeniti dodatne mjere, primjerice tehničke zahtjeve, odgovornost proizvođača, ekonomske instrumente ili dogovore na dobrovoljnoj osnovi.

| | „2.   
  Kako bi se ispunile obveze iz stavaka 1. i 1.a
  , države članice mogu u skladu sa svojim nacionalnim propisima primijeniti dodatne mjere, primjerice tehničke zahtjeve, odgovornost proizvođača, ekonomske instrumente ili dogovore na dobrovoljnoj osnovi.” |
| --- | --- |

„2.   
  Kako bi se ispunile obveze iz stavaka 1. i 1.a
  , države članice mogu u skladu sa svojim nacionalnim propisima primijeniti dodatne mjere, primjerice tehničke zahtjeve, odgovornost proizvođača, ekonomske instrumente ili dogovore na dobrovoljnoj osnovi.”

Amandman 197

Amandman 197

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 12.l (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 12.l (nova)

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 21. – stavak 3.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12.l) | U članku 21., stavak 3. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(12.l)

(12.l)

U članku 21., stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

3.   
  Ako otpadna ulja prema nacionalnom zakonodavstvu podliježu zahtjevima regeneracije, države članice mogu propisati da je takva otpadna ulja potrebno regenerirati ako je to tehnički provedivo, a kad
  se primjenjuju članci 11. odnosno 12. Uredbe (EZ) br. 1013/2006, mogu ograničiti prekogranične pošiljke otpadnih ulja sa svojeg teritorija do postrojenja za spaljivanje ili suspaljivanje kako bi
  dali
  prioritet regeneraciji otpadnih ulja.

| | „3.   
  Kad
  se primjenjuju članci 11. odnosno 12. Uredbe (EZ) br. 1013/2006,
  države članice
  mogu ograničiti prekogranične pošiljke otpadnih ulja sa svojeg teritorija do postrojenja za spaljivanje ili suspaljivanje kako bi
  dale
  prioritet regeneraciji otpadnih ulja.”; |
| --- | --- |

„3.   
  Kad
  se primjenjuju članci 11. odnosno 12. Uredbe (EZ) br. 1013/2006,
  države članice
  mogu ograničiti prekogranične pošiljke otpadnih ulja sa svojeg teritorija do postrojenja za spaljivanje ili suspaljivanje kako bi
  dale
  prioritet regeneraciji otpadnih ulja.”;

Amandman 198

Amandman 198

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 13.

Članak 1. – stavak 1. – točka 13.

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 22. – stavak 1. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Države
  članice osiguravaju odvojeno prikupljanje biološkog otpada
  ako je to tehnički
  ,
  ekološki i ekonomski izvedivo i potrebno za ispunjavanje relevantnih standarda
  u 
  smislu kvalitete za kompost te za ostvarivanje ciljeva utvrđenih
  člankom
  11
  . stavkom 2.
  točkama (a), (c) i (d) te člankom 11. stavkom 3. | 1. | Države
  članice osiguravaju odvojeno prikupljanje biološkog otpada
  na izvoru
  , u 
  skladu s
  člankom
  10
  . stavkom 2. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Države
  članice osiguravaju odvojeno prikupljanje biološkog otpada
  ako je to tehnički
  ,
  ekološki i ekonomski izvedivo i potrebno za ispunjavanje relevantnih standarda
  u 
  smislu kvalitete za kompost te za ostvarivanje ciljeva utvrđenih
  člankom
  11
  . stavkom 2.
  točkama (a), (c) i (d) te člankom 11. stavkom 3.

Države

ako je to tehnički

ekološki i ekonomski izvedivo i potrebno za ispunjavanje relevantnih standarda

smislu kvalitete za kompost te za ostvarivanje ciljeva utvrđenih

11

točkama (a), (c) i (d) te člankom 11. stavkom 3.

1.

Države
  članice osiguravaju odvojeno prikupljanje biološkog otpada
  na izvoru
  , u 
  skladu s
  člankom
  10
  . stavkom 2.

Države

na izvoru

skladu s

10

Amandman 199

Amandman 199

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 13.

Članak 1. – stavak 1. – točka 13.

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 22. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a   
  Države članice potiču kompostiranje u domaćinstvu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.a   
  Države članice potiču kompostiranje u domaćinstvu.

Amandman 237

Amandman 237

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 13.

Članak 1. – stavak 1. – točka 13.

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 22. – stavak 1. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| U skladu s člancima 4. i 13.
  države članice
  ,
  prema potrebi, poduzimaju mjere
  kako bi
  poticale: | 2.   
  Države članice
  u skladu s člancima 4. i 13.
  poduzimaju mjere
  ,
  među kojima su i sljedivost te sustavi osiguranja kvalitete povezani s ulaznim i izlaznim količinama,
  kako bi
  se zajamčilo da se organskim recikliranjem biološkog otpada na neki način postiže visoka razina zaštite okoliša i da konačni proizvod zadovoljava relevantne standarde visoke kvalitete. |
| (a) | recikliranje, uključujući kompostiranje, i razlaganje biološkog otpada; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

U skladu s člancima 4. i 13.
  države članice
  ,
  prema potrebi, poduzimaju mjere
  kako bi
  poticale:

države članice

prema potrebi, poduzimaju mjere

poticale:

2.   
  Države članice
  u skladu s člancima 4. i 13.
  poduzimaju mjere
  ,
  među kojima su i sljedivost te sustavi osiguranja kvalitete povezani s ulaznim i izlaznim količinama,
  kako bi
  se zajamčilo da se organskim recikliranjem biološkog otpada na neki način postiže visoka razina zaštite okoliša i da konačni proizvod zadovoljava relevantne standarde visoke kvalitete.

(a)

recikliranje, uključujući kompostiranje, i razlaganje biološkog otpada;

recikliranje, uključujući kompostiranje, i razlaganje biološkog otpada;

| (b) | obradu biološkog otpada na način kojim se zadovoljava visoka razina zaštite okoliša; |
| --- | --- |

(b)

obradu biološkog otpada na način kojim se zadovoljava visoka razina zaštite okoliša;

obradu biološkog otpada na način kojim se zadovoljava visoka razina zaštite okoliša;

| (c) | uporabu materijala proizvedenih iz biološkog otpada koji su sigurni za okoliš. |
| --- | --- |

(c)

uporabu materijala proizvedenih iz biološkog otpada koji su sigurni za okoliš.

uporabu materijala proizvedenih iz biološkog otpada koji su sigurni za okoliš.

Amandman 242

Amandman 242

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 13.

Članak 1. – stavak 1. – točka 13.

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 22. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a   
  Masa recikliranog biološkog otpada smatra se masom količine otpada koja ulazi u postupak organskog recikliranja tijekom određene godine. |
| | Masa materijala ili tvari koje ne podliježu konačnom postupku recikliranja i koje se odlažu ili podliježu energetskoj oporabi ne prijavljuje se kao reciklirana. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a   
  Masa recikliranog biološkog otpada smatra se masom količine otpada koja ulazi u postupak organskog recikliranja tijekom određene godine.

Masa materijala ili tvari koje ne podliježu konačnom postupku recikliranja i koje se odlažu ili podliježu energetskoj oporabi ne prijavljuje se kao reciklirana.

Masa materijala ili tvari koje ne podliježu konačnom postupku recikliranja i koje se odlažu ili podliježu energetskoj oporabi ne prijavljuje se kao reciklirana.

Amandman 201

Amandman 201

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 13.

Članak 1. – stavak 1. – točka 13.

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 22. – stavak 2.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.b   
  Komisija do 31. prosinca 2018. predlaže izmjenu Uredbe (EZ) br. 2150/2002 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  kako bi uvela europske otpadne kodove za biološki komunalni otpad koji je odvojeno prikupljen na izvoru. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.b   
  Komisija do 31. prosinca 2018. predlaže izmjenu Uredbe (EZ) br. 2150/2002 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  kako bi uvela europske otpadne kodove za biološki komunalni otpad koji je odvojeno prikupljen na izvoru.

Amandman 238

Amandman 238

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 13.

Članak 1. – stavak 1. – točka 13.

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 22. – stavak 2.c (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.c   
  Komisija do 31. prosinca 2018. od europskih organizacija za normizaciju traži da razviju europske standarde kvalitete za biološki otpad koji ulazi u organski postupak recikliranja, za kompost i za digestat na temelju najboljih dostupnih praksi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.c   
  Komisija do 31. prosinca 2018. od europskih organizacija za normizaciju traži da razviju europske standarde kvalitete za biološki otpad koji ulazi u organski postupak recikliranja, za kompost i za digestat na temelju najboljih dostupnih praksi.

Amandman 202

Amandman 202

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 13.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 13.a (nova)

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 24. – stavak 1. – točka b

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (13.a) | U članku 24. točka (b) zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(13.a)

(13.a)

U članku 24. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:

| (b) | oporabu otpada. |
| --- | --- |

(b)

oporabu otpada.

| | „(b) | oporabu
  neopasnog
  otpada.”; |
| --- | --- | --- |

„(b)

oporabu
  neopasnog
  otpada.”;

neopasnog

Amandman 203

Amandman 203

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 14.

Članak 1. – stavak 1. – točka 14.

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 26. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| „Države
  članice mogu izuzeti nadležna tijela iz vođenja registra društava ili poduzeća koja prikupljaju ili prevoze količine neopasnog otpada koje godišnje ne premašuju 20 tona. | Države
  članice mogu izuzeti nadležna tijela iz vođenja registra društava ili poduzeća koja prikupljaju ili prevoze količine neopasnog otpada koje godišnje ne premašuju 20 tona
  i količine opasnog otpada koje godišnje ne premašuju 2 tone
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

„Države
  članice mogu izuzeti nadležna tijela iz vođenja registra društava ili poduzeća koja prikupljaju ili prevoze količine neopasnog otpada koje godišnje ne premašuju 20 tona.

„Države

Države
  članice mogu izuzeti nadležna tijela iz vođenja registra društava ili poduzeća koja prikupljaju ili prevoze količine neopasnog otpada koje godišnje ne premašuju 20 tona
  i količine opasnog otpada koje godišnje ne premašuju 2 tone
  .

Države

i količine opasnog otpada koje godišnje ne premašuju 2 tone

Amandman 204

Amandman 204

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 14.

Članak 1. – stavak 1. – točka 14.

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 26. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija može donijeti delegirane akte u skladu s člankom 38.a kako bi prilagodila prag za količine neopasnog otpada.”; | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija može donijeti delegirane akte u skladu s člankom 38.a kako bi prilagodila prag za količine neopasnog otpada.”;

Komisija može donijeti delegirane akte u skladu s člankom 38.a kako bi prilagodila prag za količine neopasnog otpada.”;

Briše se.

Briše se.

Amandman 205

Amandman 205

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 15. – podtočka a

Članak 1. – stavak 1. – točka 15. – podtočka a

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 27. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 38.a kojima se određuju minimalni tehnički standardi za postupke obrade za koje je potrebna dozvola u skladu s člankom 23. ako je dokazano da bi se tim minimalnim standardima ostvarila korist u smislu zaštite zdravlja ljudi i okoliša. | 1.   Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 38.a kojima se određuju minimalni tehnički standardi za
  sve
  postupke obrade
  , posebno za odvojeno prikupljanje, sortiranje i recikliranje otpada,
  za koje je potrebna dozvola u skladu s člankom 23. ako je dokazano da bi se tim minimalnim standardima ostvarila korist u smislu zaštite zdravlja ljudi i okoliša. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 38.a kojima se određuju minimalni tehnički standardi za postupke obrade za koje je potrebna dozvola u skladu s člankom 23. ako je dokazano da bi se tim minimalnim standardima ostvarila korist u smislu zaštite zdravlja ljudi i okoliša.

1.   Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 38.a kojima se određuju minimalni tehnički standardi za
  sve
  postupke obrade
  , posebno za odvojeno prikupljanje, sortiranje i recikliranje otpada,
  za koje je potrebna dozvola u skladu s člankom 23. ako je dokazano da bi se tim minimalnim standardima ostvarila korist u smislu zaštite zdravlja ljudi i okoliša.

Amandman 206

Amandman 206

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 16. – podtočka a – podtočka ii.

Članak 1. – stavak 1. – točka 16. – podtočka a – podtočka ii.

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 28. – stavak 3. – točka f

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (f) | mjere za suzbijanje svih oblika bacanja otpada u okoliš te za čišćenje svih vrsta
  otpadaka
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(f)

mjere za suzbijanje svih oblika bacanja otpada u okoliš te za čišćenje svih vrsta
  otpadaka
  .

otpadaka

| (f) | mjere za suzbijanje
  i sprečavanje
  svih oblika bacanja otpada u okoliš te za čišćenje svih vrsta
  otpada u okolišu
  . |
| --- | --- |

(f)

mjere za suzbijanje
  i sprečavanje
  svih oblika bacanja otpada u okoliš te za čišćenje svih vrsta
  otpada u okolišu
  .

i sprečavanje

otpada u okolišu

Amandman 207

Amandman 207

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 16. – podtočka a – podtočka ii.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 16. – podtočka a – podtočka ii.a (nova)

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 28. – stavak 3. – točka fa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (iia) | dodaje se sljedeća točka:







  „(fa) | dostatne mogućnosti financiranja namijenjene lokalnim tijelima za promicanje sprečavanja nastanka otpada i razvoj optimalnih programa i infrastrukture za odvojeno prikupljanje, kako bi se poštovali ciljevi iz ove Direktive.”; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(iia)

(iia)

dodaje se sljedeća točka:

„(fa)

dostatne mogućnosti financiranja namijenjene lokalnim tijelima za promicanje sprečavanja nastanka otpada i razvoj optimalnih programa i infrastrukture za odvojeno prikupljanje, kako bi se poštovali ciljevi iz ove Direktive.”;

dostatne mogućnosti financiranja namijenjene lokalnim tijelima za promicanje sprečavanja nastanka otpada i razvoj optimalnih programa i infrastrukture za odvojeno prikupljanje, kako bi se poštovali ciljevi iz ove Direktive.”;

Amandman 208

Amandman 208

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 16. – podtočka b

Članak 1. – stavak 1. – točka 16. – podtočka b

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 28. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Planovi gospodarenja otpadom usklađeni su sa zahtjevima u pogledu planiranja gospodarenja otpadom iz članka 14. Direktive 94/62/EZ, ciljevima iz članka 11.
  stavaka
  2
  . i 3
  . ove Direktive te zahtjevima iz članka 5. Direktive 1999/31/EZ. | 5.   Planovi gospodarenja otpadom usklađeni su sa zahtjevima u pogledu planiranja gospodarenja otpadom iz članka 14. Direktive 94/62/EZ, ciljevima iz članka 11.
  stavka
  2. ove Direktive te zahtjevima iz članka 5. Direktive 1999/31/EZ. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Planovi gospodarenja otpadom usklađeni su sa zahtjevima u pogledu planiranja gospodarenja otpadom iz članka 14. Direktive 94/62/EZ, ciljevima iz članka 11.
  stavaka
  2
  . i 3
  . ove Direktive te zahtjevima iz članka 5. Direktive 1999/31/EZ.

5.   Planovi gospodarenja otpadom usklađeni su sa zahtjevima u pogledu planiranja gospodarenja otpadom iz članka 14. Direktive 94/62/EZ, ciljevima iz članka 11.
  stavka
  2. ove Direktive te zahtjevima iz članka 5. Direktive 1999/31/EZ.

Amandman 209

Amandman 209

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 17. – podtočka a

Članak 1. – stavak 1. – točka 17. – podtočka a

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 29. – stavak 1. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   
  Države
  članice uspostavljaju programe sprečavanja stvaranja otpada kojima se utvrđuju mjere za sprečavanje stvaranja otpada u skladu s 
  člancima 1., 4
  .
  i 9
  . | 1.   
  Kako bi se doprinijelo ostvarenju ciljeva barem iz članka 1., članka 4. i članka 9. stavka - 1., države
  članice uspostavljaju programe sprečavanja stvaranja otpada kojima se utvrđuju
  u najmanju ruku
  mjere za sprečavanje stvaranja otpada u skladu s 
  člankom 9
  .
  stavkom 1
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   
  Države
  članice uspostavljaju programe sprečavanja stvaranja otpada kojima se utvrđuju mjere za sprečavanje stvaranja otpada u skladu s 
  člancima 1., 4
  .
  i 9
  .

1.   
  Kako bi se doprinijelo ostvarenju ciljeva barem iz članka 1., članka 4. i članka 9. stavka - 1., države
  članice uspostavljaju programe sprečavanja stvaranja otpada kojima se utvrđuju
  u najmanju ruku
  mjere za sprečavanje stvaranja otpada u skladu s 
  člankom 9
  .
  stavkom 1
  .

Amandman 210

Amandman 210

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 17. – podtočka aa (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 17. – podtočka aa (nova)

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 29. – stavak 1. – podstavak 2.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (aa) | u stavku 1. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(aa)

u stavku 1. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

u stavku 1. drugi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

Ti
  se programi integriraju u planove gospodarenja otpadom predviđene člankom 28. ili u programe drugih politika o zaštiti okoliša ili funkcioniraju kao samostalni programi. Za svaki takav program integriran u plan gospodarenja otpadom ili druge programe treba jasno utvrditi mjere sprečavanja nastanka otpada.

Ti

| | „Ti
  se programi integriraju u planove gospodarenja otpadom predviđene člankom 28. ili u programe drugih politika o zaštiti okoliša ili funkcioniraju kao samostalni programi. Za svaki takav program integriran u plan gospodarenja otpadom ili druge programe treba jasno utvrditi
  ciljeve i
  mjere sprečavanja nastanka otpada.” |
| --- | --- |

„Ti
  se programi integriraju u planove gospodarenja otpadom predviđene člankom 28. ili u programe drugih politika o zaštiti okoliša ili funkcioniraju kao samostalni programi. Za svaki takav program integriran u plan gospodarenja otpadom ili druge programe treba jasno utvrditi
  ciljeve i
  mjere sprečavanja nastanka otpada.”

Amandman 211

Amandman 211

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 17. – podtočka ab (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 17. – podtočka ab (nova)

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 29. – stavak 2.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ab) | u stavku 2. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(ab)

u stavku 2. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

u stavku 2. prvi podstavak zamjenjuje se sljedećim:

2.   U programima
  predviđenim u stavku
  1.
  potrebno je navesti ciljeve sprečavanja nastanka otpada
  . Države članice
  trebaju opisati postojeće mjere za sprečavanje
  i 
  vrednovati
  korisnost primjera mjera navedenih u Prilogu IV. ili druge primjerene mjere.

| | „2.   U programima
  iz stavka 1. države članice opisuju barem provedbu mjera za sprečavanje iz članka 9. stavka
  1.
  i njihov doprinos postizanju ciljeva iz članka 9
  . stavka - 1. Države članice
  po potrebi opisuju doprinos instrumenata i mjera iz Priloga IV.a
  i 
  vrednuju
  korisnost primjera mjera navedenih u Prilogu IV. ili druge primjerene mjere.” |
| --- | --- |

„2.   U programima
  iz stavka 1. države članice opisuju barem provedbu mjera za sprečavanje iz članka 9. stavka
  1.
  i njihov doprinos postizanju ciljeva iz članka 9
  . stavka - 1. Države članice
  po potrebi opisuju doprinos instrumenata i mjera iz Priloga IV.a
  i 
  vrednuju
  korisnost primjera mjera navedenih u Prilogu IV. ili druge primjerene mjere.”

Amandman 212

Amandman 212

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 17. – podtočka ac (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 17. – podtočka ac (nova)

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 29. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ac) | umeće se sljedeći stavak:



  „2.a   
  Države članice donose posebne programe za sprečavanje nastanka otpada od hrane u okviru svojih nacionalnih programa sprečavanja nastanka otpada kako je navedeno u ovom članku.”; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ac)

umeće se sljedeći stavak:

umeće se sljedeći stavak:

„2.a   
  Države članice donose posebne programe za sprečavanje nastanka otpada od hrane u okviru svojih nacionalnih programa sprečavanja nastanka otpada kako je navedeno u ovom članku.”;

Amandman 213

Amandman 213

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 17.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 17.a (nova)

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 30. – stavak 2.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (17.a) | U članku 30. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(17.a)

(17.a)

U članku 30. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

2.   Europska agencija za okoliš
  pozvana je da u svoje godišnje
  izvješće
  uvrsti
  preispitivanje napretka postignutog u izradi i provedbi programa sprečavanja nastanka otpada.

| | „2.   Europska agencija za okoliš
  svake dvije godine objavljuje
  izvješće
  koje sadrži
  preispitivanje napretka postignutog u izradi i provedbi programa sprečavanja nastanka otpada
  te postignuća u pogledu ciljeva programa za sprečavanja stvaranja otpada svake države članice i Unije u cjelini, uključujući odvajanje stvaranja otpada od gospodarskog rasta i prijelaz na kružno gospodarstvo
  .”; |
| --- | --- |

„2.   Europska agencija za okoliš
  svake dvije godine objavljuje
  izvješće
  koje sadrži
  preispitivanje napretka postignutog u izradi i provedbi programa sprečavanja nastanka otpada
  te postignuća u pogledu ciljeva programa za sprečavanja stvaranja otpada svake države članice i Unije u cjelini, uključujući odvajanje stvaranja otpada od gospodarskog rasta i prijelaz na kružno gospodarstvo
  .”;

Amandman 214

Amandman 214

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 19. – podtočka b

Članak 1. – stavak 1. – točka 19. – podtočka b

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 35. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Države članice uspostavljaju elektronički registar ili koordinirane registre za evidentiranje podataka o opasnom otpadu iz stavka 1. kojima je obuhvaćeno cijelo zemljopisno područje predmetne države članice. Države članice
  mogu uspostaviti
  takve registre
  za ostale
  tokove otpada
  , a posebno za one
  za koje su ciljevi utvrđeni zakonodavstvom Unije. Države članice upotrebljavaju podatke o otpadu o kojima su izvijestili industrijski subjekti iz Europskog registra ispuštanja i prijenosa onečišćujućih tvari uspostavljenog na temelju Uredbe (EZ) br. 166/2006 Europskog parlamenta i Vijeća(*). | 4.   Države članice uspostavljaju elektronički registar ili koordinirane registre
  ili koriste već postojeće elektroničke ili koordinirane registre
  za evidentiranje podataka o opasnom otpadu iz stavka 1. kojima je obuhvaćeno cijelo zemljopisno područje predmetne države članice. Države članice
  uspostavljaju
  takve registre
  barem za
  tokove otpada za koje su ciljevi utvrđeni zakonodavstvom Unije. Države članice upotrebljavaju podatke o otpadu o kojima su izvijestili industrijski subjekti iz Europskog registra ispuštanja i prijenosa onečišćujućih tvari uspostavljenog na temelju Uredbe (EZ) br. 166/2006 Europskog parlamenta i Vijeća(*). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Države članice uspostavljaju elektronički registar ili koordinirane registre za evidentiranje podataka o opasnom otpadu iz stavka 1. kojima je obuhvaćeno cijelo zemljopisno područje predmetne države članice. Države članice
  mogu uspostaviti
  takve registre
  za ostale
  tokove otpada
  , a posebno za one
  za koje su ciljevi utvrđeni zakonodavstvom Unije. Države članice upotrebljavaju podatke o otpadu o kojima su izvijestili industrijski subjekti iz Europskog registra ispuštanja i prijenosa onečišćujućih tvari uspostavljenog na temelju Uredbe (EZ) br. 166/2006 Europskog parlamenta i Vijeća(*).

4.   Države članice uspostavljaju elektronički registar ili koordinirane registre
  ili koriste već postojeće elektroničke ili koordinirane registre
  za evidentiranje podataka o opasnom otpadu iz stavka 1. kojima je obuhvaćeno cijelo zemljopisno područje predmetne države članice. Države članice
  uspostavljaju
  takve registre
  barem za
  tokove otpada za koje su ciljevi utvrđeni zakonodavstvom Unije. Države članice upotrebljavaju podatke o otpadu o kojima su izvijestili industrijski subjekti iz Europskog registra ispuštanja i prijenosa onečišćujućih tvari uspostavljenog na temelju Uredbe (EZ) br. 166/2006 Europskog parlamenta i Vijeća(*).

Amandman 215

Amandman 215

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 37. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Države članice Komisiji dostavljaju podatke o 
  provedbi članka
  11.
  stavka
  2.
  točaka
  od (a) do (d)
  i članka
  11.
  stavka
  3. za svaku kalendarsku godinu. Navedene podatke dostavljaju elektroničkim putem u roku od
  18
  mjeseci od završetka izvještajne godine za koju se prikupljaju podatci. Podatci se dostavljaju u formatu koji je utvrdila Komisija u skladu sa stavkom 6. Prvim izvješćem obuhvaćeni su podatci za razdoblje od 1. siječnja 2020. do 31. prosinca 2020. | 1.   Države članice Komisiji dostavljaju podatke o 
  napretku prema ostvarenju ciljeva utvrđenih člankom 9. stavkom - 1., člankom
  11.
  stavkom
  2.
  točkama
  od (a) do (d)
  , člankom
  11.
  stavcima
  3. i 3.a.
  te člankom 21.
  za svaku kalendarsku godinu. Navedene podatke
  prikupljaju i obrađuju u skladu sa zajedničkom metodologijom iz stavka 6. ovog članka te ih
  dostavljaju elektroničkim putem u roku od
  12
  mjeseci od završetka izvještajne godine za koju se prikupljaju podatci. Podatci se dostavljaju u formatu koji je utvrdila Komisija u skladu sa stavkom 6. Prvim izvješćem
  u pogledu ciljeva iz članka 11. stavka 2. točaka (c) i (d) i članka 11. stavka 3.
  obuhvaćeni su podatci za razdoblje od 1. siječnja 2020. do 31. prosinca 2020. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Države članice Komisiji dostavljaju podatke o 
  provedbi članka
  11.
  stavka
  2.
  točaka
  od (a) do (d)
  i članka
  11.
  stavka
  3. za svaku kalendarsku godinu. Navedene podatke dostavljaju elektroničkim putem u roku od
  18
  mjeseci od završetka izvještajne godine za koju se prikupljaju podatci. Podatci se dostavljaju u formatu koji je utvrdila Komisija u skladu sa stavkom 6. Prvim izvješćem obuhvaćeni su podatci za razdoblje od 1. siječnja 2020. do 31. prosinca 2020.

1.   Države članice Komisiji dostavljaju podatke o 
  napretku prema ostvarenju ciljeva utvrđenih člankom 9. stavkom - 1., člankom
  11.
  stavkom
  2.
  točkama
  od (a) do (d)
  , člankom
  11.
  stavcima
  3. i 3.a.
  te člankom 21.
  za svaku kalendarsku godinu. Navedene podatke
  prikupljaju i obrađuju u skladu sa zajedničkom metodologijom iz stavka 6. ovog članka te ih
  dostavljaju elektroničkim putem u roku od
  12
  mjeseci od završetka izvještajne godine za koju se prikupljaju podatci. Podatci se dostavljaju u formatu koji je utvrdila Komisija u skladu sa stavkom 6. Prvim izvješćem
  u pogledu ciljeva iz članka 11. stavka 2. točaka (c) i (d) i članka 11. stavka 3.
  obuhvaćeni su podatci za razdoblje od 1. siječnja 2020. do 31. prosinca 2020.

Amandman 216

Amandman 216

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 37. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   
  Države članice Komisiji dostavljaju podatke o provedbi članka 9. stavka 4. svake dvije godine. Navedene podatke dostavljaju elektroničkim putem u roku od 18 mjeseci od završetka izvještajnog razdoblja za koje se prikupljaju podatci. Podatci se dostavljaju u formatu koji je utvrdila Komisija u skladu sa stavkom 6. Prvim izvješćem obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2020. do 31. prosinca 2021. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   
  Države članice Komisiji dostavljaju podatke o provedbi članka 9. stavka 4. svake dvije godine. Navedene podatke dostavljaju elektroničkim putem u roku od 18 mjeseci od završetka izvještajnog razdoblja za koje se prikupljaju podatci. Podatci se dostavljaju u formatu koji je utvrdila Komisija u skladu sa stavkom 6. Prvim izvješćem obuhvaćeno je razdoblje od 1. siječnja 2020. do 31. prosinca 2021.

Briše se.

Briše se.

Amandman 217

217

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 37. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.a   
  Za potrebe potvrde usklađenosti s člankom 11. stavkom 2. točkama (c) i (d), o količini otpada koji se priprema za ponovnu uporabu izvješćuje se odvojeno od količine otpada koji se priprema za recikliranje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.a   
  Za potrebe potvrde usklađenosti s člankom 11. stavkom 2. točkama (c) i (d), o količini otpada koji se priprema za ponovnu uporabu izvješćuje se odvojeno od količine otpada koji se priprema za recikliranje.

Amandman 218

Amandman 218

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 37. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Komisija revidira dostavljene podatke u skladu s ovim člankom i objavljuje izvješće o rezultatima revizije. Izvješćem se
  procjenjuju
  organizacija prikupljanja podataka, izvori podataka i metodologija u uporabi u državama članicama
  te
  cjelovitost, pouzdanost, pravovremenost i dosljednost
  tih
  podataka.
  Procjena
  može uključivati posebne preporuke za poboljšanje. Izvješće se izrađuje svake tri godine. | 5.   Komisija revidira dostavljene podatke u skladu s ovim člankom i objavljuje izvješće o rezultatima revizije.
  Dok se usvoji delegirani akt iz stavka 6.,
  izvješćem se
  ocjenjuje
  organizacija prikupljanja podataka, izvori podataka i metodologija u uporabi u državama članicama
  . U svakom slučaju, Komisija ocjenjuje
  cjelovitost, pouzdanost, pravovremenost i dosljednost podataka.
  Ocjena
  može uključivati posebne preporuke za poboljšanje. Izvješće se izrađuje
  devet mjeseci nakon prvog izvješćivanja država članica o podacima i
  svake tri godine
  nakon toga
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Komisija revidira dostavljene podatke u skladu s ovim člankom i objavljuje izvješće o rezultatima revizije. Izvješćem se
  procjenjuju
  organizacija prikupljanja podataka, izvori podataka i metodologija u uporabi u državama članicama
  te
  cjelovitost, pouzdanost, pravovremenost i dosljednost
  tih
  podataka.
  Procjena
  može uključivati posebne preporuke za poboljšanje. Izvješće se izrađuje svake tri godine.

5.   Komisija revidira dostavljene podatke u skladu s ovim člankom i objavljuje izvješće o rezultatima revizije.
  Dok se usvoji delegirani akt iz stavka 6.,
  izvješćem se
  ocjenjuje
  organizacija prikupljanja podataka, izvori podataka i metodologija u uporabi u državama članicama
  . U svakom slučaju, Komisija ocjenjuje
  cjelovitost, pouzdanost, pravovremenost i dosljednost podataka.
  Ocjena
  može uključivati posebne preporuke za poboljšanje. Izvješće se izrađuje
  devet mjeseci nakon prvog izvješćivanja država članica o podacima i
  svake tri godine
  nakon toga
  .

Amandman 219

Amandman 219

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 37. – stavak 5.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 5.a   
  U izvješću iz stavka 5. Komisija navodi i informacije o provedbi ove Direktive u cijelosti i ocjenjuje njezin utjecaj na okoliš i ljudsko zdravlje. Po potrebi izvješću se prilaže prijedlog izmjene ove Direktive. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.a   
  U izvješću iz stavka 5. Komisija navodi i informacije o provedbi ove Direktive u cijelosti i ocjenjuje njezin utjecaj na okoliš i ljudsko zdravlje. Po potrebi izvješću se prilaže prijedlog izmjene ove Direktive.

Amandman 220

Amandman 220

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 37. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Komisija donosi
  provedbene
  akte
  o utvrđivanju formata za dostavu podataka u skladu sa stavcima 1.
  i 
  2. te za izvješćivanje o postupcima nasipavanja. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom iz članka 39. stavka 2. | 6.   Komisija donosi
  delegirane
  akte
  u skladu s člankom 38.a kako bi nadopunila ovu Direktivu uvođenjem zajedničke metodologije za prikupljanje
  i 
  obradu podataka, organizaciju prikupljanja podataka i izvora podataka kao i pravila o formatu za dostavu podataka
  u skladu
  sa stavkom 1. i za izvješćivanje o pripremi za ponovnu uporabu i postupcima nasipavanja
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   Komisija donosi
  provedbene
  akte
  o utvrđivanju formata za dostavu podataka u skladu sa stavcima 1.
  i 
  2. te za izvješćivanje o postupcima nasipavanja. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom iz članka 39. stavka 2.

6.   Komisija donosi
  delegirane
  akte
  u skladu s člankom 38.a kako bi nadopunila ovu Direktivu uvođenjem zajedničke metodologije za prikupljanje
  i 
  obradu podataka, organizaciju prikupljanja podataka i izvora podataka kao i pravila o formatu za dostavu podataka
  u skladu
  sa stavkom 1. i za izvješćivanje o pripremi za ponovnu uporabu i postupcima nasipavanja
  .

Amandman 221

Amandman 221

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.a (nova)

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 37.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (21.a) | umeće se sljedeći članak: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(21.a)

(21.a)

umeće se sljedeći članak:

„Članak 37.a

„Članak 37.a

Okvir za kružno gospodarstvo

Okvir za kružno gospodarstvo

Kako bi se podržale mjere iz članka 1. Komisija je dužna najkasnije do 31. prosinca 2018.:

Kako bi se podržale mjere iz članka 1. Komisija je dužna najkasnije do 31. prosinca 2018.:

| (a) | izraditi izvješće o potrebi za ciljevima Unije, posebno za ciljem Unije u pogledu učinkovitosti uporabe resursa, i za transverzalnim regulatornim mjerama u području održive potrošnje i proizvodnje. Izvješće je, po potrebi, popraćeno zakonodavnim prijedlogom; |
| --- | --- |

(a)

izraditi izvješće o potrebi za ciljevima Unije, posebno za ciljem Unije u pogledu učinkovitosti uporabe resursa, i za transverzalnim regulatornim mjerama u području održive potrošnje i proizvodnje. Izvješće je, po potrebi, popraćeno zakonodavnim prijedlogom;

izraditi izvješće o potrebi za ciljevima Unije, posebno za ciljem Unije u pogledu učinkovitosti uporabe resursa, i za transverzalnim regulatornim mjerama u području održive potrošnje i proizvodnje. Izvješće je, po potrebi, popraćeno zakonodavnim prijedlogom;

| (b) | izraditi izvješće u kojemu se razmatra dosljednost između regulatornih okvira Unije za proizvode, otpad i kemikalije radi utvrđivanja prepreka koje sprečavaju prijelaz na kružno gospodarstvo; |
| --- | --- |

(b)

izraditi izvješće u kojemu se razmatra dosljednost između regulatornih okvira Unije za proizvode, otpad i kemikalije radi utvrđivanja prepreka koje sprečavaju prijelaz na kružno gospodarstvo;

izraditi izvješće u kojemu se razmatra dosljednost između regulatornih okvira Unije za proizvode, otpad i kemikalije radi utvrđivanja prepreka koje sprečavaju prijelaz na kružno gospodarstvo;

| (c) | izraditi izvješće kako bi se utvrdile interakcije između zakonodavnih akata koje mogu ometati razvoj sinergija između različitih gospodarskih sektora i spriječiti naknadnu uporabu nusproizvoda i pripremu za ponovnu uporabu i recikliranje otpada za posebne primjene. To je izvješće po potrebi popraćeno zakonodavnim prijedlogom ili smjernicama o načinima uklanjanja utvrđenih prepreka i oslobađanja tržišnog potencijala nusproizvoda i sekundarnih sirovina; |
| --- | --- |

(c)

izraditi izvješće kako bi se utvrdile interakcije između zakonodavnih akata koje mogu ometati razvoj sinergija između različitih gospodarskih sektora i spriječiti naknadnu uporabu nusproizvoda i pripremu za ponovnu uporabu i recikliranje otpada za posebne primjene. To je izvješće po potrebi popraćeno zakonodavnim prijedlogom ili smjernicama o načinima uklanjanja utvrđenih prepreka i oslobađanja tržišnog potencijala nusproizvoda i sekundarnih sirovina;

izraditi izvješće kako bi se utvrdile interakcije između zakonodavnih akata koje mogu ometati razvoj sinergija između različitih gospodarskih sektora i spriječiti naknadnu uporabu nusproizvoda i pripremu za ponovnu uporabu i recikliranje otpada za posebne primjene. To je izvješće po potrebi popraćeno zakonodavnim prijedlogom ili smjernicama o načinima uklanjanja utvrđenih prepreka i oslobađanja tržišnog potencijala nusproizvoda i sekundarnih sirovina;

| (d) | predstaviti sveobuhvatnu reviziju zakonodavstva Unije u području ekološkog dizajna kako bi se proširilo područje njegove primjene na sve glavne proizvodne linije, uključujući skupine proizvoda koje nisu povezane s energijom, kako bi se postupno sve relevantne značajke učinkovitosti uporabe resursa uključile u obvezne zahtjeve za dizajn proizvoda te kako bi se prilagodile odredbe o ekološkim oznakama.”; |
| --- | --- |

(d)

predstaviti sveobuhvatnu reviziju zakonodavstva Unije u području ekološkog dizajna kako bi se proširilo područje njegove primjene na sve glavne proizvodne linije, uključujući skupine proizvoda koje nisu povezane s energijom, kako bi se postupno sve relevantne značajke učinkovitosti uporabe resursa uključile u obvezne zahtjeve za dizajn proizvoda te kako bi se prilagodile odredbe o ekološkim oznakama.”;

predstaviti sveobuhvatnu reviziju zakonodavstva Unije u području ekološkog dizajna kako bi se proširilo područje njegove primjene na sve glavne proizvodne linije, uključujući skupine proizvoda koje nisu povezane s energijom, kako bi se postupno sve relevantne značajke učinkovitosti uporabe resursa uključile u obvezne zahtjeve za dizajn proizvoda te kako bi se prilagodile odredbe o ekološkim oznakama.”;

Amandman 222

Amandman 222

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.a (nova)

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 38. – naslov

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (21.a) | u članku 38. naslov se zamjenjuje sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(21.a)

(21.a)

u članku 38. naslov se zamjenjuje sljedećim:

Preispitivanja i prilagodbe tehničkom napretku

| | „Razmjena informacija i najboljih praksi, tumačenje
  i 
  prilagođavanje
  tehničkom napretku” |
| --- | --- |

„Razmjena informacija i najboljih praksi, tumačenje
  i 
  prilagođavanje
  tehničkom napretku”

Amandman 223

Amandman 223

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 22.

Članak 1. – stavak 1. – točka 22.

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 38. – stavak - 1. (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Komisija uspostavlja platformu pomoću koje Komisije i države članice te regionalne i lokalne vlasti redovito i strukturirano razmjenjuju informacije i primjere najbolje prakse o praktičnoj provedbi zahtjeva iz ove Direktive kako bi osigurale odgovarajuće upravljanje, provedbu, prekograničnu suradnju i širenje primjera najbolje prakse i inovacija u području upravljanja otpadom. |
| | Platforma se konkretno koristi za: |
| | — | razmjenu informacija i širenje primjera najbolje prakse u pogledu instrumenata i poticaja upotrijebljenih u skladu s člankom 4. stavkom 3. kako bi se potaknulo ostvarenje ciljeva iz članka 4.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

-1.
     
  Komisija uspostavlja platformu pomoću koje Komisije i države članice te regionalne i lokalne vlasti redovito i strukturirano razmjenjuju informacije i primjere najbolje prakse o praktičnoj provedbi zahtjeva iz ove Direktive kako bi osigurale odgovarajuće upravljanje, provedbu, prekograničnu suradnju i širenje primjera najbolje prakse i inovacija u području upravljanja otpadom.

