# Euroopa Liidu C 225/2018

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 225 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 61. aastakäik28. juuni 2018 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 225

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

61. aastakäik28. juuni 2018

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2018/C 225/01 | Komisjoni teatis, millega muudetakse dokumendi Komisjoni teatis liikmesriikidele Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta lühiajalise ekspordikrediidikindlustuse suhtes lisa | 1 |

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2018/C 225/01

Komisjoni teatis, millega muudetakse dokumendi Komisjoni teatis liikmesriikidele Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta lühiajalise ekspordikrediidikindlustuse suhtes lisa

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Parlament |
| 2018/C 225/02 | Euroopa Parlamendi juhatuse otsus, 28. mai 2018, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 (mis käsitleb Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste põhikirja ja rahastamist) rakenduseeskirjad | 4 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2018/C 225/03 | Euro vahetuskurss | 49 |
| | Kontrollikoda |
| 2018/C 225/04 | Eriaruanne nr 19/2018 Euroopa kiirraudteevõrk: ebaühtlane kooslus, millest ei moodustu tervikut | 50 |
| | EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE |
| | EFTA järelevalveamet |
| 2018/C 225/05 | Norra teatis, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta — Kutse Norra mandrilava naftatootmislitsentside taotlemiseks – 2018. aastaks kindlaksmääratud piirkonnad | 51 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Parlament

2018/C 225/02

Euroopa Parlamendi juhatuse otsus, 28. mai 2018, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 (mis käsitleb Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste põhikirja ja rahastamist) rakenduseeskirjad

4

Euroopa Komisjon

2018/C 225/03

Euro vahetuskurss

49

Kontrollikoda

2018/C 225/04

Eriaruanne nr 19/2018 Euroopa kiirraudteevõrk: ebaühtlane kooslus, millest ei moodustu tervikut

50

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

2018/C 225/05

Norra teatis, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta — Kutse Norra mandrilava naftatootmislitsentside taotlemiseks – 2018. aastaks kindlaksmääratud piirkonnad

51

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2018/C 225/06 | Konkursikutsed Euroopa ühendamise rahastust ajavahemikul 2014–2020 üleeuroopaliste telekommunikatsioonivõrkude tööprogrammi raames toetuste andmiseks (komisjoni rakendusotsus C(2018) 568) | 53 |
| | ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2018/C 225/07 | Teade, millega muudetakse teadet kaitsemeetmeid käsitleva uurimise algatamise kohta seoses terasetoodete impordiga | 54 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

2018/C 225/06

Konkursikutsed Euroopa ühendamise rahastust ajavahemikul 2014–2020 üleeuroopaliste telekommunikatsioonivõrkude tööprogrammi raames toetuste andmiseks (komisjoni rakendusotsus C(2018) 568)

53

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2018/C 225/07

Teade, millega muudetakse teadet kaitsemeetmeid käsitleva uurimise algatamise kohta seoses terasetoodete impordiga

54

---

| | Parandused |
| --- | --- |
| 2018/C 225/08 | Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 – Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel, parandus ( ELT C 216, 20.6.2018 ) | 57 |

Parandused

2018/C 225/08

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 – Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel, parandus ( ELT C 216, 20.6.2018 )

57

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 28.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 225/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 225/1

---

Komisjoni teatis, millega muudetakse dokumendi „Komisjoni teatis liikmesriikidele Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta lühiajalise ekspordikrediidikindlustuse suhtes“ lisa

(2018/C 225/01)

I.   SISSEJUHATUS

| (1) | Dokumendi „Komisjoni teatis liikmesriikidele Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta lühiajalise ekspordikrediidikindlustuse suhtes“ (1) (edaspidi „teatis“) punkti 13 kohaselt ei tohi riiklikud kindlustusandjad (2) pakkuda lühiajalist ekspordikrediidikindlustust turukõlblike riskide vastu. Turukõlblikud riskid on punktis 9 määratletud kui kaubanduslikud ja poliitilised riskid, mille maksimaalne riskiperiood on alla kahe aasta ning mis on seotud avalik- ja eraõiguslike ostjatega riikides, mis on loetletud kõnealuse teatise lisas. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Kreekas valitseva raske olukorra tõttu täheldati Kreekasse suunduva ekspordi kindlustuse ja edasikindlustuse valdkonnas alates 2012. aastast ebapiisavat suutlikkust. Sellest tulenevalt otsustas komisjon teatist muuta, jättes Kreeka aastatel 2013, (3) 2014, (4) 2015. aasta esimesel kuuel kuul, (5) 2015. aasta juunis, (6) 2016. aasta juunis (7) ja 2017. aasta juunis (8) ajutiselt turukõlbliku riski riikide loetelust välja. Selle muudatuse kõige viimane pikendamine aegub 30. juunil 2018. Seepärast loetakse Kreeka alates 1. juulist 2018 põhimõtteliselt taas turukõlblikuks, kuna teatise lisa kohane turukõlbliku riski riikide loetelu hõlmab kõiki ELi liikmesriike. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Vastavalt teatise punktile 36 hakkas komisjon mitu kuud enne Kreeka ajutise väljajätmise lõppemist olukorda läbi vaatama, et teha kindlaks, kas praegused turutingimused õigustavad Kreeka turukõlblike riikide nimekirjast väljajätmise aegumist 1. juulil 2018 või on turusuutlikkus endiselt ebapiisav kõikide majanduslikult põhjendatud riskide katmiseks, mistõttu on muudatust vaja pikendada. |
| --- | --- |

(3)

II.   HINDAMINE

| (4) | Vastavalt teatise punktile 5.2 tugineb komisjon hinnangu andmisel põhjenduses 33 sätestatud kriteeriumidele: eraõiguslik krediidikindlustus, riigireitingud, ettevõtlussektori tulemused (maksejõuetus). |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Selleks, et kindlaks määrata, kas erasektori ebapiisav suutlikkus kõikide majanduslikult põhjendatud riskide katmiseks annab põhjust pikendada Kreeka ajutist väljajätmist turukõlbliku riski riikide loetelust, konsulteeris komisjon liikmesriikide, erasektori krediidikindlustusandjate ja teiste huvitatud isikutega ning küsis neilt teavet. Komisjon avaldas 15. märtsil 2018 teabenõude seoses lühiajalise ekspordikrediidikindlustuse kättesaadavusega Kreekasse suunduva ekspordi puhul (9). Vastuste esitamise tähtaeg oli 16. aprillil 2018. Komisjon sai liikmesriikidelt ja erakindlustusandjatelt 27 vastust. |
| --- | --- |

(5)

| (6) | Komisjonile avaliku teabenõude tulemusena esitatud teabest nähtub, et erasektori ekspordikrediidikindlustusandjad on kõigis kaubandussektorites jäänud Kreekasse suunatud ekspordile kindlustuskatte andmisel piiravaks. Samal ajal täheldasid riiklikud kindlustusandjad jätkuvalt suurt nõudlust Kreekasse suunduva ekspordi krediidikindlustuse järele, mis samuti näitab erakindlustuse piiratud kättesaadavust. Üheksa liikmesriiki nõudsid sõnaselgelt Kreeka praeguse turukõlbuliku riski loetelust väljajätmise pikendamist, samas ei nõudnud ükski liikmesriik väljajätmise lõpetamist. Mitmed vastajad täheldasid nõudlust avaliku sektori ekspordikrediidi järele ning erakindlustusandjate vastumeelsust anda Kreeka puhul ekspordikrediidikindlustust. Ükski tavaliselt ekspordikrediidikindlustusega seotud huvitatud isik ei nõudnud oma vastuses Kreeka suhtes praeguse olukorra lõpetamist. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Viivislaenude näitajad küll langevad järk-järgult, kuid on endiselt kõrgel tasemel ning see seletab, miks ei ole erasektori lühiajalise ekspordikrediidikindlustuse tulemused siiani paranenud, kuna kõnealused viivislaenude näitajad peegeldavad ohtu, et Kreeka ettevõtjatel võib esineda raskusi oma arvete maksmisel. Sellisel kõrgel tasemel viivislaenude puhul peetakse erakindlustust liiga riskantseks. Kreekas on erasektori brutolaenudest pool viivislaenud (10). Pangandussektori (11) puhul moodustasid viivislaenud ligikaudu 45 % brutolaenudest, ELi vastav keskmine näitaja samal perioodil (2017. aasta kolmas kvartal) oli 4,4 %. Nimetatud statistilised andmed on tänu viivislaenude kriisilahendusraamistikule järk-järgult paranemas, kuid Kreeka puhul ei eksisteeri veel lühiajalise ekspordikrediidikindlustuse erasektori turgu. |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Kreeka riigireiting on praegu B3 (Moody’s), B (Standard & Poor’s) ja B- (Fitch). See asetab Kreeka mitteinvesteerimise kategooriasse ja näitab olulisi riske võlausaldajatele. Euroopa Keskpank aktsepteerib alates 2016. aasta juunist kohandamisprogrammi kohaldavate riikide vabastuse (12) raames Kreeka riigivõlakirju tagatisena, kuid nimiväärtusest oluliselt madalama hinnaga. Ühtlasi ei lisa Euroopa Keskpank neid oma võlakirjade ostukavasse. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Kreeka 10-aastaste riigivõlakirjadega tootlus on praegu (13) ligikaudu 4,5 %. Ehkki Kreeka võlakirjade tootlus on eelmise aasta sama ajaga võrreldes oluliselt vähenenud, jääb see teiste ELi liikmesriikide võlakirjade tootlusega võrreldes siiski suuremaks (14). |
| --- | --- |

(9)

| (10) | Kreeka majandus näitas 2017. aastal kerget kasvu. Kreeka statistikaameti poolt 2018. aasta aprillis avaldatud andmete kohaselt kasvas reaalne SKP 2017. aastal 1,4 % võrra (15). SKP reaalkasv peaks 2018. ja 2019. aastal veelgi kiirenema, eeldusel, et programmi 4. ja lõplik läbivaatamine viiakse nõuetekohaselt lõpule ning 2018. aasta augustiks jõuab Euroopa stabiilsusmehhanismi makromajanduslik kohandamisprogramm koos võlameetmete rakendamisega eduka lõpuni. Prognooside kohaselt peaks finantssüsteemi piirangute mõju finantseerimisinvesteeringutele järk-järgult vähenema. |
| --- | --- |

(10)

| (11) | Selles olukorras eeldab komisjon, et erasektori ekspordikrediidikindlustuse andjad on Kreekasse suunduvale ekspordile kindlustuskatte andmisel jätkuvalt väga ettevaatlikud. Erakindlustusandjate riskivalmidus hakkab tõenäoliselt uuesti suurenema vaid siis, kui Kreeka majanduspoliitilise kursi suhtes tekib suurem selgus ning kui täheldatakse majandusolukorra märkimisväärset paranemist. |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Neil põhjustel leidis komisjon, et erakindlustuse suutlikkusest ei piisa kõigi majanduslikult põhjendatud riskide katmiseks, ning otsustas pikendada Kreeka väljajätmist turukõlbliku riski riikide loetelust kuni 31. detsembrini 2018 (16). Käesoleval juhul kohaldatakse teatise jaotise 4.3 kohaseid riskide katmise tingimusi. |
| --- | --- |

(12)

III.   TEATISE MUUTMINE

| (13) | Alates 1. juulist 2018 kuni 31. detsembrini 2018 kohaldatakse dokumenti „Komisjoni teatis liikmesriikidele Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 107 ja 108 kohaldamise kohta lühiajalise ekspordikrediidikindlustuse suhtes“ järgmise muudatusega:






  — | Lisa asendatakse järgmisega:
  „
  LISA
  Turukõlbliku riski riikide loetelu






  — | Kõik liikmesriigid, v.a Kreeka |
| --- | --- | --- | --- |

(13)

—

Lisa asendatakse järgmisega:

LISA

Turukõlbliku riski riikide loetelu

—

Kõik liikmesriigid, v.a Kreeka

| — | Austraalia |
| --- | --- |

—

Austraalia

| — | Kanada |
| --- | --- |

—

Kanada

| — | Island |
| --- | --- |

—

Island

| — | Jaapan |
| --- | --- |

—

Jaapan

| — | Uus-Meremaa |
| --- | --- |

—

Uus-Meremaa

| — | Norra |
| --- | --- |

—

Norra

| — | Šveits |
| --- | --- |

—

Šveits

| — | Ameerika Ühendriigid |
| --- | --- |

—

Ameerika Ühendriigid

---

(1)  ELT C 392, 19.12.2012, lk 1.

1

(2)  Riiklik kindlustusandja on teatises määratletud kui äriühing või muu organisatsioon, kes pakub ekspordikrediidikindlustust liikmesriigi nimel või toetusel, või ekspordikrediidikindlustust pakkuv liikmesriik.

2

(3)  ELT C 398, 22.12.2012, lk 6.

3

(4)  ELT C 372, 19.12.2013, lk 1.

4

(5)  ELT C 28, 28.1.2015, lk 1.

5

(6)  ELT C 215, 1.7.2015, lk 1.

6

(7)  ELT C 244, 5.7.2016, lk 1.

7

(8)  ELT C 206, 30.6.2017, lk 1

8

(9)  http://ec.europa.eu/competition/consultations/2017_export_greece/index_en.html

9

(10)  Allikas: https://ec.europa.eu/info/publications/180314-non-performing-loans-progress-report_en

10

(11)  Allikas: http://www.eba.europa.eu/documents/10180/2085616/EBA+Dashboard+-+Q3+2017.pdf

11

(12)  https://www.ecb.europa.eu/ecb/legal/pdf/celex_32016d0018_et_txt.pdf

12

(13)  2018. aasta juuni algus.

13

(14)  See on Saksamaa 10 aastase võlakirja tootlusest enam kui 3 protsendipunkti võrra suurem.

14

(15)  http://www.statistics.gr/en/home/

15

(16)  Vastab teatise kehtivuse aegumiskuupäevale.

16

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Parlament

| 28.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 225/4 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 225/4

---

EUROOPA PARLAMENDI JUHATUSE OTSUS,

28. mai 2018,

millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 (mis käsitleb Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste põhikirja ja rahastamist) rakenduseeskirjad

(2018/C 225/02)

EUROOPA PARLAMENDI JUHATUS,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 10 lõiget 4,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 224,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1141/2014, mis käsitleb Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste põhikirja ning rahastamist, (1) eriti selle artikli 25 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju (2) (edaspidi „finantsmäärus“),

võttes arvesse komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määrust (EL) nr 1268/2012, mis käsitleb määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 kohaldamise eeskirju (3) (edaspidi „finantsmääruse kohaldamise eeskirjad“),

võttes arvesse komisjoni 2. oktoobri 2015. aasta delegeeritud määrust (EL, Euratom) 2015/2401 Euroopa tasandi erakondade ja poliitiliste sihtasutuste registri sisu ja toimimise kohta (4),

võttes arvesse Euroopa Parlamendi kodukorda (edaspidi „kodukord“), eriti selle artikli 25 lõiget 11 ja artiklit 223a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vaja on kindlaks määrata määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 rakendamise kord. |
| --- | --- |

(1)

Vaja on kindlaks määrata määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 rakendamise kord.

| (2) | Usaldusväärse finantsjuhtimise ja läbipaistvuse tagamiseks teeb juhatus iga rahastamistaotluse kohta eraldi otsuse ja sellest antakse taotlejale teada ning juhul, kui otsus on taotleja kahjuks, siis otsust põhjendatakse, |
| --- | --- |

(2)

Usaldusväärse finantsjuhtimise ja läbipaistvuse tagamiseks teeb juhatus iga rahastamistaotluse kohta eraldi otsuse ja sellest antakse taotlejale teada ning juhul, kui otsus on taotleja kahjuks, siis otsust põhjendatakse,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse ese

Käesoleva otsusega kehtestatakse määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 rakenduseeskirjad.

Kui ei ole öeldud teisiti, kohaldatakse käesolevat otsust nii Euroopa tasandi erakondade kui ka Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste suhtes.

Käesoleva otsuse lisad moodustavad otsuse lahutamatu osa.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „taotleja“ – erakond või sihtasutus, kes esitab määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 18 kohaselt ja toetustaotluste esitamise kutse alusel rahastamistaotluse; |
| --- | --- |

1)

„taotleja“ – erakond või sihtasutus, kes esitab määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 18 kohaselt ja toetustaotluste esitamise kutse alusel rahastamistaotluse;

| 2) | „volitatud eelarvevahendite käsutaja“ – töötaja, kellele on kooskõlas juhatuse 16. juuni 2014. aasta otsusega (5) ja vastavalt peasekretäri otsusele eelarvevahendite käsutaja tööülesannete delegeerimise kohta delegeeritud eelarvevahendite käsutaja volitused; |
| --- | --- |

2)

„volitatud eelarvevahendite käsutaja“ – töötaja, kellele on kooskõlas juhatuse 16. juuni 2014. aasta otsusega (5) ja vastavalt peasekretäri otsusele eelarvevahendite käsutaja tööülesannete delegeerimise kohta delegeeritud eelarvevahendite käsutaja volitused;

| 3) | „amet“ – Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste amet, millele osutatakse määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artiklis 6; |
| --- | --- |

3)

„amet“ – Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste amet, millele osutatakse määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artiklis 6;

| 4) | „toetusesaaja“ – erakond või sihtasutus, kellele on vastavalt määrusele (EL, Euratom) nr 1141/2014 antud toetust; |
| --- | --- |

4)

„toetusesaaja“ – erakond või sihtasutus, kellele on vastavalt määrusele (EL, Euratom) nr 1141/2014 antud toetust;

| 5) | „lõplik toetussumma“ – juhatuse poolt pärast aastaaruande kohta otsuse tegemist kindlaks määratud rahalise toetuse lõplik summa; |
| --- | --- |

5)

„lõplik toetussumma“ – juhatuse poolt pärast aastaaruande kohta otsuse tegemist kindlaks määratud rahalise toetuse lõplik summa;

| 6) | „sihtasutus“ – Euroopa tasandi poliitiline sihtasutus, kellele osutatakse määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 2 punktis 4; |
| --- | --- |

6)

„sihtasutus“ – Euroopa tasandi poliitiline sihtasutus, kellele osutatakse määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 2 punktis 4;

| 7) | „toetus“ – erakondade puhul finantsmääruse teise osa VIII jaotise kohane rahaline toetus ja sihtasutuste puhul finantsmääruse esimese osa VI jaotise kohane tegevustoetus; |
| --- | --- |

7)

„toetus“ – erakondade puhul finantsmääruse teise osa VIII jaotise kohane rahaline toetus ja sihtasutuste puhul finantsmääruse esimese osa VI jaotise kohane tegevustoetus;

| 8) | „rahastamisotsus“ – otsus anda kooskõlas toetustaotluste esitamise kutse tingimustega erakonnale või sihtasutusele toetust; |
| --- | --- |

8)

„rahastamisotsus“ – otsus anda kooskõlas toetustaotluste esitamise kutse tingimustega erakonnale või sihtasutusele toetust;

| 9) | „toetuse andmise menetlus“ – kogu protsess alates toetustaotluste esitamisest kuni aastaaruande heakskiitmiseni ja lõpliku toetussumma kohta otsuse vastuvõtmiseni; |
| --- | --- |

9)

„toetuse andmise menetlus“ – kogu protsess alates toetustaotluste esitamisest kuni aastaaruande heakskiitmiseni ja lõpliku toetussumma kohta otsuse vastuvõtmiseni;

| 10) | „erakond“ – Euroopa tasandi erakond, kellele osutatakse määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 2 punktis 3. |
| --- | --- |

10)

„erakond“ – Euroopa tasandi erakond, kellele osutatakse määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 2 punktis 3.