Platforma se konkretno koristi za:

Platforma se konkretno koristi za:

—

razmjenu informacija i širenje primjera najbolje prakse u pogledu instrumenata i poticaja upotrijebljenih u skladu s člankom 4. stavkom 3. kako bi se potaknulo ostvarenje ciljeva iz članka 4.;

razmjenu informacija i širenje primjera najbolje prakse u pogledu instrumenata i poticaja upotrijebljenih u skladu s člankom 4. stavkom 3. kako bi se potaknulo ostvarenje ciljeva iz članka 4.;

| — | razmjenu informacija i širenje primjera najbolje prakse u pogledu mjera iz članka 8. stavaka 1. i 2.; |
| --- | --- |

—

razmjenu informacija i širenje primjera najbolje prakse u pogledu mjera iz članka 8. stavaka 1. i 2.;

razmjenu informacija i širenje primjera najbolje prakse u pogledu mjera iz članka 8. stavaka 1. i 2.;

| — | razmjenu informacija i širenje primjera najboljih praksi u pogledu sprečavanja stvaranja otpada i uvođenja sustava kojima se potiče ponovna uporaba i produženje životnog vijeka; |
| --- | --- |

—

razmjenu informacija i širenje primjera najboljih praksi u pogledu sprečavanja stvaranja otpada i uvođenja sustava kojima se potiče ponovna uporaba i produženje životnog vijeka;

razmjenu informacija i širenje primjera najboljih praksi u pogledu sprečavanja stvaranja otpada i uvođenja sustava kojima se potiče ponovna uporaba i produženje životnog vijeka;

| — | razmjenu informacija i širenje primjera najbolje prakse u pogledu provedbe obveza koje se odnose na odvojeno prikupljanje; |
| --- | --- |

—

razmjenu informacija i širenje primjera najbolje prakse u pogledu provedbe obveza koje se odnose na odvojeno prikupljanje;

razmjenu informacija i širenje primjera najbolje prakse u pogledu provedbe obveza koje se odnose na odvojeno prikupljanje;

| — | razmjenu informacija i širenje primjera najbolje prakse u pogledu instrumenata i poticaja za ostvarenje ciljeva iz članka 11. stavka 2. točaka (c) i (d) i članka 21.; |
| --- | --- |

—

razmjenu informacija i širenje primjera najbolje prakse u pogledu instrumenata i poticaja za ostvarenje ciljeva iz članka 11. stavka 2. točaka (c) i (d) i članka 21.;

razmjenu informacija i širenje primjera najbolje prakse u pogledu instrumenata i poticaja za ostvarenje ciljeva iz članka 11. stavka 2. točaka (c) i (d) i članka 21.;

| — | širenje primjera najbolje prakse u pogledu razvoja mjera i sustava za praćenje tokova komunalnog otpada od sortiranja do konačnog postupka recikliranja, što je od ključne važnosti za kontroliranje kvalitete otpada i mjerenja gubitaka u tokovima otpada i postupcima recikliranja. |
| --- | --- |

—

širenje primjera najbolje prakse u pogledu razvoja mjera i sustava za praćenje tokova komunalnog otpada od sortiranja do konačnog postupka recikliranja, što je od ključne važnosti za kontroliranje kvalitete otpada i mjerenja gubitaka u tokovima otpada i postupcima recikliranja.

širenje primjera najbolje prakse u pogledu razvoja mjera i sustava za praćenje tokova komunalnog otpada od sortiranja do konačnog postupka recikliranja, što je od ključne važnosti za kontroliranje kvalitete otpada i mjerenja gubitaka u tokovima otpada i postupcima recikliranja.

Komisija objavljuje rezultate te razmjene informacija i širenja primjera najbolje prakse.

Komisija objavljuje rezultate te razmjene informacija i širenja primjera najbolje prakse.

Amandman 224

Amandman 224

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 22.

Članak 1. – stavak 1. – točka 22.

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 38. – stavak 1. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija
  može izraditi
  smjernice za tumačenje definicija oporabe i zbrinjavanja. | Komisija
  izrađuje
  smjernice za tumačenje definicija
  otpada, komunalnog otpada, sprečavanja, ponovne uporabe, pripreme za ponovnu uporabu,
  oporabe i zbrinjavanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija
  može izraditi
  smjernice za tumačenje definicija oporabe i zbrinjavanja.

može izraditi

Komisija
  izrađuje
  smjernice za tumačenje definicija
  otpada, komunalnog otpada, sprečavanja, ponovne uporabe, pripreme za ponovnu uporabu,
  oporabe i zbrinjavanja.

izrađuje

otpada, komunalnog otpada, sprečavanja, ponovne uporabe, pripreme za ponovnu uporabu,

Amandman 225

Amandman 225

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 22.

Članak 1. – stavak 1. – točka 22.

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 38. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   
  Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 38.a potrebnih za izmjenu Priloga VI. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   
  Komisija je ovlaštena za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 38.a potrebnih za izmjenu Priloga VI.

Briše se.

Briše se.

Amandman 226

226

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 23.

Članak 1. – stavak 1. – točka 23.

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 38.a – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 5. stavka 2., članka 6. stavka 2., članka 7. stavka 1., članka 11.a stavka 2., članka 11.a stavka 6., članka
  26
  ., članka 27. stavka 1., članka 27. stavka 4.
  te
  članka
  38
  .
  stavaka 1
  .
  , 2
  .
  i 3
  . dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme od [unijeti datum stupanja na snagu ove Direktive]. | 2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 5. stavka 2., članka 6. stavka 2., članka
  6. stavka 4., članka
  7. stavka 1., članka
  8. stavka 5., članka 9. stavka 2.a, članka 9. stavka 3., članka 9. stavka 3.a, članka
  11.a stavka 2., članka 11.a stavka 6., članka
  12. stavka 1.b,
  , članka 27. stavka 1., članka 27. stavka 4., članka
  37
  .
  stavka 6
  .
  , članka 38. stavka 1. te članka 38
  .
  stavka 2
  . dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme od [unijeti datum stupanja na snagu ove Direktive]. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 5. stavka 2., članka 6. stavka 2., članka 7. stavka 1., članka 11.a stavka 2., članka 11.a stavka 6., članka
  26
  ., članka 27. stavka 1., članka 27. stavka 4.
  te
  članka
  38
  .
  stavaka 1
  .
  , 2
  .
  i 3
  . dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme od [unijeti datum stupanja na snagu ove Direktive].

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 5. stavka 2., članka 6. stavka 2., članka
  6. stavka 4., članka
  7. stavka 1., članka
  8. stavka 5., članka 9. stavka 2.a, članka 9. stavka 3., članka 9. stavka 3.a, članka
  11.a stavka 2., članka 11.a stavka 6., članka
  12. stavka 1.b,
  , članka 27. stavka 1., članka 27. stavka 4., članka
  37
  .
  stavka 6
  .
  , članka 38. stavka 1. te članka 38
  .
  stavka 2
  . dodjeljuje se Komisiji na neodređeno vrijeme od [unijeti datum stupanja na snagu ove Direktive].

Amandman 227

Amandman 227

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 23.

Članak 1. – stavak 1. – točka 23.

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 38.a – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   
  3. Europski
  parlament ili Vijeće mogu u bilo kojem trenutku opozvati delegiranje ovlasti iz članka 5. stavka 2., članka 6. stavka 2., članka 7. stavka 1., članka 11.a stavka 2., članka 11.a stavka 6., članka
  26
  ., članka 27. stavka 1., članka 27. stavka 4.
  te
  članka 38.
  stavaka
  1.
  , 2
  .
  i 3
  . Odlukom o opozivu okončava se delegiranje ovlasti koje je u toj odluci navedeno. Opozivom se proizvode učinci od dana nakon dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. Odluka ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi. | 3.   
  Europski
  parlament ili Vijeće mogu u bilo kojem trenutku opozvati delegiranje ovlasti iz članka 5. stavka 2., članka 6. stavka 2., članka
  6. stavka 4., članka
  7. stavka 1., članka
  8. stavka 5., članka 9. stavka 2.a, članka 9. stavka 3., članka 9. stavka 3.a, članka
  11.a stavka 2., članka 11.a stavka 6., članka
  12
  .
  stavka 1.b
  , članka 27. stavka 1., članka 27. stavka 4.,
  članka 37. stavka 6.,
  članka 38.
  stavka
  1.
  te članka 38
  .
  stavka 2
  . Odlukom o opozivu okončava se delegiranje ovlasti koje je u toj odluci navedeno. Opozivom se proizvode učinci od dana nakon dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. Odluka ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   
  3. Europski
  parlament ili Vijeće mogu u bilo kojem trenutku opozvati delegiranje ovlasti iz članka 5. stavka 2., članka 6. stavka 2., članka 7. stavka 1., članka 11.a stavka 2., članka 11.a stavka 6., članka
  26
  ., članka 27. stavka 1., članka 27. stavka 4.
  te
  članka 38.
  stavaka
  1.
  , 2
  .
  i 3
  . Odlukom o opozivu okončava se delegiranje ovlasti koje je u toj odluci navedeno. Opozivom se proizvode učinci od dana nakon dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. Odluka ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

3.   
  Europski
  parlament ili Vijeće mogu u bilo kojem trenutku opozvati delegiranje ovlasti iz članka 5. stavka 2., članka 6. stavka 2., članka
  6. stavka 4., članka
  7. stavka 1., članka
  8. stavka 5., članka 9. stavka 2.a, članka 9. stavka 3., članka 9. stavka 3.a, članka
  11.a stavka 2., članka 11.a stavka 6., članka
  12
  .
  stavka 1.b
  , članka 27. stavka 1., članka 27. stavka 4.,
  članka 37. stavka 6.,
  članka 38.
  stavka
  1.
  te članka 38
  .
  stavka 2
  . Odlukom o opozivu okončava se delegiranje ovlasti koje je u toj odluci navedeno. Opozivom se proizvode učinci od dana nakon dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. Odluka ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

Amandman 228

Amandman 228

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 23.

Članak 1. – stavak 1. – točka 23.

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 38.a – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.a   
  Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.a   
  Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

Amandman 229

Amandman 229

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 23.

Članak 1. – stavak 1. – točka 23.

Direktiva 2008/98/EZ

Članak 38.a – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Delegirani akt donesen u skladu s člankom 5. stavkom 2., člankom 6. stavkom 2., člankom 7. stavkom 1., člankom 11.a stavkom 2., člankom 11.a stavkom 6., člankom
  26
  ., člankom 27. stavkom 1., člankom 27. stavkom 4.
  i
  člankom 38.
  stavcima
  1.
  , 2
  .
  i 3
  . stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće na njega ne ulože prigovor u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću ili ako i Europski parlament i Vijeće prije isteka tog roka obavijeste Komisiju da neće uložiti prigovor. To se razdoblje na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća produžuje za dva mjeseca. | 5.   Delegirani akt donesen u skladu s člankom 5. stavkom 2., člankom 6. stavkom 2., člankom
  6. stavkom 4., člankom
  7. stavkom 1., člankom
  8. stavkom 5., člankom 9. stavkom 2.a, člankom 9. stavkom 3., člankom 9. stavkom 3.a, člankom
  11.a stavkom 2., člankom 11.a stavkom 6., člankom
  12. stavkom 1
  .
  b
  , člankom 27. stavkom 1., člankom 27. stavkom 4.
  , člankom 37. stavkom 6.,
  člankom 38.
  stavkom
  1.
  i člankom 38
  .
  stavkom 2
  . stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće na njega ne ulože prigovor u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću ili ako i Europski parlament i Vijeće prije isteka tog roka obavijeste Komisiju da neće uložiti prigovor. To se razdoblje na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća produžuje za dva mjeseca. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Delegirani akt donesen u skladu s člankom 5. stavkom 2., člankom 6. stavkom 2., člankom 7. stavkom 1., člankom 11.a stavkom 2., člankom 11.a stavkom 6., člankom
  26
  ., člankom 27. stavkom 1., člankom 27. stavkom 4.
  i
  člankom 38.
  stavcima
  1.
  , 2
  .
  i 3
  . stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće na njega ne ulože prigovor u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću ili ako i Europski parlament i Vijeće prije isteka tog roka obavijeste Komisiju da neće uložiti prigovor. To se razdoblje na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća produžuje za dva mjeseca.

5.   Delegirani akt donesen u skladu s člankom 5. stavkom 2., člankom 6. stavkom 2., člankom
  6. stavkom 4., člankom
  7. stavkom 1., člankom
  8. stavkom 5., člankom 9. stavkom 2.a, člankom 9. stavkom 3., člankom 9. stavkom 3.a, člankom
  11.a stavkom 2., člankom 11.a stavkom 6., člankom
  12. stavkom 1
  .
  b
  , člankom 27. stavkom 1., člankom 27. stavkom 4.
  , člankom 37. stavkom 6.,
  člankom 38.
  stavkom
  1.
  i člankom 38
  .
  stavkom 2
  . stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće na njega ne ulože prigovor u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću ili ako i Europski parlament i Vijeće prije isteka tog roka obavijeste Komisiju da neće uložiti prigovor. To se razdoblje na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća produžuje za dva mjeseca.

Amandman 230

Amandman 230

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 24.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 24.a (nova)

Direktiva 2008/98/EZ

Prilog II. – točka R 13.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (24.a) | U Prilogu II. dodaje se sljedeća točka:









  „R 13.a: | priprema za ponovnu uporabu.”; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(24.a)

(24.a)

U Prilogu II. dodaje se sljedeća točka:

„R 13.a:

„R 13.a:

priprema za ponovnu uporabu.”;

Amandman 231

Amandman 231

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 24.b (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 24.b (nova)

Direktiva 2008/98/EZ

Prilog IV.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (24.b) | Prilog IV.a umeće se u skladu s Prilogom ovoj Direktivi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(24.b)

(24.b)

Prilog IV.a umeće se u skladu s Prilogom ovoj Direktivi.

Amandman 232

Amandman 232

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 25.

Članak 1. – stavak 1. – točka 25.

Direktiva 2008/98/EZ

Prilog VI. (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (25) | Prilog VI. dodaje se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(25)

Prilog VI. dodaje se u skladu s Prilogom ovoj Uredbi.

Briše se.

Briše se.

Amandman 233

Amandman 233

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog I.

Prilog I.

Direktiva 2008/98/EZ

Prilog VI.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Metoda izračuna za pripremu proizvoda i sastavnih dijelova za ponovnu uporabu za potrebe članka 11. stavka 2. točaka (c) i (d) te članka 11. stavka 3. | Briše se. |
| Za izračun prilagođene stope recikliranja i pripreme za ponovnu uporabu u skladu s člankom 11. stavkom 2. točkama (c) i (d) te člankom 11. stavkom 3. države članice upotrebljavaju sljedeću formulu: | |
| E: prilagođena stopa recikliranja i ponovne uporabe u određenoj godini; | |
| A: masa komunalnog otpada recikliranog ili pripremljenog za ponovnu uporabu u određenoj godini; | |
| R: masa proizvoda i sastavnih dijelova pripremljenih za ponovnu uporabu u određenoj godini; | |
| P: masa komunalnog otpada nastalog u određenoj godini. | |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Metoda izračuna za pripremu proizvoda i sastavnih dijelova za ponovnu uporabu za potrebe članka 11. stavka 2. točaka (c) i (d) te članka 11. stavka 3.

Metoda izračuna za pripremu proizvoda i sastavnih dijelova za ponovnu uporabu za potrebe članka 11. stavka 2. točaka (c) i (d) te članka 11. stavka 3.

Briše se.

Briše se.

Za izračun prilagođene stope recikliranja i pripreme za ponovnu uporabu u skladu s člankom 11. stavkom 2. točkama (c) i (d) te člankom 11. stavkom 3. države članice upotrebljavaju sljedeću formulu:

Za izračun prilagođene stope recikliranja i pripreme za ponovnu uporabu u skladu s člankom 11. stavkom 2. točkama (c) i (d) te člankom 11. stavkom 3. države članice upotrebljavaju sljedeću formulu:

Formula

E: prilagođena stopa recikliranja i ponovne uporabe u određenoj godini;

E: prilagođena stopa recikliranja i ponovne uporabe u određenoj godini;

A: masa komunalnog otpada recikliranog ili pripremljenog za ponovnu uporabu u određenoj godini;

A: masa komunalnog otpada recikliranog ili pripremljenog za ponovnu uporabu u određenoj godini;

R: masa proizvoda i sastavnih dijelova pripremljenih za ponovnu uporabu u određenoj godini;

R: masa proizvoda i sastavnih dijelova pripremljenih za ponovnu uporabu u određenoj godini;

P: masa komunalnog otpada nastalog u određenoj godini.

P: masa komunalnog otpada nastalog u određenoj godini.

Amandman 234

Amandman 234

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog -I. (novi)

Prilog -I. (novi)

Direktiva 2008/98/EZ

Prilog IV.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Prilog -I. |
| | Umeće se sljedeći Prilog IV.a: |
| | „Prilog IV.a |
| | Okvirni popis instrumenata za promicanje prelaska na kružno gospodarstvo |
| | 1. | Ekonomski instrumenti: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Prilog -I.

Prilog -I.

Umeće se sljedeći Prilog IV.a:

Umeće se sljedeći Prilog IV.a:

„Prilog IV.a

„Prilog IV.a

Okvirni popis instrumenata za promicanje prelaska na kružno gospodarstvo

Okvirni popis instrumenata za promicanje prelaska na kružno gospodarstvo

1.

Ekonomski instrumenti:

| 1.1 | postupno povećavanje poreza za odlaganje na odlagališta i/ili naknada za sve kategorije otpada (komunalni, inertni, ostali); |
| --- | --- |

1.1

postupno povećavanje poreza za odlaganje na odlagališta i/ili naknada za sve kategorije otpada (komunalni, inertni, ostali);

| 1.2 | uvođenje ili povećanje poreza i/ili naknada za spaljivanje; |
| --- | --- |

1.2

uvođenje ili povećanje poreza i/ili naknada za spaljivanje;

| 1.3 | uvođenje sustava „plati koliko baciš”; |
| --- | --- |

1.3

uvođenje sustava „plati koliko baciš”;

| 1.4 | mjere za poboljšanje ekonomičnosti postojećih i budućih sustava odgovornosti proizvođača; |
| --- | --- |

1.4

mjere za poboljšanje ekonomičnosti postojećih i budućih sustava odgovornosti proizvođača;

| 1.5 | proširenje područja primjene financijske i/ili operativne odgovornosti proizvođača na nove tokove otpada; |
| --- | --- |

1.5

proširenje područja primjene financijske i/ili operativne odgovornosti proizvođača na nove tokove otpada;

| 1.6 | gospodarski poticaji tijelima lokalne vlasti za promicanje sprečavanja nastanka otpada te za razvoj i jačanje sustava odvojenog prikupljanja; |
| --- | --- |

1.6

gospodarski poticaji tijelima lokalne vlasti za promicanje sprečavanja nastanka otpada te za razvoj i jačanje sustava odvojenog prikupljanja;

| 1.7 | mjere za potporu razvoju sektora ponovne uporabe proizvoda; |
| --- | --- |

1.7

mjere za potporu razvoju sektora ponovne uporabe proizvoda;

| 1.8 | mjere za ukidanje subvencija koje nisu u skladu s hijerarhijom otpada; |
| --- | --- |

1.8

mjere za ukidanje subvencija koje nisu u skladu s hijerarhijom otpada;

| 2. | Ostale mjere: |
| --- | --- |

2.

Ostale mjere:

| 2.1 | održiva javna nabava kojom se promiče održiva proizvodnja i potrošnja; |
| --- | --- |

2.1

održiva javna nabava kojom se promiče održiva proizvodnja i potrošnja;

| 2.2 | tehničke i fiskalne mjere za potporu razvoju tržišta za ponovno korištene proizvode i reciklirane materijale (uključujući kompostirane) kao i za poboljšanje kvalitete recikliranih materijala; |
| --- | --- |

2.2

tehničke i fiskalne mjere za potporu razvoju tržišta za ponovno korištene proizvode i reciklirane materijale (uključujući kompostirane) kao i za poboljšanje kvalitete recikliranih materijala;

| 2.3 | primjena najboljih dostupnih tehnologija obrade otpada kojima je cilj uklanjanje posebno zabrinjavajućih tvari kada je to tehnički i ekonomski izvedivo; |
| --- | --- |

2.3

primjena najboljih dostupnih tehnologija obrade otpada kojima je cilj uklanjanje posebno zabrinjavajućih tvari kada je to tehnički i ekonomski izvedivo;

| 2.4 | mjere za povećanje javne osviještenosti o pravilnom gospodarenju otpadom i smanjenju količine otpada u okolišu, uključujući ad hoc kampanje za smanjenje količine otpada na izvoru i za postizanje visoke razine sudjelovanja u programima odvojenog prikupljanja; |
| --- | --- |

2.4

mjere za povećanje javne osviještenosti o pravilnom gospodarenju otpadom i smanjenju količine otpada u okolišu, uključujući ad hoc kampanje za smanjenje količine otpada na izvoru i za postizanje visoke razine sudjelovanja u programima odvojenog prikupljanja;

| 2.5 | mjere za postizanje odgovarajuće koordinacije, uključujući digitalnim sredstvima, među svim nadležnim javnim tijelima uključenima u gospodarenje otpadom te sudjelovanja drugih ključnih dionika; |
| --- | --- |

2.5

mjere za postizanje odgovarajuće koordinacije, uključujući digitalnim sredstvima, među svim nadležnim javnim tijelima uključenima u gospodarenje otpadom te sudjelovanja drugih ključnih dionika;

| 2.6 | korištenje europskim strukturnim i investicijskim fondovima u cilju financiranja razvoja infrastrukture za gospodarenje otpadom potrebne za postizanje relevantnih ciljeva.”. |
| --- | --- |

2.6

korištenje europskim strukturnim i investicijskim fondovima u cilju financiranja razvoja infrastrukture za gospodarenje otpadom potrebne za postizanje relevantnih ciljeva.”.

---

(1)  Predmet je upućen natrag nadležnom odboru na međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4. četvrtim podstavkom Poslovnika (A8-0034/2017).

1

(1a)  
  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0266.

1a

Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0266.

(14)  Direktiva 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o otpadu i stavljanju izvan snage određenih direktiva (SL L 312, 22.11.2008., str. 3.).

14

(14)  Direktiva 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o otpadu i stavljanju izvan snage određenih direktiva (SL L 312, 22.11.2008., str. 3.).

14

(1a)  
  Direktiva 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora te o izmjeni i kasnijem stavljanju izvan snage direktiva 2001/77/EZ i 2003/30/EZ (SL L 140, 5.6.2009., str. 16.).

1a

Direktiva 2009/28/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora te o izmjeni i kasnijem stavljanju izvan snage direktiva 2001/77/EZ i 2003/30/EZ (SL L 140, 5.6.2009., str. 16.).

(1b)  
  Uredba (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH), o osnivanju Europske agencije za kemikalije i o izmjeni Direktive 1999/45/EZ i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 793/93 i Uredbe Komisije (EZ) br. 1488/94, kao i Direktive Vijeća 76/769/EEZ te Direktiva Komisije 91/155/EEZ, 93/67/EEZ, 93/105/EZ i 2000/21/EZ (SL L 396, 30.12.2006., str. 1.)

1b

Uredba (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH), o osnivanju Europske agencije za kemikalije i o izmjeni Direktive 1999/45/EZ i stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EEZ) br. 793/93 i Uredbe Komisije (EZ) br. 1488/94, kao i Direktive Vijeća 76/769/EEZ te Direktiva Komisije 91/155/EEZ, 93/67/EEZ, 93/105/EZ i 2000/21/EZ (SL L 396, 30.12.2006., str. 1.)

(1a)  
  Odluka Komisije 2014/955/EU оd 18. prosinca 2014. o izmjeni Odluke 2000/532/EZ o popisu otpada u skladu s Direktivom 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 370, 30.12.2014., str. 44.).

1a

Odluka Komisije 2014/955/EU оd 18. prosinca 2014. o izmjeni Odluke 2000/532/EZ o popisu otpada u skladu s Direktivom 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 370, 30.12.2014., str. 44.).

(1b)  
  Uredba Komisije (EU) br. 1357/2014 оd 18. prosinca 2014. o zamjeni Priloga III. Direktivi 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o otpadu i stavljaju izvan snage određenih direktiva (SL L 365, 19.12.2014., str. 89.).

1b

Uredba Komisije (EU) br. 1357/2014 оd 18. prosinca 2014. o zamjeni Priloga III. Direktivi 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o otpadu i stavljaju izvan snage određenih direktiva (SL L 365, 19.12.2014., str. 89.).

(17)  COM(2008)0699 i COM(2014)0297.

17

(17)  COM(2008)0699 i COM(2014)0297.

17

(18)  COM(2014)0297.

18

(18)  COM(2014)0297.

18

(1a)  Direktiva 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 2008. o uspostavljanju okvira za djelovanje Zajednice u području politike morskog okoliša (Okvirna direktiva o pomorskoj strategiji) (SL L 164, 25.6.2008., str. 19.)

1a

Direktiva 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 2008. o uspostavljanju okvira za djelovanje Zajednice u području politike morskog okoliša (Okvirna direktiva o pomorskoj strategiji) (SL L 164, 25.6.2008., str. 19.)

(19)  Uredba (EZ) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.)

19

(19)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.)

19

(1a)  
  Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).”;

1a

Uredba (EU) br. 1303/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu, Europskom poljoprivrednom fondu za ruralni razvoj i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i o utvrđivanju općih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 1083/2006 (SL L 347, 20.12.2013., str. 320.).”;

(*1)  

  SL L 241, 17.9.2015., str. 1.

*1

SL L 241, 17.9.2015., str. 1.

(*2)  
  Direktiva (EU) 2015/1535 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. rujna 2015. o utvrđivanju postupka pružanja informacija u području tehničkih propisa i pravila o uslugama informacijskog društva (SL L 241, 17.9.2015., str. 1.).

*2

Direktiva (EU) 2015/1535 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. rujna 2015. o utvrđivanju postupka pružanja informacija u području tehničkih propisa i pravila o uslugama informacijskog društva (SL L 241, 17.9.2015., str. 1.).

(1a)  
  Uredba (EZ) br. 2150/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2002. o statističkim podacima o otpadu (SL L 332, 9.12.2002., str. 1.).

1a

Uredba (EZ) br. 2150/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. studenoga 2002. o statističkim podacima o otpadu (SL L 332, 9.12.2002., str. 1.).

---

| 25.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 263/300 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 263/300

---

P8_TA(2017)0071

Odlagališta otpada ***I

Amandmani koje je usvojio Europski parlament 14. ožujka 2017. o prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 1999/31/EZ o odlagalištima otpada (COM(2015)0594 – C8-0384/2015 – 2015/0274(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2018/C 263/31)

Amandman 1

Prijedlog direktive

Uvodna izjava - 1. (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (-1) | S obzirom na ovisnost Unije o uvozu sirovina i na brzo iscrpljivanje značajne količine prirodnih resursa u kratkoročnom razdoblju, glavni je izazov vratiti što više resursa na područje Unije te poticati prelazak na kružno gospodarstvo. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(-1)

S obzirom na ovisnost Unije o uvozu sirovina i na brzo iscrpljivanje značajne količine prirodnih resursa u kratkoročnom razdoblju, glavni je izazov vratiti što više resursa na područje Unije te poticati prelazak na kružno gospodarstvo.

Amandman 2

Prijedlog direktive

Uvodna izjava - 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (-1.a) | Gospodarenje otpadom treba pretvoriti u održivo upravljanje materijalima. Revizija Direktive o odlagalištima otpada nudi priliku da se taj cilj ostvari. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(-1.a)

Gospodarenje otpadom treba pretvoriti u održivo upravljanje materijalima. Revizija Direktive o odlagalištima otpada nudi priliku da se taj cilj ostvari.

Amandman 3

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | Gospodarenje otpadom u Uniji trebalo bi poboljšati u cilju zaštite, očuvanja i poboljšanja kvalitete okoliša, zaštite ljudskog zdravlja, osiguranja razborite i racionalne uporabe prirodnih resursa
  te
  promicanja više kružnoga gospodarstva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)

Gospodarenje otpadom u Uniji trebalo bi poboljšati u cilju zaštite, očuvanja i poboljšanja kvalitete okoliša, zaštite ljudskog zdravlja, osiguranja razborite i racionalne uporabe prirodnih resursa
  te
  promicanja više kružnoga gospodarstva.

| (1) | Gospodarenje otpadom u Uniji trebalo bi poboljšati u cilju zaštite, očuvanja i poboljšanja kvalitete okoliša, zaštite ljudskog zdravlja, osiguranja razborite i racionalne uporabe prirodnih resursa, promicanja više kružnoga gospodarstva
  , povećanja energetske učinkovitosti te smanjenja ovisnosti Unije o resursima
  . |
| --- | --- |

(1)

Gospodarenje otpadom u Uniji trebalo bi poboljšati u cilju zaštite, očuvanja i poboljšanja kvalitete okoliša, zaštite ljudskog zdravlja, osiguranja razborite i racionalne uporabe prirodnih resursa, promicanja više kružnoga gospodarstva
  , povećanja energetske učinkovitosti te smanjenja ovisnosti Unije o resursima
  .

Amandman 51

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1 a) | U okviru kružnog gospodarstva trebalo bi provesti izričite odredbe Sedmog programa djelovanja za okoliš, u kojima se poziva na razvoj ciklusa netoksičnih materija kako bi se reciklirani otpad mogao koristiti kao glavni i pouzdan izvor sirovina za Uniju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1 a)

U okviru kružnog gospodarstva trebalo bi provesti izričite odredbe Sedmog programa djelovanja za okoliš, u kojima se poziva na razvoj ciklusa netoksičnih materija kako bi se reciklirani otpad mogao koristiti kao glavni i pouzdan izvor sirovina za Uniju.

Amandman 5

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | Ciljeve utvrđene Direktivom Vijeća 1999/31/EZ (14) kojima se određuju ograničenja za odlaganje otpada na odlagališta trebalo bi
  izmijeniti
  kako bi se njima bolje odražavala nastojanja Unije da prijeđe na kružno gospodarstvo i ostvari napredak u provedbi Inicijative za sirovine (15) smanjenjem odlaganja otpada na odlagališta za neopasan otpad. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2)

Ciljeve utvrđene Direktivom Vijeća 1999/31/EZ (14) kojima se određuju ograničenja za odlaganje otpada na odlagališta trebalo bi
  izmijeniti
  kako bi se njima bolje odražavala nastojanja Unije da prijeđe na kružno gospodarstvo i ostvari napredak u provedbi Inicijative za sirovine (15) smanjenjem odlaganja otpada na odlagališta za neopasan otpad.

| (2) | Ciljeve utvrđene Direktivom Vijeća 1999/31/EZ (14) kojima se određuju ograničenja za odlaganje otpada na odlagališta trebalo bi
  ojačati
  kako bi se njima bolje odražavala nastojanja Unije da prijeđe na kružno gospodarstvo i ostvari napredak u provedbi Inicijative za sirovine (15)

  postupnim što većim
  smanjenjem odlaganja otpada na odlagališta za neopasan otpad.
  Komisija i države članice trebale bi se pobrinuti za to da se to uklapa u integriranu politiku kojom se jamči pravilna primjena hijerarhije otpada, doprinosi pomaku prema sprečavanju, ponovnoj upotrebi i recikliranju te sprečava prelazak s odlaganja otpada na njegovo spaljivanje. |
| --- | --- |

(2)

Ciljeve utvrđene Direktivom Vijeća 1999/31/EZ (14) kojima se određuju ograničenja za odlaganje otpada na odlagališta trebalo bi
  ojačati
  kako bi se njima bolje odražavala nastojanja Unije da prijeđe na kružno gospodarstvo i ostvari napredak u provedbi Inicijative za sirovine (15)

  postupnim što većim
  smanjenjem odlaganja otpada na odlagališta za neopasan otpad.
  Komisija i države članice trebale bi se pobrinuti za to da se to uklapa u integriranu politiku kojom se jamči pravilna primjena hijerarhije otpada, doprinosi pomaku prema sprečavanju, ponovnoj upotrebi i recikliranju te sprečava prelazak s odlaganja otpada na njegovo spaljivanje.

Amandman 6

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | Osim toga, radi osiguranja bolje usklađenosti zakonodavstva u području otpada, trebalo bi uskladiti definicije iz Direktive 1999/31/EZ s onima iz Direktive 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (16). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

Osim toga, radi osiguranja bolje usklađenosti zakonodavstva u području otpada, trebalo bi uskladiti definicije iz Direktive 1999/31/EZ s onima iz Direktive 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (16).

| (4) | Osim toga, radi osiguranja bolje usklađenosti zakonodavstva u području otpada, trebalo bi
  po potrebi
  uskladiti definicije iz Direktive 1999/31/EZ s onima iz Direktive 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (16). |
| --- | --- |

(4)

Osim toga, radi osiguranja bolje usklađenosti zakonodavstva u području otpada, trebalo bi
  po potrebi
  uskladiti definicije iz Direktive 1999/31/EZ s onima iz Direktive 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (16).

Amandman 7

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | Iz daljnjeg ograničavanja odlaganja otpada na odlagališta, počevši od tokova otpada koji podliježu odvojenom prikupljanju (primjerice, plastika, metali, staklo, papir, biološki otpad) proizišle bi očite koristi za okoliš, gospodarstvo i društvo.
  Pri provedbi tih ograničenja za odlaganje
  otpada
  na odlagališta trebalo bi uzeti u obzir tehničku, ekološku ili gospodarsku izvedivost recikliranja ili drugih postupaka oporabe otpada
  preostalog pri odvojenom prikupljanju otpada. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

Iz daljnjeg ograničavanja odlaganja otpada na odlagališta, počevši od tokova otpada koji podliježu odvojenom prikupljanju (primjerice, plastika, metali, staklo, papir, biološki otpad) proizišle bi očite koristi za okoliš, gospodarstvo i društvo.
  Pri provedbi tih ograničenja za odlaganje
  otpada
  na odlagališta trebalo bi uzeti u obzir tehničku, ekološku ili gospodarsku izvedivost recikliranja ili drugih postupaka oporabe otpada
  preostalog pri odvojenom prikupljanju otpada.

| (5) | Iz daljnjeg ograničavanja odlaganja otpada na odlagališta, počevši od tokova otpada koji podliježu odvojenom prikupljanju (primjerice, plastika, metali, staklo, papir, biološki otpad)
  , s ciljem da se prihvaća samo preostali otpad,
  proizišle bi očite koristi za okoliš, gospodarstvo i društvo.
  Dugoročna ulaganja u infrastrukturu i u istraživanje i inovacije imat će ključnu ulogu u smanjenju količine
  otpada preostalog pri odvojenom prikupljanju otpada
  , čije recikliranje ili drugi oblik oporabe trenutno nisu izvedivi zbog tehničkih ili ekonomskih razloga ili razloga povezanih s okolišem
  . |
| --- | --- |

(5)

Iz daljnjeg ograničavanja odlaganja otpada na odlagališta, počevši od tokova otpada koji podliježu odvojenom prikupljanju (primjerice, plastika, metali, staklo, papir, biološki otpad)
  , s ciljem da se prihvaća samo preostali otpad,
  proizišle bi očite koristi za okoliš, gospodarstvo i društvo.
  Dugoročna ulaganja u infrastrukturu i u istraživanje i inovacije imat će ključnu ulogu u smanjenju količine
  otpada preostalog pri odvojenom prikupljanju otpada
  , čije recikliranje ili drugi oblik oporabe trenutno nisu izvedivi zbog tehničkih ili ekonomskih razloga ili razloga povezanih s okolišem
  .

Amandman 8

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 5.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5.a) | Politički i društveni poticaj za daljnje ograničavanje odlaganja otpada kao održivog načina postupanja s prirodnim resursima unutar kružnog gospodarstva trebao bi poštovati hijerarhiju gospodarenja otpadom iz članka 4. Direktive 2008/98/EZ te bi se trebao striktno primjenjivati pristup u kojem sprečavanje ima prednost i kojim se poštuje načelo predostrožnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5.a)

Politički i društveni poticaj za daljnje ograničavanje odlaganja otpada kao održivog načina postupanja s prirodnim resursima unutar kružnog gospodarstva trebao bi poštovati hijerarhiju gospodarenja otpadom iz članka 4. Direktive 2008/98/EZ te bi se trebao striktno primjenjivati pristup u kojem sprečavanje ima prednost i kojim se poštuje načelo predostrožnosti.

Amandman 9

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | Biorazgradivi komunalni otpad čini velik dio komunalnog otpada. Odlaganje neobrađenog biorazgradivog otpada na odlagališta ima znatne negativne učinke na okoliš u smislu emisija stakleničkih plinova i onečišćenja površinskih voda, podzemnih voda, tla i zraka. Iako su Direktivom 1999/31/EZ već utvrđeni ciljevi u pogledu preusmjeravanja biorazgradivog otpada s odlagališta, trebalo bi odrediti daljnja ograničenja za odlaganje biorazgradivog otpada na odlagališta zabranom odlaganja biorazgradivog otpada koji
  je
  odvojeno
  prikupljen
  u skladu s člankom 22. Direktive 2008/98/EZ. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

Biorazgradivi komunalni otpad čini velik dio komunalnog otpada. Odlaganje neobrađenog biorazgradivog otpada na odlagališta ima znatne negativne učinke na okoliš u smislu emisija stakleničkih plinova i onečišćenja površinskih voda, podzemnih voda, tla i zraka. Iako su Direktivom 1999/31/EZ već utvrđeni ciljevi u pogledu preusmjeravanja biorazgradivog otpada s odlagališta, trebalo bi odrediti daljnja ograničenja za odlaganje biorazgradivog otpada na odlagališta zabranom odlaganja biorazgradivog otpada koji
  je
  odvojeno
  prikupljen
  u skladu s člankom 22. Direktive 2008/98/EZ.

| (6) | Biorazgradivi komunalni otpad čini velik dio komunalnog otpada. Odlaganje neobrađenog biorazgradivog otpada na odlagališta ima znatne negativne učinke na okoliš u smislu emisija stakleničkih plinova i onečišćenja površinskih voda, podzemnih voda, tla i zraka. Iako su Direktivom 1999/31/EZ već utvrđeni ciljevi u pogledu preusmjeravanja biorazgradivog otpada s odlagališta, trebalo bi odrediti daljnja ograničenja za odlaganje biorazgradivog otpada na odlagališta zabranom odlaganja biorazgradivog otpada koji
  bi se trebao
  odvojeno
  prikupljati
  u skladu s člankom 22. Direktive 2008/98/EZ. |
| --- | --- |

(6)

Biorazgradivi komunalni otpad čini velik dio komunalnog otpada. Odlaganje neobrađenog biorazgradivog otpada na odlagališta ima znatne negativne učinke na okoliš u smislu emisija stakleničkih plinova i onečišćenja površinskih voda, podzemnih voda, tla i zraka. Iako su Direktivom 1999/31/EZ već utvrđeni ciljevi u pogledu preusmjeravanja biorazgradivog otpada s odlagališta, trebalo bi odrediti daljnja ograničenja za odlaganje biorazgradivog otpada na odlagališta zabranom odlaganja biorazgradivog otpada koji
  bi se trebao
  odvojeno
  prikupljati
  u skladu s člankom 22. Direktive 2008/98/EZ.

Amandman 10

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | Brojne države članice još nisu u potpunosti razvile potrebnu infrastrukturu za gospodarenje otpadom. Utvrđivanjem ciljeva u pogledu smanjenja odlaganja otpada na odlagališta dodatno će se
  olakšati odvojeno prikupljanje, sortiranje i recikliranje
  otpada te izbjeći moguće zadržavanje materijala koji se mogu reciklirati na
  dnu
  hijerarhije otpada. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7)

Brojne države članice još nisu u potpunosti razvile potrebnu infrastrukturu za gospodarenje otpadom. Utvrđivanjem ciljeva u pogledu smanjenja odlaganja otpada na odlagališta dodatno će se
  olakšati odvojeno prikupljanje, sortiranje i recikliranje
  otpada te izbjeći moguće zadržavanje materijala koji se mogu reciklirati na
  dnu
  hijerarhije otpada.

| (7) | Brojne države članice još nisu u potpunosti razvile potrebnu infrastrukturu za gospodarenje otpadom. Utvrđivanjem
  jasnih i ambicioznih
  ciljeva u pogledu smanjenja odlaganja otpada na odlagališta dodatno će se
  potaknuti ulaganja u cilju promicanja odvojenog prikupljanja, sortiranja i recikliranja
  otpada te izbjeći moguće zadržavanje materijala koji se mogu reciklirati na
  najnižoj razini
  hijerarhije otpada. |
| --- | --- |

(7)

Brojne države članice još nisu u potpunosti razvile potrebnu infrastrukturu za gospodarenje otpadom. Utvrđivanjem
  jasnih i ambicioznih
  ciljeva u pogledu smanjenja odlaganja otpada na odlagališta dodatno će se
  potaknuti ulaganja u cilju promicanja odvojenog prikupljanja, sortiranja i recikliranja
  otpada te izbjeći moguće zadržavanje materijala koji se mogu reciklirati na
  najnižoj razini
  hijerarhije otpada.