Artikkel 3

Toetustaotluste esitamise kutsed

1.   Juhatuse heakskiidu alusel korraldab volitatud eelarvevahendite käsutaja nii erakondadele kui ka sihtasutustele suunatud toetustaotluste esitamise kutsete (edaspidi „kutsed“) avaldamise.

2.   Kutsetes nähakse ette tähtaeg, milleks erakonnad ja sihtasutused peavad Euroopa Parlamendile esitama kirjalikud rahastamistaotlused.

3.   Kutsetes täpsustatakse järgmist:

| a) | taotletavad eesmärgid, |
| --- | --- |

a)

taotletavad eesmärgid,

| b) | õigusraamistik, |
| --- | --- |

b)

õigusraamistik,

| c) | toetuse andmise menetluse ajakava, |
| --- | --- |

c)

toetuse andmise menetluse ajakava,

| d) | liidu eelarvest rahastamise kord, |
| --- | --- |

d)

liidu eelarvest rahastamise kord,

| e) | kõlblikkus- ja välistamiskriteeriumid, |
| --- | --- |

e)

kõlblikkus- ja välistamiskriteeriumid,

| f) | (sihtasutuste puhul) valikukriteeriumid, |
| --- | --- |

f)

(sihtasutuste puhul) valikukriteeriumid,

| g) | rahaliste vahendite eraldamise kriteeriumid, mis on sätestatud määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artiklis 19, |
| --- | --- |

g)

rahaliste vahendite eraldamise kriteeriumid, mis on sätestatud määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artiklis 19,

| h) | taotlusvorm ja sellega koos esitatava hinnangulise eelarve struktuur, |
| --- | --- |

h)

taotlusvorm ja sellega koos esitatava hinnangulise eelarve struktuur,

| i) | vajaduse korral nõutavate tõendavate dokumentide loetelu, |
| --- | --- |

i)

vajaduse korral nõutavate tõendavate dokumentide loetelu,

| j) | juhatuse poolt heaks kiidetud toetuse andmise eri- ja üldtingimused. |
| --- | --- |

j)

juhatuse poolt heaks kiidetud toetuse andmise eri- ja üldtingimused.

4.   Toetustaotluste esitamise kutses nähakse ette, et selleks, et taotlus vastuvõetavaks loetaks, peab taotleja sõnaselgelt ja kirjalikult kinnitama, et täidab kõik vajalikud tingimused.

Artikkel 4

Rahastamistaotlus

1.   Vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 18 lõikele 1 peab taotleja esitama Euroopa Liidu üldeelarvest rahaliste vahendite saamiseks Euroopa Parlamendi presidendile kirjaliku taotluse.

2.   Volitatud eelarvevahendite käsutaja võib nõuda, et taotleja esitaks mõistliku tähtaja jooksul täiendavaid tõendavaid dokumente või täpsustaks taotlust.

Artikkel 5

Rahastamistaotluse kohta otsuse tegemine

1.   Juhatus teeb toetustaotluste koha otsuse peasekretäri ettepaneku alusel kolme kuu jooksul pärast toetustaotluste esitamise kutse tähtaega, kontrollides eelnevalt, kas taotlus vastab määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artiklites 17 ja 18 sätestatud kriteeriumitele, millele osutatakse käesoleva otsuse artikli 3 lõikes 3. Juhatus võtab arvesse taotleja olukorra muutumist pärast rahastamistaotluse esitamist.

2.   Kui taotlus kiidetakse heaks, teeb juhatus rahastamisotsuse, milles määratakse kindlaks taotlejale eraldatud summa; rahastamisotsuse näidised on esitatud lisades 1a (erakonnad) ja 1b (sihtasutused).

3.   Kui taotlus lükatakse tagasi, tuleb otsust põhjendada.

4.   Toetussumma määratakse kindlaks kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikliga 19 ning selles etapis on tegemist veel esialgse summaga. Lõplik toetussumma määratakse kindlaks käesoleva otsuse artiklis 8 sätestatud korra kohaselt.

5.   Kui summad taotleja kohta erinevad oluliselt nendest, mida otsuse artiklis 3 osutatud kutsete avaldamise ajal eeldati, võib juhatus paluda, et Euroopa Parlamendi president esitaks vastutavale komisjonile ettepaneku olemasolevate vahendite kohandamiseks.

Artikkel 6

Maksed

1.   Toetus makstakse toetusesaajatele välja eelmaksena, nagu on osutatud lisades 1a (erakonnad) ja 1b (sihtasutused) sätestatud eritingimustes. Kui juhatus ei otsusta nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel teisiti, makstakse toetus, st kogu toetuse maksimumsumma toetusesaajale välja ühekordse eelmaksena.

2.   Juhatus võib juhtumispõhiselt ja riskianalüüsi alusel otsustada, et toetusesaajalt nõutakse kooskõlas finantsmäärusega enne toetuse saamist finantstagatist.

3.   Makseid ja maksetähtaegu puudutavad sätted esitatakse rahastamisotsuses.

Artikkel 7

Välisaudit

1.   Sõltumatud välised organid või eksperdid, kes on selleks volitatud vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 23 lõikele 3, esitavad otse Euroopa Parlamendile välisauditi aruande, millele osutatakse määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 23 lõike 1 punktis b.

2.   Välisauditi ulatus on kindlaks määratud määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 23 lõike 1 punktis b. Välisauditi eesmärke täpsustatakse erakondade puhul lisas 1a esitatud üldtingimuste B osa kohaldatavates sätetes ja sihtasutuste puhul lisas 1b esitatud üldtingimuste B osa kohaldatavates sätetes.

Artikkel 8

Otsus aastaaruande ja lõpliku toetussumma kohta

1.   Juhatus kiidab aastaaruande heaks või lükkab selle tagasi peasekretäri ettepaneku alusel aastaaruandes käsitletud eelarveaastale järgnevaks 30. septembriks.

2.   Juhatus või volitatud eelarvevahendite käsutaja võivad nõuda toetusesaajalt täiendavat teavet, et kontrollida kehtivate eeskirjade täitmist.

3.   Kui juhatus või volitatud eelarvevahendite käsutaja nõuavad täiendavat teavet, lükatakse aastaaruande kohta otsuse tegemine edasi seni, kuni täiendav teave on kätte saadud ja seda on hinnatud.

4.   Erakondade puhul määrab juhatus iga-aastase hüvitatavate kulude summa kindlaks aastaaruande põhjal. Kasutamata toetussumma ülekandmise korral järgmisesse eelarveaastasse määratakse lõplik toetussumma kindlaks kooskõlas lisas 1a sätestatud üldtingimuste B osaga.

5.   Sihtasutuste puhul määratakse lõplik toetussumma kindlaks aastaaruande põhjal.

6.   Lõplik toetussumma ei tohi olla suurem kui:

| a) | rahastamisotsuses sätestatud maksimaalne summa; |
| --- | --- |

a)

rahastamisotsuses sätestatud maksimaalne summa;

| b) | 90 % Euroopa tasandi erakonna eelarvesse kirjendatud iga-aastastest hüvitatavatest kuludest ning 95 % Euroopa tasandi poliitilise sihtasutuse kantud rahastamiskõlblikest kuludest. |
| --- | --- |

b)

90 % Euroopa tasandi erakonna eelarvesse kirjendatud iga-aastastest hüvitatavatest kuludest ning 95 % Euroopa tasandi poliitilise sihtasutuse kantud rahastamiskõlblikest kuludest.

7.   Lõigete 4–6 kohaselt kindlaks määratud lõpliku toetussumma ja eelnevalt rahastamisotsuse alusel tehtud eelmaksete kogusumma põhjal määrab volitatud eelarvevahendite käsutaja kindlaks toetusesaajale veel võlgnetava või Euroopa Parlamendile tagastatava summa.

8.   Lõpliku toetussumma kindlaksmääramine ei piira Euroopa Parlamendi õigust korraldada järelkontrolle erakondade puhul vastavalt lisas 1a ja sihtasutuste puhul vastavalt lisas 1b sätestatud üldtingimuste B osa sätetele ega õigust muuta lõplikku toetussummat tagasiulatuvalt.

9.   Käesoleva artikli kohaselt vastu võetud otsustest antakse toetusesaajale teada ühtse otsusena vastavalt kodukorra artikli 223a lõikele 1.

10.   Aastaaruande heakskiitmisel ja lõpliku toetussumma kohta otsuse tegemisel kasutatavat menetluskorda kirjeldatakse erakondade puhul lisa 1a ja sihtasutuste puhul lisa 1b üldtingimuste B osas.

11.   Juhatus või volitatud eelarvevahendite käsutaja võib konsulteerida ametiga (kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 6 lõikega 9), et nõuda täiendavat teavet, mida ta peab aastaaruande heakskiitmise või lõpliku toetussumma kohta otsuse tegemise jaoks oluliseks.

Artikkel 9

Toetuse andmise peatamine

1.   Juhatus võib kooskõlas finantsmääruse kohaldatavate eeskirjadega ning erakondade puhul vastavalt lisas 1a ja sihtasutuste puhul vastavalt lisas 1b sätestatud üldtingimuste A osa sätetele otsustada peasekretäri ettepaneku alusel erakonnale või sihtasutusele toetuse maksmise peatada ning otsustada makseid jätkata alles siis, kui peatamisotsuse aluseks olevad põhjused on kõrvaldatud. Selle menetluse algatamise õigus on volitatud eelarvevahendite käsutajal, kellel on õigus võtta enne juhatuse otsuse vastuvõtmist kõik vajalikud meetmed erakondade puhul vastavalt lisas 1a ja sihtasutuste puhul vastavalt lisas 1b sätestatud üldtingimuste A osa sätetele.

2.   Käesoleva artikli kohaste juhatuse otsuste suhtes kohaldatakse kodukorra artikli 223a lõike 1 kolmandat lõiku.

Artikkel 10

Rahastamisotsuse tühistamine

1.   Juhatus võib kooskõlas määrusega (EL, Euratom) nr 1141/2014 (eelkõige selle artikliga 30) ning vastavalt finantsmääruse kohaldatavatele eeskirjadele ja erakondade puhul vastavalt lisas 1a ja sihtasutuste puhul vastavalt lisas 1b sätestatud üldtingimuste A osa sätetele otsustada peasekretäri ettepaneku alusel rahastamisotsuse tühistada. Selle menetluse algatamise õigus on volitatud eelarvevahendite käsutajal, kellel on õigus võtta enne juhatuse otsuse vastuvõtmist kõik vajalikud meetmed erakondade puhul vastavalt lisas 1a ja sihtasutuste puhul vastavalt lisas 1b sätestatud üldtingimuste A osa sätetele.

2.   Käesoleva artikli kohaste juhatuse otsuste suhtes kohaldatakse kodukorra artikli 223a lõike 1 kolmandat lõiku.

3.   Vajalike sissenõudekorralduste väljastamise õigus on volitatud eelarvevahendite käsutajal.

Artikkel 11

Rahastamisotsuse täitmise lõpetamine

1.   Juhatus võib kooskõlas määrusega (EL, Euratom) nr 1141/2014 (eelkõige selle artiklitega 27 ja 30) ning vastavalt finantsmääruse kohaldatavatele eeskirjadele ja erakondade puhul vastavalt lisas 1a ja sihtasutuste puhul vastavalt lisas 1b sätestatud üldtingimuste A osa sätetele otsustada peasekretäri ettepaneku alusel rahastamisotsuse täitmise lõpetada. Selle menetluse algatamise õigus on volitatud eelarvevahendite käsutajal, kellel on õigus võtta enne juhatuse otsuse vastuvõtmist kõik vajalikud meetmed erakondade puhul vastavalt lisas 1a ja sihtasutuste puhul vastavalt lisas 1b sätestatud üldtingimuste A osa sätetele.

2.   Käesoleva artikli kohaste juhatuse otsuste suhtes kohaldatakse kodukorra artikli 223a lõike 1 kolmandat lõiku.

3.   Vajalike sissenõudekorralduste väljastamise õigus on volitatud eelarvevahendite käsutajal.

Artikkel 12

Kontroll

Rahastamisotsuses nähakse sõnaselgelt ette, et Euroopa Parlament ja teised pädevad asutused võivad kasutada toetusesaaja suhtes oma kontrolliõigust vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artiklitele 24 ja 25.

Artikkel 13

Tehniline abi

Kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikliga 26 võib toetusesaaja taotleda tehnilist abi vastavalt juhatuse 14. märtsi 2000. aasta muudetud otsusele, mis reguleerib Euroopa Parlamendi ruumide kasutamist parlamendiväliste kasutajate poolt, ning muud tehnilist tuge, mis on ette nähtud juhatuse poolt vastu võetud hilisemates eeskirjades. Juhatus võib delegeerida peasekretärile õiguse võtta vastu tehnilist abi käsitlevaid otsuseid.

Artikkel 14

Õigus esitada tähelepanekuid

Kui toetusesaajal või määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artiklis 27a osutatud füüsilisel isikul on kehtiva rahastamisotsuse või selle eri- või üldtingimuste kohaselt õigus esitada enne parlamendi otsuse vastuvõtmist tähelepanekuid, on toetusesaajal või asjaomasel füüsilisel isikul kirjalike tähelepanekute andmiseks aega kümme tööpäeva, kui kohaldatavates eeskirjades ei ole ette nähtud teisiti. Seda aega võib toetusesaaja või asjaomase füüsilise isiku põhjendatud taotluse korral ühe korra 10 tööpäeva võrra pikendada.

Artikkel 15

Kehtetuks tunnistamine ja jõustumine

1.   Euroopa Parlamendi juhatuse 12. juuni 2017. aasta otsus (6) tunnistatakse kehtetuks käesoleva otsuse jõustumise päevast. Seda otsust kohaldatakse siiski edasi toimingute ja kohustuste suhtes, mis on seotud Euroopa tasandi erakondade ja poliitiliste sihtasutuste rahastamisega eelarveaastal 2018.

2.   Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 16

Avaldamine

Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas ja Euroopa Parlamendi veebisaidil.

Lisad – rahastamisotsuse näidised

| | Lisa 1a – rahastamisotsuse näidis (erakond) |
| --- | --- |

Lisa 1a – rahastamisotsuse näidis (erakond)

| | Lisa 1b – rahastamisotsuse näidis (sihtasutus) |
| --- | --- |

Lisa 1b – rahastamisotsuse näidis (sihtasutus)

---

(1)  ELT L 317, 4.11.2014, lk 1.

(2)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

(3)  ELT L 362, 31.12.2012, lk 1.

(4)  ELT L 333, 19.12.2015, lk 50.

(5)  Juhatuse 16. juuni 2014. aasta otsus Euroopa Parlamendi eelarve täitmise sise-eeskirja kohta.

(6)  ELT C 205, 29.6.2017, lk 2.

---

LISA 1a

[NÄIDIS] RAHASTAMISOTSUS – ERAKOND

NUMBER: ...[SISESTADA]...

Võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 10 lõiget 4,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 224,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1141/2014, mis käsitleb Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste põhikirja ning rahastamist, (1) eriti selle artikli 25 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju (2) (edaspidi „finantsmäärus“),

võttes arvesse komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määrust (EL) nr 1268/2012, mis käsitleb määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 kohaldamise eeskirju (3) (edaspidi „finantsmääruse kohaldamise eeskirjad“),

võttes arvesse komisjoni 2. oktoobri 2015. aasta delegeeritud määrust (EL, Euratom) 2015/2401 Euroopa tasandi erakondade ja poliitiliste sihtasutuste registri sisu ja toimimise kohta (4),

võttes arvesse Euroopa Parlamendi kodukorda, eriti selle artikli 25 lõiget 11,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi juhatuse 28. mai 2018. aasta otsust, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 (mis käsitleb Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste põhikirja ja rahastamist) rakenduseeskirjad (5),

võttes arvesse tingimusi, mille Euroopa Parlament seadis Euroopa tasandi erakondade rahastamiseks avaldatud toetustaotluste esitamise kutses,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu lepingu artikli 10 lõikes 4 sätestatakse, et Euroopa tasandi erakonnad peavad aitama kaasa euroopaliku poliitilise teadvuse kujundamisele ja liidu kodanike tahte väljendamisele. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu lepingu artikli 10 lõikes 4 sätestatakse, et Euroopa tasandi erakonnad peavad aitama kaasa euroopaliku poliitilise teadvuse kujundamisele ja liidu kodanike tahte väljendamisele.

| (2) | Käesolev otsus on vastu võetud vastavalt toetustaotluste esitamise kutsele, milles taotlejad said tutvuda rahastamisotsuse näidise ja tingimustega. |
| --- | --- |

(2)

Käesolev otsus on vastu võetud vastavalt toetustaotluste esitamise kutsele, milles taotlejad said tutvuda rahastamisotsuse näidise ja tingimustega.

| (3) | [toetusesaaja] esitas [taotluse Euroopa Parlamendis registreerimise kuupäev] rahastamistaotluse ja nõustus selgesõnaliselt rahastamisotsuse tingimustega, |
| --- | --- |

(3)

[toetusesaaja] esitas [taotluse Euroopa Parlamendis registreerimise kuupäev] rahastamistaotluse ja nõustus selgesõnaliselt rahastamisotsuse tingimustega,

VAATAS EUROOPA PARLAMENDI JUHATUS taotluse oma [kuupäev] koosolekul läbi NING VÕTTIS VASTU JÄRGMISE OTSUSE:

anda finantsmääruse artikli 204a kohast otsest rahalist toetust (edaspidi „toetus“) järgmisele toetusesaajale:

| [toetusesaaja ametlik täisnimi] |
| --- |
| [ametlik õiguslik vorm] |
| [registreerimisnumber] |
| [täielik ametlik aadress] |
| [käibemaksukohustuslasena registreerimise number], |
| (edaspidi „toetusesaaja“), |

[toetusesaaja ametlik täisnimi]

[ametlik õiguslik vorm]

[registreerimisnumber]

[täielik ametlik aadress]

[käibemaksukohustuslasena registreerimise number],

(edaspidi „toetusesaaja“),

keda käesoleva rahastamisotsusega seoses esindab

...[juriidilisi kohustusi võtma volitatud esindaja]...,

et toetada tema põhikirjajärgset tegevust ja eesmärke

vastavalt tingimustele, mis on ette nähtud toetustaotluste esitamise kutses ning käesolevas rahastamisotsuses (edaspidi „rahastamisotsus“), sh eritingimustes, üldtingimustes ja lisas esitatud hinnangulises eelarves, mis moodustab rahastamisotsuse lahutamatu osa.