Amandman 11

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8) | Postupno smanjenje odlaganja otpada na odlagališta nužno je kako bi se spriječili štetni učinci na zdravlje ljudi i okoliš te osiguralo da se gospodarski vrijedni otpadni materijali postupno i učinkovito oporabljuju pravilnim gospodarenjem otpadom te u skladu s hijerarhijom otpada.
  Tim bi se smanjenjem trebalo
  izbjeći stvaranje viška kapaciteta postrojenja za obradu preostalog otpada, na primjer energetskom oporabom
  ili niskokvalitetnom mehaničkom biološkom obradom neobrađenog komunalnog otpada
  , jer bi se tim stvaranjem viška kapaciteta moglo poremetiti ostvarivanje dugoročnih ciljeva Unije u pogledu pripreme za ponovnu uporabu i recikliranje komunalnog otpada utvrđenih člankom 11. Direktive 2008/98/EZ. Slično tome i u cilju sprečavanja štetnih učinaka na zdravlje ljudi i okoliš, iako bi države članice trebale poduzeti sve potrebne mjere kako bi osigurale da se na odlagališta odlaže samo obrađeni otpad, ispunjavanje te obveze ne bi trebalo rezultirati nastankom viška kapaciteta za obradu preostalog komunalnog otpada. Osim toga, kako bi osigurale usklađenost ciljeva utvrđenih člankom 11. Direktive 2008/98/EZ i cilja smanjenja odlaganja otpada na odlagališta definiranog člankom 5. ove Direktive te koordinirano planiranje potrebnih infrastruktura i ulaganja za ostvarenje tih ciljeva, države članice koje mogu dobiti dodatno vrijeme za ostvarenje ciljeva u pogledu recikliranja komunalnog otpada trebale bi dobiti i dodatno vrijeme za ostvarenje cilja smanjenja odlaganja otpada na odlagališta za 2030. utvrđenog ovom Direktivom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8)

Postupno smanjenje odlaganja otpada na odlagališta nužno je kako bi se spriječili štetni učinci na zdravlje ljudi i okoliš te osiguralo da se gospodarski vrijedni otpadni materijali postupno i učinkovito oporabljuju pravilnim gospodarenjem otpadom te u skladu s hijerarhijom otpada.
  Tim bi se smanjenjem trebalo
  izbjeći stvaranje viška kapaciteta postrojenja za obradu preostalog otpada, na primjer energetskom oporabom
  ili niskokvalitetnom mehaničkom biološkom obradom neobrađenog komunalnog otpada
  , jer bi se tim stvaranjem viška kapaciteta moglo poremetiti ostvarivanje dugoročnih ciljeva Unije u pogledu pripreme za ponovnu uporabu i recikliranje komunalnog otpada utvrđenih člankom 11. Direktive 2008/98/EZ. Slično tome i u cilju sprečavanja štetnih učinaka na zdravlje ljudi i okoliš, iako bi države članice trebale poduzeti sve potrebne mjere kako bi osigurale da se na odlagališta odlaže samo obrađeni otpad, ispunjavanje te obveze ne bi trebalo rezultirati nastankom viška kapaciteta za obradu preostalog komunalnog otpada. Osim toga, kako bi osigurale usklađenost ciljeva utvrđenih člankom 11. Direktive 2008/98/EZ i cilja smanjenja odlaganja otpada na odlagališta definiranog člankom 5. ove Direktive te koordinirano planiranje potrebnih infrastruktura i ulaganja za ostvarenje tih ciljeva, države članice koje mogu dobiti dodatno vrijeme za ostvarenje ciljeva u pogledu recikliranja komunalnog otpada trebale bi dobiti i dodatno vrijeme za ostvarenje cilja smanjenja odlaganja otpada na odlagališta za 2030. utvrđenog ovom Direktivom.

| (8) | Postupno
  maksimalno
  smanjenje odlaganja otpada na odlagališta nužno je kako bi se spriječili štetni učinci na zdravlje ljudi i okoliš te osiguralo da se gospodarski vrijedni otpadni materijali postupno i učinkovito oporabljuju pravilnim gospodarenjem otpadom te u skladu s hijerarhijom otpada
  utvrđenom Direktivom 2008/98/EZ
  .
  To postupno maksimalno smanjenje odlaganja otpada na odlagališta zahtijevat će velike promjene u gospodarenju otpadom u mnogim državama članicama. Boljim statističkim podacima o prikupljanju i obradi te boljom sljedivošću tokova otpada trebalo bi biti moguće
  izbjeći stvaranje viška kapaciteta postrojenja za obradu preostalog otpada, na primjer energetskom oporabom, jer bi se tim stvaranjem viška kapaciteta moglo poremetiti ostvarivanje dugoročnih ciljeva Unije u pogledu pripreme za ponovnu uporabu i recikliranje komunalnog otpada utvrđenih člankom 11. Direktive 2008/98/EZ. Slično tome i u cilju sprečavanja štetnih učinaka na zdravlje ljudi i okoliš, iako bi države članice trebale poduzeti sve potrebne mjere kako bi osigurale da se na odlagališta odlaže samo obrađeni otpad, ispunjavanje te obveze ne bi trebalo rezultirati nastankom viška kapaciteta za obradu preostalog komunalnog otpada.
  U svjetlu nedavnih ulaganja u nekim državama članicama koja su dovela do prevelikog kapaciteta za energetsku oporabu ili do uvođenja mehaničke biološke obrade, nužno je dati jasan signal poduzećima koja se bave otpadom i državama članicama kako bi se izbjegla ulaganja koja su nespojiva s dugoročnim ciljevima utvrđenima u Direktivi o odlagalištima otpada i Okvirnoj direktivi o otpadu. Iz tih razloga trebalo bi razmotriti uvođenje granice za spaljivanje komunalnog otpada u skladu s ciljevima pripreme za ponovnu uporabu i recikliranje iz članka 11. Direktive 2008/98/EZ i članka 5. Direktive 1999/31/EZ.
  Osim toga, kako bi osigurale usklađenost ciljeva utvrđenih člankom 11. Direktive 2008/98/EZ i cilja smanjenja odlaganja otpada na odlagališta definiranog člankom 5. ove Direktive te koordinirano planiranje potrebnih infrastruktura i ulaganja za ostvarenje tih ciljeva, države članice koje mogu dobiti dodatno vrijeme za ostvarenje ciljeva u pogledu recikliranja komunalnog otpada trebale bi dobiti i dodatno vrijeme za ostvarenje cilja smanjenja odlaganja otpada na odlagališta za 2030. utvrđenog ovom Direktivom. |
| --- | --- |

(8)

Postupno
  maksimalno
  smanjenje odlaganja otpada na odlagališta nužno je kako bi se spriječili štetni učinci na zdravlje ljudi i okoliš te osiguralo da se gospodarski vrijedni otpadni materijali postupno i učinkovito oporabljuju pravilnim gospodarenjem otpadom te u skladu s hijerarhijom otpada
  utvrđenom Direktivom 2008/98/EZ
  .
  To postupno maksimalno smanjenje odlaganja otpada na odlagališta zahtijevat će velike promjene u gospodarenju otpadom u mnogim državama članicama. Boljim statističkim podacima o prikupljanju i obradi te boljom sljedivošću tokova otpada trebalo bi biti moguće
  izbjeći stvaranje viška kapaciteta postrojenja za obradu preostalog otpada, na primjer energetskom oporabom, jer bi se tim stvaranjem viška kapaciteta moglo poremetiti ostvarivanje dugoročnih ciljeva Unije u pogledu pripreme za ponovnu uporabu i recikliranje komunalnog otpada utvrđenih člankom 11. Direktive 2008/98/EZ. Slično tome i u cilju sprečavanja štetnih učinaka na zdravlje ljudi i okoliš, iako bi države članice trebale poduzeti sve potrebne mjere kako bi osigurale da se na odlagališta odlaže samo obrađeni otpad, ispunjavanje te obveze ne bi trebalo rezultirati nastankom viška kapaciteta za obradu preostalog komunalnog otpada.
  U svjetlu nedavnih ulaganja u nekim državama članicama koja su dovela do prevelikog kapaciteta za energetsku oporabu ili do uvođenja mehaničke biološke obrade, nužno je dati jasan signal poduzećima koja se bave otpadom i državama članicama kako bi se izbjegla ulaganja koja su nespojiva s dugoročnim ciljevima utvrđenima u Direktivi o odlagalištima otpada i Okvirnoj direktivi o otpadu. Iz tih razloga trebalo bi razmotriti uvođenje granice za spaljivanje komunalnog otpada u skladu s ciljevima pripreme za ponovnu uporabu i recikliranje iz članka 11. Direktive 2008/98/EZ i članka 5. Direktive 1999/31/EZ.
  Osim toga, kako bi osigurale usklađenost ciljeva utvrđenih člankom 11. Direktive 2008/98/EZ i cilja smanjenja odlaganja otpada na odlagališta definiranog člankom 5. ove Direktive te koordinirano planiranje potrebnih infrastruktura i ulaganja za ostvarenje tih ciljeva, države članice koje mogu dobiti dodatno vrijeme za ostvarenje ciljeva u pogledu recikliranja komunalnog otpada trebale bi dobiti i dodatno vrijeme za ostvarenje cilja smanjenja odlaganja otpada na odlagališta za 2030. utvrđenog ovom Direktivom.

Amandman 12

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 8.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (8.a) | U cilju postizanja ciljeva ove Direktive i pospješivanja prelaska na kružno gospodarstvo, Komisija bi trebala poticati koordinaciju i razmjenu informacija i najboljih praksi među državama članicama i među različitim sektorima gospodarstva. Ta bi se razmjena mogla olakšati komunikacijskim platformama kojima bi se podigla razina osviještenosti o novim industrijskim rješenjima i omogućio bolji pregled raspoloživih kapaciteta te kojima bi se doprinijelo povezivanju sektora zbrinjavanja otpada s drugim sektorima i podržavanju industrijske simbioze. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8.a)

U cilju postizanja ciljeva ove Direktive i pospješivanja prelaska na kružno gospodarstvo, Komisija bi trebala poticati koordinaciju i razmjenu informacija i najboljih praksi među državama članicama i među različitim sektorima gospodarstva. Ta bi se razmjena mogla olakšati komunikacijskim platformama kojima bi se podigla razina osviještenosti o novim industrijskim rješenjima i omogućio bolji pregled raspoloživih kapaciteta te kojima bi se doprinijelo povezivanju sektora zbrinjavanja otpada s drugim sektorima i podržavanju industrijske simbioze.

Amandman 13

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 8.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (8.b) | Komisija treba promicati koordinaciju i razmjenu informacija i primjera najbolje prakse među državama članicama te među regionalnim i posebno lokalnim tijelima, uz sudjelovanje svih relevantnih organizacija civilnog društva, uključujući socijalne partnere te organizacije koje se bave okolišem i organizacije potrošača. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8.b)

Komisija treba promicati koordinaciju i razmjenu informacija i primjera najbolje prakse među državama članicama te među regionalnim i posebno lokalnim tijelima, uz sudjelovanje svih relevantnih organizacija civilnog društva, uključujući socijalne partnere te organizacije koje se bave okolišem i organizacije potrošača.

Amandman 14

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 8.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (8.c) | Kako bi se ciljevi ove Direktive provodili i primjenjivali na odgovarajući način, potrebno je osigurati da lokalna tijela na područjima na kojima su smještena odlagališta budu priznata kao relevantni sudionici jer oni izravno trpe posljedice odlaganja otpada na odlagališta. Stoga treba unaprijed zajamčiti javno i demokratsko savjetovanje u mjestima i nadopćinskim jedinicama gdje će se napraviti odlagalište te treba uvesti odgovarajuće obeštećenje za lokalno stanovništvo. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8.c)

Kako bi se ciljevi ove Direktive provodili i primjenjivali na odgovarajući način, potrebno je osigurati da lokalna tijela na područjima na kojima su smještena odlagališta budu priznata kao relevantni sudionici jer oni izravno trpe posljedice odlaganja otpada na odlagališta. Stoga treba unaprijed zajamčiti javno i demokratsko savjetovanje u mjestima i nadopćinskim jedinicama gdje će se napraviti odlagalište te treba uvesti odgovarajuće obeštećenje za lokalno stanovništvo.

Amandman 15

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 8.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (8.d) | Komisija treba zajamčiti reviziju svakog odlagališta u Uniji da bi se osigurala pravilna provedba prava Unije i nacionalnog prava. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8.d)

Komisija treba zajamčiti reviziju svakog odlagališta u Uniji da bi se osigurala pravilna provedba prava Unije i nacionalnog prava.

Amandman 16

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (9) | Kako bi se osigurala bolja, pravovremenija i ujednačenija provedba ove Direktive i kako bi se predvidjeli nedostaci u provedbi, trebalo bi uspostaviti sustav ranog upozoravanja kojim bi se otkrili nedostaci i omogućilo poduzimanje mjera prije isteka rokova za ispunjenje ciljeva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9)

Kako bi se osigurala bolja, pravovremenija i ujednačenija provedba ove Direktive i kako bi se predvidjeli nedostaci u provedbi, trebalo bi uspostaviti sustav ranog upozoravanja kojim bi se otkrili nedostaci i omogućilo poduzimanje mjera prije isteka rokova za ispunjenje ciljeva.

| (9) | Kako bi se osigurala bolja, pravovremenija i ujednačenija provedba ove Direktive i kako bi se predvidjeli nedostaci u provedbi, trebalo bi uspostaviti sustav ranog upozoravanja kojim bi se otkrili nedostaci i omogućilo poduzimanje mjera prije isteka rokova za ispunjenje ciljeva
  te bi trebalo potaknuti razmjenu najboljih praksi između raznih dionika
  . |
| --- | --- |

(9)

Kako bi se osigurala bolja, pravovremenija i ujednačenija provedba ove Direktive i kako bi se predvidjeli nedostaci u provedbi, trebalo bi uspostaviti sustav ranog upozoravanja kojim bi se otkrili nedostaci i omogućilo poduzimanje mjera prije isteka rokova za ispunjenje ciljeva
  te bi trebalo potaknuti razmjenu najboljih praksi između raznih dionika
  .

Amandman 17

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (11) | Statistički
  podatci koje dostavljaju države članice Komisiji su neophodni za procjenu usklađenosti sa zakonodavstvom o otpadu u svim državama članicama. Uvođenjem zajedničke točke za unos svih podataka o otpadu, brisanjem zastarjelih zahtjeva za izvješćivanje, uspoređivanjem nacionalnih metoda izvješćivanja te uvođenjem izvješća o potvrdi kvalitete podataka trebale bi se povećati kvaliteta, pouzdanost i usporedivost
  statističkih
  podataka. Pouzdano izvješćivanje o statističkim podatcima o gospodarenju otpadom od presudne je važnosti za učinkovitu provedbu i osiguranje usporedivosti podataka među državama članicama. Stoga bi
  od država članica
  pri pripremi izvješća o usklađenosti s ciljevima utvrđenima Direktivom 1999/31/EZ
  trebalo zatražiti da upotrebljavaju najnoviju
  metodologiju koju
  su razvili
  Komisija
  i nacionalni statistički uredi
  država članica. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11)

Statistički
  podatci koje dostavljaju države članice Komisiji su neophodni za procjenu usklađenosti sa zakonodavstvom o otpadu u svim državama članicama. Uvođenjem zajedničke točke za unos svih podataka o otpadu, brisanjem zastarjelih zahtjeva za izvješćivanje, uspoređivanjem nacionalnih metoda izvješćivanja te uvođenjem izvješća o potvrdi kvalitete podataka trebale bi se povećati kvaliteta, pouzdanost i usporedivost
  statističkih
  podataka. Pouzdano izvješćivanje o statističkim podatcima o gospodarenju otpadom od presudne je važnosti za učinkovitu provedbu i osiguranje usporedivosti podataka među državama članicama. Stoga bi
  od država članica
  pri pripremi izvješća o usklađenosti s ciljevima utvrđenima Direktivom 1999/31/EZ
  trebalo zatražiti da upotrebljavaju najnoviju
  metodologiju koju
  su razvili
  Komisija
  i nacionalni statistički uredi
  država članica.

| (11) | Podatci
  i informacije
  koje dostavljaju države članice Komisiji su neophodni za procjenu usklađenosti sa zakonodavstvom o otpadu u svim državama članicama.
  Određivanjem zajedničke metodologije za prikupljanje i obradu podataka na temelju pouzdanih izvora te
  uvođenjem zajedničke točke za unos svih podataka o otpadu, brisanjem zastarjelih zahtjeva za izvješćivanje, uspoređivanjem nacionalnih metoda izvješćivanja te uvođenjem izvješća o potvrdi kvalitete podataka trebale bi se povećati kvaliteta, pouzdanost i usporedivost
  dostavljenih
  podataka. Pouzdano izvješćivanje o statističkim podatcima o gospodarenju otpadom od presudne je važnosti za učinkovitu provedbu i osiguranje usporedivosti podataka među državama članicama. Stoga bi
  države članice
  pri pripremi izvješća o usklađenosti s ciljevima utvrđenima Direktivom 1999/31/EZ
  trebale upotrebljavati zajedničku
  metodologiju koju
  je
  Komisija
  razvila u suradnji s nacionalnim statističkim uredima
  država članica
  i nacionalnim tijelima zaduženima za gospodarenje otpadom
  . |
| --- | --- |

(11)

Podatci
  i informacije
  koje dostavljaju države članice Komisiji su neophodni za procjenu usklađenosti sa zakonodavstvom o otpadu u svim državama članicama.
  Određivanjem zajedničke metodologije za prikupljanje i obradu podataka na temelju pouzdanih izvora te
  uvođenjem zajedničke točke za unos svih podataka o otpadu, brisanjem zastarjelih zahtjeva za izvješćivanje, uspoređivanjem nacionalnih metoda izvješćivanja te uvođenjem izvješća o potvrdi kvalitete podataka trebale bi se povećati kvaliteta, pouzdanost i usporedivost
  dostavljenih
  podataka. Pouzdano izvješćivanje o statističkim podatcima o gospodarenju otpadom od presudne je važnosti za učinkovitu provedbu i osiguranje usporedivosti podataka među državama članicama. Stoga bi
  države članice
  pri pripremi izvješća o usklađenosti s ciljevima utvrđenima Direktivom 1999/31/EZ
  trebale upotrebljavati zajedničku
  metodologiju koju
  je
  Komisija
  razvila u suradnji s nacionalnim statističkim uredima
  država članica
  i nacionalnim tijelima zaduženima za gospodarenje otpadom
  .

Amandman 18

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 12.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (12) | Kako bi se
  dopunila ili
  izmijenila Direktiva 1999/31/EZ,
  posebno u cilju prilagodbe njezinih priloga znanstvenom i tehničkom napretku,
  ovlast za donošenje akata u skladu s 
  člankom 290
  . Ugovora trebalo bi delegirati Komisiji u pogledu
  članka 16
  . Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja
  , među ostalim i
  na razini stručnjaka
  . Pri
  pripremi
  i izradi
  delegiranih akata
  Komisija bi trebala osigurati istodobno, pravodobno i primjereno dostavljanje relevantnih dokumenata Europskom parlamentu i Vijeću
  . Sve izmjene priloga trebalo bi izvršiti isključivo u skladu s načelima utvrđenima ovom Direktivom. U tu svrhu, kad je riječ o Prilogu II., Komisija bi trebala uzeti u obzir opća načela i opće postupke za ispitivanje i kriterije za prihvat utvrđene u Prilogu II. Osim toga, za svaku kategoriju odlagališta, uključujući, prema potrebi, posebne vrste odlagališta unutar svake kategorije, među ostalim i podzemno odlagalište, trebalo bi utvrditi posebne kriterije i metode ispitivanja te pripadajuće granične vrijednosti. Komisija bi, prema potrebi, u roku od dvije godine od stupanja na snagu ove Direktive trebala razmotriti donošenje prijedloga za standardizaciju metoda nadzora, uzorkovanja i analize povezanih s prilozima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12)

Kako bi se
  dopunila ili
  izmijenila Direktiva 1999/31/EZ,
  posebno u cilju prilagodbe njezinih priloga znanstvenom i tehničkom napretku,
  ovlast za donošenje akata u skladu s 
  člankom 290
  . Ugovora trebalo bi delegirati Komisiji u pogledu
  članka 16
  . Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja
  , među ostalim i
  na razini stručnjaka
  . Pri
  pripremi
  i izradi
  delegiranih akata
  Komisija bi trebala osigurati istodobno, pravodobno i primjereno dostavljanje relevantnih dokumenata Europskom parlamentu i Vijeću
  . Sve izmjene priloga trebalo bi izvršiti isključivo u skladu s načelima utvrđenima ovom Direktivom. U tu svrhu, kad je riječ o Prilogu II., Komisija bi trebala uzeti u obzir opća načela i opće postupke za ispitivanje i kriterije za prihvat utvrđene u Prilogu II. Osim toga, za svaku kategoriju odlagališta, uključujući, prema potrebi, posebne vrste odlagališta unutar svake kategorije, među ostalim i podzemno odlagalište, trebalo bi utvrditi posebne kriterije i metode ispitivanja te pripadajuće granične vrijednosti. Komisija bi, prema potrebi, u roku od dvije godine od stupanja na snagu ove Direktive trebala razmotriti donošenje prijedloga za standardizaciju metoda nadzora, uzorkovanja i analize povezanih s prilozima.

| (12) | Kako bi se izmijenila Direktiva 1999/31/EZ,
  Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u vezi s prilagodbom priloga znanstvenom i tehničkom napretku
  . Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja,
  uključujući ona
  na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu od 13. travnja 2016. o boljoj izradi zakonodavstva.
  Osobito s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u
  pripremi delegiranih akata
  Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata
  . Sve izmjene priloga trebalo bi izvršiti isključivo u skladu s načelima utvrđenima ovom Direktivom. U tu svrhu, kad je riječ o Prilogu II., Komisija bi trebala uzeti u obzir opća načela i opće postupke za ispitivanje i kriterije za prihvat utvrđene u Prilogu II. Osim toga, za svaku kategoriju odlagališta, uključujući, prema potrebi, posebne vrste odlagališta unutar svake kategorije, među ostalim i podzemno odlagalište, trebalo bi utvrditi posebne kriterije i metode ispitivanja te pripadajuće granične vrijednosti. Komisija bi, prema potrebi, u roku od dvije godine od stupanja na snagu ove Direktive trebala razmotriti donošenje prijedloga za standardizaciju metoda nadzora, uzorkovanja i analize povezanih s prilozima. |
| --- | --- |

(12)

Kako bi se izmijenila Direktiva 1999/31/EZ,
  Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u vezi s prilagodbom priloga znanstvenom i tehničkom napretku
  . Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja,
  uključujući ona
  na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu od 13. travnja 2016. o boljoj izradi zakonodavstva.
  Osobito s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u
  pripremi delegiranih akata
  Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata
  . Sve izmjene priloga trebalo bi izvršiti isključivo u skladu s načelima utvrđenima ovom Direktivom. U tu svrhu, kad je riječ o Prilogu II., Komisija bi trebala uzeti u obzir opća načela i opće postupke za ispitivanje i kriterije za prihvat utvrđene u Prilogu II. Osim toga, za svaku kategoriju odlagališta, uključujući, prema potrebi, posebne vrste odlagališta unutar svake kategorije, među ostalim i podzemno odlagalište, trebalo bi utvrditi posebne kriterije i metode ispitivanja te pripadajuće granične vrijednosti. Komisija bi, prema potrebi, u roku od dvije godine od stupanja na snagu ove Direktive trebala razmotriti donošenje prijedloga za standardizaciju metoda nadzora, uzorkovanja i analize povezanih s prilozima.

Amandman 19

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 13.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (13) | Radi osiguravanja ujednačenih uvjeta za provedbu Direktive 1999/31/EZ, Komisiji bi trebalo prenijeti ovlasti za
  provedbu
  u pogledu
  članka 3
  .
  stavka 3., Priloga I. točke 3.5. i Priloga II. točke 5.
  Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (17). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13)

Radi osiguravanja ujednačenih uvjeta za provedbu Direktive 1999/31/EZ, Komisiji bi trebalo prenijeti ovlasti za
  provedbu
  u pogledu
  članka 3
  .
  stavka 3., Priloga I. točke 3.5. i Priloga II. točke 5.
  Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (17).

| (13) | Radi osiguravanja ujednačenih uvjeta za provedbu Direktive 1999/31/EZ, Komisiji bi trebalo prenijeti
  provedbene
  ovlasti
  u vezi s definicijom odlaganja neopasnog otpada, metodom koju treba koristiti
  za
  određivanje koeficijenta propusnosti odlagališta pod određenim uvjetima i, iz razloga što uzorkovanje otpada može predstavljati ozbiljne probleme
  u pogledu
  reprezentativnosti i tehnika s obzirom na raznoliku prirodu različitih vrsta otpada, razvojem europskog standarda za uzorkovanje otpada
  . Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (17). |
| --- | --- |

(13)

Radi osiguravanja ujednačenih uvjeta za provedbu Direktive 1999/31/EZ, Komisiji bi trebalo prenijeti
  provedbene
  ovlasti
  u vezi s definicijom odlaganja neopasnog otpada, metodom koju treba koristiti
  za
  određivanje koeficijenta propusnosti odlagališta pod određenim uvjetima i, iz razloga što uzorkovanje otpada može predstavljati ozbiljne probleme
  u pogledu
  reprezentativnosti i tehnika s obzirom na raznoliku prirodu različitih vrsta otpada, razvojem europskog standarda za uzorkovanje otpada
  . Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (17).

Amandman 20

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 16.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (16.a) | Komisija i države članice trebaju osigurati izradu planova za održivu oporabu i održivo alternativno korištenje odlagalištima otpada i područjima narušenima odlagalištima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16.a)

Komisija i države članice trebaju osigurati izradu planova za održivu oporabu i održivo alternativno korištenje odlagalištima otpada i područjima narušenima odlagalištima.

Amandman 21

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 16.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 16.b | Ova je Direktiva usvojena vodeći računa o obvezama utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu od 13. travnja 2016. o boljoj izradi zakonodavstva, a trebalo bi je provesti i primijeniti u skladu sa smjernicama iz tog sporazuma. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

16.b

Ova je Direktiva usvojena vodeći računa o obvezama utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu od 13. travnja 2016. o boljoj izradi zakonodavstva, a trebalo bi je provesti i primijeniti u skladu sa smjernicama iz tog sporazuma.

Amandman 52/rev

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak - 1. – točka 1 (nova)

Direktiva 1999/31/EZ

Članak 1 stavak 1 (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (-1.) | U članku 1. umeće se sljedeći stavak:




  -1.
     
  Postupno ukidanje odlaganja otpada koji se ne može reciklirati niti oporabiti na odlagališta osnovni je preduvjet za podupiranje prelaska Unije na kružno gospodarstvo. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(-1.)

-1.
     
  Postupno ukidanje odlaganja otpada koji se ne može reciklirati niti oporabiti na odlagališta osnovni je preduvjet za podupiranje prelaska Unije na kružno gospodarstvo.

Amandman 23

Amandman 23

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 1. – podtočka a

Članak 1. – stavak 1. – točka 1. – podtočka a

Direktiva 1999/31/EZ

Članak 2. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | primjenjuju se definicije „otpad”, „komunalni otpad”, „opasan otpad”,
  „proizvođač
  otpada”, „posjednik otpada”, „gospodarenje otpadom”, „odvojeno skupljanje”, „oporaba”, ‚recikliranje’ i ‚zbrinjavanje’ utvrđene u članku 3. Direktive 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (*1). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

primjenjuju se definicije „otpad”, „komunalni otpad”, „opasan otpad”,
  „proizvođač
  otpada”, „posjednik otpada”, „gospodarenje otpadom”, „odvojeno skupljanje”, „oporaba”, ‚recikliranje’ i ‚zbrinjavanje’ utvrđene u članku 3. Direktive 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (*1).

„proizvođač

*1

| (a) | primjenjuju se definicije „otpad”, „komunalni otpad”, „opasan otpad”,
  „neopasan otpad”„proizvođač
  otpada”, „posjednik otpada”, „gospodarenje otpadom”, „odvojeno skupljanje”, „oporaba”, „recikliranje” i „zbrinjavanje” utvrđene u članku 3. Direktive 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (*2). |
| --- | --- |

(a)

primjenjuju se definicije „otpad”, „komunalni otpad”, „opasan otpad”,
  „neopasan otpad”„proizvođač
  otpada”, „posjednik otpada”, „gospodarenje otpadom”, „odvojeno skupljanje”, „oporaba”, „recikliranje” i „zbrinjavanje” utvrđene u članku 3. Direktive 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (*2).

„neopasan otpad”„proizvođač

*2

Amandman 24

Amandman 24

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 1. – podtočka aa (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 1. – podtočka aa (nova)

Direktiva 1999/31/EZ

Članak 2. – točka aa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (aa) | umeće se sljedeća točka (aa):








  „(aa) | „preostali otpad” znači otpad koji je nastao postupkom obrade ili oporabe, uključujući recikliranje, koji se ne može dodatno oporabiti te se stoga mora zbrinuti;” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(aa)

umeće se sljedeća točka (aa):

umeće se sljedeća točka (aa):

„(aa)

„preostali otpad” znači otpad koji je nastao postupkom obrade ili oporabe, uključujući recikliranje, koji se ne može dodatno oporabiti te se stoga mora zbrinuti;”

„preostali otpad” znači otpad koji je nastao postupkom obrade ili oporabe, uključujući recikliranje, koji se ne može dodatno oporabiti te se stoga mora zbrinuti;”

Amandman 25

Amandman 25

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 1. – podtočka ba (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 1. – podtočka ba (nova)

Direktiva 1999/31/EZ

Članak 2. – točka m

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | točka m mijenja se kako slijedi: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(ba)

točka m mijenja se kako slijedi:

točka m mijenja se kako slijedi:

| (m) | „biorazgradivi otpad” znači svaki otpad koji podliježe anaerobnom ili aerobnom raspadanju
  , kao što je to slučaj s otpadom iz vrtova i otpadom od hrane te papirom i kartonom
  ; |
| --- | --- |

(m)

„biorazgradivi otpad” znači svaki otpad koji podliježe anaerobnom ili aerobnom raspadanju
  , kao što je to slučaj s otpadom iz vrtova i otpadom od hrane te papirom i kartonom
  ;

, kao što je to slučaj s otpadom iz vrtova i otpadom od hrane te papirom i kartonom

| | „(m) | „biorazgradivi otpad” znači
  otpad od hrane i otpad iz vrtova, papir, karton, drvo te
  svaki otpad koji podliježe anaerobnom ili aerobnom raspadanju;” |
| --- | --- | --- |

„(m)

„biorazgradivi otpad” znači
  otpad od hrane i otpad iz vrtova, papir, karton, drvo te
  svaki otpad koji podliježe anaerobnom ili aerobnom raspadanju;”

otpad od hrane i otpad iz vrtova, papir, karton, drvo te

Amandman 26

Amandman 26

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.a (nova)

Direktiva 1999/31/EZ

Članak 3. – stavak 3.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1.a) | U članku 3. stavak 3. mijenja se kako slijedi: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(1.a)

(1.a)

U članku 3. stavak 3. mijenja se kako slijedi:

3.   Ne dovodeći u pitanje Direktivu 75/442/EEZ države članice mogu po vlastitom izboru izjaviti da odlaganje neopasnog otpada, koji
  treba utvrditi odbor osnovan člankom 17. ove Direktive, te koji ne predstavlja
  inertni otpad
  nastao
  istraživanjem rudnih ležišta te vađenjem, preradom i skladištenjem mineralnih resursa kao i radom kamenoloma, a koji se odlaže tako da sprečava onečišćenje okoliša ili štetu po zdravlje ljudi, može biti izuzet iz odredbi u Prilogu I.,
  točke
  2., 3.1., 3.2. i 3.3. ove Direktive.

| | „3.   Ne dovodeći u pitanje Direktivu 75/442/EEZ države članice mogu po vlastitom izboru izjaviti da odlaganje neopasnog otpada, koji
  nije
  inertni otpad
  , nastalog
  istraživanjem rudnih ležišta te vađenjem, preradom i skladištenjem mineralnih resursa kao i radom kamenoloma, a koji se odlaže tako da sprečava onečišćenje okoliša ili štetu po zdravlje ljudi, može biti izuzet iz odredbi u Prilogu I.,
  stavcima
  2., 3.1., 3.2. i 3.3. ove Direktive.
  Komisija donosi provedbene akte kojima utvrđuje što predstavlja odlaganje neopasnog otpada. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 17. stavka 2.” |
| --- | --- |

„3.   Ne dovodeći u pitanje Direktivu 75/442/EEZ države članice mogu po vlastitom izboru izjaviti da odlaganje neopasnog otpada, koji
  nije
  inertni otpad
  , nastalog
  istraživanjem rudnih ležišta te vađenjem, preradom i skladištenjem mineralnih resursa kao i radom kamenoloma, a koji se odlaže tako da sprečava onečišćenje okoliša ili štetu po zdravlje ljudi, može biti izuzet iz odredbi u Prilogu I.,
  stavcima
  2., 3.1., 3.2. i 3.3. ove Direktive.
  Komisija donosi provedbene akte kojima utvrđuje što predstavlja odlaganje neopasnog otpada. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 17. stavka 2.”

Amandman 27

Amandman 27

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka -a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka -a (nova)

Direktiva 1999/31/EZ

Članak 5. – stavak 1.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (-a) | stavak 1. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(-a)

(-a)

stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

1.   Države članice izrađuju nacionalnu strategiju za provođenje
  smanjivanja količine
  biorazgradivog otpada
  koji se odlaže
  na odlagališta, i to u roku od dvije godine od datuma utvrđenog člankom 18. stavkom 1. te o toj strategiji izvješćuju Komisiju. Strategija treba uključiti mjere za postizanje ciljeva utvrđenih u stavku 2., posebno
  putem recikliranja
  ,
  kompostiranja,
  proizvodnjom
  prirodnog plina ili
  oporabom materijala
  i
  energije. U roku od 30 mjeseci od datuma utvrđenog člankom 18 stavkom 1. Komisija dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću izvješće u kojem sažima nacionalne strategije.

| | 1.   Države članice
  u suradnji s regionalnim i lokalnim tijelima zaduženima za gospodarenje otpadom
  izrađuju nacionalnu strategiju za provođenje
  postupnog ukidanja odlaganja
  biorazgradivog otpada na odlagališta, i to u roku od dvije godine od datuma utvrđenog člankom 18. stavkom 1. te o toj strategiji izvješćuju Komisiju. Strategija treba uključiti mjere za postizanje ciljeva utvrđenih u stavku 2., posebno
  recikliranjem
  ,
  kompostiranjem,
  proizvodnjom
  bioplina,
  oporabom materijala
  ili, ako spomenuti postupci nisu mogući, oporabom
  energije. U roku od 30 mjeseci od datuma utvrđenog člankom 18 stavkom 1. Komisija dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću izvješće u kojem sažima nacionalne strategije. |
| --- | --- |

1.   Države članice
  u suradnji s regionalnim i lokalnim tijelima zaduženima za gospodarenje otpadom
  izrađuju nacionalnu strategiju za provođenje
  postupnog ukidanja odlaganja
  biorazgradivog otpada na odlagališta, i to u roku od dvije godine od datuma utvrđenog člankom 18. stavkom 1. te o toj strategiji izvješćuju Komisiju. Strategija treba uključiti mjere za postizanje ciljeva utvrđenih u stavku 2., posebno
  recikliranjem
  ,
  kompostiranjem,
  proizvodnjom
  bioplina,
  oporabom materijala
  ili, ako spomenuti postupci nisu mogući, oporabom
  energije. U roku od 30 mjeseci od datuma utvrđenog člankom 18 stavkom 1. Komisija dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću izvješće u kojem sažima nacionalne strategije.

Amandman 28

Amandman 28

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka b

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka b

Direktiva 1999/31/EZ

Članak 5. – stavak 3. – točka f

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (f) | otpad koji je odvojeno prikupljen u skladu s člankom 11. stavkom 1. i člankom 22. Direktive 2008/98/EZ. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(f)

otpad koji je odvojeno prikupljen u skladu s člankom 11. stavkom 1. i člankom 22. Direktive 2008/98/EZ.

| (f) | otpad koji je odvojeno prikupljen u skladu s člankom 11. stavkom 1. i člankom 22. Direktive 2008/98/EZ
  te ambalaža i ambalažni otpad kako su definirani u članku 3
  .
  Direktive 94/62/EZ; |
| --- | --- |

(f)

otpad koji je odvojeno prikupljen u skladu s člankom 11. stavkom 1. i člankom 22. Direktive 2008/98/EZ
  te ambalaža i ambalažni otpad kako su definirani u članku 3
  .
  Direktive 94/62/EZ;

te ambalaža i ambalažni otpad kako su definirani u članku 3

Direktive 94/62/EZ;

Amandman 29

Amandman 29

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka c

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka c

Direktiva 1999/31/EZ

Članak 5. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da se do 2030. količina komunalnog otpada koji se odlaže na odlagališta smanji na
  10 %
  ukupne količine nastalog komunalnog otpada. | 5.   Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da se do 2030.
  godišnja
  količina komunalnog otpada koji se odlaže na odlagališta smanji na
  5 %
  ukupne količine nastalog komunalnog otpada. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da se do 2030. količina komunalnog otpada koji se odlaže na odlagališta smanji na
  10 %
  ukupne količine nastalog komunalnog otpada.

5.   Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi osigurale da se do 2030.
  godišnja
  količina komunalnog otpada koji se odlaže na odlagališta smanji na
  5 %
  ukupne količine nastalog komunalnog otpada.

Amandman 30

Amandman 30

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka c

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka c

Direktiva 1999/31/EZ

Članak 5. – stavak 5.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 5.a   
  Države članice do 31. prosinca 2030. prihvaćaju samo preostali komunalni otpad na odlagališta za neopasan otpad. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.a   
  Države članice do 31. prosinca 2030. prihvaćaju samo preostali komunalni otpad na odlagališta za neopasan otpad.

Amandman 31

Amandman 31

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka c

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka c

Direktiva 1999/31/EZ

Članak 5. – stavak 6. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Estonija, Grčka, Hrvatska, Latvija, Malta, Rumunjska i Slovačka mogu dobiti dodatnih
  pet godina
  za ispunjavanje cilja
  iz stavka 5.
  Država članica izvješćuje Komisiju da namjerava iskoristiti tu odredbu najkasnije 24 mjeseca prije odgovarajućeg roka utvrđenog stavkom 5. U slučaju produljenja država članica poduzima potrebne mjere za smanjenje količine
  komunalnog otpada
  koji se odlaže
  na odlagališta
  na 20 % ukupne količine nastalog komunalnog otpada do 2030
  . | Država članica može zatražiti produženje od
  pet godina
  kako bi ostvarila cilj
  iz stavka 5.
  ako je 2013. više od 65 % svojeg
  komunalnog otpada
  odložila
  na odlagališta. |
| | Država članica do 31. prosinca 2028. upućuje Komisiji zahtjev za to produženje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Estonija, Grčka, Hrvatska, Latvija, Malta, Rumunjska i Slovačka mogu dobiti dodatnih
  pet godina
  za ispunjavanje cilja
  iz stavka 5.
  Država članica izvješćuje Komisiju da namjerava iskoristiti tu odredbu najkasnije 24 mjeseca prije odgovarajućeg roka utvrđenog stavkom 5. U slučaju produljenja država članica poduzima potrebne mjere za smanjenje količine
  komunalnog otpada
  koji se odlaže
  na odlagališta
  na 20 % ukupne količine nastalog komunalnog otpada do 2030
  .