Eritingimused on käesoleva otsuse muude osade suhtes ülimuslikud. Üldtingimused on lisa suhtes ülimuslikud.

Sisukord

| I. | ERITINGIMUSED | 12 |
| --- | --- | --- |

I.

| ARTIKKEL I.1 – | OTSUSE ESE | 12 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL I.1 –

| ARTIKKEL I.2 – | RAHASTAMISKÕLBLIKKUSE PERIOOD | 13 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL I.2 –

| ARTIKKEL I.3 – | TOETUSE VORM | 13 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL I.3 –

| ARTIKKEL I.4 – | ESIALGNE (MAKSIMAALNE) TOETUSSUMMA | 13 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL I.4 –

| ARTIKKEL I.5 – | MAKSED JA MAKSETE TEGEMISE KORD | 13 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL I.5 –

| I.5.1 | Eelmaksed | 13 |
| --- | --- | --- |

I.5.1

| I.5.2 | Lõppmakse tegemine või alusetult välja makstud summade tagasinõudmine | 13 |
| --- | --- | --- |

I.5.2

| I.5.3 | Vääring | 13 |
| --- | --- | --- |

I.5.3

| ARTIKKEL I.6 – | PANGAKONTO | 13 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL I.6 –

| ARTIKKEL I.7 – | ÜLDISED HALDUSSÄTTED | 14 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL I.7 –

| ARTIKKEL I.8 – | OTSUSE JÕUSTUMINE | 14 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL I.8 –

| II. | ÜLDTINGIMUSED | 14 |
| --- | --- | --- |

II.

| A OSA: | JURIIDILISED JA HALDUSSÄTTED | 14 |
| --- | --- | --- |

A OSA:

| ARTIKKEL II.1 – | MÕISTED | 14 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL II.1 –

| ARTIKKEL II.2 – | TOETUSESAAJA ÜLDISED KOHUSTUSED | 15 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL II.2 –

| ARTIKKEL II.3 – | PANGAKONTOGA SEOTUD TINGIMUSED | 15 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL II.3 –

| ARTIKKEL II.4 – | VASTUTUS KAHJU KORRAL | 15 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL II.4 –

| ARTIKKEL II.5 – | KONFIDENTSIAALSUS | 16 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL II.5 –

| ARTIKKEL II.6 – | ISIKUANDMETE TÖÖTLEMINE | 16 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL II.6 –

| ARTIKKEL II.7 – | ANDMETE SÄILITAMINE | 16 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL II.7 –

| ARTIKKEL II.8 – | LIIDU TOETUSE NÄHTAVUS | 16 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL II.8 –

| II.8.1 | Teave liidu toetuse kohta | 16 |
| --- | --- | --- |

II.8.1

| II.8.2 | Euroopa Parlamendi vastutuse välistamise klausel | 16 |
| --- | --- | --- |

II.8.2

| II.8.3 | Euroopa Parlamendi avaldatavad andmed | 16 |
| --- | --- | --- |

II.8.3

| ARTIKKEL II.9 – | TOETUSESAAJA SÕLMITAVAD LEPINGUD | 16 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL II.9 –

| II.9.1 | Põhimõtted | 16 |
| --- | --- | --- |

II.9.1

| II.9.2 | Andmete säilitamine | 17 |
| --- | --- | --- |

II.9.2

| II.9.3 | Kontroll | 17 |
| --- | --- | --- |

II.9.3

| II.9.4 | Vastutus | 17 |
| --- | --- | --- |

II.9.4

| ARTIKKEL II.10 – | VÄÄRAMATU JÕUD | 17 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL II.10 –

| ARTIKKEL II.11 – | TOETUSE MAKSMISE PEATAMINE | 17 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL II.11 –

| II.11.1 | Peatamise alused | 17 |
| --- | --- | --- |

II.11.1

| II.11.2 | Peatamise kord | 17 |
| --- | --- | --- |

II.11.2

| II.11.3 | Peatamise tagajärjed | 17 |
| --- | --- | --- |

II.11.3

| II.11.4 | Maksete jätkamine | 18 |
| --- | --- | --- |

II.11.4

| ARTIKKEL II.12 – | RAHASTAMISOTSUSE TÜHISTAMINE EUROOPA PARLAMENDI POOLT | 18 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL II.12 –

| II.12.1 | Tühistamise alused | 18 |
| --- | --- | --- |

II.12.1

| II.12.2 | Tühistamise kord | 18 |
| --- | --- | --- |

II.12.2

| II.12.3 | Rahastamisotsuse tühistamise tagajärjed | 18 |
| --- | --- | --- |

II.12.3

| ARTIKKEL II.13 – | RAHASTAMISOTSUSE TÄITMISE LÕPETAMINE | 18 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL II.13 –

| II.13.1 | Rahastamisotsuse täitmise lõpetamine toetusesaaja taotlusel | 18 |
| --- | --- | --- |

II.13.1

| II.13.2 | Rahastamisotsuse täitmise lõpetamine Euroopa Parlamendi poolt | 18 |
| --- | --- | --- |

II.13.2

| II.13.3 | Rahastamisotsuse täitmise lõpetamise tagajärjed | 19 |
| --- | --- | --- |

II.13.3

| ARTIKKEL II.14 – | ÕIGUSTE EDASIANDMINE | 19 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL II.14 –

| ARTIKKEL II.15 – | VIIVISED | 19 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL II.15 –

| ARTIKKEL II.16 – | KOHALDATAV ÕIGUS | 19 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL II.16 –

| ARTIKKEL II.17 – | ÕIGUS ESITADA TÄHELEPANEKUID | 19 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL II.17 –

| B OSA: | FINANTSSÄTTED | 19 |
| --- | --- | --- |

B OSA:

| ARTIKKEL II.18 – | HÜVITATAVAD KULUD | 19 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL II.18 –

| II.18.1 | Tingimused | 19 |
| --- | --- | --- |

II.18.1

| II.18.2 | Näited hüvitatavate kulude kohta | 20 |
| --- | --- | --- |

II.18.2

| ARTIKKEL II.19 – | MITTEHÜVITATAVAD KULUD | 20 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL II.19 –

| ARTIKKEL II.20 – | MITTERAHALINE OSALUS | 21 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL II.20 –

| ARTIKKEL II.21 – | EELARVEVAHENDITE ÜMBERPAIGUTAMINE | 21 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL II.21 –

| ARTIKKEL II.22 – | ARUANDLUSKOHUSTUS | 21 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL II.22 –

| II.22.1 | Aastaaruanne | 21 |
| --- | --- | --- |

II.22.1

| II.22.2 | Välisauditi aruanne | 22 |
| --- | --- | --- |

II.22.2

| ARTIKKEL II.23 – | OTSUS AASTAARUANDE KOHTA | 22 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL II.23 –

| ARTIKKEL II.24 – | OTSUS LÕPLIKU TOETUSSUMMA KOHTA | 23 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL II.24 –

| II.24.1 | Aastaaruande olulisus | 23 |
| --- | --- | --- |

II.24.1

| II.24.2 | Piirmäärad | 23 |
| --- | --- | --- |

II.24.2

| II.24.3 | Kasutamata toetussumma ülekandmine | 23 |
| --- | --- | --- |

II.24.3

| II.24.4 | Otsus lõpliku toetussumma kohta | 23 |
| --- | --- | --- |

II.24.4

| II.24.5 | Kasutamata summade tagasinõudmine | 23 |
| --- | --- | --- |

II.24.5

| II.24.6 | Jääksumma | 23 |
| --- | --- | --- |

II.24.6

| II.24.7 | Omavahendite ülejääk | 23 |
| --- | --- | --- |

II.24.7

| ARTIKKEL II.25 – | EELMAKSETELT TEENITUD INTRESSID | 24 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL II.25 –

| ARTIKKEL II.26 – | TAGASINÕUDMINE | 24 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL II.26 –

| II.26.1 | Viivised | 24 |
| --- | --- | --- |

II.26.1

| II.26.2 | Tasaarvestus | 24 |
| --- | --- | --- |

II.26.2

| II.26.3 | Pangakulud | 24 |
| --- | --- | --- |

II.26.3

| ARTIKKEL II.27 – | FINANTSTAGATIS | 25 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL II.27 –

| ARTIKKEL II.28 – | KONTROLL | 25 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL II.28 –

| II.28.1 | Üldsätted | 25 |
| --- | --- | --- |

II.28.1

| II.28.2 | Dokumentide säilitamise kohustus | 25 |
| --- | --- | --- |

II.28.2

| II.28.3 | Dokumentide ja/või teabe esitamise kohustus | 25 |
| --- | --- | --- |

II.28.3

| II.28.4 | Kohapealne kontroll | 25 |
| --- | --- | --- |

II.28.4

| II.28.5 | Auditimenetluse kohta tähelepanekute esitamine | 25 |
| --- | --- | --- |

II.28.5

| II.28.6 | Audititulemuste kasutamine | 26 |
| --- | --- | --- |

II.28.6

| II.28.7 | OLAFi kontrolliõigus | 26 |
| --- | --- | --- |

II.28.7

| II.28.8 | Euroopa Kontrollikoja kontrolliõigus | 26 |
| --- | --- | --- |

II.28.8

| II.28.9 | Artiklite II.28.1 kuni II.28.4 kohustuste mittetäitmine | 26 |
| --- | --- | --- |

II.28.9

| LISA – | HINNANGULINE EELARVE | 27 |
| --- | --- | --- |

LISA –

I.   ERITINGIMUSED

Artikkel I.1

Otsuse ese

Euroopa Parlament toetab eelarveaastal [sisestada] eri- ja üldtingimustes (edaspidi „tingimused“) ning rahastamisotsuse lisas sätestatud tingimustel rahaliselt toetusesaaja põhikirjajärgset tegevust ja eesmärke. Seda loetakse rahastamisotsuse täitmiseks Euroopa Parlamendi poolt.

Toetusesaaja kasutab toetust omal vastutusel ning kooskõlas rahastamisotsuse tingimuste ja lisa sätetega oma põhikirjajärgseks tegevuseks ja eesmärkide täitmiseks. Seda loetakse rahastamisotsuse täitmiseks toetusesaaja poolt.

Artikkel I.2

Rahastamiskõlblikkuse periood

Liidu toetusest võib rahastada kulusid, mis on tekkinud ajavahemikul [sisestada kuupäev, PP/KK/AA] kuni [sisestada kuupäev, PP/KK/AA].

Artikkel I.3

Toetuse vorm

Toetusesaajale antav finantsmääruse teise osa VIII jaotise kohane rahaline toetus on vormilt hüvitis (hüvitatakse teatud protsent tegelikult kantud hüvitatavatest kuludest).

Artikkel I.4

Esialgne (maksimaalne) toetussumma

Euroopa Parlament eraldab kuni [sisestada summa] eurot, mis ei või ületada 90 % hinnangulistest hüvitatavatest kogukuludest.

Toetusesaaja hinnangulised hüvitatavad kulud on esitatud lisas („Hinnanguline eelarve“). Hinnanguline eelarve peab olema tasakaalus ja selles peavad olema välja toodud kõik toetusesaaja kulud ja tulud rahastamiskõlblikkuse perioodil. Hüvitatavad kulud ja mittehüvitatavad kulud peavad olema üksteisest eristatud vastavalt artiklile II.18.

Artikkel I.5

Maksed ja maksete tegemise kord

Toetus makstakse välja allpool kirjeldatud ajakava ja korra kohaselt.

I.5.1   Eelmaksed

Eelmakse summas [sisestada summa] eurot, mis moodustab [automaatselt 100 %, muul juhul sisestada Euroopa Parlamendi määratud protsent] käesoleva rahastamisotsuse artiklis I.4 ette nähtud maksimumsummast, tehakse toetusesaajale 30 päeva jooksul pärast rahastamisotsuse jõustumist või vajaduse korral alates päevast, mil Euroopa Parlamendile esitatakse finantstagatis summas [sisestada summa] eurot, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

I.5.2   Lõppmakse tegemine või alusetult välja makstud summade tagasinõudmine

Toetusesaajale tehakse lõppmakse või nõutakse alusetult välja makstud eelmakse summa tagasi 30 päeva jooksul pärast seda, kui Euroopa Parlament on võtnud vastu aastaaruannet käsitleva otsuse ja määranud kindlaks lõpliku toetussumma, nagu on osutatud artiklis II.24.

I.5.3   Vääring

Euroopa Parlament teeb maksed eurodes. Kui eritingimustes ei ole sõnaselgelt sätestatud teisiti, toimub tegelike kulude konverteerimine eurodesse Euroopa Parlamendi poolt maksekorralduse tegemise päeval kehtinud ja Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud päevakursi alusel või, kui see ei ole võimalik, vastavalt Euroopa Parlamendi poolt määratud ja tema veebisaidil avaldatud igakuisele vahetuskursile.

Euroopa Parlamendi maksed loetakse sooritatuks nende Euroopa Parlamendi arvelt debiteerimise päeval.

Artikkel I.6

Pangakonto

Maksed tehakse eurodes toetusesaaja pangakontole või allkontole, mis asub Euroopa Liidu liikmesriigis registreeritud pangas. Konto andmed on järgmised:

| Panga nimi: [...] |
| --- |
| Pangafiliaali aadress: [...] |
| Kontoomaniku täielik nimi: [...] |
| Täielik kontonumber koos pangakoodidega: [...] |
| IBAN: [...] |
| BIC / SWIFT kood: [...] |

Panga nimi: [...]

Pangafiliaali aadress: [...]

Kontoomaniku täielik nimi: [...]

Täielik kontonumber koos pangakoodidega: [...]

IBAN: [...]

BIC / SWIFT kood: [...]

Artikkel I.7

Üldised haldussätted

Kogu rahastamisotsusega seotud suhtlus Euroopa Parlamendiga peab toimuma kirjalikult ning koos viitega rahastamisotsuse numbrile. Euroopa Parlamendiga tuleb ühendust võtta järgmisel aadressil:

| European Parliament |
| --- |
| The President |
| c/o the Director-General of Finance |
| SCH 05B031 |
| L-2929 Luxembourg |

European Parliament

The President

c/o the Director-General of Finance

SCH 05B031

L-2929 Luxembourg

Tavaposti puhul loetakse saadetise Euroopa Parlamendi poolt kättesaamise kuupäevaks kuupäev, mil Euroopa Parlamendi postiteenistus on selle ametlikult registreerinud.

Rahastamisotsus edastatakse toetusesaajale järgmisel aadressil:

| [...] |
| --- |
| [Ametinimetus] |
| [Toetusesaaja ametlik nimetus] |
| [Täielik ametlik aadress] |

[...]

[Ametinimetus]

[Toetusesaaja ametlik nimetus]

[Täielik ametlik aadress]

Kui toetusesaaja aadress muutub, tuleb sellest Euroopa Parlamendile viivitamatult kirjalikult teada anda.

Artikkel I.8

Otsuse jõustumine

Rahastamisotsus jõustub päeval, mil see Euroopa Parlamendi nimel allkirjastatakse.