Estonija, Grčka, Hrvatska, Latvija, Malta, Rumunjska i Slovačka mogu dobiti dodatnih

za ispunjavanje cilja

Država članica izvješćuje Komisiju da namjerava iskoristiti tu odredbu najkasnije 24 mjeseca prije odgovarajućeg roka utvrđenog stavkom 5. U slučaju produljenja država članica poduzima potrebne mjere za smanjenje količine

koji se odlaže

na 20 % ukupne količine nastalog komunalnog otpada do 2030

Država članica može zatražiti produženje od
  pet godina
  kako bi ostvarila cilj
  iz stavka 5.
  ako je 2013. više od 65 % svojeg
  komunalnog otpada
  odložila
  na odlagališta.

Država članica može zatražiti produženje od

kako bi ostvarila cilj

ako je 2013. više od 65 % svojeg

odložila

Država članica do 31. prosinca 2028. upućuje Komisiji zahtjev za to produženje.

Država članica do 31. prosinca 2028. upućuje Komisiji zahtjev za to produženje.

Amandman 32

Amandman 32

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka c

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka c

Direktiva 1999/31/EZ

Članak 5. – stavak 6. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Uz
  obavijest se dostavlja
  i plan provedbe u kojem su navedene mjere potrebne za osiguranje usklađenosti s 
  ciljevima
  prije novog roka. Plan uključuje i precizan raspored provedbe predloženih mjera i procjenu njihovih očekivanih učinaka. | Uz
  zahtjev za produženje dostavlja se
  i plan provedbe u kojem su navedene mjere potrebne za osiguranje usklađenosti s 
  ciljem
  prije novog roka. Plan
  se sastavlja na temelju evaluacije postojećih planova za gospodarenje otpadom te
  uključuje i precizan raspored provedbe predloženih mjera i procjenu njihovih očekivanih učinaka. |
| | Osim toga, plan iz trećeg podstavka zadovoljava u najmanju ruku sljedeće kriterije: |
| | (a) | koriste se primjereni ekonomski instrumenti u cilju pružanja poticaja za primjenu hijerarhije otpada iz članka 4. stavka 1. Direktive 2008/98/EZ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Uz
  obavijest se dostavlja
  i plan provedbe u kojem su navedene mjere potrebne za osiguranje usklađenosti s 
  ciljevima
  prije novog roka. Plan uključuje i precizan raspored provedbe predloženih mjera i procjenu njihovih očekivanih učinaka.

obavijest se dostavlja

ciljevima

Uz
  zahtjev za produženje dostavlja se
  i plan provedbe u kojem su navedene mjere potrebne za osiguranje usklađenosti s 
  ciljem
  prije novog roka. Plan
  se sastavlja na temelju evaluacije postojećih planova za gospodarenje otpadom te
  uključuje i precizan raspored provedbe predloženih mjera i procjenu njihovih očekivanih učinaka.

zahtjev za produženje dostavlja se

ciljem

se sastavlja na temelju evaluacije postojećih planova za gospodarenje otpadom te

Osim toga, plan iz trećeg podstavka zadovoljava u najmanju ruku sljedeće kriterije:

Osim toga, plan iz trećeg podstavka zadovoljava u najmanju ruku sljedeće kriterije:

(a)

koriste se primjereni ekonomski instrumenti u cilju pružanja poticaja za primjenu hijerarhije otpada iz članka 4. stavka 1. Direktive 2008/98/EZ;

koriste se primjereni ekonomski instrumenti u cilju pružanja poticaja za primjenu hijerarhije otpada iz članka 4. stavka 1. Direktive 2008/98/EZ;

| (b) | karakterizira ga učinkovito i djelotvorno korištenje strukturnim i investicijskim fondovima preko dokazivih dugoročnih ulaganja kojima je cilj financiranje razvoja infrastrukture za gospodarenje otpadom potrebne za postizanje relevantnih ciljeva; |
| --- | --- |

(b)

karakterizira ga učinkovito i djelotvorno korištenje strukturnim i investicijskim fondovima preko dokazivih dugoročnih ulaganja kojima je cilj financiranje razvoja infrastrukture za gospodarenje otpadom potrebne za postizanje relevantnih ciljeva;

karakterizira ga učinkovito i djelotvorno korištenje strukturnim i investicijskim fondovima preko dokazivih dugoročnih ulaganja kojima je cilj financiranje razvoja infrastrukture za gospodarenje otpadom potrebne za postizanje relevantnih ciljeva;

| (c) | pruža visokokvalitetne statističke podatke i daje jasna predviđanja kapaciteta za gospodarenje otpadom i preostalog puta do postizanja ciljeva navedenih u stavku 5. ovog članka, člancima 5. i 6. Direktive 94/62/EZ te članku 11. stavku 2. Direktive 2008/98/EZ; |
| --- | --- |

(c)

pruža visokokvalitetne statističke podatke i daje jasna predviđanja kapaciteta za gospodarenje otpadom i preostalog puta do postizanja ciljeva navedenih u stavku 5. ovog članka, člancima 5. i 6. Direktive 94/62/EZ te članku 11. stavku 2. Direktive 2008/98/EZ;

pruža visokokvalitetne statističke podatke i daje jasna predviđanja kapaciteta za gospodarenje otpadom i preostalog puta do postizanja ciljeva navedenih u stavku 5. ovog članka, člancima 5. i 6. Direktive 94/62/EZ te članku 11. stavku 2. Direktive 2008/98/EZ;

| (d) | sadrži programe za sprečavanje nastanka otpada navedene u članku 29. Direktive 2008/98/EZ. |
| --- | --- |

(d)

sadrži programe za sprečavanje nastanka otpada navedene u članku 29. Direktive 2008/98/EZ.

sadrži programe za sprečavanje nastanka otpada navedene u članku 29. Direktive 2008/98/EZ.

Komisija ocjenjuje jesu li kriteriji iz točaka od (a) do (d) četvrtog stavka ispunjeni.

Komisija ocjenjuje jesu li kriteriji iz točaka od (a) do (d) četvrtog stavka ispunjeni.

Ako Komisija ne uloži prigovor na dostavljeni plan u roku od pet mjeseci od datuma njegova primitka, zahtjev za produljenjem roka smatra se prihvaćenim.

Ako Komisija ne uloži prigovor na dostavljeni plan u roku od pet mjeseci od datuma njegova primitka, zahtjev za produljenjem roka smatra se prihvaćenim.

Ako uloži prigovore na predloženi plan, Komisija od dotične države članice traži da u roku od dva mjeseca nakon zaprimanja tih prigovora podnese revidirani plan.

Ako uloži prigovore na predloženi plan, Komisija od dotične države članice traži da u roku od dva mjeseca nakon zaprimanja tih prigovora podnese revidirani plan.

Komisija procjenjuje revidirani plan u roku od dva mjeseca nakon što ga zaprimi te pisanim putem prihvaća ili odbija zahtjev za produljenje roka. Ako Komisija u tom roku ne odgovori, zahtjev za produljenje roka smatra se prihvaćenim.

Komisija procjenjuje revidirani plan u roku od dva mjeseca nakon što ga zaprimi te pisanim putem prihvaća ili odbija zahtjev za produljenje roka. Ako Komisija u tom roku ne odgovori, zahtjev za produljenje roka smatra se prihvaćenim.

Komisija u roku od dva mjeseca od datuma donošenja odluka izvješćuje Vijeće i Europski parlament o svojim odlukama.

Komisija u roku od dva mjeseca od datuma donošenja odluka izvješćuje Vijeće i Europski parlament o svojim odlukama.

Amandman 33

Amandman 33

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka c

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka c

Direktiva 1999/31/EZ

Članak 5. – stavak 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 7.   Najkasnije do 31. prosinca
  2024
  . Komisija ispituje
  cilj utvrđen stavkom 5. u cilju njegova smanjenja
  i uvođenja ograničenja za odlaganje na odlagališta neopasnog otpada koji nije komunalni otpad. U tu svrhu se izvješće Komisije i prema potrebi priloženi prijedlog dostavljaju Europskom parlamentu i Vijeću. | 7.   Najkasnije do 31. prosinca
  2018
  . Komisija ispituje
  mogućnost postavljanja cilja
  i uvođenja ograničenja za odlaganje na odlagališta neopasnog otpada koji nije komunalni otpad. U tu svrhu se izvješće Komisije i prema potrebi priloženi
  zakonodavni
  prijedlog dostavljaju Europskom parlamentu i Vijeću. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

7.   Najkasnije do 31. prosinca
  2024
  . Komisija ispituje
  cilj utvrđen stavkom 5. u cilju njegova smanjenja
  i uvođenja ograničenja za odlaganje na odlagališta neopasnog otpada koji nije komunalni otpad. U tu svrhu se izvješće Komisije i prema potrebi priloženi prijedlog dostavljaju Europskom parlamentu i Vijeću.

7.   Najkasnije do 31. prosinca
  2018
  . Komisija ispituje
  mogućnost postavljanja cilja
  i uvođenja ograničenja za odlaganje na odlagališta neopasnog otpada koji nije komunalni otpad. U tu svrhu se izvješće Komisije i prema potrebi priloženi
  zakonodavni
  prijedlog dostavljaju Europskom parlamentu i Vijeću.

Amandman 34

Amandman 34

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka ca (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 2. – podtočka ca (nova)

Direktiva 1999/31/EZ

Članak 5. – stavak 7.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | U članku 5. dodaje se sljedeći stavak:



  7.a   
  Komisija će dodatno istražiti izvedivost predloženog regulatornog okvira za „povećano rudarenje otpada na odlagalištima” kako bi se omogućio povrat sekundarnih sirovina koje se nalaze u postojećim odlagalištima. Do 31. prosinca 2025. države članice na karti će označiti postojeća odlagališta otpada i navesti kakve su mogućnosti povećanog rudarenja na njima te razmijeniti informacije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ca)

U članku 5. dodaje se sljedeći stavak:

U članku 5. dodaje se sljedeći stavak:

7.a   
  Komisija će dodatno istražiti izvedivost predloženog regulatornog okvira za „povećano rudarenje otpada na odlagalištima” kako bi se omogućio povrat sekundarnih sirovina koje se nalaze u postojećim odlagalištima. Do 31. prosinca 2025. države članice na karti će označiti postojeća odlagališta otpada i navesti kakve su mogućnosti povećanog rudarenja na njima te razmijeniti informacije.

Amandman 35

Amandman 35

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Direktiva 1999/31/EZ

Članak 5.a – stavak 2. – uvodna rečenica

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Izvješća iz stavka 1. uključuju sljedeće: | 2.   Izvješća iz stavka 1.
  dostupna su javnosti i
  uključuju sljedeće: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Izvješća iz stavka 1. uključuju sljedeće:

2.   Izvješća iz stavka 1.
  dostupna su javnosti i
  uključuju sljedeće:

Amandman 36

Amandman 36

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Direktiva 1999/31/EZ

Članak 5.a – stavak 2. – točka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | „(ba) | primjere dobre prakse koji se primjenjuju diljem Unije i koji mogu poslužiti kao smjernica za napredovanje u ostvarenju ciljeva utvrđenih člankom 5.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

„(ba)

primjere dobre prakse koji se primjenjuju diljem Unije i koji mogu poslužiti kao smjernica za napredovanje u ostvarenju ciljeva utvrđenih člankom 5.”

primjere dobre prakse koji se primjenjuju diljem Unije i koji mogu poslužiti kao smjernica za napredovanje u ostvarenju ciljeva utvrđenih člankom 5.”

Amandman 37

Amandman 37

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.a (nova)

Direktiva 1999/31/EZ

Članak 5.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3a) | Dodaje se sljedeći članak 5.b: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(3a)

(3a)

Dodaje se sljedeći članak 5.b:

Članak 5.b

Članak 5.b

Razmjena najboljih praksi i informacija

Razmjena najboljih praksi i informacija

Komisija uspostavlja platformu za redovitu i strukturiranu razmjenu primjera najbolje prakse i informacija između Komisije i država članica o praktičnoj provedbi zahtjeva iz ove Direktive. Ta će razmjena doprinijeti jamčenju odgovarajućeg upravljanja, provedbe, prekogranične suradnje i razmjene najboljih praksi, kao što su ugovori o inovacijama i stručno ocjenjivanje. Nadalje, platforma će poticati predvodnike i omogućivati preskakanje etapa. Komisija rezultate platforme stavlja na raspolaganje javnosti.

Komisija uspostavlja platformu za redovitu i strukturiranu razmjenu primjera najbolje prakse i informacija između Komisije i država članica o praktičnoj provedbi zahtjeva iz ove Direktive. Ta će razmjena doprinijeti jamčenju odgovarajućeg upravljanja, provedbe, prekogranične suradnje i razmjene najboljih praksi, kao što su ugovori o inovacijama i stručno ocjenjivanje. Nadalje, platforma će poticati predvodnike i omogućivati preskakanje etapa. Komisija rezultate platforme stavlja na raspolaganje javnosti.

Amandman 38

Amandman 38

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.b (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.b (nova)

Direktiva 1999/31/EZ

Članak 6. – točka a

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3b) | U članku 6. točka (a) mijenja se kako slijedi: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(3b)

(3b)

U članku 6. točka (a) mijenja se kako slijedi:

| „(a) | da se na odlagališta odlaže samo otpad podvrgnut obradi. Ova se odredba ne primjenjuje ni na inertni otpad za koji obrada tehnički nije izvediva, ni na bilo koji drugi otpad za koji takva obrada ne doprinosi ostvarivanju ciljeva ove Direktive, kako je utvrđeno u članku 1., smanjenjem količine otpada ili opasnosti za zdravlje ljudi odnosno okoliš;” |
| --- | --- |

„(a)

da se na odlagališta odlaže samo otpad podvrgnut obradi. Ova se odredba ne primjenjuje ni na inertni otpad za koji obrada tehnički nije izvediva, ni na bilo koji drugi otpad za koji takva obrada ne doprinosi ostvarivanju ciljeva ove Direktive, kako je utvrđeno u članku 1., smanjenjem količine otpada ili opasnosti za zdravlje ljudi odnosno okoliš;”

| | „(a) | da se na odlagališta odlaže samo otpad podvrgnut obradi. Ova se odredba ne primjenjuje ni na inertni otpad za koji obrada tehnički nije izvediva, ni na bilo koji drugi otpad za koji takva obrada ne doprinosi ostvarivanju ciljeva ove Direktive, kako je utvrđeno u članku 1., smanjenjem količine otpada ili opasnosti za zdravlje ljudi odnosno okoliš
  , pod uvjetom da je dotična država članica ostvarila ciljeve u pogledu smanjenja iz članka 5. stavka 2. ove Direktive i ciljeve u pogledu recikliranja iz članka 11. Direktive 2008/98/EZ
  ;” |
| --- | --- | --- |

„(a)

da se na odlagališta odlaže samo otpad podvrgnut obradi. Ova se odredba ne primjenjuje ni na inertni otpad za koji obrada tehnički nije izvediva, ni na bilo koji drugi otpad za koji takva obrada ne doprinosi ostvarivanju ciljeva ove Direktive, kako je utvrđeno u članku 1., smanjenjem količine otpada ili opasnosti za zdravlje ljudi odnosno okoliš
  , pod uvjetom da je dotična država članica ostvarila ciljeve u pogledu smanjenja iz članka 5. stavka 2. ove Direktive i ciljeve u pogledu recikliranja iz članka 11. Direktive 2008/98/EZ
  ;”

, pod uvjetom da je dotična država članica ostvarila ciljeve u pogledu smanjenja iz članka 5. stavka 2. ove Direktive i ciljeve u pogledu recikliranja iz članka 11. Direktive 2008/98/EZ

Amandman 39

Amandman 39

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Direktiva 1999/31/EZ

Članak 6. – točka a – drugi podstavak

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | u članku 6. točki (a) dodaje se
  sljedeća rečenica
  : |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(4)

u članku 6. točki (a) dodaje se
  sljedeća rečenica
  :

sljedeća rečenica

| (4) | u članku 6. točki (a) dodaje se
  sljedeći podstavak
  : |
| --- | --- |

(4)

u članku 6. točki (a) dodaje se
  sljedeći podstavak
  :

sljedeći podstavak

| | „Države članice osiguravaju da se mjerama poduzetima u skladu s ovom točkom ne ometa ostvarivanje ciljeva Direktive 2008/98/EZ, posebno u smislu povećanja pripreme za ponovnu uporabu i recikliranja utvrđenih člankom 11. te Direktive.” |
| --- | --- |

„Države članice osiguravaju da se mjerama poduzetima u skladu s ovom točkom ne ometa ostvarivanje ciljeva Direktive 2008/98/EZ, posebno u smislu povećanja pripreme za ponovnu uporabu i recikliranja utvrđenih člankom 11. te Direktive.”

| | „Države članice osiguravaju da se mjerama poduzetima u skladu s ovom točkom ne ometa ostvarivanje ciljeva Direktive 2008/98/EZ, posebno u smislu
  hijerarhije otpada i
  povećanja pripreme za ponovnu uporabu i recikliranja utvrđenih člankom 11. te Direktive.” |
| --- | --- |

„Države članice osiguravaju da se mjerama poduzetima u skladu s ovom točkom ne ometa ostvarivanje ciljeva Direktive 2008/98/EZ, posebno u smislu
  hijerarhije otpada i
  povećanja pripreme za ponovnu uporabu i recikliranja utvrđenih člankom 11. te Direktive.”

Amandman 40

Amandman 40

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 6.

Članak 1. – stavak 1. – točka 6.

Direktiva 1999/31/EZ

Članak 15. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Države članice Komisiji dostavljaju podatke o provedbi članka 5. stavaka 2. i 5. za svaku kalendarsku godinu. Navedene podatke dostavljaju elektroničkim putem u roku od
  18
  mjeseci od završetka izvještajne godine za koju se prikupljaju podatci. Podatci se dostavljaju u formatu koji je utvrdila Komisija u skladu sa stavkom 5. Prvim se izvješćem obuhvaćaju podatci za razdoblje od 1. siječnja [unijeti godinu prenošenja ove Direktive + jedna godina] do 31. prosinca [unijeti godinu prenošenja ove Direktive + jedna godina]. | 1.   Države članice Komisiji dostavljaju podatke o provedbi članka 5. stavaka 2. i 5. za svaku kalendarsku godinu. Navedene podatke dostavljaju elektroničkim putem u roku od
  12
  mjeseci od završetka izvještajne godine za koju se prikupljaju podatci. Podatci se dostavljaju u formatu koji je utvrdila Komisija u skladu sa stavkom 5. Prvim se izvješćem
  u pogledu ciljeva iz članka 5. stavka 5.
  obuhvaćaju podatci za razdoblje od 1. siječnja [unijeti godinu prenošenja ove Direktive + jedna godina] do 31. prosinca [unijeti godinu prenošenja ove Direktive + jedna godina]. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Države članice Komisiji dostavljaju podatke o provedbi članka 5. stavaka 2. i 5. za svaku kalendarsku godinu. Navedene podatke dostavljaju elektroničkim putem u roku od
  18
  mjeseci od završetka izvještajne godine za koju se prikupljaju podatci. Podatci se dostavljaju u formatu koji je utvrdila Komisija u skladu sa stavkom 5. Prvim se izvješćem obuhvaćaju podatci za razdoblje od 1. siječnja [unijeti godinu prenošenja ove Direktive + jedna godina] do 31. prosinca [unijeti godinu prenošenja ove Direktive + jedna godina].

1.   Države članice Komisiji dostavljaju podatke o provedbi članka 5. stavaka 2. i 5. za svaku kalendarsku godinu. Navedene podatke dostavljaju elektroničkim putem u roku od
  12
  mjeseci od završetka izvještajne godine za koju se prikupljaju podatci. Podatci se dostavljaju u formatu koji je utvrdila Komisija u skladu sa stavkom 5. Prvim se izvješćem
  u pogledu ciljeva iz članka 5. stavka 5.
  obuhvaćaju podatci za razdoblje od 1. siječnja [unijeti godinu prenošenja ove Direktive + jedna godina] do 31. prosinca [unijeti godinu prenošenja ove Direktive + jedna godina].

Amandman 41

Amandman 41

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 6.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 6.a (nova)

Direktiva 1999/31/EZ

Članak 15.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6.a) | umeće se sljedeći članak: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(6.a)

(6.a)

umeće se sljedeći članak:

„Članak 15.a

„Članak 15.a

Instrumenti za promicanje prelaska na gospodarstvo s izraženijom kružnom dimenzijom

Instrumenti za promicanje prelaska na gospodarstvo s izraženijom kružnom dimenzijom

Kako bi doprinijele ostvarenju ciljeva utvrđenih ovom Direktivom, države članice koriste odgovarajuće ekonomske instrumente i poduzimaju druge mjere kako bi dale poticaj za primjenu hijerarhije otpada. Ti instrumenti i mjere mogu obuhvaćati instrumente i mjere navedene u Prilogu IV.a Direktivi 2008/98/EZ.”

Kako bi doprinijele ostvarenju ciljeva utvrđenih ovom Direktivom, države članice koriste odgovarajuće ekonomske instrumente i poduzimaju druge mjere kako bi dale poticaj za primjenu hijerarhije otpada. Ti instrumenti i mjere mogu obuhvaćati instrumente i mjere navedene u Prilogu IV.a Direktivi 2008/98/EZ.”

Amandman 42

Amandman 42

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 6.b (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 6.b (nova)

Direktiva 1999/31/EZ

Članak 15.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6.b) | umeće se sljedeći članak: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(6.b)

(6.b)

umeće se sljedeći članak:

„Članak 15.b

„Članak 15.b

Određivanje koeficijenta propusnosti odlagališta

Određivanje koeficijenta propusnosti odlagališta

Komisija provedbenim aktima razvija i odobrava metodu koju treba koristiti za određivanje koeficijenta propusnosti odlagališta, na terenu i za čitavo područje odlagališta. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 17. stavka 2.”

Komisija provedbenim aktima razvija i odobrava metodu koju treba koristiti za određivanje koeficijenta propusnosti odlagališta, na terenu i za čitavo područje odlagališta. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 17. stavka 2.”

Amandman 43

Amandman 43

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 6.c (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 6.c (nova)

Direktiva 1999/31/EZ

Članak 15.c (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 6.c | Umeće se sljedeći članak 15.c: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.c

Umeće se sljedeći članak 15.c:

„Članak 15.c

„Članak 15.c

Europski standard za uzorkovanje otpada

Europski standard za uzorkovanje otpada

Europska komisija provedbenim aktima utvrđuje europski standard za uzorkovanje otpada. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 17. stavka 2. Dok se ti provedbeni akti ne donesu, države članice mogu primjenjivati nacionalne standarde i postupke.”

Europska komisija provedbenim aktima utvrđuje europski standard za uzorkovanje otpada. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 17. stavka 2. Dok se ti provedbeni akti ne donesu, države članice mogu primjenjivati nacionalne standarde i postupke.”

Amandman 44

Amandman 44

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 9.

Članak 1. – stavak 1. – točka 9.

Direktiva 1999/31/EZ

Članak 17.a – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.a   
  Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu od 13. travnja 2016. o boljoj izradi zakonodavstva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.a   
  Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu od 13. travnja 2016. o boljoj izradi zakonodavstva.

Amandman 45

Amandman 45

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 9.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 9.a (nova)

Direktiva 1999/31/EZ

Prilog I. – točka 3.5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (9.a) | U Prilogu I. točka 3.5. briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(9.a)

(9.a)

U Prilogu I. točka 3.5. briše se.

Amandman 46

Amandman 46

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 9.b (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 9.b (nova)

Direktiva 1999/31/EZ

Prilog II. – točka 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (9.b) | U Prilogu II. točka 5. briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(9.b)

(9.b)

U Prilogu II. točka 5. briše se.

---

(1)  Predmet se vraća nadležnom odboru na međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom Uredbe (A8-0031/2017).

1

(14)  Direktiva Vijeća 1999/31/EZ od 26. travnja 1999. o odlagalištima otpada (SL L 182, 16.7.1999., str. 1.)

14

(15)  COM(2008)0699 i COM(2014)0297.

15

(14)  Direktiva Vijeća 1999/31/EZ od 26. travnja 1999. o odlagalištima otpada (SL L 182, 16.7.1999., str. 1.)

14

(15)  COM(2008)0699 i COM(2014)0297.

15

(16)  Direktiva 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o otpadu i stavljanju izvan snage određenih direktiva (SL L 312, 22.11.2008., str. 3.).

16

(16)  Direktiva 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o otpadu i stavljanju izvan snage određenih direktiva (SL L 312, 22.11.2008., str. 3.).

16

(17)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.)

17

(17)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.)

17

(*1)  Direktiva 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o otpadu i stavljanju izvan snage određenih direktiva (SL L 312, 22.11.2008., str. 3.).”;

*1

(*2)  Direktiva 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o otpadu i stavljanju izvan snage određenih direktiva (SL L 312, 22.11.2008., str. 3.).”;

*2

---

| 25.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 263/322 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 263/322

---

P8_TA(2017)0072

Ambalaža i ambalažni otpad ***I

Amandmani koje je usvojio Europski parlament 14. ožujka 2017. o prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 94/62/EZ o ambalaži i ambalažnom otpadu (COM(2015)0596 – C8-0385/2015 – 2015/0276(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2018/C 263/32)

Amandman 1

Prijedlog direktive

Uvodna izjava - 1. (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (-1) | S obzirom na ovisnost Unije o uvozu sirovina i brzo iscrpljivanje značajne količine prirodnih resursa u kratkoročnom razdoblju, glavni je izazov vratiti što više resursa na područje Unije te poticati prelazak na kružno gospodarstvo. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(-1)

S obzirom na ovisnost Unije o uvozu sirovina i brzo iscrpljivanje značajne količine prirodnih resursa u kratkoročnom razdoblju, glavni je izazov vratiti što više resursa na područje Unije te poticati prelazak na kružno gospodarstvo.

Amandman 2

Prijedlog direktive

Uvodna izjava - 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (-1a) | Upravljanje otpadom trebalo bi pretvoriti u održivo upravljanje materijalima. Revizija Direktive 94/62/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  predstavlja mogućnost za ostvarivanje tog cilja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(-1a)

Upravljanje otpadom trebalo bi pretvoriti u održivo upravljanje materijalima. Revizija Direktive 94/62/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  predstavlja mogućnost za ostvarivanje tog cilja.

Amandman 3

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | Gospodarenje otpadom u Uniji trebalo bi poboljšati u cilju zaštite, očuvanja i poboljšanja kvalitete okoliša, zaštite ljudskog zdravlja,
  osiguravanja
  razborite i 
  racionalne
  uporabe prirodnih resursa
  te
  promicanja
  više
  kružnoga gospodarstva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)

Gospodarenje otpadom u Uniji trebalo bi poboljšati u cilju zaštite, očuvanja i poboljšanja kvalitete okoliša, zaštite ljudskog zdravlja,
  osiguravanja
  razborite i 
  racionalne
  uporabe prirodnih resursa
  te
  promicanja
  više
  kružnoga gospodarstva.

| (1) | Gospodarenje otpadom u Uniji trebalo bi poboljšati u cilju zaštite, očuvanja i poboljšanja kvalitete okoliša, zaštite ljudskog zdravlja,
  osiguranja
  razborite i 
  učinkovite
  uporabe prirodnih resursa, promicanja
  načela
  kružnoga gospodarstva
  , poboljšanja širenja obnovljivih izvora energije, povećanja energetske učinkovitosti, smanjenja ovisnosti Unije o uvoznim resursima, pružanja novih gospodarskih prilika i dugoročne konkurentnosti. Kako bi gospodarstvo bilo zaista kružno, potrebno je poduzeti dodatne mjere u pogledu održive proizvodnje i potrošnje koje će biti usredotočene na cijeli životni vijek proizvoda tako da se očuvaju resursi i zatvori krug kružnog gospodarstva. Učinkovitijom uporabom resursa došlo bi do značajnih neto ušteda za poduzeća, javna tijela i potrošače u Uniji te bi se istodobno smanjile ukupne godišnje emisije stakleničkih plinova
  . |
| --- | --- |

(1)

Gospodarenje otpadom u Uniji trebalo bi poboljšati u cilju zaštite, očuvanja i poboljšanja kvalitete okoliša, zaštite ljudskog zdravlja,
  osiguranja
  razborite i 
  učinkovite
  uporabe prirodnih resursa, promicanja
  načela
  kružnoga gospodarstva
  , poboljšanja širenja obnovljivih izvora energije, povećanja energetske učinkovitosti, smanjenja ovisnosti Unije o uvoznim resursima, pružanja novih gospodarskih prilika i dugoročne konkurentnosti. Kako bi gospodarstvo bilo zaista kružno, potrebno je poduzeti dodatne mjere u pogledu održive proizvodnje i potrošnje koje će biti usredotočene na cijeli životni vijek proizvoda tako da se očuvaju resursi i zatvori krug kružnog gospodarstva. Učinkovitijom uporabom resursa došlo bi do značajnih neto ušteda za poduzeća, javna tijela i potrošače u Uniji te bi se istodobno smanjile ukupne godišnje emisije stakleničkih plinova
  .

Amandman 4

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1a) | Političkim i društvenim poticajem za promicanje oporabe i recikliranja kao održivog načina postupanja s prirodnim resursima unutar kružnog gospodarstva trebalo bi poštovati hijerarhiju gospodarenja otpadom iz članka 4. Direktive 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  i strogo primjenjivati pristup u kojem sprečavanje ima prednost pred reciklažom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1a)

Političkim i društvenim poticajem za promicanje oporabe i recikliranja kao održivog načina postupanja s prirodnim resursima unutar kružnog gospodarstva trebalo bi poštovati hijerarhiju gospodarenja otpadom iz članka 4. Direktive 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  i strogo primjenjivati pristup u kojem sprečavanje ima prednost pred reciklažom.

Amandman 5

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 1.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1b) | Odlaganje otpada u okoliš i nepravilno odlaganje ambalaže i ambalažnog otpada imaju negativne učinke i na morski okoliš i na gospodarstvo Unije te predstavljaju nepotreban rizik za javno zdravlje. Mnogi predmeti koji se najčešće nalaze na plažama uključuju ambalažni otpad, koji ima dugotrajne posljedice za okoliš te utječe na turizam i uživanje građana u tim prirodnim područjima. Usto, ambalažni otpad koji dospije u morski okoliš narušava prioritete hijerarhije otpada, osobito izbjegavanjem pripreme za ponovnu uporabu, recikliranje i druge načine oporabe prije nego što dođe do njegova nepravilnog odlaganja. Kako bi se smanjio nerazmjerni udio ambalažnog otpada u morskom otpadu, trebalo bi utvrditi obvezujući cilj čija bi se provedba oslanjala na ciljane mjere usvojene od strane država članica. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1b)

Odlaganje otpada u okoliš i nepravilno odlaganje ambalaže i ambalažnog otpada imaju negativne učinke i na morski okoliš i na gospodarstvo Unije te predstavljaju nepotreban rizik za javno zdravlje. Mnogi predmeti koji se najčešće nalaze na plažama uključuju ambalažni otpad, koji ima dugotrajne posljedice za okoliš te utječe na turizam i uživanje građana u tim prirodnim područjima. Usto, ambalažni otpad koji dospije u morski okoliš narušava prioritete hijerarhije otpada, osobito izbjegavanjem pripreme za ponovnu uporabu, recikliranje i druge načine oporabe prije nego što dođe do njegova nepravilnog odlaganja. Kako bi se smanjio nerazmjerni udio ambalažnog otpada u morskom otpadu, trebalo bi utvrditi obvezujući cilj čija bi se provedba oslanjala na ciljane mjere usvojene od strane država članica.

Amandman 6

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | Ciljeve utvrđene Direktivom 94/62/EZ
  Europskog parlamenta i Vijeća

   (13) u pogledu oporabe i recikliranja ambalaže i ambalažnog otpada trebalo bi izmijeniti povećanjem
  pripreme za ponovnu uporabu i
  recikliranja ambalažnog otpada kako bi bolje odražavali nastojanja Unije da prijeđe na kružno gospodarstvo. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2)

Ciljeve utvrđene Direktivom 94/62/EZ
  Europskog parlamenta i Vijeća

   (13) u pogledu oporabe i recikliranja ambalaže i ambalažnog otpada trebalo bi izmijeniti povećanjem
  pripreme za ponovnu uporabu i
  recikliranja ambalažnog otpada kako bi bolje odražavali nastojanja Unije da prijeđe na kružno gospodarstvo.

| (2) | Ciljeve utvrđene Direktivom 94/62/EZ u pogledu oporabe i recikliranja ambalaže i ambalažnog otpada trebalo bi izmijeniti povećanjem recikliranja ambalažnog otpada kako bi bolje odražavali nastojanja Unije da prijeđe na kružno gospodarstvo. |
| --- | --- |

(2)

Ciljeve utvrđene Direktivom 94/62/EZ u pogledu oporabe i recikliranja ambalaže i ambalažnog otpada trebalo bi izmijeniti povećanjem recikliranja ambalažnog otpada kako bi bolje odražavali nastojanja Unije da prijeđe na kružno gospodarstvo.

Amandman 7

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 2.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (2a) | Zasebni kvantitativni ciljevi za ponovnu uporabu, koje bi države članice trebale postići, trebali bi se postaviti kako bi se promicala ponovno upotrebljiva ambalaža uz istovremen doprinos otvaranju radnih mjesta i uštedama resursa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2a)

Zasebni kvantitativni ciljevi za ponovnu uporabu, koje bi države članice trebale postići, trebali bi se postaviti kako bi se promicala ponovno upotrebljiva ambalaža uz istovremen doprinos otvaranju radnih mjesta i uštedama resursa.

Amandman 8

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 2.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (2b) | Povećanje ponovne uporabe ambalaže moglo bi smanjiti sveukupni trošak unutar opskrbnog lanca i utjecaj ambalažnog otpada na okoliš. Države članice trebale bi podržavati inicijativu da se na tržište uvede ponovno upotrebljiva ambalaža koja se na kraju životnog ciklusa može reciklirati. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2b)

Povećanje ponovne uporabe ambalaže moglo bi smanjiti sveukupni trošak unutar opskrbnog lanca i utjecaj ambalažnog otpada na okoliš. Države članice trebale bi podržavati inicijativu da se na tržište uvede ponovno upotrebljiva ambalaža koja se na kraju životnog ciklusa može reciklirati.

Amandman 9

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 2.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (2.c) | U određenim slučajevima, kao na primjer u slučaju prehrambenih usluga, jednokratna ambalaža nužna je kako bi se zajamčila higijena hrane te zdravlje i sigurnost potrošača. Države članice trebale bi voditi o tome računa prilikom izrade preventivnih mjera i promicati bolji pristup recikliranju za tu ambalažu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2.c)

U određenim slučajevima, kao na primjer u slučaju prehrambenih usluga, jednokratna ambalaža nužna je kako bi se zajamčila higijena hrane te zdravlje i sigurnost potrošača. Države članice trebale bi voditi o tome računa prilikom izrade preventivnih mjera i promicati bolji pristup recikliranju za tu ambalažu.

Amandman 10

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | Nadalje, radi osiguranja bolje usklađenosti zakonodavstva u području otpada trebalo bi uskladiti definicije iz Direktive 94/62/EZ s onima iz Direktive 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća koje se primjenjuju na otpad općenito (14). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

Nadalje, radi osiguranja bolje usklađenosti zakonodavstva u području otpada trebalo bi uskladiti definicije iz Direktive 94/62/EZ s onima iz Direktive 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća koje se primjenjuju na otpad općenito (14).

| (3) | Nadalje, radi osiguranja bolje usklađenosti zakonodavstva u području otpada
  , ne dovodeći u pitanje posebnosti ambalaže i ambalažnog otpada,
  trebalo bi
  , gdje je to bitno,
  uskladiti definicije iz Direktive 94/62/EZ s onima iz Direktive 2008/98/EZ koje se primjenjuju na otpad općenito. |
| --- | --- |

(3)

Nadalje, radi osiguranja bolje usklađenosti zakonodavstva u području otpada
  , ne dovodeći u pitanje posebnosti ambalaže i ambalažnog otpada,
  trebalo bi
  , gdje je to bitno,
  uskladiti definicije iz Direktive 94/62/EZ s onima iz Direktive 2008/98/EZ koje se primjenjuju na otpad općenito.

Amandman 11

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | Iz daljnjeg povećanja ciljeva iz Direktive 94/62/EZ u pogledu
  ponovne uporabe i
  recikliranja ambalažnog otpada proizišle bi očite koristi za okoliš, gospodarstvo i društvo. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

Iz daljnjeg povećanja ciljeva iz Direktive 94/62/EZ u pogledu
  ponovne uporabe i
  recikliranja ambalažnog otpada proizišle bi očite koristi za okoliš, gospodarstvo i društvo.

| (4) | Iz daljnjeg povećanja ciljeva iz Direktive 94/62/EZ u pogledu recikliranja ambalažnog otpada proizišle bi očite koristi za okoliš, gospodarstvo i društvo. |
| --- | --- |

(4)

Iz daljnjeg povećanja ciljeva iz Direktive 94/62/EZ u pogledu recikliranja ambalažnog otpada proizišle bi očite koristi za okoliš, gospodarstvo i društvo.

Amandman 12

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 4.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4.a | Sprečavanje stvaranja otpada najučinkovitiji je način poboljšanja učinkovitosti uporabe resursa, smanjenja utjecaja otpada na okoliš te promicanja reciklažnih materijala visoke kvalitete. Iz tog bi razloga države članice trebale zauzeti pristup koji se temelji na životnom ciklusu i čiji je cilj smanjiti utjecaj proizvoda na okoliš. Države članice trebale bi poduzeti mjere kako bi potakle pokretanje sustava za ponovnu uporabu ambalaže i postigle smanjenje potrošnje ambalaže koja se ne može reciklirati i prekomjerne ambalaže. U tu svrhu države članice trebale bi se služiti adekvatnim ekonomskim instrumentima i drugima mjerama za poticanje primjene hijerarhije otpada. Države članice trebale bi imati mogućnost koristiti se instrumentima i mjerama navedenima u Prilogu IV.a Direktivi 2008/98/EZ. Nadalje, napori za sprečavanje stvaranja otpada ne bi smjeli ugroziti ulogu ambalaže u očuvanju higijene ili pružanju sigurnosti za potrošače. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

4.a

Sprečavanje stvaranja otpada najučinkovitiji je način poboljšanja učinkovitosti uporabe resursa, smanjenja utjecaja otpada na okoliš te promicanja reciklažnih materijala visoke kvalitete. Iz tog bi razloga države članice trebale zauzeti pristup koji se temelji na životnom ciklusu i čiji je cilj smanjiti utjecaj proizvoda na okoliš. Države članice trebale bi poduzeti mjere kako bi potakle pokretanje sustava za ponovnu uporabu ambalaže i postigle smanjenje potrošnje ambalaže koja se ne može reciklirati i prekomjerne ambalaže. U tu svrhu države članice trebale bi se služiti adekvatnim ekonomskim instrumentima i drugima mjerama za poticanje primjene hijerarhije otpada. Države članice trebale bi imati mogućnost koristiti se instrumentima i mjerama navedenima u Prilogu IV.a Direktivi 2008/98/EZ. Nadalje, napori za sprečavanje stvaranja otpada ne bi smjeli ugroziti ulogu ambalaže u očuvanju higijene ili pružanju sigurnosti za potrošače.

Amandman 13

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 4.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4.b) | Države članice trebale bi primjenjivati odgovarajuće poticaje za primjenu hijerarhije otpada, posebno financijske i fiskalne poticaje usmjerene na postizanje ciljeva iz ove Direktive koji se tiču sprečavanja stvaranja ambalažnog otpada i recikliranja, na primjer naknade za odlaganje na odlagalištu ili spaljivanje, programe „plati koliko baciš”, programe proširene odgovornosti proizvođača te poticaje za lokalna tijela. Te bi mjere trebale biti dio programa za sprečavanje stvaranja ambalažnog otpada u svim državama članicama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4.b)

Države članice trebale bi primjenjivati odgovarajuće poticaje za primjenu hijerarhije otpada, posebno financijske i fiskalne poticaje usmjerene na postizanje ciljeva iz ove Direktive koji se tiču sprečavanja stvaranja ambalažnog otpada i recikliranja, na primjer naknade za odlaganje na odlagalištu ili spaljivanje, programe „plati koliko baciš”, programe proširene odgovornosti proizvođača te poticaje za lokalna tijela. Te bi mjere trebale biti dio programa za sprečavanje stvaranja ambalažnog otpada u svim državama članicama.

Amandman 14

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 4.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4.c) | U velikoj većini slučajeva dostupnost ambalaže ne ovisi o krajnjem potrošaču, niti je njegov izbor, već o proizvođaču. Programi proširene odgovornosti proizvođača prikladni su i za sprečavanje nastanka ambalažnog otpada i za uspostavu sustava kojima će se zajamčiti povrat i/ili prikupljanje iskorištene ambalaže i/ili ambalažnog otpada koji potječu od potrošača, bilo kojeg drugog krajnjeg korisnika ili tokova otpada, kao i ponovna uporaba ili oporaba, uključujući recikliranje ambalaže i/ili prikupljenog ambalažnog otpada. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4.c)

U velikoj većini slučajeva dostupnost ambalaže ne ovisi o krajnjem potrošaču, niti je njegov izbor, već o proizvođaču. Programi proširene odgovornosti proizvođača prikladni su i za sprečavanje nastanka ambalažnog otpada i za uspostavu sustava kojima će se zajamčiti povrat i/ili prikupljanje iskorištene ambalaže i/ili ambalažnog otpada koji potječu od potrošača, bilo kojeg drugog krajnjeg korisnika ili tokova otpada, kao i ponovna uporaba ili oporaba, uključujući recikliranje ambalaže i/ili prikupljenog ambalažnog otpada.

Amandman 15

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 4.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4d) | Da bi se potaknulo sprečavanje nastanka ambalažnog otpada i smanjio njegov utjecaj na okoliš uz istovremeno promicanje reciklažnih materijala visoke kvalitete, trebalo bi preispitati temeljne zahtjeve ove Direktive i Prilog II. Direktivi, te ih po potrebi revidirati kako bi se ojačali zahtjevi kojima će se poboljšali dizajn visokokvalitetne ambalaže za ponovnu uporabu i recikliranje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4d)

Da bi se potaknulo sprečavanje nastanka ambalažnog otpada i smanjio njegov utjecaj na okoliš uz istovremeno promicanje reciklažnih materijala visoke kvalitete, trebalo bi preispitati temeljne zahtjeve ove Direktive i Prilog II. Direktivi, te ih po potrebi revidirati kako bi se ojačali zahtjevi kojima će se poboljšali dizajn visokokvalitetne ambalaže za ponovnu uporabu i recikliranje.

Amandman 16

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 4.e (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4e) | Nacionalne strategije država članica trebale bi obuhvatiti senzibiliziranje javnosti u obliku raznih inicijativa i prednosti koje proizlaze iz proizvoda izrađenih od recikliranog otpada, kojima će se potaknuti ulaganja u sektor recikliranih proizvoda. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4e)

Nacionalne strategije država članica trebale bi obuhvatiti senzibiliziranje javnosti u obliku raznih inicijativa i prednosti koje proizlaze iz proizvoda izrađenih od recikliranog otpada, kojima će se potaknuti ulaganja u sektor recikliranih proizvoda.

Amandman 17

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 4.f (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4f) | Poticanjem održivog biogospodarstva može se doprinijeti smanjenju ovisnosti Europe o uvoznim sirovinama. Poboljšanjem tržišnih uvjeta za ambalažu od bioloških sirovina koja se može reciklirati i za biorazgradivu ambalažu koja se može kompostirati te revidiranjem postojećeg zakonodavstva kojim se sprečava uporaba tih materijala nudi se prilika za poticanje daljnjeg istraživanja i inovacija te za zamjenu sirovina dobivenih uporabom fosilnih goriva obnovljivim izvorima u proizvodnji ambalaže, ako je to iz perspektive životnog ciklusa korisno i ako se time dodatno podržava organsko recikliranje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4f)

Poticanjem održivog biogospodarstva može se doprinijeti smanjenju ovisnosti Europe o uvoznim sirovinama. Poboljšanjem tržišnih uvjeta za ambalažu od bioloških sirovina koja se može reciklirati i za biorazgradivu ambalažu koja se može kompostirati te revidiranjem postojećeg zakonodavstva kojim se sprečava uporaba tih materijala nudi se prilika za poticanje daljnjeg istraživanja i inovacija te za zamjenu sirovina dobivenih uporabom fosilnih goriva obnovljivim izvorima u proizvodnji ambalaže, ako je to iz perspektive životnog ciklusa korisno i ako se time dodatno podržava organsko recikliranje.

Amandman 18

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | Postupnim povećanjem postojećih ciljeva povezanih s 
  pripremom za ponovnu uporabu i
  recikliranjem ambalažnog otpada, trebalo bi se osigurati da se gospodarski vrijedni otpadni materijali postupno i učinkovito oporabljuju pravilnim gospodarenjem otpadom te u skladu s hijerarhijom otpada. Time bi se trebao osigurati povratak vrijednih materijala iz otpada u europsko gospodarstvo, što predstavlja napredak u provedbi Inicijative za sirovine (15)

  i
  stvaranju kružnoga gospodarstva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

Postupnim povećanjem postojećih ciljeva povezanih s 
  pripremom za ponovnu uporabu i
  recikliranjem ambalažnog otpada, trebalo bi se osigurati da se gospodarski vrijedni otpadni materijali postupno i učinkovito oporabljuju pravilnim gospodarenjem otpadom te u skladu s hijerarhijom otpada. Time bi se trebao osigurati povratak vrijednih materijala iz otpada u europsko gospodarstvo, što predstavlja napredak u provedbi Inicijative za sirovine (15)

  i
  stvaranju kružnoga gospodarstva.

| (5) | Postupnim povećanjem postojećih ciljeva povezanih s recikliranjem ambalažnog otpada, trebalo bi se osigurati da se gospodarski vrijedni otpadni materijali postupno i učinkovito oporabljuju pravilnim gospodarenjem otpadom te u skladu s hijerarhijom otpada. Time bi se trebao osigurati povratak vrijednih materijala iz otpada u europsko gospodarstvo, što predstavlja napredak u provedbi Inicijative za sirovine (15)

  te u
  stvaranju kružnoga gospodarstva
  ne dovodeći u pitanje sigurnost hrane, zdravlje potrošača i zakonodavstvo o materijalima koji dolaze u dodir s hranom
  . |
| --- | --- |

(5)

Postupnim povećanjem postojećih ciljeva povezanih s recikliranjem ambalažnog otpada, trebalo bi se osigurati da se gospodarski vrijedni otpadni materijali postupno i učinkovito oporabljuju pravilnim gospodarenjem otpadom te u skladu s hijerarhijom otpada. Time bi se trebao osigurati povratak vrijednih materijala iz otpada u europsko gospodarstvo, što predstavlja napredak u provedbi Inicijative za sirovine (15)

  te u
  stvaranju kružnoga gospodarstva
  ne dovodeći u pitanje sigurnost hrane, zdravlje potrošača i zakonodavstvo o materijalima koji dolaze u dodir s hranom
  .

Amandman 89

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 5.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5 a) | U okviru kružnog gospodarstva trebalo bi provesti izričite odredbe Sedmog programa djelovanja za okoliš, u kojima se poziva na razvoj ciklusa netoksičnih materija kako bi se reciklirani otpad mogao koristiti kao glavni i pouzdan izvor sirovina za Uniju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5 a)

U okviru kružnog gospodarstva trebalo bi provesti izričite odredbe Sedmog programa djelovanja za okoliš, u kojima se poziva na razvoj ciklusa netoksičnih materija kako bi se reciklirani otpad mogao koristiti kao glavni i pouzdan izvor sirovina za Uniju.

Amandman 20

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 5.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5.b) | Kada reciklirani materijal ponovno ulazi u gospodarstvo jer mu je priznat prestanak statusa otpada, bilo zbog ispunjenja konkretnih kriterija za prestanak statusa otpada bilo zbog toga što je postao dio novog proizvoda, mora biti u potpunosti u skladu sa zakonodavstvom Unije o kemikalijama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5.b)

Kada reciklirani materijal ponovno ulazi u gospodarstvo jer mu je priznat prestanak statusa otpada, bilo zbog ispunjenja konkretnih kriterija za prestanak statusa otpada bilo zbog toga što je postao dio novog proizvoda, mora biti u potpunosti u skladu sa zakonodavstvom Unije o kemikalijama.

Amandman 21

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 5.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5.c) | Postoje velike razlike između ambalažnog otpada iz kućanstava te trgovačkog i industrijskog ambalažnog otpada. Države članice trebale bi o njima zasebno izvješćivati kako bi se dobio jasan i točan pregled stanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5.c)

Postoje velike razlike između ambalažnog otpada iz kućanstava te trgovačkog i industrijskog ambalažnog otpada. Države članice trebale bi o njima zasebno izvješćivati kako bi se dobio jasan i točan pregled stanja.

Amandman 22

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | Brojne države članice još nisu u potpunosti razvile potrebnu infrastrukturu za gospodarenje otpadom. Stoga je bitno postaviti jasne ciljeve politika kako bi se izbjeglo zadržavanje materijala koji se mogu reciklirati na dnu hijerarhije otpada. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

Brojne države članice još nisu u potpunosti razvile potrebnu infrastrukturu za gospodarenje otpadom. Stoga je bitno postaviti jasne ciljeve politika kako bi se izbjeglo zadržavanje materijala koji se mogu reciklirati na dnu hijerarhije otpada.

| (6) | Brojne države članice još nisu u potpunosti razvile potrebnu infrastrukturu za gospodarenje otpadom
  namijenjenu recikliranju
  . Stoga je bitno postaviti jasne ciljeve politika
  za izgradnju postrojenja za obradu otpada te instalacija potrebnih za sprečavanje, ponovnu uporabu i recikliranje
  kako bi se izbjeglo zadržavanje materijala koji se mogu reciklirati na dnu hijerarhije otpada
  te uvesti poticaje za ulaganja u inovativnu infrastrukturu za gospodarenje otpadom namijenjenu recikliranju
  . |
| --- | --- |

(6)

Brojne države članice još nisu u potpunosti razvile potrebnu infrastrukturu za gospodarenje otpadom
  namijenjenu recikliranju
  . Stoga je bitno postaviti jasne ciljeve politika
  za izgradnju postrojenja za obradu otpada te instalacija potrebnih za sprečavanje, ponovnu uporabu i recikliranje
  kako bi se izbjeglo zadržavanje materijala koji se mogu reciklirati na dnu hijerarhije otpada
  te uvesti poticaje za ulaganja u inovativnu infrastrukturu za gospodarenje otpadom namijenjenu recikliranju
  .

Amandman 23

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 6.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (6a) | Kako bi se postigli ciljevi ove Direktive i pospješio prijelaz na kružno gospodarstvo, Komisija bi trebala poticati koordinaciju i razmjenu informacija i najboljih praksi među državama članicama i među različitim sektorima gospodarstva. Ta bi se razmjena mogla olakšati komunikacijskim platformama kojima bi se podigla razina osviještenosti o novim industrijskim rješenjima i omogućio bolji pregled raspoloživih kapaciteta te kojima bi se doprinijelo povezivanju sektora zbrinjavanja otpada s drugim sektorima i podržavanju industrijske simbioze. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6a)

Kako bi se postigli ciljevi ove Direktive i pospješio prijelaz na kružno gospodarstvo, Komisija bi trebala poticati koordinaciju i razmjenu informacija i najboljih praksi među državama članicama i među različitim sektorima gospodarstva. Ta bi se razmjena mogla olakšati komunikacijskim platformama kojima bi se podigla razina osviještenosti o novim industrijskim rješenjima i omogućio bolji pregled raspoloživih kapaciteta te kojima bi se doprinijelo povezivanju sektora zbrinjavanja otpada s drugim sektorima i podržavanju industrijske simbioze.

Amandman 24

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | Kombiniranjem ciljeva za recikliranje i ograničenja za odlaganje otpada na odlagališta utvrđenih direktivama 2008/98/EZ i 1999/31/EZ, ciljevi Unije u pogledu energetske oporabe
  i recikliranja
  utvrđeni Direktivom 94/62/EZ više nisu potrebni. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7)

Kombiniranjem ciljeva za recikliranje i ograničenja za odlaganje otpada na odlagališta utvrđenih direktivama 2008/98/EZ i 1999/31/EZ, ciljevi Unije u pogledu energetske oporabe
  i recikliranja
  utvrđeni Direktivom 94/62/EZ više nisu potrebni.

| (7) | Kombiniranjem ciljeva za recikliranje i ograničenja za odlaganje otpada na odlagališta utvrđenih direktivama 2008/98/EZ i 1999/31/EZ
  Vijeća

   (1a), ciljevi Unije u pogledu energetske oporabe
  ambalažnog otpada
  utvrđeni Direktivom 94/62/EZ više nisu potrebni. |
| --- | --- |

(7)

Kombiniranjem ciljeva za recikliranje i ograničenja za odlaganje otpada na odlagališta utvrđenih direktivama 2008/98/EZ i 1999/31/EZ
  Vijeća

   (1a), ciljevi Unije u pogledu energetske oporabe
  ambalažnog otpada
  utvrđeni Direktivom 94/62/EZ više nisu potrebni.

Amandman 25

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8) | Ovom se Direktivom utvrđuju dugoročni ciljevi Unije za gospodarenje otpadom te se gospodarskim subjektima i državama članicama daju jasne smjernice za ulaganja potrebna za postizanje ciljeva ove Direktive. Države članice bi se pri izradi nacionalnih strategija gospodarenja otpadom i planiranja ulaganja u infrastrukturu za gospodarenje otpadom trebale razborito koristiti europskim strukturnim i investicijskim fondovima
  promicanjem
  sprečavanja
  , ponovne uporabe
  i 
  recikliranja u skladu s hijerarhijom otpada
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8)

Ovom se Direktivom utvrđuju dugoročni ciljevi Unije za gospodarenje otpadom te se gospodarskim subjektima i državama članicama daju jasne smjernice za ulaganja potrebna za postizanje ciljeva ove Direktive. Države članice bi se pri izradi nacionalnih strategija gospodarenja otpadom i planiranja ulaganja u infrastrukturu za gospodarenje otpadom trebale razborito koristiti europskim strukturnim i investicijskim fondovima
  promicanjem
  sprečavanja
  , ponovne uporabe
  i 
  recikliranja u skladu s hijerarhijom otpada
  .

| (8) | Ovom se Direktivom utvrđuju dugoročni ciljevi Unije za gospodarenje otpadom te se gospodarskim subjektima i državama članicama daju jasne smjernice za ulaganja potrebna za postizanje ciljeva ove Direktive. Države članice bi se pri izradi nacionalnih strategija gospodarenja otpadom i planiranja ulaganja u infrastrukturu za gospodarenje otpadom
  i kružno gospodarstvo
  trebale razborito koristiti europskim strukturnim i investicijskim fondovima
  u skladu s hijerarhijom otpada te osmisliti strategije i planove ulaganja koji su ponajprije usmjereni na promicanje
  sprečavanja
  stvaranja otpada
  i 
  njegove ponovne uporabe te potom recikliranja
  . |
| --- | --- |

(8)

Ovom se Direktivom utvrđuju dugoročni ciljevi Unije za gospodarenje otpadom te se gospodarskim subjektima i državama članicama daju jasne smjernice za ulaganja potrebna za postizanje ciljeva ove Direktive. Države članice bi se pri izradi nacionalnih strategija gospodarenja otpadom i planiranja ulaganja u infrastrukturu za gospodarenje otpadom
  i kružno gospodarstvo
  trebale razborito koristiti europskim strukturnim i investicijskim fondovima
  u skladu s hijerarhijom otpada te osmisliti strategije i planove ulaganja koji su ponajprije usmjereni na promicanje
  sprečavanja
  stvaranja otpada
  i 
  njegove ponovne uporabe te potom recikliranja
  .

Amandman 26

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 9.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (9.a) | Trebalo bi preispitati propise o daljnjem povećanju ciljeva u pogledu recikliranja od 2030. nadalje na osnovi iskustva stečenog u primjeni ove Direktive. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9.a)

Trebalo bi preispitati propise o daljnjem povećanju ciljeva u pogledu recikliranja od 2030. nadalje na osnovi iskustva stečenog u primjeni ove Direktive.

Amandman 28

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (11) | Za potrebe izračuna jesu li ostvareni ciljevi povezani
  s 
  pripremom za ponovnu uporabu i
  recikliranjem,
  države članice trebale
  bi
  moći uzeti u obzir proizvode i sastavne dijelove koje
  za
  ponovnu uporabu pripremaju priznati subjekti
  za
  pripremu za ponovnu uporabu ili se pripremaju u priznatim programima povrata pologa. Radi osiguranja ujednačenih uvjeta
  za
  te izračune, Komisija će donijeti detaljna pravila za utvrđivanje priznatih subjekata za pripremu za ponovnu uporabu i priznatih programa povrata pologa te za prikupljanje, provjeru i dostavu podataka
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11)

Za potrebe izračuna jesu li ostvareni ciljevi povezani
  s 
  pripremom za ponovnu uporabu i
  recikliranjem,
  države članice trebale
  bi
  moći uzeti u obzir proizvode i sastavne dijelove koje
  za
  ponovnu uporabu pripremaju priznati subjekti
  za
  pripremu za ponovnu uporabu ili se pripremaju u priznatim programima povrata pologa. Radi osiguranja ujednačenih uvjeta
  za
  te izračune, Komisija će donijeti detaljna pravila za utvrđivanje priznatih subjekata za pripremu za ponovnu uporabu i priznatih programa povrata pologa te za prikupljanje, provjeru i dostavu podataka
  .

| (11) | Radi osiguranja ujednačenog izračuna podataka o ciljevima povezanima
  s recikliranjem,
  Komisija
  bi
  trebala donijeti detaljna pravila
  za
  utvrđivanje subjekata za recikliranje te
  za
  prikupljanje, sljedivost, provjeru i dostavu podataka. Države članice, nakon donošenja usklađene metodologije i
  za
  potrebe izračuna toga jesu li ostvareni ciljevi povezani s recikliranjem, trebale bi moći uzeti u obzir recikliranje metala koje se odvija u kombinaciji sa spaljivanjem ili suspaljivanjem
  . |
| --- | --- |

(11)

Radi osiguranja ujednačenog izračuna podataka o ciljevima povezanima
  s recikliranjem,
  Komisija
  bi
  trebala donijeti detaljna pravila
  za
  utvrđivanje subjekata za recikliranje te
  za
  prikupljanje, sljedivost, provjeru i dostavu podataka. Države članice, nakon donošenja usklađene metodologije i
  za
  potrebe izračuna toga jesu li ostvareni ciljevi povezani s recikliranjem, trebale bi moći uzeti u obzir recikliranje metala koje se odvija u kombinaciji sa spaljivanjem ili suspaljivanjem
  .

Amandman 29

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 12.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (12) | Radi osiguranja pouzdanosti prikupljenih podataka o 
  pripremi za ponovnu uporabu
  ključno je utvrditi zajednička pravila
  izvješćivanja
  . Isto tako, važno je utvrditi preciznija pravila prema kojima bi države članice trebale izvješćivati o učinkovito recikliranom otpadu koji se može računati kao napredak u ostvarenju ciljeva u pogledu recikliranja. Zato se
  , u pravilu,
  izvješćivanje o ostvarivanju ciljeva u pogledu recikliranja mora temeljiti na ulaznim količinama za konačni postupak recikliranja
  . U cilju ograničavanja administrativnog opterećenja, državama članicama trebalo bi u strogim uvjetima dopustiti izvješćivanje o stopama recikliranja na temelju izlaznih količina postrojenja za razvrstavanje
  . Gubitke u masi materijala ili tvari zbog postupaka fizičke i/ili kemijske transformacije koji su svojstveni konačnom postupku recikliranja ne bi trebalo oduzimati od mase otpada koji se prijavljuje kao recikliran. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12)

Radi osiguranja pouzdanosti prikupljenih podataka o 
  pripremi za ponovnu uporabu
  ključno je utvrditi zajednička pravila
  izvješćivanja
  . Isto tako, važno je utvrditi preciznija pravila prema kojima bi države članice trebale izvješćivati o učinkovito recikliranom otpadu koji se može računati kao napredak u ostvarenju ciljeva u pogledu recikliranja. Zato se
  , u pravilu,
  izvješćivanje o ostvarivanju ciljeva u pogledu recikliranja mora temeljiti na ulaznim količinama za konačni postupak recikliranja
  . U cilju ograničavanja administrativnog opterećenja, državama članicama trebalo bi u strogim uvjetima dopustiti izvješćivanje o stopama recikliranja na temelju izlaznih količina postrojenja za razvrstavanje
  . Gubitke u masi materijala ili tvari zbog postupaka fizičke i/ili kemijske transformacije koji su svojstveni konačnom postupku recikliranja ne bi trebalo oduzimati od mase otpada koji se prijavljuje kao recikliran.

| (12) | Radi osiguranja pouzdanosti prikupljenih podataka o 
  recikliranju
  ključno je utvrditi zajednička pravila
  o prikupljanju, sljedivosti i provjeri podataka te o njihovom izvješćivanju
  . Isto tako, važno je utvrditi preciznija pravila prema kojima bi države članice trebale izvješćivati o učinkovito recikliranom otpadu koji se može računati kao napredak u ostvarenju ciljeva u pogledu recikliranja.
  Izračun ostvarenih ciljeva trebao bi se temeljiti na jednoj usklađenoj metodi kojom se sprečava da se o odbačenom otpadu izvijesti kao o recikliranom otpadu.
  Zato se izvješćivanje o ostvarivanju ciljeva u pogledu recikliranja mora temeljiti na ulaznim količinama za konačni postupak recikliranja. Gubitke u masi materijala ili tvari zbog postupaka fizičke i/ili kemijske transformacije koji su svojstveni konačnom postupku recikliranja ne bi trebalo oduzimati od mase otpada koji se prijavljuje kao recikliran. |
| --- | --- |

(12)

Radi osiguranja pouzdanosti prikupljenih podataka o 
  recikliranju
  ključno je utvrditi zajednička pravila
  o prikupljanju, sljedivosti i provjeri podataka te o njihovom izvješćivanju
  . Isto tako, važno je utvrditi preciznija pravila prema kojima bi države članice trebale izvješćivati o učinkovito recikliranom otpadu koji se može računati kao napredak u ostvarenju ciljeva u pogledu recikliranja.
  Izračun ostvarenih ciljeva trebao bi se temeljiti na jednoj usklađenoj metodi kojom se sprečava da se o odbačenom otpadu izvijesti kao o recikliranom otpadu.
  Zato se izvješćivanje o ostvarivanju ciljeva u pogledu recikliranja mora temeljiti na ulaznim količinama za konačni postupak recikliranja. Gubitke u masi materijala ili tvari zbog postupaka fizičke i/ili kemijske transformacije koji su svojstveni konačnom postupku recikliranja ne bi trebalo oduzimati od mase otpada koji se prijavljuje kao recikliran.

Amandman 30

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 14.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (14) | Statistički podatci
  koje
  dostavljaju
  države članice
  Komisiji
  su
  neophodni za procjenu usklađenosti
  sa zakonodavstvom o otpadu u 
  svim
  državama članicama. Uvođenjem zajedničke točke za unos svih podataka o otpadu, brisanjem zastarjelih zahtjeva za izvješćivanje, uspoređivanjem nacionalnih metoda izvješćivanja te uvođenjem izvješća o potvrdi kvalitete podataka trebale bi se povećati kvaliteta, pouzdanost i usporedivost
  statističkih
  podataka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14)

Statistički podatci
  koje
  dostavljaju
  države članice
  Komisiji
  su
  neophodni za procjenu usklađenosti
  sa zakonodavstvom o otpadu u 
  svim
  državama članicama. Uvođenjem zajedničke točke za unos svih podataka o otpadu, brisanjem zastarjelih zahtjeva za izvješćivanje, uspoređivanjem nacionalnih metoda izvješćivanja te uvođenjem izvješća o potvrdi kvalitete podataka trebale bi se povećati kvaliteta, pouzdanost i usporedivost
  statističkih
  podataka.

| (14) | Podatci i informacije
  koje države članice
  dostavljaju neophodni
  su
  kako bi Komisija procijenila usklađenost
  sa zakonodavstvom o otpadu u državama članicama.
  Određivanjem zajedničke metodologije za prikupljanje i obradu podataka na temelju pouzdanih izvora te
  uvođenjem zajedničke točke za unos svih podataka o otpadu, brisanjem zastarjelih zahtjeva za izvješćivanje, uspoređivanjem nacionalnih metoda izvješćivanja te uvođenjem izvješća o potvrdi kvalitete podataka trebale bi se povećati kvaliteta, pouzdanost i usporedivost
  dostavljenih
  podataka. |
| --- | --- |

(14)

Podatci i informacije
  koje države članice
  dostavljaju neophodni
  su
  kako bi Komisija procijenila usklađenost
  sa zakonodavstvom o otpadu u državama članicama.
  Određivanjem zajedničke metodologije za prikupljanje i obradu podataka na temelju pouzdanih izvora te
  uvođenjem zajedničke točke za unos svih podataka o otpadu, brisanjem zastarjelih zahtjeva za izvješćivanje, uspoređivanjem nacionalnih metoda izvješćivanja te uvođenjem izvješća o potvrdi kvalitete podataka trebale bi se povećati kvaliteta, pouzdanost i usporedivost
  dostavljenih
  podataka.

Amandman 31

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 16.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (16) | Pouzdano izvješćivanje o statističkim podatcima o gospodarenju otpadom od presudne je važnosti za učinkovitu provedbu i osiguranje usporedivosti podataka među državama članicama. Stoga bi od država članica pri pripremi izvješća o usklađenosti s ciljevima utvrđenima
  Direktivom
  94/62/EZ trebalo zatražiti da upotrebljavaju
  najnoviju
  metodologiju koju
  su razvili
  Komisija
  i nacionalni statistički uredi
  država članica. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16)

Pouzdano izvješćivanje o statističkim podatcima o gospodarenju otpadom od presudne je važnosti za učinkovitu provedbu i osiguranje usporedivosti podataka među državama članicama. Stoga bi od država članica pri pripremi izvješća o usklađenosti s ciljevima utvrđenima
  Direktivom
  94/62/EZ trebalo zatražiti da upotrebljavaju
  najnoviju
  metodologiju koju
  su razvili
  Komisija
  i nacionalni statistički uredi
  država članica.

| (16) | Pouzdano izvješćivanje o statističkim podatcima o gospodarenju otpadom od presudne je važnosti za učinkovitu provedbu i osiguranje usporedivosti podataka među državama članicama. Stoga bi od država članica pri pripremi izvješća o usklađenosti s ciljevima utvrđenima
  u Direktivi
  94/62/EZ trebalo zatražiti da upotrebljavaju
  zajedničku
  metodologiju
  za prikupljanje i obradu podataka
  koju
  je izradila
  Komisija
  u suradnji s nacionalnim statističkim uredima
  država članica
  i nacionalnim, regionalnim i lokalnim tijelima zaduženima za gospodarenje otpadom
  . |
| --- | --- |

(16)

Pouzdano izvješćivanje o statističkim podatcima o gospodarenju otpadom od presudne je važnosti za učinkovitu provedbu i osiguranje usporedivosti podataka među državama članicama. Stoga bi od država članica pri pripremi izvješća o usklađenosti s ciljevima utvrđenima
  u Direktivi
  94/62/EZ trebalo zatražiti da upotrebljavaju
  zajedničku
  metodologiju
  za prikupljanje i obradu podataka
  koju
  je izradila
  Komisija
  u suradnji s nacionalnim statističkim uredima
  država članica
  i nacionalnim, regionalnim i lokalnim tijelima zaduženima za gospodarenje otpadom
  .

Amandman 32

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 16.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (16.a) | Države članice trebale, na zahtjev i bez odgode, dostaviti Komisiji sve informacije potrebne za procjenu provedbe ove Direktive u cijelosti i njezina utjecaja na okoliš i ljudsko zdravlje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16.a)

Države članice trebale, na zahtjev i bez odgode, dostaviti Komisiji sve informacije potrebne za procjenu provedbe ove Direktive u cijelosti i njezina utjecaja na okoliš i ljudsko zdravlje.

Amandman 33

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 17.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (17) | Kako bi se dopunila
  ili izmijenila
  Direktiva 94/62/EZ, ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora trebalo bi delegirati Komisiji u pogledu
  članka 6.a stavka 2.
  ,
  članka 6.a stavka 5.
  ,
  članka 11. stavka 3.
  ,
  članka 19. stavka 2.
  i 
  članka 20
  . Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, među ostalim i na razini stručnjaka
  . Pri pripremi i
  izradi
  delegiranih akata Komisija bi trebala osigurati istodobnu
  ,
  pravodobnu
  i 
  primjerenu dostavu relevantnih dokumenata Europskom parlamentu
  i 
  Vijeću
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17)

Kako bi se dopunila
  ili izmijenila
  Direktiva 94/62/EZ, ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora trebalo bi delegirati Komisiji u pogledu
  članka 6.a stavka 2.
  ,
  članka 6.a stavka 5.
  ,
  članka 11. stavka 3.
  ,
  članka 19. stavka 2.
  i 
  članka 20
  . Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, među ostalim i na razini stručnjaka
  . Pri pripremi i
  izradi
  delegiranih akata Komisija bi trebala osigurati istodobnu
  ,
  pravodobnu
  i 
  primjerenu dostavu relevantnih dokumenata Europskom parlamentu
  i 
  Vijeću
  .

| (17) | Kako bi se dopunila Direktiva 94/62/EZ, ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora trebalo bi delegirati Komisiji u pogledu
  pravila o izračunu ostvarenja ciljeva recikliranja
  ,
  određenih iznimki u vezi s maksimalnim razinama koncentracije teških metala u određenim recikliranim materijalima
  ,
  proizvodnih prstena i vrsta ambalaže
  ,
  zajedničke metodologije za prikupljanje i obradu podataka
  i 
  u pogledu formata za dostavu podataka o ostvarenju ciljeva povezanih s recikliranjem te izmjena popisa oglednih primjera za definiranje ambalaže i eventualnih tehničkih poteškoća pri primjeni ove Direktive
  . Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, među ostalim i na razini stručnjaka
  , te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj
  izradi
  zakonodavstva od 13. travnja 2016. Konkretno, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata
  ,
  Europski parlament
  i 
  Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada
  i 
  stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se bave pripremom delegiranih akata
  . |
| --- | --- |

(17)

Kako bi se dopunila Direktiva 94/62/EZ, ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora trebalo bi delegirati Komisiji u pogledu
  pravila o izračunu ostvarenja ciljeva recikliranja
  ,
  određenih iznimki u vezi s maksimalnim razinama koncentracije teških metala u određenim recikliranim materijalima
  ,
  proizvodnih prstena i vrsta ambalaže
  ,
  zajedničke metodologije za prikupljanje i obradu podataka
  i 
  u pogledu formata za dostavu podataka o ostvarenju ciljeva povezanih s recikliranjem te izmjena popisa oglednih primjera za definiranje ambalaže i eventualnih tehničkih poteškoća pri primjeni ove Direktive
  . Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, među ostalim i na razini stručnjaka
  , te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj
  izradi
  zakonodavstva od 13. travnja 2016. Konkretno, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata
  ,
  Europski parlament
  i 
  Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada
  i 
  stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se bave pripremom delegiranih akata
  .

Amandman 34

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 18.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (18) | Radi osiguravanja ujednačenih uvjeta za provedbu Direktive 94/62/EZ, Komisiji bi trebalo prenijeti ovlasti
  za provedbu
  u pogledu
  članka 12. stavka 3.d
  i 
  članka 19
  . Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (16). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18)

Radi osiguravanja ujednačenih uvjeta za provedbu Direktive 94/62/EZ, Komisiji bi trebalo prenijeti ovlasti
  za provedbu
  u pogledu
  članka 12. stavka 3.d
  i 
  članka 19
  . Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (16).

| (18) | Radi osiguravanja ujednačenih uvjeta za provedbu Direktive 94/62/EZ, Komisiji bi trebalo prenijeti ovlasti
  prilagodbe identifikacijskog sustava povezanog s vrstom upotrijebljenih ambalažnih materijala znanstvenom
  i 
  tehnološkom napretku
  . Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (16). |
| --- | --- |

(18)

Radi osiguravanja ujednačenih uvjeta za provedbu Direktive 94/62/EZ, Komisiji bi trebalo prenijeti ovlasti
  prilagodbe identifikacijskog sustava povezanog s vrstom upotrijebljenih ambalažnih materijala znanstvenom
  i 
  tehnološkom napretku
  . Te bi ovlasti trebalo izvršavati u skladu s Uredbom (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća (16).

Amandman 35

Prijedlog direktive

Uvodna izjava 21.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (21.a) | Države članice trebale bi osigurati da se za sve radnike u Uniji uvedu visoki uvjeti zaštite zdravlja i sigurnosti na radu, u skladu s postojećim pravom Unije te u skladu s konkretnim rizicima s kojima se suočavaju radnici u nekim sektorima proizvodnje, recikliranja i otpada. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(21.a)

Države članice trebale bi osigurati da se za sve radnike u Uniji uvedu visoki uvjeti zaštite zdravlja i sigurnosti na radu, u skladu s postojećim pravom Unije te u skladu s konkretnim rizicima s kojima se suočavaju radnici u nekim sektorima proizvodnje, recikliranja i otpada.

Amandman 36

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka - 1. (nova)

Direktiva 94/62/EZ

Članak 1. – stavak 2.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (-1) | U članku 1., stavak 2. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Izmjena

(-1)

„2.   U tu svrhu ova Direktiva utvrđuje mjere kojima je osnovni cilj, sprečavanje proizvodnje ambalažnog otpada i kao dodatnim temeljnim načelima, oporabi ambalaže, recikliranju i drugim oblicima obnove ambalažnog otpada i, stoga, smanjenju konačnog odlaganja takvog otpada.”

| | „2.   U tu svrhu ova Direktiva utvrđuje mjere kojima je osnovni cilj sprečavanje proizvodnje ambalažnog otpada, a dodatna temeljna načela ponovna uporaba ambalaže, recikliranje i drugi oblici oporabe ambalažnog otpada i, stoga, smanjenje konačnog odlaganja takvog otpada
  kako bi se doprinijelo prijelazu na kružno gospodarstvo.” |
| --- | --- |

„2.   U tu svrhu ova Direktiva utvrđuje mjere kojima je osnovni cilj sprečavanje proizvodnje ambalažnog otpada, a dodatna temeljna načela ponovna uporaba ambalaže, recikliranje i drugi oblici oporabe ambalažnog otpada i, stoga, smanjenje konačnog odlaganja takvog otpada
  kako bi se doprinijelo prijelazu na kružno gospodarstvo.”

Amandman 37

Amandman 37

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 1. – podtočka ba (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 1. – podtočka ba (nova)

Direktiva 94/62/EZ

Članak 3. – točka 2.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | dodaje se sljedeća točka:



  „2.a   
  „ambalaža od bioloških sirovina” znači svaka ambalaža dobivena od materijala biološkog podrijetla, izuzimajući materijal koji je dio geoloških formacija i/ili je fosiliziran;” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ba)

dodaje se sljedeća točka:

dodaje se sljedeća točka:

„2.a   
  „ambalaža od bioloških sirovina” znači svaka ambalaža dobivena od materijala biološkog podrijetla, izuzimajući materijal koji je dio geoloških formacija i/ili je fosiliziran;”

Amandman 38

Amandman 38

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 1. – podtočka c.

Članak 1. – stavak 1. – točka 1. – podtočka c.

Direktiva 94/62/EZ

Članak 3. – točke od 3. do 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | brišu se točke
  od 3
  . do 10.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

brišu se točke
  od 3
  . do 10.;

od 3

| (c) | brišu se točke
  3. i 4. te 6
  . do 10.; |
| --- | --- |

(c)

brišu se točke
  3. i 4. te 6
  . do 10.;

3. i 4. te 6

Amandman 39

Amandman 39

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 1. – podtočka d

Članak 1. – stavak 1. – točka 1. – podtočka d

Direktiva 94/62/EZ

Članak 3. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| „Usto se primjenjuju definicije ‚otpad’, ‚proizvođač otpada’, ‚posjednik otpada’, ‚gospodarenje otpadom’, ‚skupljanje’, ‚odvojeno skupljanje’, ‚sprečavanje’,
  ‚ponovna uporaba’
  ,
  ‚obrada’
  ,
  ‚oporaba’ ‚priprema za ponovnu uporabu’
  , ‚recikliranje’, ‚konačni postupak recikliranja’ i 
  ‚zbrinjavanje’
  utvrđene u članku 3. Direktive 2008/98/EZ.”; | „Usto se primjenjuju definicije ‚otpad’, ‚proizvođač otpada’, ‚posjednik otpada’, ‚gospodarenje otpadom’, ‚skupljanje’, ‚odvojeno skupljanje’, ‚sprečavanje’,
  ‚razvrstavanje’
  ,
  ‚komunalni otpad’
  ,
  ‚industrijski i trgovački otpad’, ‚obrada’, ‚oporaba’
  , ‚recikliranje’,
  ‚organsko recikliranje’,
  ‚konačni postupak recikliranja’
  , ,otpad u okolišu’
  i 
  ,bacanje otpada u okoliš’
  utvrđene u članku 3. Direktive 2008/98/EZ.”; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

„Usto se primjenjuju definicije ‚otpad’, ‚proizvođač otpada’, ‚posjednik otpada’, ‚gospodarenje otpadom’, ‚skupljanje’, ‚odvojeno skupljanje’, ‚sprečavanje’,
  ‚ponovna uporaba’
  ,
  ‚obrada’
  ,
  ‚oporaba’ ‚priprema za ponovnu uporabu’
  , ‚recikliranje’, ‚konačni postupak recikliranja’ i 
  ‚zbrinjavanje’
  utvrđene u članku 3. Direktive 2008/98/EZ.”;

‚ponovna uporaba’

‚obrada’

‚oporaba’ ‚priprema za ponovnu uporabu’

‚zbrinjavanje’

„Usto se primjenjuju definicije ‚otpad’, ‚proizvođač otpada’, ‚posjednik otpada’, ‚gospodarenje otpadom’, ‚skupljanje’, ‚odvojeno skupljanje’, ‚sprečavanje’,
  ‚razvrstavanje’
  ,
  ‚komunalni otpad’
  ,
  ‚industrijski i trgovački otpad’, ‚obrada’, ‚oporaba’
  , ‚recikliranje’,
  ‚organsko recikliranje’,
  ‚konačni postupak recikliranja’
  , ,otpad u okolišu’
  i 
  ,bacanje otpada u okoliš’
  utvrđene u članku 3. Direktive 2008/98/EZ.”;

‚razvrstavanje’

‚komunalni otpad’

‚industrijski i trgovački otpad’, ‚obrada’, ‚oporaba’

‚organsko recikliranje’,

, ,otpad u okolišu’

,bacanje otpada u okoliš’

Amandman 40

Amandman 40

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Direktiva 94/62/EZ

Članak 4. – stavak 1. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| „Te druge mjere mogu uključivati nacionalne programe, poticaje putem programa proširene odgovornosti proizvođača radi svođenja učinka
  ambalaže na okoliš na najmanju moguću mjeru
  ili slične mjere koje se donose, po potrebi, uz savjetovanje s gospodarskim subjektima, a koje su namijenjene objedinjavanju i iskorištavanju brojnih inicijativa poduzetih u državama članicama u pogledu sprečavanja. Te su mjere u skladu s ciljevima ove Direktive kako su definirani u članku 1. stavku 1
  .”; | „Države članice poduzimaju mjere kako bi svele učinak
  ambalaže na okoliš na najmanju moguću mjeru
  i doprinijele postizanju ciljeva povezanih sa sprečavanjem stvaranja otpada koji su utvrđeni u članku 9. stavku - 1. Direktive 2008/98/EC. Takve mjere obuhvaćaju proširenu odgovornost proizvođača kao što je definirana u trećem podstavku članka 8. stavka 1. i poticaje za pokretanje sustava za ponovnu uporabu ambalaže
  . |
| | Države članice poduzimaju mjere kako bi postigle značajno smanjenje potrošnje ambalaže koja se ne može reciklirati i prekomjerne ambalaže. Takvim se mjerama ne ugrožava higijena ni sigurnost hrane. |
| | Osim toga, države članice mogu poduzeti druge mjere koje se donose u suradnji s gospodarskim subjektima te organizacijama za zaštitu potrošača i okoliša, a koje su namijenjene objedinjavanju i iskorištavanju brojnih inicijativa poduzetih u državama članicama u pogledu sprečavanja. |
| | Te su mjere u skladu s ciljevima ove Direktive kako su definirani u članku 1. stavku 1. |
| | Države članice primjenjuju odgovarajuće ekonomske instrumente i poduzimaju druge mjere kako bi osigurale poticaje za primjenu hijerarhije otpada. Ti instrumenti i mjere mogu obuhvaćati instrumente i mjere navedene u Prilogu IV.a Direktivi 2008/98/EZ.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

„Te druge mjere mogu uključivati nacionalne programe, poticaje putem programa proširene odgovornosti proizvođača radi svođenja učinka
  ambalaže na okoliš na najmanju moguću mjeru
  ili slične mjere koje se donose, po potrebi, uz savjetovanje s gospodarskim subjektima, a koje su namijenjene objedinjavanju i iskorištavanju brojnih inicijativa poduzetih u državama članicama u pogledu sprečavanja. Te su mjere u skladu s ciljevima ove Direktive kako su definirani u članku 1. stavku 1
  .”;

„Te druge mjere mogu uključivati nacionalne programe, poticaje putem programa proširene odgovornosti proizvođača radi svođenja učinka

ili slične mjere koje se donose, po potrebi, uz savjetovanje s gospodarskim subjektima, a koje su namijenjene objedinjavanju i iskorištavanju brojnih inicijativa poduzetih u državama članicama u pogledu sprečavanja. Te su mjere u skladu s ciljevima ove Direktive kako su definirani u članku 1. stavku 1

„Države članice poduzimaju mjere kako bi svele učinak
  ambalaže na okoliš na najmanju moguću mjeru
  i doprinijele postizanju ciljeva povezanih sa sprečavanjem stvaranja otpada koji su utvrđeni u članku 9. stavku - 1. Direktive 2008/98/EC. Takve mjere obuhvaćaju proširenu odgovornost proizvođača kao što je definirana u trećem podstavku članka 8. stavka 1. i poticaje za pokretanje sustava za ponovnu uporabu ambalaže
  .