II.   ÜLDTINGIMUSED

A OSA: JURIIDILISED JA HALDUSSÄTTED

Artikkel II.1

Mõisted

Käesolevas rahastamisotsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „tegevusaruanne“ – rahastamiskõlblikkuse perioodil tekkinud kulude kirjalik selgitus, näiteks tegevuse, halduskulude jms selgitus. Tegevusaruanne on aastaaruande osa; |
| --- | --- |

1)

„tegevusaruanne“ – rahastamiskõlblikkuse perioodil tekkinud kulude kirjalik selgitus, näiteks tegevuse, halduskulude jms selgitus. Tegevusaruanne on aastaaruande osa;

| 2) | „aastaaruanne“ – aruanne, mis esitatakse kuue kuu jooksul pärast eelarveaasta lõppu vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artiklile 23 ja finantsmääruse artiklile 204l; |
| --- | --- |

2)

„aastaaruanne“ – aruanne, mis esitatakse kuue kuu jooksul pärast eelarveaasta lõppu vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artiklile 23 ja finantsmääruse artiklile 204l;

| 3) | „jääksumma“ – artikli I.5.1 kohase eelmakse summa ning artikli II.24.4 kohaselt kindlaks määratud lõpliku toetussumma vahe; |
| --- | --- |

3)

„jääksumma“ – artikli I.5.1 kohase eelmakse summa ning artikli II.24.4 kohaselt kindlaks määratud lõpliku toetussumma vahe;

| 4) | „eelmaksete tasaarvestamine“ – toimub siis, kui eelarvevahendite käsutaja on lõpliku toetussumma kindlaks määranud ja toetusesaajale makstud raha ei ole enam liidu vara; |
| --- | --- |

4)

„eelmaksete tasaarvestamine“ – toimub siis, kui eelarvevahendite käsutaja on lõpliku toetussumma kindlaks määranud ja toetusesaajale makstud raha ei ole enam liidu vara;

| 5) | „huvide konflikt“ – olukord, kus rahastamisotsuse erapooletut ja objektiivset täitmist toetusesaaja poolt ohustavad perekonna, tunnete, rahvuslike sidemete või majanduslike huvidega seotud põhjused või mis tahes muud põhjused, mis tulenevad rahastamisotsusega seotud ühistest huvidest kolmanda isikuga. Poliitilised sidemed ei kujuta endast põhimõtteliselt huvide konflikti lepingute puhul, mis sõlmitakse erakonna ja samu poliitilisi väärtusi jagavate organisatsioonide vahel. Selliste lepingute puhul tuleb siiski tagada kooskõla määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikliga 22; |
| --- | --- |

5)

„huvide konflikt“ – olukord, kus rahastamisotsuse erapooletut ja objektiivset täitmist toetusesaaja poolt ohustavad perekonna, tunnete, rahvuslike sidemete või majanduslike huvidega seotud põhjused või mis tahes muud põhjused, mis tulenevad rahastamisotsusega seotud ühistest huvidest kolmanda isikuga. Poliitilised sidemed ei kujuta endast põhimõtteliselt huvide konflikti lepingute puhul, mis sõlmitakse erakonna ja samu poliitilisi väärtusi jagavate organisatsioonide vahel. Selliste lepingute puhul tuleb siiski tagada kooskõla määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikliga 22;

| 6) | „mitterahaline osalus“ ehk „mitterahaline toetus“ – mitterahalised ressursid, mille kolmas isik teeb toetusesaajale tasuta kättesaadavaks (vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 2 punktidele 7 ja 8); |
| --- | --- |

6)

„mitterahaline osalus“ ehk „mitterahaline toetus“ – mitterahalised ressursid, mille kolmas isik teeb toetusesaajale tasuta kättesaadavaks (vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 2 punktidele 7 ja 8);

| 7) | „eelarveaasta n ehk rahastamiskõlblikkuse periood“ – nende tegevuste toimumisperiood, mille jaoks rahastamisotsusega vahendeid eraldati ja mis on täpsustatud artiklis I.2; |
| --- | --- |

7)

„eelarveaasta n ehk rahastamiskõlblikkuse periood“ – nende tegevuste toimumisperiood, mille jaoks rahastamisotsusega vahendeid eraldati ja mis on täpsustatud artiklis I.2;

| 8) | „vääramatu jõud“ – igasugune ettenägematu, erakorraline olukord või sündmus, mis ei sõltu toetusesaaja või Euroopa Parlamendi tahtest, mis takistab ükskõik kummal neist täita rahastamisotsusest tulenevaid kohustusi ning mis ei tulene nende ega alltöövõtjate, seotud üksuste või rahalist toetust saanud kolmandate isikute veast või hooletusest ja mida vaatamata nõuetekohase hoolsuse rakendamisele ei olnud võimalik vältida. Vääramatuks jõuks ei loeta järgmist: töövaidlused, streik, rahalised raskused, puudujäägid teenustes ning seadmete või materjali vead või viivitused nende kättesaadavaks tegemisel, välja arvatud juhul, kui need tulenevad otseselt asjaomasest vääramatu jõu juhtumist; |
| --- | --- |

8)

„vääramatu jõud“ – igasugune ettenägematu, erakorraline olukord või sündmus, mis ei sõltu toetusesaaja või Euroopa Parlamendi tahtest, mis takistab ükskõik kummal neist täita rahastamisotsusest tulenevaid kohustusi ning mis ei tulene nende ega alltöövõtjate, seotud üksuste või rahalist toetust saanud kolmandate isikute veast või hooletusest ja mida vaatamata nõuetekohase hoolsuse rakendamisele ei olnud võimalik vältida. Vääramatuks jõuks ei loeta järgmist: töövaidlused, streik, rahalised raskused, puudujäägid teenustes ning seadmete või materjali vead või viivitused nende kättesaadavaks tegemisel, välja arvatud juhul, kui need tulenevad otseselt asjaomasest vääramatu jõu juhtumist;

| 9) | „ametlik teavitamine“ – kirjalik suhtlus posti või e-posti teel, mida tõendab kättesaamisteatis; |
| --- | --- |

9)

„ametlik teavitamine“ – kirjalik suhtlus posti või e-posti teel, mida tõendab kättesaamisteatis;

| 10) | „pettus“ – ettekavatsetud tegu või tegematajätmine, mis mõjutab liidu finantshuve ja on seotud valede, ebaõigete või mittetäielike aruannete või dokumentide kasutamise või esitamisega või konkreetse kohustuslikult avaldamisele kuuluva teabe varjamisega; |
| --- | --- |

10)

„pettus“ – ettekavatsetud tegu või tegematajätmine, mis mõjutab liidu finantshuve ja on seotud valede, ebaõigete või mittetäielike aruannete või dokumentide kasutamise või esitamisega või konkreetse kohustuslikult avaldamisele kuuluva teabe varjamisega;

| 11) | „toetus“ – otsene rahaline toetus finantsmääruse teise osa VIII jaotise ning määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 IV peatüki tähenduses; |
| --- | --- |

11)

„toetus“ – otsene rahaline toetus finantsmääruse teise osa VIII jaotise ning määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 IV peatüki tähenduses;

| 12) | „õigusnormide rikkumine“ – igasugune Euroopa Liidu õiguse rikkumine, mis tuleneb toetusesaaja tegevusest või tegematajätmisest, millel on või võib olla liidu eelarvet kahjustav mõju; |
| --- | --- |

12)

„õigusnormide rikkumine“ – igasugune Euroopa Liidu õiguse rikkumine, mis tuleneb toetusesaaja tegevusest või tegematajätmisest, millel on või võib olla liidu eelarvet kahjustav mõju;

| 13) | „omavahendid“ – liidu eelarve välised rahastamisallikad, näiteks annetused või liikmete makstavad toetused (nagu on määratletud määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 2 punktides 7 ja 8) jms; |
| --- | --- |

13)

„omavahendid“ – liidu eelarve välised rahastamisallikad, näiteks annetused või liikmete makstavad toetused (nagu on määratletud määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 2 punktides 7 ja 8) jms;

| 14) | „seotud isik“ – isik, kellel on volitus toetusesaajat esindada või teha tema nimel otsuseid; |
| --- | --- |

14)

„seotud isik“ – isik, kellel on volitus toetusesaajat esindada või teha tema nimel otsuseid;

| 15) | „oluline viga“ – igasugune rahastamisotsuse tingimuse rikkumine, mida põhjustab tegu või tegematajätmine, mis tekitab või võib tekitada kahju Euroopa Liidu eelarvele. |
| --- | --- |

15)

„oluline viga“ – igasugune rahastamisotsuse tingimuse rikkumine, mida põhjustab tegu või tegematajätmine, mis tekitab või võib tekitada kahju Euroopa Liidu eelarvele.

Artikkel II.2

Toetusesaaja üldised kohustused

Toetusesaaja:

| a) | vastutab ainuisikuliselt võetud juriidiliste kohustuste täitmise ja nende täitmise tõendamise eest, |
| --- | --- |

a)

vastutab ainuisikuliselt võetud juriidiliste kohustuste täitmise ja nende täitmise tõendamise eest,

| b) | on kohustatud heastama Euroopa Parlamendile rahastamisotsuse täitmisega, sh ebaõige täitmisega põhjustatud kahju, välja arvatud juhul, kui põhjuseks on vääramatu jõud, |
| --- | --- |

b)

on kohustatud heastama Euroopa Parlamendile rahastamisotsuse täitmisega, sh ebaõige täitmisega põhjustatud kahju, välja arvatud juhul, kui põhjuseks on vääramatu jõud,

| c) | vastutab ainuisikuliselt kolmandate isikute ees, sealhulgas kõikide rahastamisotsuse täitmise käigus neile tekitatud kahjude eest, |
| --- | --- |

c)

vastutab ainuisikuliselt kolmandate isikute ees, sealhulgas kõikide rahastamisotsuse täitmise käigus neile tekitatud kahjude eest,

| d) | teavitab Euroopa Parlamenti viivitamatult oma juriidilise staatuse ning finants-, tehnilise, organisatsioonilise või omandiõigusega seotud olukorra muutustest ja kõigist nime, aadressi või juriidilise esindaja vahetustest, |
| --- | --- |

d)

teavitab Euroopa Parlamenti viivitamatult oma juriidilise staatuse ning finants-, tehnilise, organisatsioonilise või omandiõigusega seotud olukorra muutustest ja kõigist nime, aadressi või juriidilise esindaja vahetustest,

| e) | võtab kõik vajalikud meetmed huvide konflikti vältimiseks. |
| --- | --- |

e)

võtab kõik vajalikud meetmed huvide konflikti vältimiseks.

Artikkel II.3

Pangakontoga seotud tingimused

Artiklis I.6 osutatud konto või allkonto peab võimaldama Euroopa Parlamendi makstud summad kindlaks teha ning see peab olema ette nähtud ainult Euroopa Parlamendi makstavate artiklis I.5 ette nähtud summade jaoks.

Kui sellele kontole eelmaksena kantud summadelt saadakse intressi või muud samaväärset tulu vastavalt selle liikmesriigi õigusele, kelle territooriumil konto on avatud, nõuab Euroopa Parlament selle intressi või tulu sisse artiklis II.25 sätestatud tingimustel ja kooskõlas finantsmääruse artikli 204k lõikega 5.

Ühelgi juhul ei tohi Euroopa Parlamendilt saadud summasid kasutada spekulatiivsel eesmärgil.

Eelmaksena makstud summat loetakse liidu varaks seni, kuni on toimunud tasaarvestamine lõpliku toetussummaga.

Artikkel II.4

Vastutus kahju korral

Euroopa Parlamenti ei või pidada vastutavaks toetusesaaja tekitatud või kantud kahjude eest, sh kahju eest, mida on käesoleva rahastamisotsuse täitmise ajal või tagajärjel põhjustatud kolmandatele isikutele.

Toetusesaaja või seotud isik peab Euroopa Parlamendile hüvitama kogu kahju, mis on Euroopa Parlamendile põhjustatud rahastamisotsuse täitmise tagajärjel või rahastamisotsuse teatavate sätete mittetäitmise tõttu, välja arvatud juhul, kui põhjuseks on vääramatu jõud.

Artikkel II.5

Konfidentsiaalsus

Kui rahastamisotsuses, määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artiklis 32 ja teistes liidu kohaldatavates õigusaktides ei ole sätestatud teisiti, kohustuvad Euroopa Parlament ja toetusesaaja tagama kõikide rahastamisotsuse sisuga otseses seoses olevate dokumentide, andmete või muude materjalide konfidentsiaalsuse.

Artikkel II.6

Isikuandmete töötlemine

Rahastamisotsusega seoses kogutud isikuandmeid töödeldakse kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikliga 33 ja määrusega (EÜ) nr 45/2001 (6).

Andmeid kasutatakse üksnes rahastamisotsuse täitmiseks ja selle täitmise järelevalveks, ilma et see piiraks nende võimalikku liidu õigusaktide kohast edastamist kontrolli ja auditeerimise eest vastutavatele organitele.

Artikkel II.7

Andmete säilitamine

Toetusesaaja säilitab rahastamisotsuse täitmist puudutavaid andmeid ja tõendavaid dokumente, sh finantsmääruse artikli 204l lõikes 1 osutatud raamatupidamise aastaaruannet viis aastat pärast aastaaruande esitamist, nagu on sätestatud finantsmääruse artiklis 204o.

Rahalise toetuse kasutamist puudutavate auditite, apellatsioonkaebuste, kohtuvaidluste ja nõuetega seonduvaid andmeid säilitatakse asjaomaste auditite, apellatsioonkaebuste ja kohtuvaidluste lõpetamiseni ning nõuete lahendamiseni.

Artikkel II.8

Liidu toetuse nähtavus

II.8.1   Teave liidu toetuse kohta

Kui toetusesaaja edastab või avaldab rahastamisotsuse kohta teavet, muu hulgas konverentsil, seminaril või teabe- ja reklaammaterjalides (näiteks brošüürides, voldikutes, plakatitel, esitlustes, elektrooniliselt vms), peab ta ära märkima, et on saanud Euroopa Parlamendilt rahalist toetust, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament nõuab, et ta seda ei teeks või kui Euroopa Parlamendiga on kokku lepitud teisiti.

II.8.2   Euroopa Parlamendi vastutuse välistamise klausel

Teabe puhul, mida toetusesaaja edastab või avaldab, peab andmekandjast ja vormist olenemata olema alati märgitud, et teabe sisu eest vastutab üksnes teabe esitaja/autor ning Euroopa Parlament ei ole vastutav edastatud või avaldatud teabe kasutamisest tulenevate tagajärgede eest.

II.8.3   Euroopa Parlamendi avaldatavad andmed

Euroopa Parlament avaldab oma veebisaidil andmed, millele osutatakse määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artiklis 32.

Artikkel II.9

Toetusesaaja sõlmitavad lepingud

II.9.1   Põhimõtted

Vastavalt finantsmääruse artikli 204b lõikele 2 võib rahalist toetust kasutada toetusesaaja poolt sõlmitud lepingutega seotud kulude hüvitamiseks, tingimusel et lepingute sõlmimisel ei esinenud huvide konflikti.

Lepingute puhul, mille maksumus ületab 60 000 eurot tarnija ja kauba või teenuse kohta, võtab toetusesaaja vähemalt kolm pakkumust, mis esitatakse vastusena kirjalikule pakkumiskutsele, milles on üksikasjalikult kirjeldatud hanke nõudeid. Lepingute kestus ei tohi ületada viit aastat.

Kui kirjalikule pakkumiskutsele laekub vähem kui kolm pakkumust, peab toetusesaaja tõendama, et hanke puhul oli võimatu saada rohkem pakkumusi.

II.9.2   Andmete säilitamine

Toetusesaaja dokumenteerib pakkumuste hindamise ja põhjendab kirjalikult tarnija valikut.

II.9.3   Kontroll

Toetusesaaja tagab, et Euroopa Parlamendil, Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste ametil, Euroopa Kontrollikojal ja Euroopa Pettustevastasel Ametil on võimalik kasutada määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 V peatüki ja finantsmääruse artikli 204n kohast kontrolliõigust. Toetusesaaja tagab, et kolmandate isikutega sõlmitud lepingutes nähakse ette kontrolliõiguse kasutamise õigus ka nende kolmandate isikute suhtes.

II.9.4   Vastutus

Toetusesaaja vastutab ainuisikuliselt rahastamisotsuse täitmise ja selle sätete järgimise eest. Toetusesaaja kohustub tagama, et tema töövõtjad loobuvad rahastamisotsusega seoses mis tahes nõuetest Euroopa Parlamendi vastu.

Artikkel II.10

Vääramatu jõud

Kui Euroopa Parlament või toetusesaaja puutub kokku vääramatu jõuga, teavitab ta sellest viivitamatult teist poolt (väljastusteatega tähtkirja teel või sellega samaväärsel viisil), näidates ära juhtumi olemuse, tõenäolise kestuse ja prognoositavad tagajärjed.

Euroopa Parlament ja toetusesaaja võtavad tarvitusele kõik meetmed, et vähendada vääramatust jõust tingitud võimalikke kahjusid.

Kui vääramatu jõud takistab Euroopa Parlamenti või toetusesaajat rahastamisotsusest tulenevaid kohustusi täitmast, ei loeta seda rikkumiseks.

Artikkel II.11

Toetuse maksmise peatamine

II.11.1   Peatamise alused

Euroopa Parlamendil on õigus peatada kooskõlas finantsmäärusest tulenevate kohaldatavate eeskirjadega toetuse maksmine järgmistel juhtudel:

| i) | kui esineb kahtlusi, et toetusesaaja ei ole täitnud finantsmääruse artiklis 204k sätestatud toetuse kasutamise tingimusi (toetuse maksmine peatatakse kahtluste kontrollimise ajaks), või |
| --- | --- |

i)

kui esineb kahtlusi, et toetusesaaja ei ole täitnud finantsmääruse artiklis 204k sätestatud toetuse kasutamise tingimusi (toetuse maksmine peatatakse kahtluste kontrollimise ajaks), või

| ii) | kui toetusesaajale on määratud määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 27 lõike 4 kohane rahaline karistus (toetuse maksmine peatatakse trahvi maksmiseni). |
| --- | --- |

ii)

kui toetusesaajale on määratud määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 27 lõike 4 kohane rahaline karistus (toetuse maksmine peatatakse trahvi maksmiseni).

II.11.2   Peatamise kord

1. etapp
  – Euroopa Parlament teavitab toetusesaajat enne toetuse maksmise peatamist ametlikult toetuse maksmise peatamise kavatsusest ja selle põhjustest ning annab toetusesaajale võimaluse esitada 30 kalendripäeva jooksul pärast teate kättesaamist tähelepanekuid.

2. etapp
  – kui Euroopa Parlament otsustab pärast tähelepanekute esitamise tähtaja möödumist toetuse maksmise peatamist mitte jätkata, antakse sellest toetusesaajale teada.

Kui Euroopa Parlament otsustab pärast tähelepanekute esitamise tähtaja möödumist toetuse maksmise peatamist jätkata, edastatakse toetusesaajale peatamise kohta ametlikult põhjendatud otsus ja talle tehakse teatavaks:

| i) | artikli II.11.1 punkti i kohastel juhtudel vajalike kontrollide lõpuleviimise orienteeruv kuupäev ning |
| --- | --- |

i)

artikli II.11.1 punkti i kohastel juhtudel vajalike kontrollide lõpuleviimise orienteeruv kuupäev ning

| ii) | võimalikud õiguskaitsevahendid. |
| --- | --- |

ii)

võimalikud õiguskaitsevahendid.

II.11.3   Peatamise tagajärjed

Maksete peatamine tähendab, et toetusesaajal ei ole õigust saada Euroopa Parlamendilt ühtegi makset, kuni artikli II.11.2 teise etapi punktis i osutatud kontroll on lõpule viidud või peatamise alus on kõrvaldatud. Sellega ei piirata Euroopa Parlamendi õigust toetuse andmine lõpetada või rahastamisotsus tühistada.