„Države članice poduzimaju mjere kako bi svele učinak

i doprinijele postizanju ciljeva povezanih sa sprečavanjem stvaranja otpada koji su utvrđeni u članku 9. stavku - 1. Direktive 2008/98/EC. Takve mjere obuhvaćaju proširenu odgovornost proizvođača kao što je definirana u trećem podstavku članka 8. stavka 1. i poticaje za pokretanje sustava za ponovnu uporabu ambalaže

Države članice poduzimaju mjere kako bi postigle značajno smanjenje potrošnje ambalaže koja se ne može reciklirati i prekomjerne ambalaže. Takvim se mjerama ne ugrožava higijena ni sigurnost hrane.

Države članice poduzimaju mjere kako bi postigle značajno smanjenje potrošnje ambalaže koja se ne može reciklirati i prekomjerne ambalaže. Takvim se mjerama ne ugrožava higijena ni sigurnost hrane.

Osim toga, države članice mogu poduzeti druge mjere koje se donose u suradnji s gospodarskim subjektima te organizacijama za zaštitu potrošača i okoliša, a koje su namijenjene objedinjavanju i iskorištavanju brojnih inicijativa poduzetih u državama članicama u pogledu sprečavanja.

Osim toga, države članice mogu poduzeti druge mjere koje se donose u suradnji s gospodarskim subjektima te organizacijama za zaštitu potrošača i okoliša, a koje su namijenjene objedinjavanju i iskorištavanju brojnih inicijativa poduzetih u državama članicama u pogledu sprečavanja.

Te su mjere u skladu s ciljevima ove Direktive kako su definirani u članku 1. stavku 1.

Te su mjere u skladu s ciljevima ove Direktive kako su definirani u članku 1. stavku 1.

Države članice primjenjuju odgovarajuće ekonomske instrumente i poduzimaju druge mjere kako bi osigurale poticaje za primjenu hijerarhije otpada. Ti instrumenti i mjere mogu obuhvaćati instrumente i mjere navedene u Prilogu IV.a Direktivi 2008/98/EZ.”

Države članice primjenjuju odgovarajuće ekonomske instrumente i poduzimaju druge mjere kako bi osigurale poticaje za primjenu hijerarhije otpada. Ti instrumenti i mjere mogu obuhvaćati instrumente i mjere navedene u Prilogu IV.a Direktivi 2008/98/EZ.”

Amandman 41

Amandman 41

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.a (nova)

Direktiva 94/62/EZ

Članak 4. – stavak 3.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (2a) | u članku 4. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(2a)

(2a)

u članku 4. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

u članku 4. stavak 3. zamjenjuje se sljedećim:

3.   
  Komisija prema potrebi predlaže mjere kojima
  se
  jača
  i 
  dopunjuje
  provedba
  osnovnih
  zahtjeva i 
  osigurava
  da se nova ambalaža stavlja na tržište samo ako je proizvođač poduzeo sve nužne mjere kako bi smanjio njezin utjecaj na okoliš, a da pritom nije ugrozio osnovnu funkciju ambalaže.

| | „3.   
  Najkasnije do 31. prosinca 2020. Komisija podnosi prijedloge za ažuriranje osnovnih zahtjeva kako bi
  se
  ojačala
  i 
  dopunila
  provedba
  tih
  zahtjeva i 
  osiguralo
  da se nova ambalaža stavlja na tržište samo ako je proizvođač poduzeo sve nužne mjere kako bi smanjio njezin utjecaj na okoliš, a da pritom nije ugrozio osnovnu funkciju ambalaže.
  Nakon savjetovanja s dionicima Komisija podnosi zakonodavni prijedlog ažuriranja zahtjeva, posebno kako bi se poboljšao dizajn za ponovnu uporabu i visokokvalitetno recikliranje.” |
| --- | --- |

„3.   
  Najkasnije do 31. prosinca 2020. Komisija podnosi prijedloge za ažuriranje osnovnih zahtjeva kako bi
  se
  ojačala
  i 
  dopunila
  provedba
  tih
  zahtjeva i 
  osiguralo
  da se nova ambalaža stavlja na tržište samo ako je proizvođač poduzeo sve nužne mjere kako bi smanjio njezin utjecaj na okoliš, a da pritom nije ugrozio osnovnu funkciju ambalaže.
  Nakon savjetovanja s dionicima Komisija podnosi zakonodavni prijedlog ažuriranja zahtjeva, posebno kako bi se poboljšao dizajn za ponovnu uporabu i visokokvalitetno recikliranje.”

Amandman 42

Amandman 42

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.b (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.b (nova)

Direktiva 94/62/EZ

Članak 4. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (2b) | u članku 4. umeće se sljedeći stavak:



  „3.a   
  Ako postoji ekološka korist iz perspektive životnog ciklusa, države članice potiču upotrebu ambalaže od bioloških sirovina koja se može reciklirati i biorazgradive ambalaže koja se može kompostirati tako što će poduzeti mjere poput:








  (a) | poticanja njihove uporabe, među ostalim uporabom ekonomskih instrumenata; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(2b)

(2b)

u članku 4. umeće se sljedeći stavak:

u članku 4. umeće se sljedeći stavak:

„3.a   
  Ako postoji ekološka korist iz perspektive životnog ciklusa, države članice potiču upotrebu ambalaže od bioloških sirovina koja se može reciklirati i biorazgradive ambalaže koja se može kompostirati tako što će poduzeti mjere poput:

(a)

poticanja njihove uporabe, među ostalim uporabom ekonomskih instrumenata;

| (b) | poboljšanja tržišnih uvjeta za takve proizvode; |
| --- | --- |

(b)

poboljšanja tržišnih uvjeta za takve proizvode;

| (c) | preispitivanja postojećeg zakonodavstva kojim se sprečava uporaba tih proizvoda.” |
| --- | --- |

(c)

preispitivanja postojećeg zakonodavstva kojim se sprečava uporaba tih proizvoda.”

Amandman 43

Amandman 43

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.c (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.c (nova)

Direktiva 94/62/EZ

Članak 5. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (2.c) | U članak 5. umeće se sljedeći naslov:




  „Ponovna uporaba” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(2.c)

(2.c)

U članak 5. umeće se sljedeći naslov:

U članak 5. umeće se sljedeći naslov:

„Ponovna uporaba”

„Ponovna uporaba”

Amandman 44

Amandman 44

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.d (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.d (nova)

Direktiva 94/62/EZ

Članak 5. – stavak 1.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (2.d) | U članku 5. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(2.d)

(2.d)

U članku 5. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

U članku 5. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

Države članice
  mogu poticati
  sustave za
  oporabu
  ambalaže, koja može
  biti u skladu sa Ugovorom oporabljena na
  za okoliš
  siguran način,
  u skladu s Ugovorom.

mogu poticati

oporabu

biti u skladu sa Ugovorom oporabljena na

siguran način,

| | „1.   
  U skladu s hijerarhijom otpada,
  države članice
  potiču
  sustave za
  ponovnu uporabu
  ambalaže, koja
  se
  može
  ponovno upotrijebiti na siguran način
  za okoliš u skladu s Ugovorom
  , ne ugrožavajući higijenu hrane ni sigurnost potrošača
  .” |
| --- | --- |

„1.   
  U skladu s hijerarhijom otpada,
  države članice
  potiču
  sustave za
  ponovnu uporabu
  ambalaže, koja
  se
  može
  ponovno upotrijebiti na siguran način
  za okoliš u skladu s Ugovorom
  , ne ugrožavajući higijenu hrane ni sigurnost potrošača
  .”

Amandman 45

Amandman 45

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.e (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.e (nova)

Direktiva 94/62/EZ

Članak 5. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (2.e) | U članak 5. umeće se sljedeći stavak:



  „1.a   
  Države članice nastojat će ostvariti sljedeće ciljeve za ponovnu uporabu ambalaže:








  (a) | najkasnije do 31. prosinca 2025. najmanje 5 % masenog udjela ukupnog ambalažnog otpada ponovo će se upotrebljavati; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(2.e)

(2.e)

U članak 5. umeće se sljedeći stavak:

U članak 5. umeće se sljedeći stavak:

„1.a   
  Države članice nastojat će ostvariti sljedeće ciljeve za ponovnu uporabu ambalaže:

(a)

najkasnije do 31. prosinca 2025. najmanje 5 % masenog udjela ukupnog ambalažnog otpada ponovo će se upotrebljavati;

| (b) | najkasnije do 31. prosinca 2030. najmanje 10 % masenog udjela ukupnog ambalažnog otpada ponovo će se upotrebljavati;” |
| --- | --- |

(b)

najkasnije do 31. prosinca 2030. najmanje 10 % masenog udjela ukupnog ambalažnog otpada ponovo će se upotrebljavati;”

Amandman 46

Amandman 46

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.f (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.f (nova)

Direktiva 94/62/EZ

Članak 5. – stavak 1.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (2.f) | U članak 5. umeće se sljedeći stavak:





  „1b.
     
  Kako bi se potaknule aktivnosti ponovne uporabe, države članice između ostalog mogu poduzeti sljedeće mjere:








  — | uporabu programa povrata pologa za proizvode čija se ambalaža može ponovo uporabiti; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(2.f)

(2.f)

U članak 5. umeće se sljedeći stavak:

U članak 5. umeće se sljedeći stavak:

„1b.
     
  Kako bi se potaknule aktivnosti ponovne uporabe, države članice između ostalog mogu poduzeti sljedeće mjere:

—

uporabu programa povrata pologa za proizvode čija se ambalaža može ponovo uporabiti;

| — | određivanje minimalnog postotka ambalaže plasirane na tržište koja se može ponovo uporabiti svake godine po ambalažnom toku; |
| --- | --- |

—

određivanje minimalnog postotka ambalaže plasirane na tržište koja se može ponovo uporabiti svake godine po ambalažnom toku;

| — | pružanje odgovarajućih ekonomskih poticaja za proizvođače za ambalažu koja se može ponovo uporabiti.” |
| --- | --- |

—

pružanje odgovarajućih ekonomskih poticaja za proizvođače za ambalažu koja se može ponovo uporabiti.”

Amandman 47

Amandman 47

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.g (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.g (nova)

Direktiva 94/62/EZ

Članak 5. – stavak 1.c (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (2.g) | U članak 5. umeće se sljedeći stavak:



  „1.c   
  Ambalaža i ponovo uporabljena ambalaža prikupljena u okviru programa povrata pologa mogu se računati kao napredak prema ostvarenju ciljeva sprečavanja stvaranja ambalažnog otpada koji su određeni nacionalnim programima sprečavanja.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(2.g)

(2.g)

U članak 5. umeće se sljedeći stavak:

U članak 5. umeće se sljedeći stavak:

„1.c   
  Ambalaža i ponovo uporabljena ambalaža prikupljena u okviru programa povrata pologa mogu se računati kao napredak prema ostvarenju ciljeva sprečavanja stvaranja ambalažnog otpada koji su određeni nacionalnim programima sprečavanja.”

Amandman 48

Amandman 48

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 3. – podtočka a

Članak 1. – stavak 1. – točka 3. – podtočka a

Direktiva 94/62/EZ

Članak 6. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | naslov se zamjenjuje naslovom „Oporaba
  , ponovna uporaba
  i recikliranje”; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

naslov se zamjenjuje naslovom „Oporaba
  , ponovna uporaba
  i recikliranje”;

, ponovna uporaba

| (a) | naslov se zamjenjuje naslovom „Oporaba i recikliranje”; |
| --- | --- |

(a)

naslov se zamjenjuje naslovom „Oporaba i recikliranje”;

Amandman 49

Amandman 49

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 3. – podtočka aa (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 3. – podtočka aa (nova)

Direktiva 94/62/EZ

Članak 6. – stavak - 1. (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (aa) | U članak 6. umeće se stavak - 1.:





  „-1.
     
  Države članice uspostavljaju sustave za razvrstavanje za sve ambalažne materijale.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(aa)

U članak 6. umeće se stavak - 1.:

U članak 6. umeće se stavak - 1.:

„-1.
     
  Države članice uspostavljaju sustave za razvrstavanje za sve ambalažne materijale.”

Amandman 50

Amandman 50

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 3. – podtočka b

Članak 1. – stavak 1. – točka 3. – podtočka b

Direktiva 94/62/EZ

Članak 6. – stavak 1. – točka f

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (f) | najkasnije do 31. prosinca 2025. najmanje
  65
  % masenog udjela ukupnog ambalažnog otpada bit će
  pripremljeno za ponovnu uporabu i
  reciklirano; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(f)

najkasnije do 31. prosinca 2025. najmanje
  65
  % masenog udjela ukupnog ambalažnog otpada bit će
  pripremljeno za ponovnu uporabu i
  reciklirano;

65

pripremljeno za ponovnu uporabu i

| (f) | najkasnije do 31. prosinca 2025. najmanje
  70
  % masenog udjela ukupnog
  nastalog
  ambalažnog otpada bit će reciklirano; |
| --- | --- |

(f)

najkasnije do 31. prosinca 2025. najmanje
  70
  % masenog udjela ukupnog
  nastalog
  ambalažnog otpada bit će reciklirano;

70

nastalog

Amandman 51

Amandman 51

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 3. – podtočka b

Članak 1. – stavak 1. – točka 3. – podtočka b

Direktiva 94/62/EZ

Članak 6. – stavak 1. – točka g

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (g) | najkasnije do 31. prosinca 2025. postići će se sljedeći minimalni ciljevi prema masenom udjelu za
  pripremu materijala sadržanih
  u ambalažnom otpadu
  za ponovnu uporabu i recikliranje
  : |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(g)

najkasnije do 31. prosinca 2025. postići će se sljedeći minimalni ciljevi prema masenom udjelu za
  pripremu materijala sadržanih
  u ambalažnom otpadu
  za ponovnu uporabu i recikliranje
  :

pripremu materijala sadržanih

za ponovnu uporabu i recikliranje

| (g) | najkasnije do 31. prosinca 2025. postići će se sljedeći minimalni ciljevi prema masenom udjelu za
  recikliranje za sljedeće materijale sadržane
  u ambalažnom otpadu: |
| --- | --- |

(g)

najkasnije do 31. prosinca 2025. postići će se sljedeći minimalni ciljevi prema masenom udjelu za
  recikliranje za sljedeće materijale sadržane
  u ambalažnom otpadu:

recikliranje za sljedeće materijale sadržane

| | i. | 55
   % plastike; |
| --- | --- | --- |

i.

55
   % plastike;

55

| | (i) | 60
   % plastike; |
| --- | --- | --- |

(i)

60
   % plastike;

60

| | ii. | 60
  % drveta; |
| --- | --- | --- |

ii.

60
  % drveta;

60

| | ii. | 65
  % drveta; |
| --- | --- | --- |

ii.

65
  % drveta;

65

| | iii. | 75
  % neobojenih metala; |
| --- | --- | --- |

iii.

75
  % neobojenih metala;

75

| | iii. | 80
  % neobojenih metala; |
| --- | --- | --- |

iii.

80
  % neobojenih metala;

80

| | iv. | 75
  % aluminija; |
| --- | --- | --- |

iv.

75
  % aluminija;

75

| | iv. | 80
  % aluminija; |
| --- | --- | --- |

iv.

80
  % aluminija;

80

| | v. | 75
  % stakla; |
| --- | --- | --- |

v.

75
  % stakla;

75

| | v. | 80
   % stakla; |
| --- | --- | --- |

v.

80
   % stakla;

80

| | vi. | 75
  % papira i kartona; |
| --- | --- | --- |

vi.

75
  % papira i kartona;

75

| | vi. | 90
  % papira i kartona; |
| --- | --- | --- |

vi.

90
  % papira i kartona;

90

Amandman 52

Amandman 52

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 3. – podtočka b

Članak 1. – stavak 1. – točka 3. – podtočka b

Direktiva 94/62/EZ

Članak 6. – stavak 1. – točka h

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (h) | najkasnije do 31. prosinca 2030. najmanje
  75
  % masenog udjela ukupnog ambalažnog otpada bit će
  pripremljeno za ponovnu uporabu i
  reciklirano; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(h)

najkasnije do 31. prosinca 2030. najmanje
  75
  % masenog udjela ukupnog ambalažnog otpada bit će
  pripremljeno za ponovnu uporabu i
  reciklirano;

75

pripremljeno za ponovnu uporabu i

| (h) | najkasnije do 31. prosinca 2030. najmanje
  80
  % masenog udjela ukupnog
  nastalog
  ambalažnog otpada bit će reciklirano; |
| --- | --- |

(h)

najkasnije do 31. prosinca 2030. najmanje
  80
  % masenog udjela ukupnog
  nastalog
  ambalažnog otpada bit će reciklirano;

80

nastalog

Amandman 53

Amandman 53

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 3. – podtočka b

Članak 1. – stavak 1. – točka 3. – podtočka b

Direktiva 94/62/EZ

Članak 6. – stavak 1. – točka i

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (i) | najkasnije do 31. prosinca 2030. postići će se sljedeći minimalni ciljevi prema masenom udjelu za
  pripremu materijala sadržanih
  u ambalažnom otpadu
  za ponovnu uporabu i recikliranje
  : |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(i)

najkasnije do 31. prosinca 2030. postići će se sljedeći minimalni ciljevi prema masenom udjelu za
  pripremu materijala sadržanih
  u ambalažnom otpadu
  za ponovnu uporabu i recikliranje
  :

pripremu materijala sadržanih

za ponovnu uporabu i recikliranje

| (i) | najkasnije do 31. prosinca 2030. postići će se sljedeći minimalni ciljevi prema masenom udjelu za
  recikliranje za sljedeće materijale sadržane
  u ambalažnom otpadu: |
| --- | --- |

(i)

najkasnije do 31. prosinca 2030. postići će se sljedeći minimalni ciljevi prema masenom udjelu za
  recikliranje za sljedeće materijale sadržane
  u ambalažnom otpadu:

recikliranje za sljedeće materijale sadržane

| | i. | 75
  % drveta; |
| --- | --- | --- |

i.

75
  % drveta;

75

| | i. | 80
  % drveta; |
| --- | --- | --- |

i.

80
  % drveta;

80

| | ii. | 85
  % neobojenih metala; |
| --- | --- | --- |

ii.

85
  % neobojenih metala;

85

| | ii. | 90
  % neobojenih metala; |
| --- | --- | --- |

ii.

90
  % neobojenih metala;

90

| | iii. | 85
  % aluminija; |
| --- | --- | --- |

iii.

85
  % aluminija;

85

| | iii. | 90
  % aluminija; |
| --- | --- | --- |

iii.

90
  % aluminija;

90

| | iv. | 85
  % stakla; |
| --- | --- | --- |

iv.

85
  % stakla;

85

| | iv. | 90
  % stakla; |
| --- | --- | --- |

iv.

90
  % stakla;

90

| | v. | 85 % papira i kartona. |
| --- | --- | --- |

v.

85 % papira i kartona.

85 % papira i kartona.

Amandman 54

Amandman 54

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 3. – podtočka c

Članak 1. – stavak 1. – točka 3. – podtočka c

Direktiva 94/62/EZ

Članak 6. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Ambalažni otpad koji se šalje drugoj državi članici radi
  pripreme za ponovnu uporabu,
  recikliranja
  ili oporabe
  u toj državi članici smije se računati kao napredak prema ostvarenju ciljeva utvrđenih stavkom 1. točkama od (f) do (i) samo one države članice u kojoj je ambalažni otpad prikupljen. | 3.   Ambalažni otpad koji se šalje drugoj državi članici radi recikliranja u toj državi članici smije se računati kao napredak prema ostvarenju ciljeva utvrđenih stavkom 1. točkama od (f) do (i) samo one države članice u kojoj je ambalažni otpad prikupljen. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Ambalažni otpad koji se šalje drugoj državi članici radi
  pripreme za ponovnu uporabu,
  recikliranja
  ili oporabe
  u toj državi članici smije se računati kao napredak prema ostvarenju ciljeva utvrđenih stavkom 1. točkama od (f) do (i) samo one države članice u kojoj je ambalažni otpad prikupljen.

3.   Ambalažni otpad koji se šalje drugoj državi članici radi recikliranja u toj državi članici smije se računati kao napredak prema ostvarenju ciljeva utvrđenih stavkom 1. točkama od (f) do (i) samo one države članice u kojoj je ambalažni otpad prikupljen.

Amandman 55

Amandman 55

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 3. – podtočka ca (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 3. – podtočka ca (nova)

Direktiva 94/62/EZ

Članak 6. – stavak 4.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | u članku 6. stavak 4. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(ca)

u članku 6. stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

u članku 6. stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

4.   Države članice
  , prema potrebi,
  potiču upotrebu materijala koji se dobivaju od recikliranoga ambalažnog otpada za proizvodnju ambalaže i drugih proizvoda:

„4.   Države članice potiču upotrebu materijala koji se dobivaju od recikliranoga ambalažnog otpada za proizvodnju ambalaže i drugih proizvoda
  onda kad je to korisno iz perspektive životnog ciklusa i kad je u skladu s hijerarhijom otpada
  :

| (a) | poboljšanja
  tržišnih uvjeta za takve materijale; |
| --- | --- |

(a)

poboljšanja
  tržišnih uvjeta za takve materijale;

poboljšanja

| (a) | poboljšanjem
  tržišnih uvjeta za takve materijale; |
| --- | --- |

(a)

poboljšanjem
  tržišnih uvjeta za takve materijale;

poboljšanjem

| (b) | preispitivanjem postojećih odredaba koje sprečavaju uporabu tih materijala. |
| --- | --- |

(b)

preispitivanjem postojećih odredaba koje sprečavaju uporabu tih materijala.

| (b) | preispitivanjem postojećih odredaba koje sprečavaju uporabu tih materijala. |
| --- | --- |

(b)

preispitivanjem postojećih odredaba koje sprečavaju uporabu tih materijala.

| (ba) | upotrebom odgovarajućih ekonomskih instrumenata radi poticanja upotrebe sekundarnih sirovina, koji mogu obuhvaćati mjere kojima se promiče reciklirani sadržaj proizvoda te primjenu održivih kriterija javne nabave; |
| --- | --- |

(ba)

upotrebom odgovarajućih ekonomskih instrumenata radi poticanja upotrebe sekundarnih sirovina, koji mogu obuhvaćati mjere kojima se promiče reciklirani sadržaj proizvoda te primjenu održivih kriterija javne nabave;

upotrebom odgovarajućih ekonomskih instrumenata radi poticanja upotrebe sekundarnih sirovina, koji mogu obuhvaćati mjere kojima se promiče reciklirani sadržaj proizvoda te primjenu održivih kriterija javne nabave;

| (bb) | promicanjem materijala koji kada ih se reciklira u materijale koji dolaze u kontakt s hranom nisu opasni za ljudsko zdravlje.” |
| --- | --- |

(bb)

promicanjem materijala koji kada ih se reciklira u materijale koji dolaze u kontakt s hranom nisu opasni za ljudsko zdravlje.”

promicanjem materijala koji kada ih se reciklira u materijale koji dolaze u kontakt s hranom nisu opasni za ljudsko zdravlje.”

Amandman 56

Amandman 56

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 3. – podtočka d

Članak 1. – stavak 1. – točka 3. – podtočka d

Direktiva 94/62/EZ

Članak 6. – stavci 5., 8. i 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | stavci 5.
  , 8.
  i 9. brišu se; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

stavci 5.
  , 8.
  i 9. brišu se;

, 8.

| (d) | stavci 5. i 9. brišu se; |
| --- | --- |

(d)

stavci 5. i 9. brišu se;

Amandman 57

Amandman 57

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 3. – podtočka da (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 3. – podtočka da (nova)

Direktiva 94/62/EZ

Članak 6. – stavak 8.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (da) | stavak 8. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(da)

stavak 8. zamjenjuje se sljedećim:

stavak 8. zamjenjuje se sljedećim:

8.   
  Komisija što je moguće prije, ali najkasnije do 30. lipnja 2005., podnosi izvještaj Europskomu parlamentu i Vijeću o napretku provedbe ove Direktive i njezinom utjecaju na okoliš, kao i o funkcioniranju unutarnjega tržišta. Izvještaj uzima u obzir pojedinačne okolnosti u svakoj državi članici. Obuhvaća sljedeće:

„8.   
  U tu će svrhu Komisija najkasnije do 31. prosinca 2024. ispitati ciljeve utvrđene u članku 6. i napredak u njihovu ostvarivanju, uzimajući u obzir najbolje prakse i mjere koje države članice koriste kako bi postigle te ciljeve.

U svojoj ocjeni Komisija razmatra mogućnost uspostave:

U svojoj ocjeni Komisija razmatra mogućnost uspostave:

| (a) | ocjenu učinkovitosti, primjene i provedbe osnovnih zahtjeva; |
| --- | --- |

(a)

ocjenu učinkovitosti, primjene i provedbe osnovnih zahtjeva;

ocjenu učinkovitosti, primjene i provedbe osnovnih zahtjeva;

| (a) | ciljeva o drugim tokovima ambalažnog otpada; |
| --- | --- |

(a)

ciljeva o drugim tokovima ambalažnog otpada;

ciljeva o drugim tokovima ambalažnog otpada;

| (b) | dodatne preventivne mjere radi, koliko god je to moguće, smanjivanja utjecaja ambalaže na okoliš, bez ugrožavanja njezine osnovne funkcije; |
| --- | --- |

(b)

dodatne preventivne mjere radi, koliko god je to moguće, smanjivanja utjecaja ambalaže na okoliš, bez ugrožavanja njezine osnovne funkcije;

dodatne preventivne mjere radi, koliko god je to moguće, smanjivanja utjecaja ambalaže na okoliš, bez ugrožavanja njezine osnovne funkcije;

| (b) | zasebnih ciljeva za ambalažni otpad iz kućanstava te za trgovački i industrijski ambalažni otpad. |
| --- | --- |

(b)

zasebnih ciljeva za ambalažni otpad iz kućanstava te za trgovački i industrijski ambalažni otpad.

zasebnih ciljeva za ambalažni otpad iz kućanstava te za trgovački i industrijski ambalažni otpad.

| (c) | mogući razvoj ekološkoga ambalažnog indikatora, kako bi se sprečavanje nastajanja ambalažnoga otpada učinilo jednostavnijim i učinkovitijim; |
| --- | --- |

(c)

mogući razvoj ekološkoga ambalažnog indikatora, kako bi se sprečavanje nastajanja ambalažnoga otpada učinilo jednostavnijim i učinkovitijim;

mogući razvoj ekološkoga ambalažnog indikatora, kako bi se sprečavanje nastajanja ambalažnoga otpada učinilo jednostavnijim i učinkovitijim;

U tu svrhu Komisija sastavlja izvješće, i prema potrebi mu prilaže zakonodavni prijedlog, te ga dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću.”

U tu svrhu Komisija sastavlja izvješće, i prema potrebi mu prilaže zakonodavni prijedlog, te ga dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću.”

| (d) | planove za sprečavanje stvaranja ambalažnoga otpada; |
| --- | --- |

(d)

planove za sprečavanje stvaranja ambalažnoga otpada;

planove za sprečavanje stvaranja ambalažnoga otpada;

| (e) | poticaje za ponovnu uporabu, a pogotovo usporedbu troškova i koristi od ponovne uporabe i recikliranja; |
| --- | --- |

(e)

poticaje za ponovnu uporabu, a pogotovo usporedbu troškova i koristi od ponovne uporabe i recikliranja;

poticaje za ponovnu uporabu, a pogotovo usporedbu troškova i koristi od ponovne uporabe i recikliranja;

| (f) | odgovornost proizvođača uključujući i financijske aspekte; |
| --- | --- |

(f)

odgovornost proizvođača uključujući i financijske aspekte;

odgovornost proizvođača uključujući i financijske aspekte;

| (g) | napore da se i nadalje smanjuju i, ako je to potrebno, na kraju postupno do 2010. iz ambalaže uklone teški metali i ostale opasne tvari u ambalaži. |
| --- | --- |

(g)

napore da se i nadalje smanjuju i, ako je to potrebno, na kraju postupno do 2010. iz ambalaže uklone teški metali i ostale opasne tvari u ambalaži.

napore da se i nadalje smanjuju i, ako je to potrebno, na kraju postupno do 2010. iz ambalaže uklone teški metali i ostale opasne tvari u ambalaži.

Uz taj se izvještaj, prema potrebi, podnose prijedlozi za reviziju odgovarajućih odredaba ove Direktive, ako takvi prijedlozi već nisu podneseni.

Uz taj se izvještaj, prema potrebi, podnose prijedlozi za reviziju odgovarajućih odredaba ove Direktive, ako takvi prijedlozi već nisu podneseni.

Amandman 58

Amandman 58

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Direktiva 94/62/EZ

Članak 6.a – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   
  Za potrebe izračuna
  jesu li ostvareni ciljevi utvrđeni
  člankom
  6.
  stavkom
  1. točkama od (f) do (i), | 1.   
  Kako bi se izračunalo
  jesu li ostvareni ciljevi utvrđeni
  u članku
  6.
  stavku
  1. točkama od (f) do (i),
  masa recikliranog ambalažnog otpada računa se kao masa količine otpada koja ulazi u konačni postupak recikliranja u određenoj godini. |
| (a) | masa recikliranog ambalažnog otpada smatra se masom količine otpada koja ulazi u konačni postupak recikliranja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   
  Za potrebe izračuna
  jesu li ostvareni ciljevi utvrđeni
  člankom
  6.
  stavkom
  1. točkama od (f) do (i),

1.   
  Kako bi se izračunalo
  jesu li ostvareni ciljevi utvrđeni
  u članku
  6.
  stavku
  1. točkama od (f) do (i),
  masa recikliranog ambalažnog otpada računa se kao masa količine otpada koja ulazi u konačni postupak recikliranja u određenoj godini.

(a)

masa recikliranog ambalažnog otpada smatra se masom količine otpada koja ulazi u konačni postupak recikliranja;

masa recikliranog ambalažnog otpada smatra se masom količine otpada koja ulazi u konačni postupak recikliranja;

| (b) | masa ambalažnog otpada pripremljenog za ponovnu uporabu smatra se masom ambalažnog otpada koji je oporabio ili prikupio priznati subjekt za pripremu za ponovnu uporabu i koji je prošao sve potrebne postupke provjere, čišćenja i popravka kako bi se omogućila ponovna uporaba bez daljnjeg sortiranja ili prethodne obrade; |
| --- | --- |

(b)

masa ambalažnog otpada pripremljenog za ponovnu uporabu smatra se masom ambalažnog otpada koji je oporabio ili prikupio priznati subjekt za pripremu za ponovnu uporabu i koji je prošao sve potrebne postupke provjere, čišćenja i popravka kako bi se omogućila ponovna uporaba bez daljnjeg sortiranja ili prethodne obrade;

masa ambalažnog otpada pripremljenog za ponovnu uporabu smatra se masom ambalažnog otpada koji je oporabio ili prikupio priznati subjekt za pripremu za ponovnu uporabu i koji je prošao sve potrebne postupke provjere, čišćenja i popravka kako bi se omogućila ponovna uporaba bez daljnjeg sortiranja ili prethodne obrade;

| (c) | države članice mogu uključiti proizvode i sastavne dijelove koje su za ponovnu uporabu pripremili priznati subjekti za pripremu za ponovnu uporabu ili su pripremljeni u priznatim programima povrata pologa. Za izračun prilagođene stope ambalažnog otpada koji je pripremljen za ponovnu uporabu i recikliran, uzimajući u obzir masu proizvoda i sastavnih dijelova pripremljenih za ponovnu uporabu, države članice upotrebljavaju provjerene podatke subjekata i primjenjuju formulu utvrđenu u Prilogu IV. |
| --- | --- |

(c)

države članice mogu uključiti proizvode i sastavne dijelove koje su za ponovnu uporabu pripremili priznati subjekti za pripremu za ponovnu uporabu ili su pripremljeni u priznatim programima povrata pologa. Za izračun prilagođene stope ambalažnog otpada koji je pripremljen za ponovnu uporabu i recikliran, uzimajući u obzir masu proizvoda i sastavnih dijelova pripremljenih za ponovnu uporabu, države članice upotrebljavaju provjerene podatke subjekata i primjenjuju formulu utvrđenu u Prilogu IV.

države članice mogu uključiti proizvode i sastavne dijelove koje su za ponovnu uporabu pripremili priznati subjekti za pripremu za ponovnu uporabu ili su pripremljeni u priznatim programima povrata pologa. Za izračun prilagođene stope ambalažnog otpada koji je pripremljen za ponovnu uporabu i recikliran, uzimajući u obzir masu proizvoda i sastavnih dijelova pripremljenih za ponovnu uporabu, države članice upotrebljavaju provjerene podatke subjekata i primjenjuju formulu utvrđenu u Prilogu IV.

Amandman 59

Amandman 59

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Direktiva 94/62/EZ

Članak 6a. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a   
  Komisija do 31. prosinca 2018. od europskih organizacija za normizaciju traži da izrade standarde europske kvalitete za otpadne materijale koji ulaze u konačni postupak recikliranja i za sekundarne sirovine, pogotovo plastiku, na temelju najboljih dostupnih praksi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.a   
  Komisija do 31. prosinca 2018. od europskih organizacija za normizaciju traži da izrade standarde europske kvalitete za otpadne materijale koji ulaze u konačni postupak recikliranja i za sekundarne sirovine, pogotovo plastiku, na temelju najboljih dostupnih praksi.

Amandman 60

Amandman 60

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Direktiva 94/62/EZ

Članak 6.a – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Kako bi osigurala usklađene uvjete za primjenu stavka 1.
  točaka (b) i (c) te Priloga IV.
  , Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 21.a
  , čime utvrđuje minimalne zahtjeve
  u smislu kvalitete i 
  operativne zahtjeve
  za određivanje
  priznatih
  subjekata
  za pripremu za ponovnu uporabu i priznatih programa povrata pologa
  , uključujući posebna pravila za prikupljanje, provjeru i dostavu podataka. | 2.   Kako bi osigurala usklađene uvjete za primjenu stavka 1., Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 21.a
  kako bi dopunila ovu Direktivu utvrđivanjem minimalnih zahtjeva
  u smislu kvalitete i 
  operativnih zahtjeva
  za određivanje subjekata
  koji provode konačni postupak recikliranja
  , uključujući posebna pravila za prikupljanje
  , sljedivost
  , provjeru i dostavu podataka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Kako bi osigurala usklađene uvjete za primjenu stavka 1.
  točaka (b) i (c) te Priloga IV.
  , Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 21.a
  , čime utvrđuje minimalne zahtjeve
  u smislu kvalitete i 
  operativne zahtjeve
  za određivanje
  priznatih
  subjekata
  za pripremu za ponovnu uporabu i priznatih programa povrata pologa
  , uključujući posebna pravila za prikupljanje, provjeru i dostavu podataka.

2.   Kako bi osigurala usklađene uvjete za primjenu stavka 1., Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 21.a
  kako bi dopunila ovu Direktivu utvrđivanjem minimalnih zahtjeva
  u smislu kvalitete i 
  operativnih zahtjeva
  za određivanje subjekata
  koji provode konačni postupak recikliranja
  , uključujući posebna pravila za prikupljanje
  , sljedivost
  , provjeru i dostavu podataka.

Amandman 61

Amandman 61

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Direktiva 94/62/EZ

Članak 6.a – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a   
  Komisija mora ispitati mogućnosti i, po potrebi, predložiti mjere za usklađivanje prijavljivanja višeslojne (kompozitne) ambalaže s obvezama iz ove Direktive. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a   
  Komisija mora ispitati mogućnosti i, po potrebi, predložiti mjere za usklađivanje prijavljivanja višeslojne (kompozitne) ambalaže s obvezama iz ove Direktive.

Amandman 62

Amandman 62

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Direktiva 94/62/EZ

Članak 6.a – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   
  Odstupajući od stavka 1., masa izlazne količine svih postupaka sortiranja može se prijaviti kao masa recikliranog ambalažnog otpada uz uvjet: | Briše se. |
| (a) | da se izlazna količina otpada pošalje u konačni postupak recikliranja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   
  Odstupajući od stavka 1., masa izlazne količine svih postupaka sortiranja može se prijaviti kao masa recikliranog ambalažnog otpada uz uvjet:

Briše se.

Briše se.

(a)

da se izlazna količina otpada pošalje u konačni postupak recikliranja;

da se izlazna količina otpada pošalje u konačni postupak recikliranja;

| (b) | da masa materijala ili tvari koje ne podliježu konačnom postupku recikliranja i koje se odlažu ili podliježu energetskoj oporabi ostane ispod 10 % ukupne mase koju će se prijaviti kao recikliranu. |
| --- | --- |

(b)

da masa materijala ili tvari koje ne podliježu konačnom postupku recikliranja i koje se odlažu ili podliježu energetskoj oporabi ostane ispod 10 % ukupne mase koju će se prijaviti kao recikliranu.

da masa materijala ili tvari koje ne podliježu konačnom postupku recikliranja i koje se odlažu ili podliježu energetskoj oporabi ostane ispod 10 % ukupne mase koju će se prijaviti kao recikliranu.