II.11.4   Maksete jätkamine

Kui maksete peatamise alus on kõrvaldatud, jätkatakse kõikide maksete kavakohast tegemist ning Euroopa Parlament annab sellest toetusesaajale teada.

Artikkel II.12

Rahastamisotsuse tühistamine Euroopa Parlamendi poolt

II.12.1   Tühistamise alused

Euroopa Parlament võib rahastamisotsuse tühistada, kui amet otsustab toetusesaaja registrist kustutada, välja arvatud määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 30 lõikes 2 osutatud juhtudel.

II.12.2   Tühistamise kord

1. etapp
  – Euroopa Parlament teavitab toetusesaajat enne rahastamisotsuse tühistamist ametlikult rahastamisotsuse tühistamise kavatsusest ja selle põhjustest ning annab toetusesaajale võimaluse esitada 30 kalendripäeva jooksul pärast teate kättesaamist tähelepanekuid.

2. etapp
  – kui Euroopa Parlament otsustab pärast tähelepanekute esitamise tähtaja möödumist rahastamisotsust mitte tühistada, antakse sellest toetusesaajale teada.

Kui Euroopa Parlament otsustab pärast tähelepanekute esitamise tähtaja möödumist rahastamisotsuse tühistada, edastatakse toetusesaajale ametlikult põhjendatud otsus rahastamisotsuse tühistamise kohta.

Toetusesaajale alusetult välja makstud summa nõutakse tagasi finantsmääruse kohaldatavate eeskirjade kohaselt.

II.12.3   Rahastamisotsuse tühistamise tagajärjed

Rahastamisotsuse tühistamisel on tagasiulatuv mõju ja see jõustub rahastamisotsuse vastuvõtmise kuupäevast.

Artikkel II.13

Rahastamisotsuse täitmise lõpetamine

II.13.1   Rahastamisotsuse täitmise lõpetamine toetusesaaja taotlusel

Toetusesaaja võib taotleda rahastamisotsuse täitmise lõpetamist.

Toetusesaaja teavitab sellest ametlikult Euroopa Parlamenti ning esitab:

| a) | rahastamisotsuse täitmise lõpetamise põhjused ja |
| --- | --- |

a)

rahastamisotsuse täitmise lõpetamise põhjused ja

| b) | kuupäeva, millal rahastamisotsuse täitmise lõpetamine jõustub (see ei või olla varasem kui ametliku teate saatmise kuupäev). |
| --- | --- |

b)

kuupäeva, millal rahastamisotsuse täitmise lõpetamine jõustub (see ei või olla varasem kui ametliku teate saatmise kuupäev).

Rahastamisotsuse täitmine lõpetatakse lõpetamisotsuses märgitud kuupäeval.

II.13.2   Rahastamisotsuse täitmise lõpetamine Euroopa Parlamendi poolt

a)   Lõpetamise alused

Euroopa Parlamendil on õigus rahastamisotsuse täitmine lõpetada järgmistel juhtudel:

| a) | amet otsustab toetusesaaja registrist kustutada (määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 30 lõikes 2 osutatud juhtudel); |
| --- | --- |

a)

amet otsustab toetusesaaja registrist kustutada (määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 30 lõikes 2 osutatud juhtudel);

| b) | toetusesaaja ei täida enam määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 18 lõike 2 tingimusi; |
| --- | --- |

b)

toetusesaaja ei täida enam määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 18 lõike 2 tingimusi;

| c) | Euroopa Parlament leiab, et toetusesaaja ei ole täitnud finantsmääruse artiklis 204k sätestatud toetuse kasutamise tingimusi; |
| --- | --- |

c)

Euroopa Parlament leiab, et toetusesaaja ei ole täitnud finantsmääruse artiklis 204k sätestatud toetuse kasutamise tingimusi;

| d) | toetusesaaja on pankrotis, likvideerimisel või muus samalaadses olukorras. |
| --- | --- |

d)

toetusesaaja on pankrotis, likvideerimisel või muus samalaadses olukorras.

b)   Rahastamisotsuse täitmise lõpetamise menetlus

1. etapp
  – Euroopa Parlament teavitab toetusesaajat enne rahastamisotsuse täitmise lõpetamist ametlikult rahastamisotsuse täitmise lõpetamise kavatsusest ja selle põhjustest ning annab toetusesaajale võimaluse esitada 30 kalendripäeva jooksul pärast teate kättesaamist tähelepanekuid.

2. etapp
  – kui Euroopa Parlament otsustab pärast tähelepanekute esitamise tähtaja möödumist rahastamisotsuse täitmist mitte lõpetada, antakse sellest toetusesaajale teada.

Kui Euroopa Parlament otsustab pärast tähelepanekute esitamise tähtaja möödumist rahastamisotsuse täitmise lõpetada, edastatakse toetusesaajale ametlikult põhjendatud otsus rahastamisotsuse täitmise lõpetamise kohta.

Rahastamisotsuse täitmine lõpetatakse lõpetamisotsuses märgitud kuupäeval.

II.13.3   Rahastamisotsuse täitmise lõpetamise tagajärjed

Rahastamisotsuse täitmise lõpetamise otsus jõustub ex nunc. Toetusesaaja poolt alates lõpetamisotsuse jõustumise päevast kantud tegelikud kulud loetakse rahastamiskõlbmatuteks kuludeks.

Artikkel II.14

Õiguste edasiandmine

Toetusesaaja ei või anda kolmandale isikule edasi mitte ühtegi maksenõuet Euroopa Parlamendi vastu, välja arvatud juhul, kui toetusesaaja esitab selleks põhjendatud kirjaliku taotluse ja Euroopa Parlament kiidab selle enne õiguste üleandmist heaks.

Kui Euroopa Parlament ei kiida õiguste edasiandmist kirjalikult heaks või kui heakskiidu aluseks olevaid tingimusi ei täideta, on õiguste edasiandmine tühine.

Edasiandmine ei vabasta toetusesaajat ühelgi juhul tema kohustustest Euroopa Parlamendi ees.

Artikkel II.15

Viivised

Kui Euroopa Parlament ei tee makset tähtajaks, on toetusesaajal õigus saada viivist vastavalt Euroopa Keskpanga eurodes toimuvate peamiste refinantseerimistehingute puhul kohaldatavale määrale (edaspidi „viitemäär“), mida on suurendatud 3,5 punkti võrra. Viitemääraks loetakse maksetähtaja kättejõudmise kuu esimesel päeval kehtivat Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud määra.

Kui Euroopa Parlament peatab maksete tegemise, nagu on sätestatud artiklis II.11, ei ole algse tähtaja ületamise korral tegemist hilinenud maksega.

Hilinenud maksete eest makstakse viivist alates maksetähtajale järgnenud päevast kuni makse tegeliku tegemise päevani (kaasa arvatud).

Kui arvestatud viivise summa on 200 eurot või väiksem, on Euroopa Parlament erandina esimesest lõigust kohustatud selle toetusesaajale välja maksma ainult juhul, kui toetusesaaja esitab selleks taotluse kahe kuu jooksul pärast hilinenud makse saamist.

Artikkel II.16

Kohaldatav õigus

Rahastamisotsuse suhtes kehtib liidu kohaldatav õigus, eelkõige määrus (EL, Euratom) nr 1141/2014 ja finantsmääruse kohaldatavad sätted, mida kohaldatakse täielikult. Neid täiendab vajaduse korral toetusesaaja asukohaliikmesriigi õigus.

Artikkel II.17

Õigus esitada tähelepanekuid

Kui toetusesaajal või määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artiklis 27a osutatud füüsilisel isikul on rahastamisotsuse kohaselt õigus esitada tähelepanekuid, antakse toetusesaajale või asjakohasele füüsilisele isikule kirjalike tähelepanekute esitamiseks aega kümme tööpäeva, välja arvatud juhul, kui sõnaselgelt on ette nähtud teisiti. Seda aega võib toetusesaaja või asjaomase füüsilise isiku põhjendatud taotluse korral ühe korra kümne tööpäeva võrra pikendada.

B OSA: FINANTSSÄTTED

Artikkel II.18

Hüvitatavad kulud

II.18.1   Tingimused

Kooskõlas finantsmääruse artikliga 204k ja selleks, et kulusid saaks hüvitada liidu rahalisest toetusest, peavad kulud vastama järgmistele kriteeriumidele:

| a) | kulud on otseselt seotud rahastamisotsuse sisuga ja ette nähtud rahastamisotsusele lisatud hinnangulises eelarves; |
| --- | --- |

a)

kulud on otseselt seotud rahastamisotsuse sisuga ja ette nähtud rahastamisotsusele lisatud hinnangulises eelarves;

| b) | kulud on vajalikud rahastamisotsuse täitmiseks; |
| --- | --- |

b)

kulud on vajalikud rahastamisotsuse täitmiseks;

| c) | kulud on mõistlikud, põhjendatud ja kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega, eelkõige ökonoomsuse ja tõhususe poolest; |
| --- | --- |

c)

kulud on mõistlikud, põhjendatud ja kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega, eelkõige ökonoomsuse ja tõhususe poolest;

| d) | kulud on tekkinud artiklis I.2. määratletud rahastamiskõlblikkuse perioodi jooksul, välja arvatud aastaaruannetega ning finantsaruandeid ja nende aluseks olevat raamatupidamisarvestust puudutavate sertifikaatidega seotud kulud; |
| --- | --- |

d)

kulud on tekkinud artiklis I.2. määratletud rahastamiskõlblikkuse perioodi jooksul, välja arvatud aastaaruannetega ning finantsaruandeid ja nende aluseks olevat raamatupidamisarvestust puudutavate sertifikaatidega seotud kulud;

| e) | toetusesaaja on kulud tegelikult kandnud; |
| --- | --- |

e)

toetusesaaja on kulud tegelikult kandnud;

| f) | kulud on tuvastatavad ja kontrollitavad ning kirjendatud toetusesaaja raamatupidamise aastaaruandesse kooskõlas kohaldatavate raamatupidamisstandarditega; |
| --- | --- |

f)

kulud on tuvastatavad ja kontrollitavad ning kirjendatud toetusesaaja raamatupidamise aastaaruandesse kooskõlas kohaldatavate raamatupidamisstandarditega;

| g) | kulud on kooskõlas kohaldatava maksu- ja sotsiaalkindlustusõigusega; |
| --- | --- |

g)

kulud on kooskõlas kohaldatava maksu- ja sotsiaalkindlustusõigusega;

| h) | kulud on kooskõlas artikli II.9.1 esimese lõiguga ning üldjoontes artikli II.9.1 teise lõiguga. |
| --- | --- |

h)

kulud on kooskõlas artikli II.9.1 esimese lõiguga ning üldjoontes artikli II.9.1 teise lõiguga.

Toetusesaaja raamatupidamise ja sisekontrolli meetmed peavad võimaldama tuvastada aastaaruandes deklareeritud kulude ja tulude kooskõla finantsaruannete ja vastavate tõendavate dokumentidega.

II.18.2   Näited hüvitatavate kulude kohta

Ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 204k kohaldamist, peetakse hüvitatavateks kuludeks eelkõige järgmisi tegevuskulusid, tingimusel et need vastavad artiklis II.18.1 esitatud kriteeriumidele:

| a) | halduskulud ning tehnilise abi, koosolekute, uurimistegevuse, piiriüleste ettevõtmiste, uuringute, teabe ja väljaannetega seotud kulud; |
| --- | --- |

a)

halduskulud ning tehnilise abi, koosolekute, uurimistegevuse, piiriüleste ettevõtmiste, uuringute, teabe ja väljaannetega seotud kulud;

| b) | personalikulud, mis hõlmavad tegelikke palkasid, sotsiaalkindlustusmakseid ja muid töötasu hulka arvatavaid seadusega ette nähtud kulusid, tingimusel et need ei ületa toetusesaaja töötasupoliitikale vastavaid tavapäraseid keskmisi määrasid; |
| --- | --- |

b)

personalikulud, mis hõlmavad tegelikke palkasid, sotsiaalkindlustusmakseid ja muid töötasu hulka arvatavaid seadusega ette nähtud kulusid, tingimusel et need ei ületa toetusesaaja töötasupoliitikale vastavaid tavapäraseid keskmisi määrasid;

| c) | töötajate reisi- ja elamiskulud, tingimusel et need on kooskõlas toetusesaaja tavapärase reisikulude hüvitamise praktikaga; |
| --- | --- |

c)

töötajate reisi- ja elamiskulud, tingimusel et need on kooskõlas toetusesaaja tavapärase reisikulude hüvitamise praktikaga;

| d) | seadmete või muu (uue või kasutatud) vara amortisatsioonikulud, mis on kirjendatud toetusesaaja raamatupidamisaruannetesse, tingimusel et vara






  i) | kantakse maha vastavalt rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele ja toetusesaaja tavapärastele kuluarvestustavadele ning |
| --- | --- | --- |

d)

seadmete või muu (uue või kasutatud) vara amortisatsioonikulud, mis on kirjendatud toetusesaaja raamatupidamisaruannetesse, tingimusel et vara

i)

kantakse maha vastavalt rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele ja toetusesaaja tavapärastele kuluarvestustavadele ning

| ii) | see on soetatud kooskõlas artikli II.9.1 esimese lõiguga ning üldjoontes artikli II.9.1 teise lõiguga (kui vara soetati rahastamiskõlblikkuse perioodil); |
| --- | --- |

ii)

see on soetatud kooskõlas artikli II.9.1 esimese lõiguga ning üldjoontes artikli II.9.1 teise lõiguga (kui vara soetati rahastamiskõlblikkuse perioodil);

| e) | tarbekaubad ja varustus ning muud lepingud, tingimusel et






  i) | need on soetatud kooskõlas artikli II.9.1 esimese lõiguga ja üldjoontes artikli II.9.1 teise lõiguga ning |
| --- | --- | --- |

e)

tarbekaubad ja varustus ning muud lepingud, tingimusel et

i)

need on soetatud kooskõlas artikli II.9.1 esimese lõiguga ja üldjoontes artikli II.9.1 teise lõiguga ning

| ii) | need on otseselt seotud rahastamisotsuse sisuga; |
| --- | --- |

ii)

need on otseselt seotud rahastamisotsuse sisuga;

| f) | kulud, mis tulenevad otseselt rahastamisotsuses kehtestatud nõuetest, sh vajaduse korral finantsteenuste kulud (eelkõige finantstagatistega seotud kulud), tingimusel et vastavad teenused on ostetud kooskõlas artikli II.9.1 esimese lõiguga ning üldjoontes artikli II.9.1 teise lõiguga; |
| --- | --- |

f)

kulud, mis tulenevad otseselt rahastamisotsuses kehtestatud nõuetest, sh vajaduse korral finantsteenuste kulud (eelkõige finantstagatistega seotud kulud), tingimusel et vastavad teenused on ostetud kooskõlas artikli II.9.1 esimese lõiguga ning üldjoontes artikli II.9.1 teise lõiguga;

| g) | rahaline toetus järgmistele toetusesaajaga seotud üksustele: [sisestada seotud üksuste nimed, näiteks noorte- või naisorganisatsioonid nagu on märgitud rahastamistaotlusel], tingimusel et rahaline toetus iga üksuse kohta ei ületa 100 000 eurot, et seotud üksus kasutab seda hüvitatavate kulude katmiseks, et seotud üksusele makstav kogusumma ei ületa üht neljandikku sellele üksusele makstavast rahalisest toetusest ning et toetusesaaja tagab võimaliku tagasinõudmise korral rahalise toetuse tagastamise. |
| --- | --- |

g)

rahaline toetus järgmistele toetusesaajaga seotud üksustele: [sisestada seotud üksuste nimed, näiteks noorte- või naisorganisatsioonid nagu on märgitud rahastamistaotlusel], tingimusel et rahaline toetus iga üksuse kohta ei ületa 100 000 eurot, et seotud üksus kasutab seda hüvitatavate kulude katmiseks, et seotud üksusele makstav kogusumma ei ületa üht neljandikku sellele üksusele makstavast rahalisest toetusest ning et toetusesaaja tagab võimaliku tagasinõudmise korral rahalise toetuse tagastamise.

Artikkel II.19

Mittehüvitatavad kulud

Ilma et see piiraks otsuse artikli II.18.1 ja finantsmääruse artikli 204k kohaldamist, peetakse rahastamiskõlbmatuks järgmisi kulusid:

| a) | toetusesaaja makstud kapitalitootlus ja dividendid; |
| --- | --- |

a)

toetusesaaja makstud kapitalitootlus ja dividendid;

| b) | võlad ja võla teenindamise kulud; |
| --- | --- |

b)

võlad ja võla teenindamise kulud;

| c) | kahjumi või võlgade katmine; |
| --- | --- |

c)

kahjumi või võlgade katmine;

| d) | intressikulud; |
| --- | --- |

d)

intressikulud;

| e) | ebatõenäoliselt laekuvad võlad; |
| --- | --- |

e)

ebatõenäoliselt laekuvad võlad;

| f) | kursikahjud; |
| --- | --- |

f)

kursikahjud;

| g) | pangakulud, mida pank nõuab toetusesaajalt Euroopa Parlamendilt saadavate ülekannete eest; |
| --- | --- |

g)

pangakulud, mida pank nõuab toetusesaajalt Euroopa Parlamendilt saadavate ülekannete eest;

| h) | kulud, mille toetusesaaja on deklareerinud muu tegevuse raames, millele on saadud liidu eelarvest rahalist toetust; |
| --- | --- |

h)

kulud, mille toetusesaaja on deklareerinud muu tegevuse raames, millele on saadud liidu eelarvest rahalist toetust;

| i) | mitterahaline osalus; |
| --- | --- |

i)

mitterahaline osalus;

| j) | ülemäärased või ebamõistlikud kulud; |
| --- | --- |

j)

ülemäärased või ebamõistlikud kulud;

| k) | mahaarvatav käibemaks; |
| --- | --- |

k)

mahaarvatav käibemaks;

| l) | teatavate kolmandate isikute keelatud rahastamine, mida käsitletakse määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artiklis 22 ja finantsmääruse artikli 204b lõikes 3. |
| --- | --- |

l)

teatavate kolmandate isikute keelatud rahastamine, mida käsitletakse määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artiklis 22 ja finantsmääruse artikli 204b lõikes 3.