Amandman 63

Amandman 63

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Direktiva 94/62/EZ

Članak 6.a – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   
  Države
  članice uspostavljaju učinkovit sustav kontrole kvalitete i sljedivosti ambalažnog otpada kako bi osigurale
  ispunjavanje uvjeta utvrđenih stavkom 3. točkama (a) i (b)
  . Sustav se može sastojati od elektroničkih registara uspostavljenih u skladu s člankom 35. stavkom 4. Direktive 2008/98/EZ, tehničkih specifikacija za zahtjeve u pogledu kvalitete sortiranog otpada ili istovrijednih mjera za osiguranje pouzdanosti i točnosti prikupljenih podataka o recikliranom otpadu. | 4.   
  U skladu s delegiranim aktima koji su doneseni u skladu sa stavkom 2. države
  članice uspostavljaju učinkovit sustav kontrole kvalitete i sljedivosti ambalažnog otpada kako bi osigurale
  da se poštuju pravila utvrđena stavkom 1
  . Sustav se može sastojati od elektroničkih registara uspostavljenih u skladu s člankom 35. stavkom 4. Direktive 2008/98/EZ, tehničkih specifikacija za zahtjeve u pogledu kvalitete sortiranog otpada ili istovrijednih mjera za osiguranje pouzdanosti i točnosti prikupljenih podataka o recikliranom otpadu.
  Države članice obavješćuju Komisiju o odabranoj metodi za kontrolu kvalitete i sljedivost. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   
  Države
  članice uspostavljaju učinkovit sustav kontrole kvalitete i sljedivosti ambalažnog otpada kako bi osigurale
  ispunjavanje uvjeta utvrđenih stavkom 3. točkama (a) i (b)
  . Sustav se može sastojati od elektroničkih registara uspostavljenih u skladu s člankom 35. stavkom 4. Direktive 2008/98/EZ, tehničkih specifikacija za zahtjeve u pogledu kvalitete sortiranog otpada ili istovrijednih mjera za osiguranje pouzdanosti i točnosti prikupljenih podataka o recikliranom otpadu.

4.   
  U skladu s delegiranim aktima koji su doneseni u skladu sa stavkom 2. države
  članice uspostavljaju učinkovit sustav kontrole kvalitete i sljedivosti ambalažnog otpada kako bi osigurale
  da se poštuju pravila utvrđena stavkom 1
  . Sustav se može sastojati od elektroničkih registara uspostavljenih u skladu s člankom 35. stavkom 4. Direktive 2008/98/EZ, tehničkih specifikacija za zahtjeve u pogledu kvalitete sortiranog otpada ili istovrijednih mjera za osiguranje pouzdanosti i točnosti prikupljenih podataka o recikliranom otpadu.
  Države članice obavješćuju Komisiju o odabranoj metodi za kontrolu kvalitete i sljedivost.

Amandman 64

Amandman 64

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Direktiva 94/62/EZ

Članak 6.a – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Za potrebe izračuna jesu li ostvareni ciljevi utvrđeni člankom 6. stavkom 1. točkama od (f) do (i), države članice mogu uzeti u obzir recikliranje metala koje se odvija u kombinaciji sa spaljivanjem proporcionalno udjelu
  spaljenog
  ambalažnog otpada, uz uvjet da reciklirani metali ispunjavaju određene zahtjeve u pogledu kvalitete. Države članice upotrebljavaju zajedničku metodologiju utvrđenu u skladu s člankom 11.a stavkom 6. Direktive 2008/98/EZ. | 5.   Za potrebe izračuna jesu li ostvareni ciljevi utvrđeni člankom 6. stavkom 1. točkama od (f) do (i)
  te člankom 6. stavkom 1.
  , države članice mogu uzeti u obzir recikliranje metala koje se odvija u kombinaciji sa spaljivanjem
  ili suspaljivanjem samo ako je otpad razvrstan prije spaljivanja ili je ispunjena obveza o uvođenju odvojenog prikupljanja za papir, metal, plastiku, staklo i biološki otpad
  proporcionalno udjelu
  spaljenoga ili suspaljenog
  ambalažnog otpada, uz uvjet da reciklirani metali ispunjavaju određene zahtjeve u pogledu kvalitete. Države članice upotrebljavaju zajedničku metodologiju utvrđenu u skladu s člankom 11.a stavkom 6. Direktive 2008/98/EZ. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Za potrebe izračuna jesu li ostvareni ciljevi utvrđeni člankom 6. stavkom 1. točkama od (f) do (i), države članice mogu uzeti u obzir recikliranje metala koje se odvija u kombinaciji sa spaljivanjem proporcionalno udjelu
  spaljenog
  ambalažnog otpada, uz uvjet da reciklirani metali ispunjavaju određene zahtjeve u pogledu kvalitete. Države članice upotrebljavaju zajedničku metodologiju utvrđenu u skladu s člankom 11.a stavkom 6. Direktive 2008/98/EZ.

5.   Za potrebe izračuna jesu li ostvareni ciljevi utvrđeni člankom 6. stavkom 1. točkama od (f) do (i)
  te člankom 6. stavkom 1.
  , države članice mogu uzeti u obzir recikliranje metala koje se odvija u kombinaciji sa spaljivanjem
  ili suspaljivanjem samo ako je otpad razvrstan prije spaljivanja ili je ispunjena obveza o uvođenju odvojenog prikupljanja za papir, metal, plastiku, staklo i biološki otpad
  proporcionalno udjelu
  spaljenoga ili suspaljenog
  ambalažnog otpada, uz uvjet da reciklirani metali ispunjavaju određene zahtjeve u pogledu kvalitete. Države članice upotrebljavaju zajedničku metodologiju utvrđenu u skladu s člankom 11.a stavkom 6. Direktive 2008/98/EZ.

Amandman 65

Amandman 65

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.

Direktiva 94/62/EZ

Članak 6b. – stavak 1. – točka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | primjere dobre prakse koji se koriste diljem Unije i koji mogu poslužiti kao smjernica za napredovanje u ostvarenju ciljeva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ba)

primjere dobre prakse koji se koriste diljem Unije i koji mogu poslužiti kao smjernica za napredovanje u ostvarenju ciljeva.

primjere dobre prakse koji se koriste diljem Unije i koji mogu poslužiti kao smjernica za napredovanje u ostvarenju ciljeva.

Amandman 66

Amandman 66

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.

Direktiva 94/62/EZ

Članak 6.b – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a   
  Izvješća iz stavka 1. po potrebi se dotiču provedbe zahtjeva iz ove Direktive koji nisu spomenuti u stavku 1., uključujući predviđanja ostvarenja ciljeva sadržanih u programima za sprečavanje nastanka otpada te postotka i količine komunalnog otpada po stanovniku koja je odložena ili podložna energetskoj oporabi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a   
  Izvješća iz stavka 1. po potrebi se dotiču provedbe zahtjeva iz ove Direktive koji nisu spomenuti u stavku 1., uključujući predviđanja ostvarenja ciljeva sadržanih u programima za sprečavanje nastanka otpada te postotka i količine komunalnog otpada po stanovniku koja je odložena ili podložna energetskoj oporabi.

Amandman 67

Amandman 67

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.a (nova)

Direktiva 94/62/EZ

Članak 7. – stavak 1.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5.a) | Članak 7. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(5.a)

(5.a)

Članak 7. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

Članak 7. stavak 1. zamjenjuje se sljedećim:

„1.   
  Države
  članice donose potrebne mjere kako bi osigurale da su uspostavljeni sustavi za:

„1.   
  Radi ostvarenja ciljeva utvrđenih ovom Direktivom države
  članice donose potrebne mjere kako bi osigurale da su uspostavljeni sustavi
  i poticaji
  za:”

| (a) | povrat i/ili prikupljanje uporabljene ambalaže i/ili ambalažnog otpada kod potrošača, drugog krajnjeg korisnika, ili nekih drugih ambalažnih tokova u želji da ju usmjere prema drugim najprikladnijim oblicima gospodarenja otpadom; |
| --- | --- |

(a)

povrat i/ili prikupljanje uporabljene ambalaže i/ili ambalažnog otpada kod potrošača, drugog krajnjeg korisnika, ili nekih drugih ambalažnih tokova u želji da ju usmjere prema drugim najprikladnijim oblicima gospodarenja otpadom;

| (a) | povrat i/ili prikupljanje uporabljene ambalaže i/ili ambalažnog otpada kod potrošača, drugog krajnjeg korisnika, ili nekih drugih ambalažnih tokova u želji da ju usmjere prema drugim najprikladnijim oblicima gospodarenja otpadom; |
| --- | --- |

(a)

povrat i/ili prikupljanje uporabljene ambalaže i/ili ambalažnog otpada kod potrošača, drugog krajnjeg korisnika, ili nekih drugih ambalažnih tokova u želji da ju usmjere prema drugim najprikladnijim oblicima gospodarenja otpadom;

| (b) | oporabu ili obnovu uključujući reciklažu ambalaže i /ili prikupljenog ambalažnog otpada, |
| --- | --- |

(b)

oporabu ili obnovu uključujući reciklažu ambalaže i /ili prikupljenog ambalažnog otpada,

| (b) | oporabu ili obnovu uključujući reciklažu ambalaže i /ili prikupljenog ambalažnog otpada. |
| --- | --- |

(b)

oporabu ili obnovu uključujući reciklažu ambalaže i /ili prikupljenog ambalažnog otpada.

kako bi ispunile ciljeve iz ove Direktive.

kako bi ispunile ciljeve iz ove Direktive.

Ti su sustavi otvoreni za sudjelovanje gospodarskim subjektima iz tih sektora, kao i za sudjelovanje nadležnih javnih tijela. Oni se pod nediskriminirajućim uvjetima također primjenjuju na uvozne proizvode, uključujući podrobne dogovore i cijene određene za pristup takvom sustavu, te su ti sustavi osnovani kako bi se izbjegle trgovačke zapreke ili ometanje natjecanja u skladu s Ugovorom.”

Ti su sustavi otvoreni za sudjelovanje gospodarskim subjektima iz tih sektora, kao i za sudjelovanje nadležnih javnih tijela. Oni se pod nediskriminirajućim uvjetima također primjenjuju na uvozne proizvode, uključujući podrobne dogovore i cijene određene za pristup takvom sustavu, te su ti sustavi osnovani kako bi se izbjegle trgovačke zapreke ili ometanje natjecanja u skladu s Ugovorom.”

Amandman 68

Amandman 68

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.b (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.b (nova)

Direktiva 94/62/EZ

Članak 7.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5b) | Umeće se sljedeći članak: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(5b)

(5b)

Umeće se sljedeći članak:

Umeće se sljedeći članak:

„Članak 7.a

„Članak 7.a

Posebne mjere za sustave povrata i prikupljanja ambalaže

Posebne mjere za sustave povrata i prikupljanja ambalaže

Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi uvele:

Države članice poduzimaju potrebne mjere kako bi uvele:

| (a) | odvojeno prikupljanje barem za ambalažu ili ambalažni otpad koji čine papir, metal, plastika ili staklo; |
| --- | --- |

(a)

odvojeno prikupljanje barem za ambalažu ili ambalažni otpad koji čine papir, metal, plastika ili staklo;

odvojeno prikupljanje barem za ambalažu ili ambalažni otpad koji čine papir, metal, plastika ili staklo;

| (b) | višeslojnu (kompozitnu) ambalažu definiranu u Odluci Komisije 2005/270/EZ prikuplja se u okviru postojećih sustava prikupljanja koji udovoljavaju normama kvalitete za konačno recikliranje.” |
| --- | --- |

(b)

višeslojnu (kompozitnu) ambalažu definiranu u Odluci Komisije 2005/270/EZ prikuplja se u okviru postojećih sustava prikupljanja koji udovoljavaju normama kvalitete za konačno recikliranje.”

višeslojnu (kompozitnu) ambalažu definiranu u Odluci Komisije 2005/270/EZ prikuplja se u okviru postojećih sustava prikupljanja koji udovoljavaju normama kvalitete za konačno recikliranje.”

Amandman 69

Amandman 69

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.c (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.c (nova)

Direktiva 94/62/EZ

Članak 8. – stavak 2.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5c) | u članku 8. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(5c)

(5c)

u članku 8. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

u članku 8. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

„2.   Da bi se omogućilo skupljanje, ponovna uporaba i oporaba, uključujući i recikliranje, na temelju Odluke Komisije 97/129/EZ
  , na ambalaži mora
  biti naznačena vrsta uporabljenoga ambalažnog materijala radi njezine identifikacije i klasifikacije industrije na koju se odnosi (1).

„2.   Da bi se omogućilo skupljanje, ponovna uporaba i oporaba, uključujući i recikliranje,
  ambalaža mora sadržavati informacije korisne za tu svrhu. Konkretno, na ambalaži mora
  na temelju Odluke Komisije 97/129/EZ[1] biti naznačena vrsta uporabljenoga ambalažnog materijala radi njezine identifikacije i klasifikacije industrije na koju se odnosi (1).

Amandman 70

Amandman 70

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 7. – podtočka d

Članak 1. – stavak 1. – točka 7. – podtočka d

Direktiva 94/62/EZ

Članak 12. – stavak 3.a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| „3.a   Države članice Komisiji dostavljaju podatke o ostvarenju ciljeva utvrđenih člankom 6. stavkom 1. točkama od (a) do (i) za svaku kalendarsku godinu. Navedene podatke dostavljaju elektroničkim putem u roku od
  18
  mjeseci od završetka izvještajne godine za koju se prikupljaju podatci. | „3.a   Države članice Komisiji dostavljaju podatke o ostvarenju ciljeva utvrđenih člankom 6. stavkom 1. točkama od (a) do (i) za svaku kalendarsku godinu. Navedene podatke
  prikupljaju i obrađuju u skladu sa zajedničkom metodologijom iz stavka 3.d te ih
  dostavljaju elektroničkim putem u roku od
  12
  mjeseci od završetka izvještajne godine za koju se prikupljaju podatci. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

„3.a   Države članice Komisiji dostavljaju podatke o ostvarenju ciljeva utvrđenih člankom 6. stavkom 1. točkama od (a) do (i) za svaku kalendarsku godinu. Navedene podatke dostavljaju elektroničkim putem u roku od
  18
  mjeseci od završetka izvještajne godine za koju se prikupljaju podatci.

„3.a   Države članice Komisiji dostavljaju podatke o ostvarenju ciljeva utvrđenih člankom 6. stavkom 1. točkama od (a) do (i) za svaku kalendarsku godinu. Navedene podatke
  prikupljaju i obrađuju u skladu sa zajedničkom metodologijom iz stavka 3.d te ih
  dostavljaju elektroničkim putem u roku od
  12
  mjeseci od završetka izvještajne godine za koju se prikupljaju podatci.

Amandman 71

Amandman 71

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 7. – podtočka d

Članak 1. – stavak 1. – točka 7. – podtočka d

Direktiva 94/62/EZ

Članak 12. – stavak 3.a – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Podatci se dostavljaju u formatu koji
  određuje
  Komisija u skladu sa stavkom 3.d. Prvim se izvješćem obuhvaćaju podatci za razdoblje od 1. siječnja [unijeti godinu stupanja na snagu ove Direktive + jedna godina] do 31. prosinca [unijeti godinu stupanja na snagu ove Direktive + jedna godina]. | Podatci se
  prikupljaju i obrađuju primjenom zajedničke metodologije iz stavka 3.d te se
  dostavljaju u formatu koji
  je odredila
  Komisija u skladu sa stavkom 3.d. Prvim se izvješćem
  koje se odnosi na ciljeve iz članka 6. točaka od (f) do (i)
  obuhvaćaju podatci za razdoblje od 1. siječnja [unijeti godinu stupanja na snagu ove Direktive + jedna godina] do 31. prosinca [unijeti godinu stupanja na snagu ove Direktive + jedna godina]. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Podatci se dostavljaju u formatu koji
  određuje
  Komisija u skladu sa stavkom 3.d. Prvim se izvješćem obuhvaćaju podatci za razdoblje od 1. siječnja [unijeti godinu stupanja na snagu ove Direktive + jedna godina] do 31. prosinca [unijeti godinu stupanja na snagu ove Direktive + jedna godina].

određuje

Podatci se
  prikupljaju i obrađuju primjenom zajedničke metodologije iz stavka 3.d te se
  dostavljaju u formatu koji
  je odredila
  Komisija u skladu sa stavkom 3.d. Prvim se izvješćem
  koje se odnosi na ciljeve iz članka 6. točaka od (f) do (i)
  obuhvaćaju podatci za razdoblje od 1. siječnja [unijeti godinu stupanja na snagu ove Direktive + jedna godina] do 31. prosinca [unijeti godinu stupanja na snagu ove Direktive + jedna godina].

prikupljaju i obrađuju primjenom zajedničke metodologije iz stavka 3.d te se

je odredila

koje se odnosi na ciljeve iz članka 6. točaka od (f) do (i)

Amandman 72

Amandman 72

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 7. – podtočka d

Članak 1. – stavak 1. – točka 7. – podtočka d

Direktiva 94/62/EZ

Članak 12. – stavak 3.c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3c.   Komisija revidira dostavljene podatke u skladu s ovim člankom i objavljuje izvješće o rezultatima revizije. Izvješćem se procjenjuju organizacija prikupljanja podataka, izvori podataka i metodologija u 
  upotrebi
  u državama članicama
  te
  cjelovitost, pouzdanost, pravovremenost i dosljednost
  tih
  podataka. Procjena može uključivati posebne preporuke za poboljšanje. Izvješće se izrađuje svake tri godine. | 3c.   Komisija revidira dostavljene podatke u skladu s ovim člankom i objavljuje izvješće o rezultatima revizije.
  Dok se ne odredi zajednička metodologija za prikupljanje i obradu podataka iz stavka 3.d,
  izvješćem se procjenjuju organizacija prikupljanja podataka, izvori podataka i metodologija u 
  uporabi
  u državama članicama
  . Komisija također procjenjuje
  cjelovitost, pouzdanost, pravovremenost i dosljednost
  dostavljenih
  podataka
  i informacija
  . Procjena može uključivati posebne preporuke za poboljšanje. Izvješće se izrađuje
  devet mjeseci nakon prvog izvješćivanja država članica o podacima i
  svake tri godine
  nakon toga
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3c.   Komisija revidira dostavljene podatke u skladu s ovim člankom i objavljuje izvješće o rezultatima revizije. Izvješćem se procjenjuju organizacija prikupljanja podataka, izvori podataka i metodologija u 
  upotrebi
  u državama članicama
  te
  cjelovitost, pouzdanost, pravovremenost i dosljednost
  tih
  podataka. Procjena može uključivati posebne preporuke za poboljšanje. Izvješće se izrađuje svake tri godine.

3c.   Komisija revidira dostavljene podatke u skladu s ovim člankom i objavljuje izvješće o rezultatima revizije.
  Dok se ne odredi zajednička metodologija za prikupljanje i obradu podataka iz stavka 3.d,
  izvješćem se procjenjuju organizacija prikupljanja podataka, izvori podataka i metodologija u 
  uporabi
  u državama članicama
  . Komisija također procjenjuje
  cjelovitost, pouzdanost, pravovremenost i dosljednost
  dostavljenih
  podataka
  i informacija
  . Procjena može uključivati posebne preporuke za poboljšanje. Izvješće se izrađuje
  devet mjeseci nakon prvog izvješćivanja država članica o podacima i
  svake tri godine
  nakon toga
  .

Amandman 73

Amandman 73

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 7. – podtočka d

Članak 1. – stavak 1. – točka 7. – podtočka d

Direktiva 94/62/EZ

Članak 12. – stavak 3.ca (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3ca.
     
  Komisija u izvješću navodi informacije o provedbi Direktive kao cjeline i procjenjuje njezin utjecaj na okoliš i ljudsko zdravlje, okoliš i unutarnje tržište. Po potrebi se izvješću prilaže prijedlog izmjene ove Direktive. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3ca.
     
  Komisija u izvješću navodi informacije o provedbi Direktive kao cjeline i procjenjuje njezin utjecaj na okoliš i ljudsko zdravlje, okoliš i unutarnje tržište. Po potrebi se izvješću prilaže prijedlog izmjene ove Direktive.

Amandman 74

Amandman 74

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 7. – podtočka d

Članak 1. – stavak 1. – točka 7. – podtočka d

Direktiva 94/62/EZ

Članak 12. – stavak 3.d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3d.   Komisija donosi
  provedbene
  akte
  o utvrđivanju formata za dostavu podataka u skladu sa stavkom 3.a. Ti
  se
  provedbeni akti donose u skladu s postupkom iz članka 21. stavka 2
  .”; | 3d.   Komisija donosi
  delegirane
  akte
  u skladu s člankom 38.a radi dopune ove Direktive tako što će
  se
  odrediti zajednička metodologija za prikupljanje i obradu podataka i format za dostavu podataka u skladu sa stavkom 3
  .
  a.
  ”; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3d.   Komisija donosi
  provedbene
  akte
  o utvrđivanju formata za dostavu podataka u skladu sa stavkom 3.a. Ti
  se
  provedbeni akti donose u skladu s postupkom iz članka 21. stavka 2
  .”;

3d.   Komisija donosi
  delegirane
  akte
  u skladu s člankom 38.a radi dopune ove Direktive tako što će
  se
  odrediti zajednička metodologija za prikupljanje i obradu podataka i format za dostavu podataka u skladu sa stavkom 3
  .
  a.
  ”;

Amandman 75

Amandman 75

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 12.

Članak 1. – stavak 1. – točka 12.

Direktiva 94/62/EZ

Članak 21.a – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 6.a stavka 2., članka 11. stavka 3., članka 19. stavka 2. i članka 20. prenosi se na Komisiju na neograničeno vrijeme od [unijeti datum stupanja na snagu ove Direktive]. | 2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 6.a stavka 2., članka 11. stavka 3., članka
  12. stavka 3.d, članka
  19. stavka 2. i članka 20. prenosi se na Komisiju na neograničeno vrijeme od [unijeti datum stupanja na snagu ove Direktive]. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 6.a stavka 2., članka 11. stavka 3., članka 19. stavka 2. i članka 20. prenosi se na Komisiju na neograničeno vrijeme od [unijeti datum stupanja na snagu ove Direktive].

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 6.a stavka 2., članka 11. stavka 3., članka
  12. stavka 3.d, članka
  19. stavka 2. i članka 20. prenosi se na Komisiju na neograničeno vrijeme od [unijeti datum stupanja na snagu ove Direktive].

Amandman 76

Amandman 76

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 12.

Članak 1. – stavak 1. – točka 12.

Direktiva 94/62/EZ

Članak 21.a – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Europski parlament ili Vijeće mogu u bilo kojem trenutku opozvati delegiranje ovlasti iz članka 6.a stavka 2., članka 11. stavka 3., članka 19. stavka 2. i članka 20. Odlukom o opozivu okončava se delegiranje ovlasti koje je u toj odluci navedeno. Opozivom se proizvode učinci od dana nakon dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. Odluka ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi. | 3.   Europski parlament ili Vijeće mogu u bilo kojem trenutku opozvati delegiranje ovlasti iz članka 6.a stavka 2., članka 11. stavka 3., članka
  12. stavka 3.d, članka
  19. stavka 2. i članka 20. Odlukom o opozivu okončava se delegiranje ovlasti koje je u toj odluci navedeno. Opozivom se proizvode učinci od dana nakon dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. Odluka ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Europski parlament ili Vijeće mogu u bilo kojem trenutku opozvati delegiranje ovlasti iz članka 6.a stavka 2., članka 11. stavka 3., članka 19. stavka 2. i članka 20. Odlukom o opozivu okončava se delegiranje ovlasti koje je u toj odluci navedeno. Opozivom se proizvode učinci od dana nakon dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. Odluka ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

3.   Europski parlament ili Vijeće mogu u bilo kojem trenutku opozvati delegiranje ovlasti iz članka 6.a stavka 2., članka 11. stavka 3., članka
  12. stavka 3.d, članka
  19. stavka 2. i članka 20. Odlukom o opozivu okončava se delegiranje ovlasti koje je u toj odluci navedeno. Opozivom se proizvode učinci od dana nakon dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. Odluka ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

Amandman 77

Amandman 77

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 12.

Članak 1. – stavak 1. – točka 12.

Direktiva 94/62/EZ

Članak 21.a – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Delegirani akt donesen u skladu s člankom 6.a stavkom 2., člankom 11. stavkom 3., člankom 19. stavkom 2. i člankom 20. stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće na njega ne ulože prigovor u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću ili ako i Europski parlament i Vijeće prije isteka tog roka obavijeste Komisiju da neće uložiti prigovor. To se razdoblje na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća produžuje za dva mjeseca.”; | 5.   Delegirani akt donesen u skladu s člankom 6.a stavkom 2., člankom 11. stavkom 3., člankom
  12. stavkom 3.d, člankom
  19. stavkom 2. i člankom 20. stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće na njega ne ulože prigovor u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću ili ako i Europski parlament i Vijeće prije isteka tog roka obavijeste Komisiju da neće uložiti prigovor. To se razdoblje na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća produžuje za dva mjeseca.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Delegirani akt donesen u skladu s člankom 6.a stavkom 2., člankom 11. stavkom 3., člankom 19. stavkom 2. i člankom 20. stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće na njega ne ulože prigovor u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću ili ako i Europski parlament i Vijeće prije isteka tog roka obavijeste Komisiju da neće uložiti prigovor. To se razdoblje na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća produžuje za dva mjeseca.”;

5.   Delegirani akt donesen u skladu s člankom 6.a stavkom 2., člankom 11. stavkom 3., člankom
  12. stavkom 3.d, člankom
  19. stavkom 2. i člankom 20. stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće na njega ne ulože prigovor u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću ili ako i Europski parlament i Vijeće prije isteka tog roka obavijeste Komisiju da neće uložiti prigovor. To se razdoblje na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća produžuje za dva mjeseca.”

Amandman 78

Amandman 78

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 12.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 12.a (nova)

Direktiva 94/62/EZ

Prilog II.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (12.a) | Prilog II. Direktivi 94/62/EZ o ambalaži i ambalažnom otpadu mijenja se kako je utvrđeno Prilogom ovoj Direktivi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(12.a)

(12.a)

Prilog II. Direktivi 94/62/EZ o ambalaži i ambalažnom otpadu mijenja se kako je utvrđeno Prilogom ovoj Direktivi.

Prilog II. Direktivi 94/62/EZ o ambalaži i ambalažnom otpadu mijenja se kako je utvrđeno Prilogom ovoj Direktivi.

Amandman 79

Amandman 79

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Članak 1. – stavak 1. – točka 14.

Članak 1. – stavak 1. – točka 14.

Direktiva 94/62/EZ

Prilog IV.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (14) | Direktivi 94/62/EZ o ambalaži i ambalažnom otpadu dodaje se Prilog IV. kako je utvrđeno Prilogom ovoj Direktivi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(14)

Direktivi 94/62/EZ o ambalaži i ambalažnom otpadu dodaje se Prilog IV. kako je utvrđeno Prilogom ovoj Direktivi.

Direktivi 94/62/EZ o ambalaži i ambalažnom otpadu dodaje se Prilog IV. kako je utvrđeno Prilogom ovoj Direktivi.

Briše se.

Briše se.

Amandman 80

Amandman 80

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog – stavak – 1. (novi)

Prilog – stavak – 1. (novi)

Direktiva 94/62/EZ

Prilog II. – točka 1. – alineja 1.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (-1) | U Prilogu II. točki 1. prva alineja zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(-1)

(-1)

U Prilogu II. točki 1. prva alineja zamjenjuje se sljedećim:

U Prilogu II. točki 1. prva alineja zamjenjuje se sljedećim:

| — | Ambalaža
  je osmišljena, proizvedena i komercijalizirana na takav način da dopušta ponovnu uporabu,
  obnovu
  , uključujući reciklažu, te da u najvećoj mogućoj mjeri smanji utjecaj na okoliš kad ambalažni otpad ili ostaci preostali nakon provedbe gospodarskih mjera upravljanja ambalažnim otpadom budu odloženi. |
| --- | --- |

—

Ambalaža
  je osmišljena, proizvedena i komercijalizirana na takav način da dopušta ponovnu uporabu,
  obnovu
  , uključujući reciklažu, te da u najvećoj mogućoj mjeri smanji utjecaj na okoliš kad ambalažni otpad ili ostaci preostali nakon provedbe gospodarskih mjera upravljanja ambalažnim otpadom budu odloženi.

Ambalaža

obnovu

| | „— | Ambalaža
  je osmišljena, proizvedena i komercijalizirana na takav način da dopušta ponovnu uporabu,
  oporabu
  , uključujući reciklažu
  , u skladu s hijerarhijom otpada
  , te da u najvećoj mogućoj mjeri smanji utjecaj na okoliš kad ambalažni otpad ili ostaci preostali nakon provedbe gospodarskih mjera upravljanja ambalažnim otpadom budu odloženi.” |
| --- | --- | --- |

„—

Ambalaža
  je osmišljena, proizvedena i komercijalizirana na takav način da dopušta ponovnu uporabu,
  oporabu
  , uključujući reciklažu
  , u skladu s hijerarhijom otpada
  , te da u najvećoj mogućoj mjeri smanji utjecaj na okoliš kad ambalažni otpad ili ostaci preostali nakon provedbe gospodarskih mjera upravljanja ambalažnim otpadom budu odloženi.”

Ambalaža

oporabu

, u skladu s hijerarhijom otpada

Amandman 81

Amandman 81

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog – stavak - 1.a (novi)

Prilog – stavak - 1.a (novi)

Direktiva 94/62/EZ

Prilog II. – točka 1. – alineja 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (-1a) | u Prilogu II. točki 1. umeće se sljedeća alineja 1.a:








  „— | Ambalaža se proizvodi tako da se njezine emisije ugljika svedu na minimum, između ostalog uporabom biorazgradivih i održivih bioloških materijala.” |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(-1a)

(-1a)

u Prilogu II. točki 1. umeće se sljedeća alineja 1.a:

u Prilogu II. točki 1. umeće se sljedeća alineja 1.a:

„—

Ambalaža se proizvodi tako da se njezine emisije ugljika svedu na minimum, između ostalog uporabom biorazgradivih i održivih bioloških materijala.”

Ambalaža se proizvodi tako da se njezine emisije ugljika svedu na minimum, između ostalog uporabom biorazgradivih i održivih bioloških materijala.”

Amandman 82

Amandman 82

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog – stavak - 1.b (novi)

Prilog – stavak - 1.b (novi)

Direktiva 94/62/EZ

Prilog II. – točka 3. – točka c

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (-1b) | (Ne odnosi se na hrvatsku verziju.) |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(-1b)

(-1b)

(Ne odnosi se na hrvatsku verziju.)

(Ne odnosi se na hrvatsku verziju.)

| (c) | Ambalaža oporabljiva putem kompostiranja |
| --- | --- |

(c)

Ambalaža oporabljiva putem kompostiranja

Ambalažni otpad obrađen radi kompostiranja mora biti takve biorazgradive prirode da ne smeta odvojenom prikupljanju i postupku kompostiranja ili pogonu u koji je ubačen.

Amandman 83

Amandman 83

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog – stavak - 1.c (novi)

Prilog – stavak - 1.c (novi)

Direktiva 94/62/EZ

Prilog II. – točka 3. – točka d

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (-1c) | Podtočka (d) točke 3. Priloga II. mijenja se kako slijedi: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(-1c)

(-1c)

Podtočka (d) točke 3. Priloga II. mijenja se kako slijedi:

Podtočka (d) točke 3. Priloga II. mijenja se kako slijedi:

| (d) | Biorazgradiva ambalaža |
| --- | --- |

(d)

Biorazgradiva ambalaža

| „(d) | Biorazgradiva ambalaža |
| --- | --- |

„(d)

Biorazgradiva ambalaža

Biorazgradivi ambalažni otpad mora biti takve prirode da može podnijeti fizičko, kemijsko, termalno ili biološko razlaganje, tako da se najveći dio gotovog komposta na kraju rastavlja na ugljikov dioksid, biomasu i vodu.

Biorazgradivi ambalažni otpad mora biti takve prirode da može podnijeti fizičko, kemijsko, termalno ili biološko razlaganje, tako da se najveći dio gotovog komposta na kraju rastavlja na ugljikov dioksid, biomasu i vodu.
  Oksorazgradiva plastična ambalaža ne smatra se biorazgradivom.”

Oksorazgradiva plastična ambalaža ne smatra se biorazgradivom.”

Amandman 84

Amandman 84

Prijedlog direktive

Prijedlog direktive

Prilog – stavak 2.

Prilog – stavak 2.

Direktiva 94/62/EZ

Prilog IV

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Dodaje se Prilog IV.: | Briše se. |
| „PRILOG IV. | |
| Metoda izračuna za pripremu proizvoda i sastavnih dijelova za ponovnu uporabu za potrebe članka 6. stavka 1. točaka od (f) do (i) | |
| Za izračun prilagođene stope recikliranja i pripreme za ponovnu uporabu u skladu s člankom 6. stavkom 1. točkama od (f) do (i) države članice upotrebljavaju sljedeću formulu: | |
| „E=”„(A+R)*100” /„(P+R)” | |
| E: prilagođena stopa recikliranja i ponovne uporabe u određenoj godini; | |
| A: masa ambalažnog otpada recikliranog ili pripremljenog za ponovnu uporabu u određenoj godini; | |
| R: masa proizvoda i sastavnih dijelova pripremljenih za ponovnu uporabu u određenoj godini; | |
| P: masa ambalažnog otpada nastalog u određenoj godini.” | |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Dodaje se Prilog IV.:

Dodaje se Prilog IV.:

Briše se.

Briše se.

„PRILOG IV.

„PRILOG IV.

Metoda izračuna za pripremu proizvoda i sastavnih dijelova za ponovnu uporabu za potrebe članka 6. stavka 1. točaka od (f) do (i)

Metoda izračuna za pripremu proizvoda i sastavnih dijelova za ponovnu uporabu za potrebe članka 6. stavka 1. točaka od (f) do (i)

Za izračun prilagođene stope recikliranja i pripreme za ponovnu uporabu u skladu s člankom 6. stavkom 1. točkama od (f) do (i) države članice upotrebljavaju sljedeću formulu:

Za izračun prilagođene stope recikliranja i pripreme za ponovnu uporabu u skladu s člankom 6. stavkom 1. točkama od (f) do (i) države članice upotrebljavaju sljedeću formulu:

„E=”„(A+R)*100” /„(P+R)”

„E=”„(A+R)*100” /„(P+R)”

E: prilagođena stopa recikliranja i ponovne uporabe u određenoj godini;

E: prilagođena stopa recikliranja i ponovne uporabe u određenoj godini;

A: masa ambalažnog otpada recikliranog ili pripremljenog za ponovnu uporabu u određenoj godini;

A: masa ambalažnog otpada recikliranog ili pripremljenog za ponovnu uporabu u određenoj godini;

R: masa proizvoda i sastavnih dijelova pripremljenih za ponovnu uporabu u određenoj godini;

R: masa proizvoda i sastavnih dijelova pripremljenih za ponovnu uporabu u određenoj godini;

P: masa ambalažnog otpada nastalog u određenoj godini.”

P: masa ambalažnog otpada nastalog u određenoj godini.”

---

(1)  Predmet se vraća nadležnom odboru na međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A8-0029/2017).

1

(1a)  
  Direktiva 94/62/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 1994. o ambalaži i ambalažnom otpadu (SL L 365, 31.12.1994., str. 10.).

1a

Direktiva 94/62/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 1994. o ambalaži i ambalažnom otpadu (SL L 365, 31.12.1994., str. 10.).

(1a)  
  Direktiva 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o otpadu i stavljanju izvan snage određenih direktiva (SL L 312, 22.11.2008., str. 3.).

1a

Direktiva 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o otpadu i stavljanju izvan snage određenih direktiva (SL L 312, 22.11.2008., str. 3.).

(13)  
  Direktiva 94/62/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 1994. o ambalaži i ambalažnom otpadu (SL L 365, 31.12.1994., str. 10.).

13

Direktiva 94/62/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 20. prosinca 1994. o ambalaži i ambalažnom otpadu (SL L 365, 31.12.1994., str. 10.).

(14)  
  Direktiva 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o otpadu i stavljanju izvan snage određenih direktiva (SL L 312, 22.11.2008., str. 3.).

14

Direktiva 2008/98/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 19. studenoga 2008. o otpadu i stavljanju izvan snage određenih direktiva (SL L 312, 22.11.2008., str. 3.).

(15)  COM(2013)0442.

15

(15)  COM(2013)0442.

15

(1a)  
  Direktiva Vijeća 1999/31/EZ od 26. travnja 1999. o odlagalištima otpada (SL L 182, 16.7.1999., str. 1.)

1a

Direktiva Vijeća 1999/31/EZ od 26. travnja 1999. o odlagalištima otpada (SL L 182, 16.7.1999., str. 1.)

(16)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.)

16

(16)  Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.)

16

(1)  SL L 50, 20.2.1997., str. 28.”

1

(1)  SL L 50, 20.2.1997., str. 28.”

1

---

Srijeda, 15. ožujka 2017.

| 25.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 263/360 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 263/360

---

P8_TA(2017)0078

Sporazum između EU-a i Brazila: izmjene koncesija u rasporedu Republike Hrvatske u okviru njezina pristupanja Europskoj uniji ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. ožujka 2017. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Savezne Republike Brazila na temelju članka XXIV. stavka 6. i članka XXVIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) iz 1994. u pogledu izmjene koncesija u rasporedu Republike Hrvatske u okviru njezina pristupanja Europskoj uniji (13037/2016 – C8-0490/2016 – 2016/0307(NLE))

(Suglasnost)

(2018/C 263/33)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (13037/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (13037/2016),

| — | uzimajući u obzir nacrt Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Savezne Republike Brazila na temelju članka XXIV. stavka 6. i članka XXVIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) iz 1994. u pogledu izmjene koncesija u rasporedu Republike Hrvatske u okviru njezina pristupanja Europskoj uniji (13038/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Savezne Republike Brazila na temelju članka XXIV. stavka 6. i članka XXVIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) iz 1994. u pogledu izmjene koncesija u rasporedu Republike Hrvatske u okviru njezina pristupanja Europskoj uniji (13038/2016),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 207. stavkom 4. prvim podstavkom i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0490/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 207. stavkom 4. prvim podstavkom i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C8-0490/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. i članak 108. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 99. stavke 1. i 4. i članak 108. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0052/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu (A8-0052/2017),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Savezne Republike Brazila. |
| --- | --- |

2.

---

| 25.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 263/361 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 263/361

---

P8_TA(2017)0079

Pokretanje automatizirane razmjene podataka iz registra vozila u Danskoj *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. ožujka 2017. o nacrtu provedbene odluke Vijeća o pokretanju automatizirane razmjene podataka iz registra vozila (VRD) u Danskoj (12212/2016 – C8-0476/2016 – 2016/0815(CNS))

(Savjetovanje)

(2018/C 263/34)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt Vijeća (12212/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Vijeća (12212/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 39. stavak 1. Ugovora o Europskoj uniji, kako je izmijenjen Ugovorom iz Amsterdama, i članak 9. Protokola br. 36 o prijelaznim odredbama, na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0476/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 39. stavak 1. Ugovora o Europskoj uniji, kako je izmijenjen Ugovorom iz Amsterdama, i članak 9. Protokola br. 36 o prijelaznim odredbama, na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0476/2016),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2008/615/PUP od 23. lipnja 2008. o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala (1), a posebno njezin članak 33., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2008/615/PUP od 23. lipnja 2008. o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala (1), a posebno njezin članak 33.,

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 10. listopada 2013. o jačanju prekogranične suradnje na provođenju zakona u EU-u: primjena Odluke iz Prüma i europskog modela razmjene informacija (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 10. listopada 2013. o jačanju prekogranične suradnje na provođenju zakona u EU-u: primjena Odluke iz Prüma i europskog modela razmjene informacija (2),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 9. srpnja 2015. o Europskom programu sigurnosti (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 9. srpnja 2015. o Europskom programu sigurnosti (3),

| — | uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0051/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0051/2017),

| 1. | prihvaća nacrt Vijeća; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

2.

| 3. | traži od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako namjerava bitno izmijeniti tekst koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  SL L 210, 6.8.2008., str. 1.

(2)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2013)0419.

(3)  Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0269.