Artikkel II.20

Mitterahaline osalus

Euroopa Parlament lubab toetusesaajal saada rahastamisotsuse täitmise ajal mitterahalisi toetusi, tingimusel et nende väärtus ei ületa:

| a) | kulusid, mis on tegelikult kantud ja nõuetekohaselt tõendatud nende kolmandate isikute raamatupidamisdokumentidega, kes on vastava osaluse teinud toetusesaaja jaoks tasuta, kuid vastavaid kulusid enda peale võttes; |
| --- | --- |

a)

kulusid, mis on tegelikult kantud ja nõuetekohaselt tõendatud nende kolmandate isikute raamatupidamisdokumentidega, kes on vastava osaluse teinud toetusesaaja jaoks tasuta, kuid vastavaid kulusid enda peale võttes;

| b) | selliste dokumentide puudumisel kõnealusel turul üldiselt aktsepteeritud kuludele vastavaid kulusid; |
| --- | --- |

b)

selliste dokumentide puudumisel kõnealusel turul üldiselt aktsepteeritud kuludele vastavaid kulusid;

| c) | hinnangulises eelarves heaks kiidetud väärtust; |
| --- | --- |

c)

hinnangulises eelarves heaks kiidetud väärtust;

| d) | 50 % hinnangulises eelarves heaks kiidetud omavahenditest. |
| --- | --- |

d)

50 % hinnangulises eelarves heaks kiidetud omavahenditest.

Mitterahaline osalus:

| a) | esitatakse hinnangulises eelarves eraldi, et kajastada vahendite koguhulka; |
| --- | --- |

a)

esitatakse hinnangulises eelarves eraldi, et kajastada vahendite koguhulka;

| b) | on kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikliga 20 ning riiklike maksu- ja sotsiaalkindlustuseeskirjadega; |
| --- | --- |

b)

on kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikliga 20 ning riiklike maksu- ja sotsiaalkindlustuseeskirjadega;

| c) | on lubatud üksnes ajutiselt ja eeldusel, et on olemas välisaudiitori kontrollitõend ja see on lubatud lõpliku toetussumma kohta tehtud otsuses; |
| --- | --- |

c)

on lubatud üksnes ajutiselt ja eeldusel, et on olemas välisaudiitori kontrollitõend ja see on lubatud lõpliku toetussumma kohta tehtud otsuses;

| d) | ei tohi olla kinnisvara vormis. |
| --- | --- |

d)

ei tohi olla kinnisvara vormis.

Artikkel II.21

Eelarvevahendite ümberpaigutamine

Toetusesaaja võib lisas esitatud hinnangulist eelarvet kohandada, paigutades vahendeid eri eelarverubriikide vahel ümber. Eelarve selliseks muutmiseks ei ole vaja rahastamisotsust muuta. Ümberpaigutusi tuleb aastaaruandes põhjendada.

Artikkel II.22

Aruandluskohustus

II.22.1   Aastaaruanne

Toetusesaaja esitab eelarveaasta n lõpule järgneval aastal soovitatavalt 15. maiks, kuid mitte hiljem kui 30. juuniks aastaaruande, millesse kuuluvad:

| a) | raamatupidamise aastaaruanne koos märkustega, mis sisaldab toetusesaaja tulusid ja kulusid ning varasid ja kohustusi eelarveaasta alguse ja lõpu seisuga vastavalt toetusesaaja asukohaliikmesriigis kohaldatavale õigusele; |
| --- | --- |

a)

raamatupidamise aastaaruanne koos märkustega, mis sisaldab toetusesaaja tulusid ja kulusid ning varasid ja kohustusi eelarveaasta alguse ja lõpu seisuga vastavalt toetusesaaja asukohaliikmesriigis kohaldatavale õigusele;

| b) | raamatupidamise aastaaruanne, mis põhineb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1606/2002 (7) artiklis 2 määratletud rahvusvahelistel raamatupidamisstandarditel; |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruanne, mis põhineb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1606/2002 (7) artiklis 2 määratletud rahvusvahelistel raamatupidamisstandarditel;

| c) | kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikliga 20 esitatud annetajate ja toetajate ning nende annetuste või toetuste loetelu; |
| --- | --- |

c)

kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikliga 20 esitatud annetajate ja toetajate ning nende annetuste või toetuste loetelu;

| d) | tegevusaruanne; |
| --- | --- |

d)

tegevusaruanne;

| e) | finantsselgitus, mille aluseks on hinnangulise eelarve struktuur; |
| --- | --- |

e)

finantsselgitus, mille aluseks on hinnangulise eelarve struktuur;

| f) | üksikasjad tulude, kulude, varade ja kohustuste kohta; |
| --- | --- |

f)

üksikasjad tulude, kulude, varade ja kohustuste kohta;

| g) | punktis e osutatud finantsselgituse ja punktis f osutatud üksikasjade vastavust näitav võrdlus; |
| --- | --- |

g)

punktis e osutatud finantsselgituse ja punktis f osutatud üksikasjade vastavust näitav võrdlus;

| h) | loetelu tarnijatest, kes esitasid asjaomase eelarveaasta jooksul toetusesaajale arveid enam kui 10 000 euro eest, koos tarnija nime ja aadressi ning tarnitud kaupade või teenuste mahuga. |
| --- | --- |

h)

loetelu tarnijatest, kes esitasid asjaomase eelarveaasta jooksul toetusesaajale arveid enam kui 10 000 euro eest, koos tarnija nime ja aadressi ning tarnitud kaupade või teenuste mahuga.

Aastaaruandes esitatud teave peab olema piisav lõpliku toetussumma kindlaksmääramiseks.

II.22.2   Välisauditi aruanne

Sõltumatud välised organid või eksperdid, kes on selleks volitatud vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 23 lõikele 3, esitavad Euroopa Parlamendile otse välisauditi aruande, millele osutatakse määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 23 lõikes 1.

Välisauditi eesmärk on kinnitada raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tulude ja kulude seaduslikkust ja korrektsust, sh eriti seda, kas:

| a) | raamatupidamise aastaaruanne on koostatud kooskõlas toetusesaaja suhtes kohaldatava siseriikliku õigusega, ei sisalda olulisi ebatäpsusi ning annab tõese ja õiglase ülevaate tema finantsseisundist ja tegevuse tulemustest; |
| --- | --- |

a)

raamatupidamise aastaaruanne on koostatud kooskõlas toetusesaaja suhtes kohaldatava siseriikliku õigusega, ei sisalda olulisi ebatäpsusi ning annab tõese ja õiglase ülevaate tema finantsseisundist ja tegevuse tulemustest;

| b) | raamatupidamise aastaaruanne on koostatud kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega, mis on määratletud määruse (EÜ) nr 1606/2002 artiklis 2; |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruanne on koostatud kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega, mis on määratletud määruse (EÜ) nr 1606/2002 artiklis 2;

| c) | deklareeritud kulud on tegelikult kantud; |
| --- | --- |

c)

deklareeritud kulud on tegelikult kantud;

| d) | tulud on deklareeritud ammendavalt; |
| --- | --- |

d)

tulud on deklareeritud ammendavalt;

| e) | toetusesaaja poolt Euroopa Parlamendile esitatud finantsdokumendid on kooskõlas rahastamisotsuse finantssätetega; |
| --- | --- |

e)

toetusesaaja poolt Euroopa Parlamendile esitatud finantsdokumendid on kooskõlas rahastamisotsuse finantssätetega;

| f) | määrusest (EL, Euratom) nr 1141/2014 ja eriti selle artiklist 20 tulenevad kohustused on täidetud; |
| --- | --- |

f)

määrusest (EL, Euratom) nr 1141/2014 ja eriti selle artiklist 20 tulenevad kohustused on täidetud;

| g) | rahastamisotsusest ja eriti selle artiklitest II.9 ja II.18 tulenevad kohustused on täidetud; |
| --- | --- |

g)

rahastamisotsusest ja eriti selle artiklitest II.9 ja II.18 tulenevad kohustused on täidetud;

| h) | mitterahaline osalus on toetusesaajale tegelikult üle antud ja seda on hinnatud kooskõlas kohaldatavate eeskirjadega; |
| --- | --- |

h)

mitterahaline osalus on toetusesaajale tegelikult üle antud ja seda on hinnatud kooskõlas kohaldatavate eeskirjadega;

| i) | liidu toetuse kasutamata vahendid kanti üle järgmisse eelarveaastasse; |
| --- | --- |

i)

liidu toetuse kasutamata vahendid kanti üle järgmisse eelarveaastasse;

| j) | liidu toetuse kasutamata vahendeid kasutati vastavalt finantsmääruse artikli 204k lõikele 2; |
| --- | --- |

j)

liidu toetuse kasutamata vahendeid kasutati vastavalt finantsmääruse artikli 204k lõikele 2;

| k) | omavahendite ülejääk kanti reservikontole. |
| --- | --- |

k)

omavahendite ülejääk kanti reservikontole.

Artikkel II.23

Otsus aastaaruande kohta

Euroopa Parlament kiidab artiklis II.22.1 ette nähtud aastaaruande heaks või lükkab selle tagasi eelarveaastale n järgnevaks 30. septembriks.

Kui Euroopa Parlament esitatud aastaaruandele kuue kuu jooksul pärast selle kättesaamist kirjalikult ei vasta, loetakse aastaaruanne heakskiidetuks.

Aastaaruande heakskiitmine ei piira lõpliku toetussumma kindlaksmääramist vastavalt artiklile II.24, millega Euroopa Parlament teeb lõpliku otsuse kulude rahastamiskõlblikkuse kohta.

Euroopa Parlament võib nõuda toetusesaajalt aastaaruande kohta otsuse tegemise eesmärgil täiendavat teavet. Täiendava teabe nõudmise korral lükatakse aastaaruande kohta otsuse tegemise tähtaega edasi seni, kuni nõutud teave on kätte saadud ja Euroopa Parlament on seda hinnanud.

Kui aastaaruandes ilmnevad olulised puudujäägid, võib Euroopa Parlament selle ilma toetusesaajalt täiendavat teavet küsimata tagasi lükata ning tal on õigus nõuda, et toetusesaaja esitaks 15 tööpäeva jooksul uue aruande.

Täiendava teabe või uue aruande esitamise nõue esitatakse toetusesaajale kirjalikult.

Algselt esitatud aastaaruande tagasilükkamise ja uue aruande nõudmise korral kohaldatakse uue aruande suhtes käesolevas artiklis kirjeldatud heakskiitmise korda.

Artikkel II.24

Otsus lõpliku toetussumma kohta

II.24.1   Aastaaruande olulisus

Euroopa Parlamendi otsus lõpliku toetussumma kindlaksmääramise kohta põhineb vastavalt artiklile II.23 heaks kiidetud aastaaruandel. Kui Euroopa Parlament lükkab aastaaruande lõplikult tagasi või kui toetusesaaja ei esita aasaaruannet ettenähtud tähtajaks, ei saa lõpliku toetussumma kohta tehtud otsuses hüvitatavaid kulusid ette näha.

II.24.2   Piirmäärad

Lõplik toetussumma ei või ületada artiklis I.4 osutatud summat ning see ei või moodustada rohkem kui 90 % hinnangulises eelarves esitatud hüvitatavatest kuludest ega ka rohkem kui 90 % tegelikult kantud hüvitatavatest kuludest.

II.24.3   Kasutamata toetussumma ülekandmine

Eelarveaastal, milleks rahalist toetust anti (aasta n), kasutamata jäänud rahalise toetuse osa kantakse üle aastasse n+1 ning kasutatakse ära aastal n+1 hiljemalt 31. detsembriks kantud hüvitatavate kulude katmiseks. Eelnenud aasta rahalise toetuse kasutamata jäänud summasid ei tohi kasutada kulude selle osa katmiseks, mida Euroopa tasandi erakonnad peavad rahastama omavahenditest.

Toetusesaaja kasutab kõigepealt ära varasema eelarveaasta jaoks eraldatud kasutamata summad ning alles seejärel hiljem eraldatud summad.

II.24.4   Otsus lõpliku toetussumma kohta

Euroopa Parlament kontrollib igal aastal kulude vastavust määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014, finantsmääruse ja rahastamisotsuse sätetele ning võtab vastu otsuse lõpliku toetussumma kohta, mis tehakse toetusesaajale nõuetekohaselt teatavaks.

Kui artiklis I.4 ette nähtud summa kulutati eelarveaastal n täielikult ära, määratakse lõplik toetussumma kindlaks pärast selle aasta raamatupidamiskontode sulgemist, st aastal n+1.

Kasutamata toetussumma ülekandmise korral eelarveaastasse n+1 (kooskõlas artikliga II.24.3) määratakse eelarveaasta n lõplik toetussumma kindlaks allkirjeldatud viisil.

1. etapp
  : Euroopa Parlament teeb aastal n+1 otsuse eelarveaasta n hüvitatavate kulude kohta ning aasta n lõpliku toetussumma nendele kuludele vastava osa kohta. Samuti määrab Euroopa Parlament kindlaks eelarveaastaks n eraldatud toetuse kasutamata osa, mis kantakse üle eelarveaastasse n+1.

2. etapp
  : Euroopa Parlament teeb aastal n+2 otsuse eelarveaasta n+1 hüvitatavate kulude kohta ning määrab kindlaks, millised neist kaetakse eelarveaastasse n+1 üle kantud kasutamata vahenditest (aasta n lõpliku toetussumma teine osa).

Eelarveaasta n lõplik toetussumma saadakse 1. ja 2. etapis kirjeldatud viisil kindlaks määratud summade liitmisel.

Lõpliku toetussumma kindlaksmääramise ajal toimub ka eelmaksete tasaarvestamine. Kui vahendeid on üle kantud, toimub eelkirjeldatud etappides eelmaksete osaline tasaarvestamine.

II.24.5   Kasutamata summade tagasinõudmine

Aastaks n eraldatud toetuse summad, mida ei ole ära kasutatud aasta n+1 lõpuks, nõutakse tagasi kooskõlas finantsmääruse esimese osa IV jaotise 5. peatükiga.

II.24.6   Jääksumma

Kui eelmakse oli suurem kui kindlaks määratud lõplik toetussumma, nõuab Euroopa Parlament alusetult makstud eelmakse osa tagasi.

Kui lõplik toetussumma on suurem kui eelmakse summa, maksab Euroopa Parlament toetusesaajale välja jääksumma.

II.24.7   Omavahendite ülejääk

a)   Erireservi loomine

Toetusesaaja võib luua omavahendite ülejäägist erireservi.

Erireservikontole võib kanda omavahendite summa, mis jääb üle, kui omavahenditest arvestatakse maha 10 % aastal n tegelikult kantud hüvitatavatest kuludest. Toetusesaaja peab eelnevalt ainult omavahenditest katma kõik eelarveaasta n mittehüvitatavad kulud.

Reservi kasutatakse ainult selleks, et kaasrahastada tulevaste rahastamisotsuste täitmise ajal hüvitatavaid kulusid ja katta mittehüvitatavaid kulusid, mis tuleb katta omavahenditest.

b)   Kasum

Kui tulud ületavad kulusid, siis seda ülejääki nimetatakse kasumiks.

Tulu hõlmab liidu eelarvest saadud toetust ja toetusesaaja omavahendeid.

Kolmandate isikute osalust ühisürituste korraldamisel ei loeta toetusesaaja omavahendite hulka. Toetusesaaja ei tohi saada liidu eelarvest ei otseselt ega ka kaudselt muid rahalisi vahendeid. Muu hulgas on keelatud Euroopa Parlamendi fraktsioonide eelarvest tehtavad annetused.

Erireservi arvatud summat ei arvestata kasumi arvestamisel.

c)   Sissenõudmine

Toetusesaaja ei või toetuse abil kasumit teenida. Euroopa Parlamendil on õigus nõuda kasumist sisse osa, mis vastab liidu osalusele hüvitatavate kulude katmisel.

Artikkel II.25

Eelmaksetelt teenitud intressid

Toetusesaaja teatab Euroopa Parlamendile, kui palju on Euroopa Parlamendilt eelmaksena saadud summad teeninud intressi või muud samaväärset kasu.

Euroopa Parlament arvab eelmaksetelt teenitud intressi lõplikust toetussummast maha. Intressi omavahendite hulka arvamine ei ole lubatud.

Artikkel II.26

Tagasinõudmine

Kui maksed on toetusesaajale tehtud alusetult või rahastamisotsuse, määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 või finantsmääruse tingimuste kohaselt on tagasinõudmine põhjendatud, peab toetusesaaja või määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 30 lõikes 2 osutatud füüsiline isik vastavad summad Euroopa Parlamendile tagasi maksma viimase poolt määratud tingimustel ja tähtajaks.

II.26.1   Viivised

Kui toetusesaaja ei ole Euroopa Parlamendi määratud tähtaja jooksul tagasimakset sooritanud, arvestab Euroopa Parlament asjakohastelt summadelt viivist artiklis II.15 sätestatud määra alusel. Viivist arvestatakse ajavahemiku eest, mis algab tagasimakse tähtpäevast ja lõpeb kõikide võlgnetavate summade täielikul laekumisel Euroopa Parlamendile, laekumise päev kaasa arvatud.

Osaliste maksete puhul kaetakse toetusesaaja tehtud summadest esmalt tasud ja viivised ning alles seejärel makse põhiosa.

II.26.2   Tasaarvestus

Kui tagasimakset ettenähtud tähtajaks ei tehta, võib Euroopa Parlamendile võlgnetavad summad kooskõlas finantsmääruse artikliga 80 ja finantsmääruse kohaldamise eeskirjadega tasaarvestada toetusesaajale maksmisele kuuluvate mis tahes muude summade arvelt. Erandjuhul, mida tingib vajadus kaitsta liidu finantshuve, võib Euroopa Parlament võlgnetavad summad tasaarvestada enne makse tähtaega. Toetusesaaja eelnev nõusolek ei ole vajalik.

II.26.3   Pangakulud

Euroopa Parlamendile võlgnetavate summade sissenõudmisega seotud pangakulud tasub ainuisikuliselt toetusesaaja.

Artikkel II.27

Finantstagatis

Kui Euroopa Parlament nõuab toetusesaajalt finantstagatist vastavalt finantsmääruse artiklile 204j, peavad täidetud olema järgmised tingimused:

| a) | finantstagatise annab pank või tunnustatud finantseerimisasutus või toetusesaaja taotlusel ja Euroopa Parlamendi nõusolekul kolmas isik; |
| --- | --- |

a)

finantstagatise annab pank või tunnustatud finantseerimisasutus või toetusesaaja taotlusel ja Euroopa Parlamendi nõusolekul kolmas isik;

| b) | tagatise andja maksab summa välja esimesel nõudmisel ega tohi nõuda, et Euroopa Parlament esitaks kõigepealt nõude põhivõlgniku (st toetusesaaja) vastu, ning |
| --- | --- |

b)

tagatise andja maksab summa välja esimesel nõudmisel ega tohi nõuda, et Euroopa Parlament esitaks kõigepealt nõude põhivõlgniku (st toetusesaaja) vastu, ning

| c) | finantstagatis kehtib sõnaselgelt seni, kuni Euroopa Parlament on eelmakse ning vahe- ja lõppmaksed tasaarvestanud. Kui lõppmakse tegemise asemel on vaja vahendeid tagasi nõuda, peab finantstagatis kehtima seni, kuni võlg on täielikult tagasi makstud, ning Euroopa Parlament vabastab tagatise seejärel järgmise kuu jooksul. |
| --- | --- |

c)

finantstagatis kehtib sõnaselgelt seni, kuni Euroopa Parlament on eelmakse ning vahe- ja lõppmaksed tasaarvestanud. Kui lõppmakse tegemise asemel on vaja vahendeid tagasi nõuda, peab finantstagatis kehtima seni, kuni võlg on täielikult tagasi makstud, ning Euroopa Parlament vabastab tagatise seejärel järgmise kuu jooksul.

Artikkel II.28

Kontroll

II.28.1   Üldsätted

Euroopa Parlament ning Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste amet võivad oma pädevuste raames ning vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 V peatükile ja finantsmääruse artikli 204n lõikele 1 kasutada igal ajal oma kontrolliõigust, et veenduda, kas toetusesaaja täidab täielikult kõiki rahastamisotsuses, määruses (EL, Euratom) nr 1141/2014 ja finantsmääruses ette nähtud kohustusi.

Toetusesaaja teeb pädevate asutustega nõuetekohast koostööd ning abistab neid kontrolli läbiviimiseks vajalikul määral.

Euroopa Parlament ning Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste amet võivad delegeerida kontrolli läbiviimise nende nimel tegutsema volitatud välisasutustele („volitatud asutused“).

II.28.2   Dokumentide säilitamise kohustus

Toetusesaaja hoiab viis aastat pärast aastaaruande esitamist asjakohastel andmekandjatel alles kõik originaaldokumendid, eriti raamatupidamis- ja maksustamisdokumendid, sh digiteeritud originaalid, kui need on riikliku õigusega lubatud ja neid käsitletakse riiklikus õiguses ette nähtud tingimustel.

Kui toetusega on seotud pooleliolev audit, apellatsioonkaebus, kohtuvaidlus või nõue, siis esimeses lõigus osutatud viieaastase perioodi nõue ei kehti. Sellistel juhtudel peab toetusesaaja säilitama dokumente seni, kuni audit, apellatsioonkaebus või kohtuvaidlus on lõpetatud ja nõuded lahendatud.

II.28.3   Dokumentide ja/või teabe esitamise kohustus

Toetusesaaja peab esitama kõik vajalikud dokumendid ja/või kogu teabe, sh elektroonilise teabe, mida Euroopa Parlament, Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste amet või volitatud asutus („pädev asutus“) nõuab.

Kõiki toetusesaaja esitatud dokumente ja kogu teavet töödeldakse vastavalt artiklile II.6.

II.28.4   Kohapealne kontroll

Pädev asutus võib viia toetusesaaja ruumides läbi kohapealseid kontrolle. Selleks võib ta kirjalikult nõuda, et toetusesaaja võtaks pädeva asutuse määratud tähtajaks kontrollkülastuse korraldamiseks vajalikud meetmed.

Kohapealse kontrolli käigus peab toetusesaaja võimaldama pädevale asutusele juurdepääsu kohale ja ruumidele, kus tegevus toimub või toimus, ning kogu vajalikule teabele, sh elektroonilises vormingus teabele.

Toetusesaaja tagab, et teave on kohapealse kontrolli toimumise ajal lihtsasti kättesaadav ning et vajalik teave antakse üle asjakohases vormingus.

II.28.5   Auditimenetluse kohta tähelepanekute esitamine

Kontrollimenetluse tulemuste põhjal koostab Euroopa Parlament esialgse auditiaruande, mis edastatakse toetusesaajale. Toetusesaajal on õigus esitada 30 kalendripäeva jooksul pärast esialgse auditiaruande kättesaamist tähelepanekuid.

Esialgse auditiaruande ja toetusesaaja võimalike tähelepanekute alusel koondab Euroopa Parlament audititulemused lõplikku auditiaruandesse. Lõplik auditiaruanne saadetakse toetusesaajale 60 kalendripäeva jooksul pärast esialgse auditiaruande kohta tähelepanekute esitamise tähtaja möödumist.

II.28.6   Audititulemuste kasutamine

Ilma et see piiraks parlamendi õigust võtta meetmeid artiklite II.11–II.13 alusel, võtab Euroopa Parlament lõplikke audititulemusi lõpliku toetussumma kindlaksmääramisel nõuetekohaselt arvesse.

Kui lõplikes audititulemustes ilmnevad võimalikud pettused või kohaldatavate eeskirjade tõsised rikkumised, antakse nendest teada liikmesriigi või liidu pädevatele asutustele, et võtta täiendavaid meetmeid.

Euroopa Parlament võib lõplike audititulemuste põhjal tagasiulatuvalt muuta lõpliku toetussumma kohta tehtud otsust.

II.28.7   OLAFi kontrolliõigus

Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) kasutab toetusesaaja suhtes oma kontrolliõigust kooskõlas kohaldatavate eeskirjadega ning eelkõige vastavalt nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (8), 11. septembri 2013. aasta määrusele (EL, Euratom) nr 883/2013 (9), finantsmääruse artikli 204n lõikele 1 ning määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 24 lõikele 4 ja artikli 25 lõikele 7.

Toetusesaaja teeb OLAFiga nõuetekohast koostööd ja abistab teda kõigiti kontrolli läbiviimisel.

Euroopa Parlament võib Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) esitatud andmete põhjal igal ajal tagasiulatuvalt muuta lõpliku toetussumma kohta tehtud otsust vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 25 lõikele 7. Enne kui Euroopa Parlament otsustab lõpliku toetussumma kohta tehtud otsust tagasiulatuvalt muuta, antakse toetusesaajale nõuetekohaselt teada asjaomastest andmetest ja parlamendi kavatsusest lõpliku toetussumma kohta tehtud otsust muuta ning talle antakse võimalus esitada tähelepanekuid.

II.28.8   Euroopa Kontrollikoja kontrolliõigus

Euroopa Kontrollikoda kasutab oma kontrolliõigust vastavalt kohaldatavatele eeskirjadele ja eelkõige vastavalt finantsmääruse artikli 204n lõikele 1 ning määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 25 lõikele 6. Kohaldatakse artikleid II.28.3 ja II.28.4.

Toetusesaaja teeb kontrollikojaga nõuetekohast koostööd ning abistab teda kõigiti kontrolli läbiviimisel.

II.28.9   Artiklite II.28.1 kuni II.28.4 kohustuste mittetäitmine

Kui toetusesaaja ei täida artiklites II.28.1 kuni II.28.4 sätestatud kohustusi, võib Euroopa Parlament lugeda mittehüvitatavateks kõik kulud, mida toetusesaaja ei ole piisavalt põhjendanud.

Euroopa Parlamendi nimel

[perekonnanimi, eesnimi]

[allkiri]

[koht: Strasbourg, Luxembourg, Brüssel]

Lisa

Hinnanguline eelarve

| Kulud |
| --- |
| Hüvitatavad kulud | Eelarve | Tegelikud |
| A.1: Personalikulud







  1. | Palgad |

Kulud

Hüvitatavad kulud

Eelarve

Tegelikud

A.1: Personalikulud

1.

Palgad

| 2. | Maksud ja hüvitised |
| --- | --- |

2.

Maksud ja hüvitised

| 3. | Ametialane koolitus |
| --- | --- |

3.

Ametialane koolitus

| 4. | Töötajate lähetuskulud |
| --- | --- |

4.

Töötajate lähetuskulud

| 5. | Muud personalikulud |
| --- | --- |

5.

Muud personalikulud

A.2: Infrastruktuuri- ja ekspluatatsioonikulud

| 1. | Rent, kommunaal- ja hoolduskulud |
| --- | --- |

1.

Rent, kommunaal- ja hoolduskulud

| 2. | Varustuse paigaldamis-, kasutus- ja hoolduskulud |
| --- | --- |

2.

Varustuse paigaldamis-, kasutus- ja hoolduskulud

| 3. | Vallas- ja kinnisvara kulum |
| --- | --- |

3.

Vallas- ja kinnisvara kulum

| 4. | Kirja- ja kontoritarbed |
| --- | --- |

4.

Kirja- ja kontoritarbed

| 5. | Posti- ja sidekulud |
| --- | --- |

5.

Posti- ja sidekulud

| 6. | Trüki-, tõlkimis- ja paljunduskulud |
| --- | --- |

6.

Trüki-, tõlkimis- ja paljunduskulud

| 7. | Muud infrastruktuurikulud |
| --- | --- |

7.

Muud infrastruktuurikulud

A.3: Halduskulud

| 1. | Dokumentatsioonikulud (ajalehed, teabeagentuurid, andmebaasid) |
| --- | --- |

1.

Dokumentatsioonikulud (ajalehed, teabeagentuurid, andmebaasid)

| 2. | Uuringute kulud |
| --- | --- |

2.

Uuringute kulud

| 3. | Õigusabikulud |
| --- | --- |

3.

Õigusabikulud

| 4. | Raamatupidamis- ja auditeerimiskulud |
| --- | --- |

4.

Raamatupidamis- ja auditeerimiskulud

| 5. | Muud halduskulud |
| --- | --- |

5.

Muud halduskulud

| 6. | Toetus seotud üksustele |
| --- | --- |

6.

Toetus seotud üksustele

A.4: Koosolekute ja esinduskulud

| 1. | Koosolekute kulud |
| --- | --- |

1.

Koosolekute kulud

| 2. | Seminaridel ja konverentsidel osalemise kulud |
| --- | --- |

2.

Seminaridel ja konverentsidel osalemise kulud

| 3. | Esinduskulud |
| --- | --- |

3.

Esinduskulud

| 4. | Kutsetega seotud kulud |
| --- | --- |

4.

Kutsetega seotud kulud

| 5. | Muud koosolekutega seotud kulud |
| --- | --- |

5.

Muud koosolekutega seotud kulud

A.5: Teabe- ja avaldamiskulud

| 1. | Avaldamiskulud |
| --- | --- |

1.

Avaldamiskulud

| 2. | Veebisaitide loomine ja haldamine |
| --- | --- |

2.

Veebisaitide loomine ja haldamine

| 3. | Reklaamikulud |
| --- | --- |

3.

Reklaamikulud

| 4. | Sidevahendid (seadmed) |
| --- | --- |

4.

Sidevahendid (seadmed)

| 5. | Seminarid ja näitused |
| --- | --- |

5.

Seminarid ja näitused

| 6. | Valimiskampaaniad19 |
| --- | --- |

6.

Valimiskampaaniad19

| 7. | Muud teabekulud |
| --- | --- |

7.

Muud teabekulud

A. HÜVITATAVAD KULUD KOKKU

Mittehüvitatavad kulud

| 1. | Muud eraldised |
| --- | --- |

1.

Muud eraldised

| 2. | Finantskulud |
| --- | --- |

2.

Finantskulud

| 3. | Kursikahjud |
| --- | --- |

3.

Kursikahjud

| 4. | Kahtlased nõuded |
| --- | --- |

4.

Kahtlased nõuded

| 5. | Muud (täpsustada) |
| --- | --- |

5.

Muud (täpsustada)

| 6. | Mitterahaline osalus |
| --- | --- |

6.

Mitterahaline osalus

B. MITTEHÜVITATAVAD KULUD KOKKU

C. KULUD KOKKU

| Tulud |
| --- |
| | Eelarve | Tegelikud |
| D.1-1. Aastast n–1 üle kantud Euroopa Parlamendi toetus | – | |
| D.1-2. Aastaks n antud Euroopa Parlamendi toetus | – | |
| D.1-3. Aastasse n+1 üle kantud Euroopa Parlamendi toetus | – | |
| D.1. Euroopa Parlamendi toetus, mida kasutatakse 90 % aasta n hüvitatavate kulude katmiseks | | |
| D.2 Liikmemaksud | | |
| 2.1 | liikmeserakondadelt |

Tulud

Eelarve

Tegelikud

D.1-1. Aastast n–1 üle kantud Euroopa Parlamendi toetus

–

D.1-2. Aastaks n antud Euroopa Parlamendi toetus

–

D.1-3. Aastasse n+1 üle kantud Euroopa Parlamendi toetus

–

D.1. Euroopa Parlamendi toetus, mida kasutatakse 90 % aasta n hüvitatavate kulude katmiseks

D.2 Liikmemaksud

2.1

liikmeserakondadelt

| 2.2 | üksikliikmetelt |
| --- | --- |

2.2

üksikliikmetelt

D.3 Annetused

D.4 Muud omavahendid

(täpsustada)

D.5 Mitterahaline osalus

D: TULUD KOKKU

E. Kasum/kahjum (D–C)

| F. Reservikontole kantud omavahendid | | |
| --- | --- | --- |
| G. Kasum/kahjum kasumi taotlemist keelava eeskirja järgimise kontrollimiseks (E–F) | | |
| | | |
| H. Eelmaksete intressid | | |

F. Reservikontole kantud omavahendid

G. Kasum/kahjum kasumi taotlemist keelava eeskirja järgimise kontrollimiseks (E–F)

H. Eelmaksete intressid

Märkus: tegemist on üksnes näidisülesehitusega. Hinnangulise eelarve siduv struktuur avaldatakse igal aastal koos toetustaotluse esitamise kutsega.

---

(1)  ELT L 317, 4.11.2014, lk 1.

1

(2)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

2

(3)  ELT L 362, 31.12.2012, lk 1.

3

(4)  ELT L 333, 19.12.2015, lk 50.

4

(5)  ELT C 225, 28.6.2018, lk 4.

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1606/2002 rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta (EÜT L 243, 11.9.2002, lk 1).

7

(8)  Nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).

9

---

LISA 1b

[NÄIDIS] RAHASTAMISOTSUS – SIHTASUTUS

NUMBER: ...[SISESTADA]...

Võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 10 lõiget 4,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 224,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1141/2014, mis käsitleb Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste põhikirja ning rahastamist (1), eriti selle artikli 25 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju (2) (edaspidi „finantsmäärus“),

võttes arvesse komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määrust (EL) nr 1268/2012, mis käsitleb määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 kohaldamise eeskirju (3) (edaspidi „finantsmääruse kohaldamise eeskirjad“),

võttes arvesse komisjoni 2. oktoobri 2015. aasta delegeeritud määrust (EL, Euratom) 2015/2401 Euroopa tasandi erakondade ja poliitiliste sihtasutuste registri sisu ja toimimise kohta (4),

võttes arvesse Euroopa Parlamendi kodukorda, eriti selle artikli 25 lõiget 11,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi juhatuse 28. mai 2018. aasta otsust, (5) millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 (mis käsitleb Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste põhikirja ja rahastamist) rakenduseeskirjad,

võttes arvesse tingimusi, mille Euroopa Parlament nägi ette Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste rahastamiseks avaldatud toetustaotluste esitamise kutses,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Liidu lepingu artikli 10 lõikes 4 sätestatakse, et Euroopa tasandi erakonnad peavad aitama kaasa euroopaliku poliitilise teadvuse kujundamisele ja liidu kodanike tahte väljendamisele; |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Liidu lepingu artikli 10 lõikes 4 sätestatakse, et Euroopa tasandi erakonnad peavad aitama kaasa euroopaliku poliitilise teadvuse kujundamisele ja liidu kodanike tahte väljendamisele;

| (2) | käesolev otsus on vastu võetud vastavalt toetustaotluste esitamise kutsele, milles taotlejad said tutvuda rahastamisotsuse näidise ja tingimustega; |
| --- | --- |

(2)

käesolev otsus on vastu võetud vastavalt toetustaotluste esitamise kutsele, milles taotlejad said tutvuda rahastamisotsuse näidise ja tingimustega;

| (3) | [toetusesaaja] esitas [taotluse Euroopa Parlamendis registreerimise kuupäev] rahastamistaotluse ja nõustus selgesõnaliselt rahastamisotsuse tingimustega, |
| --- | --- |

(3)

[toetusesaaja] esitas [taotluse Euroopa Parlamendis registreerimise kuupäev] rahastamistaotluse ja nõustus selgesõnaliselt rahastamisotsuse tingimustega,

VAATAS EUROOPA PARLAMENDI JUHATUS taotluse oma [kuupäev] koosolekul läbi NING VÕTTIS VASTU JÄRGMISE OTSUSE:

anda finantsmääruse artikli 121 kohast tegevustoetust (edaspidi „toetus“) järgmisele toetusesaajale:

| [toetusesaaja ametlik täisnimi] |
| --- |
| [ametlik õiguslik vorm] |
| [registreerimisnumber] |
| [täielik ametlik aadress] |
| [käibemaksukohustuslasena registreerimise number], |
| (edaspidi „toetusesaaja“), |

[toetusesaaja ametlik täisnimi]

[ametlik õiguslik vorm]

[registreerimisnumber]

[täielik ametlik aadress]

[käibemaksukohustuslasena registreerimise number],

(edaspidi „toetusesaaja“),

keda käesoleva rahastamisotsusega seoses esindab

...[juriidilisi kohustusi võtma volitatud esindaja]...,

et toetada tema põhikirjajärgset tegevust ja eesmärke

vastavalt tingimustele, mis on ette nähtud toetustaotluste esitamise kutses ning käesolevas rahastamisotsuses (edaspidi „rahastamisotsus“), sh eritingimustes, üldtingimustes ja järgmistes lisades:

| | Lisa 1 Hinnanguline eelarve; |
| --- | --- |

Lisa 1 Hinnanguline eelarve;

| | Lisa 2 Tööprogramm, |
| --- | --- |

Lisa 2 Tööprogramm,

mis moodustavad rahastamisotsuse lahutamatu osa.