---

| 25.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 263/362 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 263/362

---

P8_TA(2017)0080

Pokretanje automatizirane razmjene podataka o DNK-u u Grčkoj *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. ožujka 2017. o nacrtu provedbene odluke Vijeća o pokretanju automatizirane razmjene podataka o DNK-u u Grčkoj (12211/2016 – C8-0477/2016 – 2016/0816(CNS))

(Savjetovanje)

(2018/C 263/35)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt Vijeća (12211/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Vijeća (12211/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 39. stavak 1. Ugovora o Europskoj uniji, kako je izmijenjen Ugovorom iz Amsterdama, i članak 9. Protokola br. 36 o prijelaznim odredbama, na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0477/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 39. stavak 1. Ugovora o Europskoj uniji, kako je izmijenjen Ugovorom iz Amsterdama, i članak 9. Protokola br. 36 o prijelaznim odredbama, na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C8-0477/2016),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2008/615/PUP od 23. lipnja 2008. o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala (1), a posebno njezin članak 33., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2008/615/PUP od 23. lipnja 2008. o produbljivanju prekogranične suradnje, posebno u suzbijanju terorizma i prekograničnog kriminala (1), a posebno njezin članak 33.,

| — | uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 78.c Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0053/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0053/2017),

| 1. | prihvaća nacrt Vijeća; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

2.

| 3. | traži od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako namjerava bitno izmijeniti tekst koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  SL L 210, 6.8.2008., str. 1.

---

| 25.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 263/363 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 263/363

---

P8_TA(2017)0081

Propisi o hrani i hrani za životinje, pravila o zdravlju i dobrobiti životinja, zdravlju bilja i sredstvima za zaštitu bilja ***II

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. ožujka 2017. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o službenim kontrolama i drugim službenim aktivnostima kojima se osigurava primjena propisa o hrani i hrani za životinje, pravila o zdravlju i dobrobiti životinja, zdravlju bilja i sredstvima za zaštitu bilja, o izmjeni uredaba (EZ) br. 999/2001, (EZ) br. 396/2005, (EZ) br. 1069/2009, (EZ) br. 1107/2009, (EU) br. 1151/2012, (EU) br. 652/2014, (EU) 2016/429 i (EU) 2016/2031 Europskog parlamenta i Vijeća, uredaba Vijeća (EZ) br. 1/2005 i (EZ) br. 1099/2009 i direktiva Vijeća 98/58/EZ, 1999/74/EZ, 2007/43/EZ, 2008/119/EZ i 2008/120/EZ te o stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 854/2004 i (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 89/608/EEZ, 89/662/EEZ, 90/425/EEZ, 91/496/EEZ, 96/23/EZ, 96/93/EZ i 97/78/EZ te Odluke Vijeća 92/438/EEZ (Uredba o službenim kontrolama) (10755/1/2016 – C8-0015/2017 – 2013/0140(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: drugo čitanje)

(2018/C 263/36)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (10755/1/2016 – C8-0015/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (10755/1/2016 – C8-0015/2017),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 16. listopada 2013. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 16. listopada 2013. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 29. studenog 2013. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 29. studenog 2013. (2),

| — | uzimajući u obzir stajalište u prvom čitanju (3) o prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0265), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište u prvom čitanju (3) o prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2013)0265),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 67.a Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 67.a Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8-0022/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A8-0022/2017),

| 1. | prihvaća stajalište Vijeća u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utvrđuje da je akt usvojen u skladu sa stajalištem Vijeća; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da potpiše akt s predsjednikom Vijeća u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem glavnom tajniku da potpiše akt nakon provjere jesu li svi postupci propisno zaključeni te da ga u dogovoru s glavnim tajnikom Vijeća da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  SL C 67, 6.3.2014., str. 166.

(2)  SL C 114, 15.4.2014., str. 96.

(3)  Usvojeni tekstovi od: P7_TA(2014)0380.

---

| 25.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 263/364 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 263/364

---

P8_TA(2017)0082

Uporaba frekvencijskog pojasa 470-790 MHz u Uniji ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. ožujka 2017. o prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o uporabi frekvencijskog pojasa 470-790 MHz u Uniji (COM(2016)0043 – C8-0020/2016 – 2016/0027(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2018/C 263/37)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0043), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0043),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0020/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0020/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 26. svibnja 2016. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 26. svibnja 2016. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69. f stavkom 4. Poslovnika i uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 20. siječnja 2017. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69. f stavkom 4. Poslovnika i uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 20. siječnja 2017. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i mišljenje Odbora za kulturu i obrazovanje (A8-0327/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku i mišljenje Odbora za kulturu i obrazovanje (A8-0327/2016),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmjeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 303, 19.8.2016., str. 127.

---

P8_TC1-COD(2016)0027

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 15. ožujka 2017. radi donošenja Odluke (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o uporabi frekvencijskog pojasa 470 – 790 MHz u Uniji

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Odluci (EU) 2017/899.)

---

| 25.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 263/365 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 263/365

---

P8_TA(2017)0085

Smjernice za proračun za 2018. – dio III.

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. ožujka 2017. o općim smjernicama za pripremu proračuna za 2018., dio III. – Komisija (2016/2323(BUD))

(2018/C 263/38)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju,

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (1),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (2) (dalje u tekstu: Međuinstitucionalni sporazum), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju (2) (dalje u tekstu: Međuinstitucionalni sporazum),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (3),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2014/335/EU, Euratom od 26. svibnja 2014. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2014/335/EU, Euratom od 26. svibnja 2014. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (4),

| — | uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2017. (5) i zajedničke izjave Parlamenta, Vijeća i Komisije koje su mu priložene (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2017. (5) i zajedničke izjave Parlamenta, Vijeća i Komisije koje su mu priložene (6),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 21. veljače 2017. o proračunskim smjernicama za 2018. (6522/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 21. veljače 2017. o proračunskim smjernicama za 2018. (6522/2017),

| — | uzimajući u obzir članak 86.a Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 86.a Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0060/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A8-0060/2017),

| A. | budući da će 2018. biti peta godina višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) za razdoblje 2014. – 2020.; |
| --- | --- |

A.

budući da će 2018. biti peta godina višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) za razdoblje 2014. – 2020.;

| B. | budući da će unutarnje gospodarsko i društveno okruženje te vanjski izazovi i političke nesigurnosti vjerojatno biti izvori pritiska i na proračun EU-a za 2018.; |
| --- | --- |

B.

budući da će unutarnje gospodarsko i društveno okruženje te vanjski izazovi i političke nesigurnosti vjerojatno biti izvori pritiska i na proračun EU-a za 2018.;

| C. | budući da proračunski odgovor na trenutačne izazove i krize mora biti usklađen s pružanjem održivih odgovora koji predstavljaju ulaganje u zajedničku budućnost Unije; |
| --- | --- |

C.

budući da proračunski odgovor na trenutačne izazove i krize mora biti usklađen s pružanjem održivih odgovora koji predstavljaju ulaganje u zajedničku budućnost Unije;

Proračun za održivi rast, radna mjesta i sigurnost

| 1. | pozdravlja važnu ulogu koju proračun EU-a ima u pružanju konkretnih odgovora na izazove s kojima se EU suočava; naglašava da su odgovarajuća, kvalitetna i stabilna radna mjesta, posebno ona namijenjena mladima, gospodarski rast i socioekonomska konvergencija, migracije, sigurnost i rast populizma te klimatske promjene glavni problemi na razini EU-a i da će proračun EU-a i dalje biti jedan od elemenata kojima se rješavaju ta pitanja; naglašava da solidarnost mora i dalje biti temeljno načelo proračuna EU-a; ističe da sve države članice i svi građani EU-a korist imaju samo od snažnog i ciljanog proračuna EU-a s istinskom europskom dodanom vrijednošću; očekuje da Komisija predstavi nacrt proračuna za 2018. koji će EU-u omogućiti da kroz rast i radna mjesta i dalje bude zamašnjak blagostanja i jamac sigurnosti svojih građana; |
| --- | --- |

1.

| 2. | smatra da, vodeći računa o proračunskoj disciplini, proračun EU-a mora raspolagati instrumentima koji će omogućiti pružanje odgovora na više kriza istovremeno te da je stoga potrebna određena razina fleksibilnosti; stajališta je da se, iako rast i radna mjesta i dalje predstavljaju temeljne prioritete proračuna EU-a, održivi napredak i razvoj u tim područjima mora ostvarivati usporedno s rješavanjem sigurnosnih pitanja koja izazivaju zabrinutost građana EU-a; ponavlja svoj poziv na tematsku koncentraciju prilikom određivanja prioriteta proračuna EU-a za 2018.; |
| --- | --- |

2.

Istraživanja, infrastruktura i MSP-ovi kao ključni pokretači rasta i stvaranja radnih mjesta

| 3. | ističe da su jačanje konkurentnosti gospodarstva EU-a, infrastruktura, dostatno financirana istraživanja, sredstva za razvoj vještina i daljnja usmjerenost EU-a na jačanje ulaganja ključni za jamčenje gospodarskog rasta i stvaranje radnih mjesta; smatra da stvaranje društveno i ekološki održivih i dobro plaćenih radnih mjesta mora biti jedan od glavnih prioriteta proračuna EU-a; tvrdi da se radna mjesta ponajprije stvaraju u privatnom sektoru te da stoga odgovarajuću proračunsku potporu treba pružiti poticanju ulaganja i u privatni i u javni sektor, uz posebnu pozornost posvećenu MSP-ovima; naglašava stoga važnost naslova 1.a koji europskim građanima i poduzećima pruža stvarnu dodanu vrijednost i poziva da se zajamči odgovarajuća razinu financiranja za taj naslov; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe da su ulaganja u istraživanja i inovacije, što pretpostavlja i pružanje potpore start-upovima, preduvjet za postizanje istinske konkurentnosti u EU-u i za jamčenje inovativnosti i konkurentnosti gospodarstva EU-a na globalnoj razini; žali zbog činjenice da je kao posljedica nedostatnog financiranja EU-a u području istraživanja i inovacija stopa uspješnosti prijava zabrinjavajuće niska i da je više visokokvalitetnih projekata u području istraživanja i inovacija ostalo bez financijske potpore EU-a; napominje da se mnoge zainteresirane strane, među kojima i MSP-ove, odvraća od podnošenja prijedloga za projekte u okviru programa Obzor 2020.; u tom smislu poziva da se za program Obzor 2020. zajamči odgovarajuća razina odobrenih sredstava i da se nastavi s programom pojednostavljenja; ističe da povećani proračun za program Obzor 2020. ne bi trebao biti financiran nauštrb drugih istraživačkih programa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | svjestan je činjenice da MSP-ovi i dalje predstavljaju okosnicu europskog gospodarstva i da će oni nastaviti imati ključnu ulogu u stvaranju radnih mjesta i poticanju rasta diljem EU-a; smatra da su MSP-ovi glavni izvor novih radnih mjesta i da im je stoga potreban odgovarajući pristup financijskim izvorima; poziva u tom smislu da se odobrena sredstva za program COSME povećaju, uzimajući pritom u obzir uspješnost toga programa; naglašava da je važno pojačati program COSME u novom VFO-u kako bi se MSP-ovima pružila snažnija potpora EU-a; smatra da bi ostvarivanje sinergijskog učinka s drugim financijskim instrumentima dovelo do boljih rezultata; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pruža snažnu potporu daljnjem razvoju i jačanju interoperabilnosti europskih infrastrukturnih mreža; smatra da je za postizanje tih ciljeva ključno financiranje Instrumenta za povezivanje Europe (CEF) i poziva Komisiju da zajamči odgovarajuću razinu sredstava za 2018.; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava važnu ulogu i potencijal Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU) u smanjenju „investicijskog jaza” koji je još uvijek prisutan u Europi i prepoznaje dosadašnje pozitivne rezultate; pozdravlja i prijedlog Komisije da se EFSU produlji do 2020., kako bi se dodatno poboljšalo njegovo djelovanje, posebno primjenom načela dodatnosti i geografske uravnoteženosti, u što treba uložiti dodatne napore; ističe da bi se odabir projekata koji se financiraju iz ESFU-a trebao temeljiti na kvaliteti i potražnji; pozdravlja namjeru Komisije da ojača ulogu Europskog savjetodavnog centra za ulaganja u smislu pružanja lokalno usmjerenije tehničke pomoći diljem EU-a i jačanja geografske uravnoteženosti; poziva također Komisiju da redovito preispituje dodanu vrijednost EFSU-a vršenjem procjena učinka toga fonda; |
| --- | --- |

7.

Obrazovanje i zapošljavanje mladih – preduvjeti za uspješnost mlade generacije

| 8. | smatra da je obrazovanje preduvjet za održiva, dobro plaćena i stabilna radna mjesta; naglašava važnost mobilnosti kao prilike mladim Europljanima da ostvare korist od raznolikih vještina građana te da se istovremeno povećaju mogućnosti obrazovanja, osposobljavanja i zapošljavanja; u tom smislu pozdravlja ulogu programa Erasmus+ u omogućavanju unutareuropske mobilnosti mladih studenata, pripravnika i volontera; smatra da je, posebno u doba porasta nacionalizma i populizma, važno olakšati prirodnu interakciju između različitih europskih nacija i kultura radi jačanja europske svijesti i identiteta; stoga poziva da se sredstva namijenjena programu Erasmus+ 2018. dodatno povećaju; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naglašava da je nezaposlenost mladih jedan od ključnih problema na europskoj razini koji ima izražen socijalni učinak, posebno u najsiromašnijim područjima Unije, da je njome ugrožena cijela generacija mladih Europljana i da se njome podriva dugoročni gospodarski rast; ističe da će, kao dio postupka mirenja za proračun EU-a za 2017., Inicijativi za zapošljavanje mladih izmjenom proračuna za 2017. biti dodijeljeno 500 milijuna EUR; smatra da Inicijativa za zapošljavanje mladih daje temeljni doprinos stvaranju radnih mjesta i rastu, prioritetnim ciljevima Unije, i dalje je odlučan zajamčiti odgovarajuća sredstva za borbu protiv nezaposlenosti mladih i nastavak te inicijative do kraja trenutačnog VFO-a, uz istovremeno poboljšanje njezina djelovanja i provedbe; naglašava u tom pogledu važnost Strategije EU-a za mlade; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja inicijativu o poklanjanju besplatne europske propusnice za Interrail za 18. rođendan; naglašava da bi se tom inicijativom mogao dati poticaj razvoju europske svijesti i identiteta; ističe, međutim, da tu inicijativu ne bi trebalo financirati nauštrb drugih uspješnih programa EU-a, posebno onih u području mladih i kulture, te da bi ona trebali u što većoj mjeri biti socijalno uključiva i sadržavati odredbe kojima se u nju uključuju i stanovnici perifernih otoka Europe; poziva Komisiju da procijeni potencijalni trošak i izvore financiranja te inicijative i predstavi odgovarajuće prijedloge; |
| --- | --- |

10.

Tradicionalni proračunski prioriteti EU-a kao politike ulaganja

| 11. | snažno podupire regionalnu politiku kao jedan od ključnih investicijskih instrumenata proračuna EU-a kojim se osigurava gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija; ističe da se tom politikom pridonosi rastu i stvaranju radnih mjesta u svim državama članicama; zabrinut je, međutim, zbog neprihvatljivih kašnjenja u provedbi operativnih programa na razini EU-a u sklopu trenutačnog VFO-a, zbog čega je do sada ostvarena niža razina ulaganja kojom nije pružen dostatan doprinos rastu i stvaranju radnih mjesta, ali ni smanjenju gospodarskih, društvenih i teritorijalnih nejednakosti unutar i između europskih regija; poziva Komisiju da utvrdi uzroke kašnjenja, a države članice na suradnju u cilju njihova rješavanja, posebno kako bi se omogućio završetak postupka imenovanja tijela za upravljanje, reviziju i ovjeravanje i znatno ubrzala provedba; |
| --- | --- |

11.

| 12. | svjestan je važnosti europskog poljoprivrednog sektora za očuvanje sigurnosti opskrbe hranom i upravljanje biološkom raznolikošću u EU-u; izražava svoju punu podršku poljoprivrednicima pogođenima ruskim embargom, ptičjom gripom i krizom u sektorima mlijeka i mesa; poziva stoga Komisiju da nastavi pomagati poljoprivrednicima iz cijele Europe da se suoče s neočekivanim tržišnim volatilnostima i da zajamči sigurnost i kvalitetu namirnica; zahtijeva da se odgovarajuća pozornost posveti malim poljoprivrednicima i malom ribolovu; |
| --- | --- |

12.

Unutarnji izazovi

| 13. | uvjeren je da je, s obzirom na trenutačne okolnosti, proračun EU-a nedostatan za rješavanje posljedica migracijske i izbjegličke krize te povezanih humanitarnih izazova ili izazova u području sigurnosti, poput porasta međunarodnog terorizma; u tom smislu naglašava da je potrebno iznaći održiv odgovor na to pitanje, s obzirom na to da je višekratna mobilizacija posebnih instrumenata, primjerice instrumenta fleksibilnosti, pokazala da proračun EU-a prvotno nije bio predviđen za rješavanje kriza tih razmjera; ističe da se mora donijeti jasna strategija za rješavanje migracijske i izbjegličke krize koja će uključivati jasne, mjerljive i sveobuhvatne ciljeve; podsjeća, međutim, da potreba za mobilizacijom dodatnih sredstava radi suočavanja s tim izazovima ne bi trebala imati prvenstvo pred drugim važnim politikama Unije, na primjer onima u području radnih mjesta i rasta; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja ulogu koju su instrumenti poput Fonda za unutarnju sigurnost i Fond za azil, migracije i integraciju imali u rješavanju posljedica migracijske i izbjegličke krize i povezanih humanitarnih izazova te poziva da se u predstojećim godinama tim fondovima pruže odgovarajuća proračunska sredstva; ponovno ističe važnost načela raspodjele tereta među državama članicama za financiranje napora potrebnih za primjereno zbrinjavanje izbjeglica; pozdravlja i ulogu koju su ostvarile agencije EU-a u području pravosuđa i unutarnjih poslova, poput Europola, Europske granične i obalne straže, EASO-a, Eurojusta, Agencije za temeljna prava i agencije eu-LISA te u tom smislu poziva da im se omogući izvršavanje njihovih zadaća dodjelom većih proračunskih sredstava i povećanjem broja osoblja; uvjeren je da EU mora više ulagati u jačanje svojih granica i bolje upravljanje njima, poboljšanje suradnje među kaznenopravnim agencijama i nacionalnim tijelima u borbi protiv terorizma, radikalizacije te teških kaznenih djela i organiziranog kriminala tako da se poboljšaju integracijske mjere i prakse, osigura interoperabilnost informacijskih sustava i pruže jamstva za djelotvorne operacije vraćanja osoba koje nemaju pravo na međunarodnu zaštitu, istodobno poštujući načelo zabrane prisilnog vraćanja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naglašava da trenutačni proračun Fonda za unutarnju sigurnost (otprilike 700 milijuna u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza) nije dovoljan za rješavanje sigurnosnih izazova koji proizlaze iz međunarodnog terorizma; poziva stoga na povećanje financijskih sredstava kako bi se sigurnosna infrastruktura podigla na prikladniju, moderniju razinu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | podsjeća na važnost europskih agencija za jamčenje provedbe europskih zakonodavnih prioriteta, a time i postizanje ciljeva politika EU-a poput onih povezanih s konkurentnosti, rastom, zapošljavanjem i upravljanjem trenutačnom migracijskom i izbjegličkom krizom; stoga inzistira na tome da se osiguraju odgovarajući financijski i ljudski resursi i za upravne i za operativne rashode kako bi se agencijama omogućilo da ispune zadatke koji su im dodijeljeni i postignu najbolje moguće rezultate; s obzirom na povećanje broja zaposlenika i odobrenih sredstava za agencije od proračuna za 2014., ističe činjenicu da se ta povećanja smatraju posljedicom razvojem novih politika i zakonodavstva i da stoga ne ulaze u izračun zadanog smanjenja broja zaposlenika za 5 %; naglašava stoga da u proračunu za 2018. ne treba planirati daljnja smanjenja u planovima radnih mjesta europskih agencija iznad tih 5 % dogovorenih u okviru Međuinstitucijskog sporazuma za sve institucije i tijela Europske unije; |
| --- | --- |

16.

| 17. | snažno podržava inicijative za istraživanja u području obrane kojima je cilj potaknuti bolju suradnju među državama članicama postići sinergijski učinak u području obrane; naglašava, međutim, da za te aktivnosti treba osigurati nova sredstva s obzirom na to da je riječ o novoj političkoj inicijativi sa znatnim učinkom na proračun EU-a; poziva, nadalje, da se u okviru sljedećeg VFO-a razmotre sve mogućnosti za financiranje programa istraživanja u području obrane namjenskim proračunom; podsjeća da je, vodeći računa o tome da se poštuju odredbe iz Ugovorima, nužno pojačati suradnju u području obrane kako bi se odgovorilo na sigurnosne izazove s kojima je suočen EU, a koji su potaknuti duljim razdobljem nestabilnosti u susjedstvu EU-a i nesigurnosti u pogledu predanosti nekih partnera EU-a ciljevima NATO-a; nadalje, naglašava potrebu jačanja konkurentnosti i inovacija u europskoj obrambenoj industriji, što može dati poticaj rastu i stvaranju radnih mjesta; poziva države članice da osiguraju odgovarajuća proračunska sredstva za rješavanje vanjskih izazova; prima na znanje uspostavu europskog obrambenog fonda s okvirima za istraživanja i kapacitete; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ističe da proračunom EU-a treba podržati ispunjavanje ciljeva Pariškog sporazuma i dugoročnih klimatskih ciljeva EU-a tako da se ostvari cilj potrošnje za klimu od 20 % u okviru VFO-a za razdoblje 2014. – 2020.; sa zabrinutošću napominje da ciljevi EU-a u pogledu biološke raznolikosti za 2020. neće biti ostvareni bez ulaganja znatnih dodatnih napora; naglašava stoga važnost uključivanja zaštite biološke raznolikosti u sva područja proračuna EU-a, uz poseban naglasak na program LIFE i mrežu Natura 2000; |
| --- | --- |

18.

Vanjski izazovi

| 19. | naglašava da je proračun EU-a također instrument vanjske solidarnosti jer se njime pruža hitna pomoć u humanitarnim i civilnim krizama pružanjem potpore zemljama kojima je pomoć potrebna; podsjeća da su izazovi koje predstavljaju iskorjenjivanje siromaštva i održivi razvoj potvrđeni kao ključni prioriteti EU-a i njegovih država članica; u tom smislu ponovno ističe da se EU obvezao dati doprinos ostvarenju ciljeva održivog razvoja i ostvarenju cilja da udio službene razvojne pomoći bude 0,7 % BND-a u vremenskom okviru programa za razdoblje nakon 2015.; ističe da razvojna pomoć dugoročno donosi povrat ulaganja u obliku povećanja trgovine i rasta BDP-a u Europi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ponovno ističe svoje uvjerenje da EU, kako bi se uhvatio u koštac s temeljnim uzrocima trenutačne migracijske i izbjegličke krize i povezanim humanitarnim izazovima, mora osnažiti svoju ulogu ulaganjima u zemljama u kojima započinju migracijski tokovi; poziva stoga Komisiju da u tom pogledu osmisli plan za djelotvorno rješavanje migracijske krize; naglašava da je, kako bi se osigurao postojan gospodarski i socijalni razvoj u miru i sigurnosti, potrebna veća strateška prilagodba svih instrumenata razvojne politike, pazeći pritom da se ne podriva provedba postojećih vanjskih politika; napominje da ulaganje u infrastrukturu, stanovanje, obrazovanje i medicinske usluge te potpora MSP-ovima, uz posebnu pozornost stvaranju radnih mjesta, socijalnoj zaštiti i uključenosti, predstavlja dio rješenja za temeljne uzroke migracija; pozdravlja stoga, kao dio rješenja za te izazove, plan za vanjska ulaganja kao dosljedan i koordiniran okvir za promicanje ulaganja u Africi i susjednim zemljama EU-a, imajući na umu da ga je potrebno potpuno uskladiti s ciljevima održivog razvoja čijem ostvarenju treba doprinijeti; očekuje da se će se tim planom promicati održivi razvoj bez dovođenja u pitanje ljudskih prava, ublažavanja klimatskih promjena ili dobrog upravljanja te da će se zajamčiti transparentno upravljanje Europskim fondom za održivi razvoj i njegovim projektima; |
| --- | --- |

20.

| 21. | napominje da se trenutačna tendencija Komisije da se pribjegava izvanproračunskim mehanizmima, kao što su to Instrument za pomoć izbjeglicama u Turskoj i uzajamni fondovi, nije u svim slučajevima pokazala uspješnom; smatra da se uspostavom financijskih instrumenata izvan proračuna Unije narušava transparentno upravljanje proračunom i onemogućuje pravo Parlamenta da djelotvorno nadzire troškove; ustraje stoga u svom stavu da ad hoc vanjski financijski instrumenti koji su se pojavili proteklih godina moraju biti integrirani u proračun EU-a, uz puni nadzor Parlamenta nad njihovom provedbom; naglašava, međutim, da te instrumente ne treba financirati nauštrb postojećih vanjskih instrumenata; prima na znanje razliku između obećanih iznosa država članica i njihovih stvarnih doprinosa tim fondovima i potiče države članice da ispune svoje obećanje da će njihovi doprinosi biti jednaki doprinosima EU-a; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ističe da je stabilno susjedstvo EU-a jedan od uvjeta za očuvanje stabilnosti i prosperiteta u EU-u; poziva stoga Komisiju da zajamči da se ulaganju u susjedstvo EU-a da prioritet kako bi se pružila potpora naporima za rješavanje glavnih pitanja s kojima je suočeno to područje, odnosno trenutačnim humanitarnim i migracijskim izazovima u južnom susjedstvu i ruskom agresijom u istočnom susjedstvu; ponovno ističe da je pružanje potpore državama koje implementiraju sporazume o pridruživanju s EU-om presudno za poticanje političkih i gospodarskih reformi, ali naglašava da potporu treba pružati samo ako te zemlje ispunjavaju kriterije prihvatljivosti, posebno one u pogledu vladavine prava i jačanja demokratskih institucija; |
| --- | --- |

22.

Jačanje vjerodostojnosti EU-a odgovarajućom razinom odobrenih sredstava za plaćanja

| 23. | ponovno poziva da se u proračunu EU-a zajamči odgovarajuća razina odobrenih sredstava za plaćanja kako bi se omogućilo da proračun ostvari svoju glavnu ulogu, onu investicijskog proračuna; uvjeren je da ta uloga ne može biti ostvarena ako EU ne bude u mogućnosti ispuniti svoje preuzete obveze, čime bi se ugrozila njegova vjerodostojnost; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ističe da su kašnjenja u provedbi programa s podijeljenim upravljanjem za razdoblje 2014. – 2020. dovela do smanjenja broja zahtjeva za plaćanja u 2016. i 2017.; posebno je zabrinut zbog mogućeg ponovnog gomilanja nepodmirenih računa na kraju trenutačnog razdoblja VFO-a i podsjeća da je 2014. iznos tih računa dosegao dotada nezabilježenih 24,7 milijardi EUR; pozdravlja činjenicu da je Komisija u sklopu revizije VFO-a u sredini razdoblja prvi put pružila projekciju plaćanja za razdoblje do 2020., ali ističe da je, kako bi se proračunskom tijelu omogućilo da na vrijeme poduzme potrebne mjere, tu projekciju potrebno ažurirati svake godine; |
| --- | --- |

24.

| 25. | naglašava da bi se, iako još uvijek nije postignut konačan dogovor o reviziji VFO-a u sredini razdoblja, nekoliko pozitivnih elemenata revizije o kojima se trenutačno pregovara, posebice u pogledu povećane fleksibilnosti, moglo pokazati ključnima za sprječavanje budućih kriza plaćanja i pružanje odgovora na njih; smatra da će, u slučaju da se provedba kohezijske politike očekivano ubrza, možda već sljedeće godine biti potrebna veća fleksibilnost kako bi se sukladno tome u proračunu EU-a osigurala odgovarajuća razina odobrenih sredstava za plaćanja i izbjeglo nagomilavanje nepodmirenih računa na kraju godine u području kohezijske politike; |
| --- | --- |

25.

| 26. | sa žaljenjem napominje da su porezne prijevare trgovačkih društava i njihovo izbjegavanje plaćanja poreza na dobit uzrokovali goleme gubitke prihoda od oporezivanja u državama članicama te time i smanjenje njihovih doprinosa proračunu EU-a; štoviše, smatra da takvo nepošteno porezno natjecanje u nekim slučajevima znači da se BDP prenosi iz jedne države članice u drugu, a BND u porezne oaze izvan EU-a, čime se smanjuje ukupan doprinos država članica proračunu EU-a; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ponavlja svoje dugogodišnje stajalište da bi se plaćanja za posebne instrumente (Instrument fleksibilnosti, Fond solidarnosti EU-a, Europski fond za prilagodbu globalizaciji i pričuvu za pomoć u nuždi) morala računati izvan gornjih granica za plaćanja VFO-a, kao što je to već slučaj za obveze; u kontekstu revizije VFO-a u sredini razdoblja koja je u tijeku ističe mogući napredak u pogledu izrade plana plaćanja za posebne instrumente VFO-a ostvaren revizijom odluke o pričuvi za nepredviđene izdatke 2014. godine, iako to pitanje nije nedvosmisleno riješeno; |
| --- | --- |

27.

Pogled u budućnost

| 28. | naglašava da će, u skladu s Uredbom o VFO-u, Komisija do kraja 2017. objaviti svoje prijedloge za VFO za razdoblje nakon 2020., u kojima će se morati povesti računa o odluci Ujedinjene Kraljevine da napusti EU, a koja će imati utjecaja na VFO za razdoblje nakon 2020.; naglašava da je zbog te odluke nemoguće nastaviti djelovati kako je to bilo uobičajeno do sada; veliku važnost pridaje postupku kojim će se dovesti do uspostave novog financijskog okvira i izmijenjenog, učinkovitijeg proračuna EU-a te očekuje da će taj postupak biti na razini izazova s kojima je Unija suočena i obveza koje je već preuzela; poziva na žurno zaključenje revizije VFO-a u sredini razdoblja koja je u tijeku, a kojom bi trebalo zajamčiti potrebnu prilagodbu trenutačnog financijskog okvira i određenu dodatnu fleksibilnost proračuna EU-a koja je neophodna za postizanje ciljeva Europske unije; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ističe da su predvidljivost i dugotrajna održivost proračuna EU-a preduvjeti za snažnu i stabilnu Europsku uniju; ističe da trajanje VFO-a treba uskladiti s političkim ciklusima Parlamenta i Komisije; skreće pozornost na činjenicu da će izlazak Ujedinjene Kraljevine iz EU-a pružiti priliku da se počnu rješavati pitanja koja su već dugo otvorena i zbog kojih proračun EU-a nije bio u mogućnosti ostvariti svoj istinski potencijal, posebno u pogledu prihodovne strane proračuna, odnosno postepenog ukidanja svih rabata i mehanizama korekcije; ponavlja svoje pozitivno stajalište o dubinskoj reformi sustava vlastitih sredstava EU-a i u tom smislu pozdravlja predstavljanje konačnog izvješća Skupine na visokoj razini za vlastita sredstva; poziva sve strane da iz izvješća izvedu odgovarajuće zaključke i razmotre izvedivost provedbe preporuka te skupine kojima bi se proračun EU-a učinio stabilnijim, jednostavnijim, neovisnijim, poštenijim i predvidljivijim; Očekuje da bi nova vlastita sredstva trebala dovesti do smanjenja doprinosa država članica utemeljenih na BND-u; pozdravlja zaključak Skupine na visokoj razini u pogledu činjenice da proračun EU-a treba usredotočiti na područja koja donese najvišu europsku dodanu vrijednost i u pogledu pristupa juste retour, s kojim bi trebalo završiti, s obzirom na to da je izvješće pokazalo da sve države članice imaju koristi od proračuna EU-a, bez obzira na neto iznose; |
| --- | --- |

29.

| 30. | potiče Komisiju da nastavi razvijati i provoditi strategiju „proračuna EU-a usredotočenog na rezultate”; u tom smislu naglašava važnost pojednostavnjivanja pravila, olakšavanja postupka praćenja i razvijanja relevantnih pokazatelja uspješnosti; |
| --- | --- |

30.

| 31. | naglašava da bi načelo rodne ravnopravnosti trebalo primjenjivati kao horizontalni politički cilj u svim glavama proračuna EU-a u kojima je to moguće; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ističe da je važno da Parlament, kao jedina institucija koju građani EU-a demokratski biraju, bude u potpunosti uključen u sva pitanja povezana s proračunom; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Vijeće da bude na razini svojih političkih izjava te da surađuje kako bi se zajamčilo da se Uniji pruži odgovarajući proračun; |
| --- | --- |

33.

o

o o

| 34. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji i Revizorskom sudu. |
| --- | --- |

34.

---

(1)  SL L 347, 20.12.2013., str. 884.

(2)  SL C 373, 20.12.2013., str. 1.

(3)  SL L 298, 26.10.2012., str. 1.

(4)  SL L 168, 7.6.2014., str. 105.

(5)  SL L 51, 28.2.2017.

(6)  Usvojeni tekstovi od 1.12.2016., P8_TA(2016)0475.

---

Četvrtak, 16. ožujka 2017.

| 25.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 263/371 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 263/371

---

P8_TA(2017)0090

Postupanje s dužnom pažnjom u lancu opskrbe uvoznika minerala i metala koji potječu iz sukobima pogođenih i visokorizičnih područja ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 16. ožujka 2017. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju sustava Unije za samocertificiranje odgovornih uvoznika kositra, tantala i volframa, njihovih ruda i zlata koji potječu iz sukobima pogođenih i visokorizičnih područja postupanjem s dužnom pažnjom u lancu opskrbe (COM(2014)0111 – C7-0092/2014 – 2014/0059(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2018/C 263/39)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2014)0111), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2014)0111),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 207. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0092/2014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 207. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C7-0092/2014),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika i uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 8. prosinca 2016. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika i uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 8. prosinca 2016. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu i mišljenje Odbora za razvoj (A8-0141/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za međunarodnu trgovinu i mišljenje Odbora za razvoj (A8-0141/2015),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju (1); |
| --- | --- |

1.

| 2. | prima na znanje izjavu Vijeća i izjave Komisije priložene ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Ovo stajalište zamjenjuje amandmane usvojene na sjednici 20. svibnja 2015. (Usvojeni tekstovi, P8_TA(2015)0204).

---

P8_TC1-COD(2014)0059

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 16. ožujka 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju obveza dužne pažnje u lancu opskrbe za uvoznike Unije koji uvoze kositar, tantal i volfram, njihove rude i zlato podrijetlom iz sukobima pogođenih i visokorizičnih područja

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2017/821)

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

Izjava Vijeća o Uredbi Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju obveza dužne pažnje u lancu opskrbe za uvoznike Unije koji uvoze kositar, tantal i volfram, njihove rude i zlato podrijetlom iz sukobima pogođenih i visokorizičnih područja

Vijeće se, iznimno, slaže da se Komisiji delegira ovlast za donošenje delegiranih akata kojima se izmjenjuju pragovi iz Priloga I., kako je utvrđeno u članku 1. stavcima 4. i 5., kako bi se osiguralo pravodobno donošenje pragova i ostvarenje ciljeva ove Uredbe. Tim sporazumom ne dovode se u pitanje budući zakonodavni prijedlozi u području trgovine, kao ni u području vanjskih odnosa kao cjeline.

Izjava Komisije br. 1 o Uredbi Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju obveza dužne pažnje u lancu opskrbe za uvoznike Unije koji uvoze kositar, tantal i volfram, njihove rude i zlato podrijetlom iz sukobima pogođenih i visokorizičnih područja

Komisija će razmotriti dodatne zakonodavne prijedloge usmjerene na poduzeća EU-a koja posluju s proizvodima koji sadrže kositar, tantal, volfram i zlato u lancu opskrbe, bude li zaključila da su ukupni napori tržišta EU-a o odgovornom globalnom lancu opskrbe mineralima nedovoljni za poticanje odgovornog ponašanja pri nabavljanju u zemlji proizvođača, ili bude li ocijenila nedostatnim odaziv subjekata s kraja lanca koji imaju uspostavljane programe postupanja s dužnom pažnjom u lancu opskrbe u skladu sa Smjernicama OECD-a.

Izjava Komisije br. 2 o Uredbi Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju obveza dužne pažnje u lancu opskrbe za uvoznike Unije koji uvoze kositar, tantal i volfram, njihove rude i zlato podrijetlom iz sukobima pogođenih i visokorizičnih područja

Izvršavajući svoje ovlasti za donošenje delegiranih akata u skladu s člankom 1. stavkom 5., Komisija će uzeti u obzir ciljeve ove Uredbe posebno iz uvodnih izjava (1), (7), (10) i (17).

Pritom će Komisija posebno razmotriti posebne rizike povezane s funkcioniranjem početka lanca opskrbe zlatom u sukobima pogođenim i visokorizičnim područjima i uzeti u obzir položaj mikropoduzeća i malih poduzeća u Uniji koji uvoze zlato u EU.

Izjava Komisije br. 3 o Uredbi Europskog parlamenta i Vijeća utvrđivanju obveza dužne pažnje u lancu opskrbe za uvoznike Unije koji uvoze kositar, tantal i volfram, njihove rude i zlato podrijetlom iz sukobima pogođenih i visokorizičnih područja

Kao odgovor na zahtjev Europskog parlamenta za posebne smjernice, Komisija je voljna razviti pokazatelje uspješnosti koji se odnose na odgovorno nabavljanje konfliktnih minerala. Uz pomoć takvih smjernica, relevantna poduzeća s više od 500 zaposlenika koja moraju otkriti nefinancijske podatke u skladu s Direktivom 2014/95/EU potiču se da objavljuju informacije u vezi s proizvodima koji sadrže kositar, tantal, volfram i zlato.

---

| 25.7.2018 | HR | Službeni list Europske unije | C 263/373 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

HR

Službeni list Europske unije

C 263/373

---

P8_TA(2017)0091

Okvir Unije za prikupljanje, upravljanje i korištenje podataka u sektoru ribarstva ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 16. ožujka 2017. o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira Unije za prikupljanje, upravljanje i korištenje podataka u sektoru ribarstva i podršci za znanstveno savjetovanje vezano uz zajedničku ribarstvenu politiku (preinaka) (COM(2015)0294 – C8-0160/2015 – 2015/0133(COD))

(Redovni zakonodavni postupak – preinaka)

(2018/C 263/40)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2015)0294), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2015)0294),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0160/2015), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0160/2015),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 16. rujna 2015. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 16. rujna 2015. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 10. veljače 2016. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 10. veljače 2016. (2),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 28. studenoga 2001. o sistematičnijem korištenju metode za preinačavanje pravnih akata (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 28. studenoga 2001. o sistematičnijem korištenju metode za preinačavanje pravnih akata (3),

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora za pravna pitanja od 28. siječnja 2016. upućeno Odboru za ribarstvo u skladu s člankom 104. stavkom 3. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora za pravna pitanja od 28. siječnja 2016. upućeno Odboru za ribarstvo u skladu s člankom 104. stavkom 3. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika i uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 20. siječnja 2017. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 69.f stavkom 4. Poslovnika i uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 20. siječnja 2017. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članke 104. i 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 104. i 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ribarstvo (A8-0150/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ribarstvo (A8-0150/2016),

| A. | budući da, prema mišljenju savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, prijedlog Komisije ne sadrži suštinske izmjene osim onih koje su kao takve u prijedlogu navedene, te da se prijedlog, što se tiče kodifikacije neizmijenjenih odredaba prethodnih akata i tih izmjena, ograničava samo na kodifikaciju postojećih akata bez njihove bitne promjene; |
| --- | --- |

A.

budući da, prema mišljenju savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, prijedlog Komisije ne sadrži suštinske izmjene osim onih koje su kao takve u prijedlogu navedene, te da se prijedlog, što se tiče kodifikacije neizmijenjenih odredaba prethodnih akata i tih izmjena, ograničava samo na kodifikaciju postojećih akata bez njihove bitne promjene;

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju, uzimajući u obzir preporuke savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | zahtijeva od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmjeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 13, 15.1.2016., str. 201.

(2)  SL C 120, 5.4.2016., str. 40.

(3)  SL C 77, 28.3.2002., str. 1.

---

P8_TC1-COD(2015)0133

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 16. ožujka 2017. radi donošenja Uredbe (EU) 2017/... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira Unije za prikupljanje i upotrebu podataka u sektoru ribarstva te upravljanje njima i potporu za znanstveno savjetovanje u vezi sa zajedničkom ribarstvenom politikom, i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ) br. 199/2008 (preinaka)

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2017/1004.)

---