Eritingimused on käesoleva otsuse muude osade suhtes ülimuslikud. Üldtingimused on teiste lisade suhtes ülimuslikud.

Sisukord

| I. | ERITINGIMUSED | 31 |
| --- | --- | --- |

I.

| ARTIKKEL I.1 – | OTSUSE ESE | 31 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL I.1 –

| ARTIKKEL I.2 – | RAHASTAMISKÕLBLIKKUSE PERIOOD | 32 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL I.2 –

| ARTIKKEL I.3 – | TOETUSE VORM | 32 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL I.3 –

| ARTIKKEL I.4 – | ESIALGNE (MAKSIMAALNE) TOETUSSUMMA | 32 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL I.4 –

| ARTIKKEL I.5 – | MAKSED JA MAKSETE TEGEMISE KORD | 32 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL I.5 –

| I.5.1 | Eelmaksed | 32 |
| --- | --- | --- |

I.5.1

| I.5.2 | Lõppmakse tegemine või alusetult välja makstud summa tagasinõudmine | 32 |
| --- | --- | --- |

I.5.2

| I.5.3 | Vääring | 32 |
| --- | --- | --- |

I.5.3

| ARTIKKEL I.6 – | PANGAKONTO | 32 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL I.6 –

| ARTIKKEL I.7 – | ÜLDISED HALDUSSÄTTED | 33 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL I.7 –

| ARTIKKEL I.8 – | OTSUSE JÕUSTUMINE | 33 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL I.8 –

| II. | ÜLDTINGIMUSED | 33 |
| --- | --- | --- |

II.

| A OSA: | JURIIDILISED JA HALDUSSÄTTED | 33 |
| --- | --- | --- |

A OSA:

| ARTIKKEL II.1 – | MÕISTED | 33 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL II.1 –

| ARTIKKEL II.2 – | TOETUSESAAJA ÜLDISED KOHUSTUSED | 34 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL II.2 –

| ARTIKKEL II.3 – | PANGAKONTOGA SEOTUD TINGIMUSED | 34 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL II.3 –

| ARTIKKEL II.4 – | VASTUTUS KAHJU KORRAL | 34 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL II.4 –

| ARTIKKEL II.5 – | KONFIDENTSIAALSUS | 34 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL II.5 –

| ARTIKKEL II.6 – | ISIKUANDMETE TÖÖTLEMINE | 35 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL II.6 –

| ARTIKKEL II.7 – | ANDMETE SÄILITAMINE | 35 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL II.7 –

| ARTIKKEL II.8 – | LIIDU TOETUSE NÄHTAVUS | 35 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL II.8 –

| II.8.1 | Teave liidu toetuse kohta | 35 |
| --- | --- | --- |

II.8.1

| II.8.2 | Euroopa Parlamendi vastutuse välistamise klausel | 35 |
| --- | --- | --- |

II.8.2

| II.8.3 | Euroopa Parlamendi avaldatavad andmed | 35 |
| --- | --- | --- |

II.8.3

| ARTIKKEL II.9 – | TOETUSESAAJA SÕLMITAVAD LEPINGUD | 35 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL II.9 –

| II.9.1 | Põhimõtted | 35 |
| --- | --- | --- |

II.9.1

| II.9.2 | Andmete säilitamine | 35 |
| --- | --- | --- |

II.9.2

| II.9.3 | Kontroll | 36 |
| --- | --- | --- |

II.9.3

| II.9.4 | Vastutus | 36 |
| --- | --- | --- |

II.9.4

| ARTIKKEL II.10 – | RAHALINE TOETUS KOLMANDATELE ISIKUTELE | 36 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL II.10 –

| ARTIKKEL II.11 – | VÄÄRAMATU JÕUD | 36 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL II.11 –

| ARTIKKEL II.12 – | TOETUSE MAKSMISE PEATAMINE | 36 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL II.12 –

| II.12.1 | Peatamise alused | 36 |
| --- | --- | --- |

II.12.1

| II.12.2 | Peatamise kord | 36 |
| --- | --- | --- |

II.12.2

| II.12.3 | Peatamise tagajärjed | 37 |
| --- | --- | --- |

II.12.3

| II.12.4 | Maksete jätkamine | 37 |
| --- | --- | --- |

II.12.4

| ARTIKKEL II.13 – | RAHASTAMISOTSUSE TÜHISTAMINE EUROOPA PARLAMENDI POOLT | 37 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL II.13 –

| II.13.1 | Tühistamise alused | 37 |
| --- | --- | --- |

II.13.1

| II.13.2 | Tühistamise kord | 37 |
| --- | --- | --- |

II.13.2

| II.13.3 | Rahastamisotsuse tühistamise tagajärjed | 37 |
| --- | --- | --- |

II.13.3

| ARTIKKEL II.14 – | RAHASTAMISOTSUSE TÄITMISE LÕPETAMINE | 37 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL II.14 –

| II.14.1 | Rahastamisotsuse täitmise lõpetamine toetusesaaja taotlusel | 37 |
| --- | --- | --- |

II.14.1

| II.14.2 | Rahastamisotsuse täitmise lõpetamine Euroopa Parlamendi poolt | 37 |
| --- | --- | --- |

II.14.2

| II.14.3 | Rahastamisotsuse täitmise lõpetamise tagajärjed | 38 |
| --- | --- | --- |

II.14.3

| ARTIKKEL II.15 – | ÕIGUSTE EDASIANDMINE | 38 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL II.15 –

| ARTIKKEL II.16 – | VIIVISED | 38 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL II.16 –

| ARTIKKEL II.17 – | KOHALDATAV ÕIGUS | 39 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL II.17 –

| ARTIKKEL II.18 – | ÕIGUS ESITADA TÄHELEPANEKUID | 39 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL II.18 –

| B OSA: | FINANTSSÄTTED | 39 |
| --- | --- | --- |

B OSA:

| ARTIKKEL II.19 – | HÜVITATAVAD KULUD | 39 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL II.19 –

| II.19.1 | Tingimused | 39 |
| --- | --- | --- |

II.19.1

| II.19.2 | Hüvitatavate kulude näited | 39 |
| --- | --- | --- |

II.19.2

| ARTIKKEL II.20 – | MITTEHÜVITATAVAD KULUD | 40 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL II.20 –

| ARTIKKEL II.21 – | MITTERAHALINE OSALUS | 40 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL II.21 –

| ARTIKKEL II.22 – | EELARVEVAHENDITE ÜMBERPAIGUTAMINE | 40 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL II.22 –

| ARTIKKEL II.23 – | ARUANDLUSKOHUSTUS | 41 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL II.23 –

| II.23.1 | Aastaaruanne | 41 |
| --- | --- | --- |

II.23.1

| II.23.2 | Välisauditi aruanne | 41 |
| --- | --- | --- |

II.23.2

| ARTIKKEL II.24 – | OTSUS AASTAARUANDE KOHTA | 42 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL II.24 –

| ARTIKKEL II.25 – | OTSUS LÕPLIKU TOETUSSUMMA KOHTA | 42 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL II.25 –

| II.25.1 | Aastaaruande olulisus | 42 |
| --- | --- | --- |

II.25.1

| II.25.2 | Piirmäärad | 42 |
| --- | --- | --- |

II.25.2

| II.25.3 | Ülejäägi ülekandmine | 42 |
| --- | --- | --- |

II.25.3

| II.25.4 | Otsus lõpliku toetussumma kohta | 43 |
| --- | --- | --- |

II.25.4

| II.25.5 | Jääksumma | 43 |
| --- | --- | --- |

II.25.5

| II.25.6 | Kasum | 43 |
| --- | --- | --- |

II.25.6

| ARTIKKEL II.26 – | TAGASINÕUDMINE | 43 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL II.26 –

| II.26.1 | Viivised | 43 |
| --- | --- | --- |

II.26.1

| II.26.2 | Tasaarvestus | 43 |
| --- | --- | --- |

II.26.2

| II.26.3 | Pangakulud | 44 |
| --- | --- | --- |

II.26.3

| ARTIKKEL II.27 – | FINANTSTAGATIS | 44 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL II.27 –

| ARTIKKEL II.28 – | KONTROLL | 44 |
| --- | --- | --- |

ARTIKKEL II.28 –

| II.28.1 | Üldsätted | 44 |
| --- | --- | --- |

II.28.1

| II.28.2 | Dokumentide säilitamise kohustus | 44 |
| --- | --- | --- |

II.28.2

| II.28.3 | Dokumentide ja/või teabe esitamise kohustus | 44 |
| --- | --- | --- |

II.28.3

| II.28.4 | Kohapealne kontroll | 44 |
| --- | --- | --- |

II.28.4

| II.28.5 | Auditimenetluse kohta tähelepanekute esitamine | 45 |
| --- | --- | --- |

II.28.5

| II.28.6 | Audititulemuste kasutamine | 45 |
| --- | --- | --- |

II.28.6

| II.28.7 | OLAFi kontrolliõigus | 45 |
| --- | --- | --- |

II.28.7

| II.28.8 | Euroopa Kontrollikoja kontrolliõigus | 45 |
| --- | --- | --- |

II.28.8

| II.28.9 | Artiklite II.28.1 kuni II.28.4 kohustuste mittetäitmine | 45 |
| --- | --- | --- |

II.28.9

| Lisa 1 – | Hinnanguline eelarve | 46 |
| --- | --- | --- |

Lisa 1 –

| Lisa 2 – | Tööprogramm | 48 |
| --- | --- | --- |

Lisa 2 –

I.   ERITINGIMUSED

Artikkel I.1

Otsuse ese

Euroopa Parlament toetab eelarveaastal [sisestada] eri- ja üldtingimustes (edaspidi „tingimused“) ning rahastamisotsuse lisades sätestatud tingimustel rahaliselt toetusesaaja põhikirjajärgset tegevust ja eesmärke. Seda loetakse rahastamisotsuse täitmiseks Euroopa Parlamendi poolt.

Toetusesaaja kasutab toetust omal vastutusel ning kooskõlas rahastamisotsuse tingimuste ja lisade sätetega oma põhikirjajärgseks tegevuseks ja eesmärkide täitmiseks. Seda loetakse rahastamisotsuse täitmiseks toetusesaaja poolt.

Artikkel I.2

Rahastamiskõlblikkuse periood

Liidu toetusest võib rahastada kulusid, mis on tekkinud ajavahemikul [sisestada kuupäev, PP/KK/AA] kuni [sisestada kuupäev, PP/KK/AA].

Artikkel I.3

Toetuse vorm

Finantsmääruse esimese osa VI jaotise kohane toetus on vormilt hüvitis (hüvitatakse teatud protsent tegelikult kantud hüvitatavatest kuludest).

Artikkel I.4

Esialgne (maksimaalne) toetussumma

Euroopa Parlament eraldab kuni [sisestada summa] eurot, mis moodustab maksimaalselt 95 % hinnangulistest hüvitatavatest kuludest.

Toetusesaaja hinnangulised hüvitatavad kulud on esitatud lisas 1 („Hinnanguline eelarve“). Hinnanguline eelarve peab olema tasakaalus ja selles peavad olema välja toodud kõik toetusesaaja kulud ja tulud rahastamiskõlblikkuse perioodil. Hüvitatavad ja mittehüvitatavad kulud peavad olema üksteisest eristatud vastavalt artiklile II.19.

Artikkel I.5

Maksed ja maksete tegemise kord

Toetus makstakse välja allpool kirjeldatud ajakava ja korra kohaselt.

I.5.1   Eelmaksed

Eelmakse summas [sisestada summa] eurot, mis moodustab [automaatselt 100 %, muul juhul sisestada Euroopa Parlamendi määratud protsent] käesoleva rahastamisotsuse artiklis I.4 ette nähtud maksimumsummast, tehakse toetusesaajale 30 päeva jooksul pärast rahastamisotsuse jõustumist või vajaduse korral alates päevast, mil Euroopa Parlamendile esitatakse finantstagatis summas [sisestada summa] eurot, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

I.5.2   Lõppmakse tegemine või alusetult välja makstud summa tagasinõudmine

Toetusesaajale tehakse lõppmakse või nõutakse alusetult välja makstud eelmakse summa tagasi 30 päeva jooksul pärast seda, kui Euroopa Parlament on võtnud vastu aastaaruannet käsitleva otsuse ja määranud kindlaks lõpliku toetussumma, nagu on osutatud artiklites II.23 ja II.25.

I.5.3   Vääring

Euroopa Parlament teeb maksed eurodes. Kui eritingimustes ei ole sõnaselgelt sätestatud teisiti, toimub tegelike kulude konverteerimine eurodesse Euroopa Parlamendi poolt maksekorralduse tegemise päeval kehtinud ja Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud päevakursi alusel või, kui see ei ole võimalik, vastavalt Euroopa Parlamendi poolt määratud ja tema veebisaidil avaldatud igakuisele vahetuskursile.

Euroopa Parlamendi maksed loetakse sooritatuks nende Euroopa Parlamendi arvelt debiteerimise päeval.

Artikkel I.6

Pangakonto

Maksed tehakse eurodes toetusesaaja pangakontole või allkontole, mis asub Euroopa Liidu liikmesriigis registreeritud pangas. Konto andmed on järgmised:

| Panga nimi: [...] |
| --- |
| Pangafiliaali aadress: [...] |
| Kontoomaniku täielik nimi: [...] |
| Täielik kontonumber koos pangakoodidega: [...] |
| IBAN: [...] |
| BIC / SWIFT kood: [...] |

Panga nimi: [...]

Pangafiliaali aadress: [...]

Kontoomaniku täielik nimi: [...]

Täielik kontonumber koos pangakoodidega: [...]

IBAN: [...]

BIC / SWIFT kood: [...]

Artikkel I.7

Üldised haldussätted

Kogu rahastamisotsusega seotud suhtlus Euroopa Parlamendiga peab toimuma kirjalikult ning koos viitega rahastamisotsuse numbrile. Euroopa Parlamendiga tuleb ühendust võtta järgmisel aadressil:

| European Parliament |
| --- |
| The President |
| c/o the Director-General of Finance |
| SCH 05B031 |
| L-2929 Luxembourg |

European Parliament

The President

c/o the Director-General of Finance

SCH 05B031

L-2929 Luxembourg

Tavaposti puhul loetakse saadetise Euroopa Parlamendi poolt kättesaamise kuupäevaks kuupäev, mil Euroopa Parlamendi postiteenistus on selle ametlikult registreerinud.

Rahastamisotsus edastatakse toetusesaajale järgmisel aadressil:

| [...] |
| --- |
| [Ametinimetus] |
| [Toetusesaaja ametlik nimetus] |
| [Täielik ametlik aadress] |

[...]

[Ametinimetus]

[Toetusesaaja ametlik nimetus]

[Täielik ametlik aadress]

Kui toetusesaaja aadress muutub, tuleb sellest Euroopa Parlamendile viivitamatult kirjalikult teada anda.

Artikkel I.8

Otsuse jõustumine

Rahastamisotsus jõustub päeval, mil see Euroopa Parlamendi nimel allkirjastatakse.

II.   ÜLDTINGIMUSED

A OSA: JURIIDILISED JA HALDUSSÄTTED

Artikkel II.1

Mõisted

Käesolevas rahastamisotsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „tegevusaruanne“ – rahastamiskõlblikkuse perioodil tekkinud kulude kirjalik selgitus, näiteks tegevuse, halduskulude jms selgitus. Tegevusaruanne on aastaaruande osa; |
| --- | --- |

1)

„tegevusaruanne“ – rahastamiskõlblikkuse perioodil tekkinud kulude kirjalik selgitus, näiteks tegevuse, halduskulude jms selgitus. Tegevusaruanne on aastaaruande osa;

| 2) | „aastaaruanne“ – aruanne, mis esitatakse kuue kuu jooksul pärast eelarveaasta lõppu vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artiklile 23; |
| --- | --- |

2)

„aastaaruanne“ – aruanne, mis esitatakse kuue kuu jooksul pärast eelarveaasta lõppu vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artiklile 23;

| 3) | „jääksumma“ – artikli I.5.1 kohase eelmakse summa ning artikli II.25.4 kohaselt kindlaks määratud lõpliku toetussumma vahe; |
| --- | --- |

3)

„jääksumma“ – artikli I.5.1 kohase eelmakse summa ning artikli II.25.4 kohaselt kindlaks määratud lõpliku toetussumma vahe;

| 4) | „eelmaksete tasaarvestamine“ – toimub siis, kui eelarvevahendite käsutaja on lõpliku toetussumma kindlaks määranud ja toetusesaajale makstud raha ei ole enam liidu vara; |
| --- | --- |

4)

„eelmaksete tasaarvestamine“ – toimub siis, kui eelarvevahendite käsutaja on lõpliku toetussumma kindlaks määranud ja toetusesaajale makstud raha ei ole enam liidu vara;

| 5) | „huvide konflikt“ – olukord, kus rahastamisotsuse erapooletut ja objektiivset täitmist toetusesaaja poolt ohustavad perekonna, tunnete, rahvuslike sidemete või majanduslike huvidega seotud põhjused või mis tahes muud põhjused, mis tulenevad rahastamisotsusega seotud ühistest huvidest kolmanda isikuga. Poliitilised sidemed ei kujuta endast põhimõtteliselt huvide konflikti lepingute puhul, mis sõlmitakse erakonna ja samu poliitilisi väärtusi jagavate organisatsioonide vahel. Selliste lepingute puhul tuleb siiski tagada kooskõla määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikliga 22; |
| --- | --- |

5)

„huvide konflikt“ – olukord, kus rahastamisotsuse erapooletut ja objektiivset täitmist toetusesaaja poolt ohustavad perekonna, tunnete, rahvuslike sidemete või majanduslike huvidega seotud põhjused või mis tahes muud põhjused, mis tulenevad rahastamisotsusega seotud ühistest huvidest kolmanda isikuga. Poliitilised sidemed ei kujuta endast põhimõtteliselt huvide konflikti lepingute puhul, mis sõlmitakse erakonna ja samu poliitilisi väärtusi jagavate organisatsioonide vahel. Selliste lepingute puhul tuleb siiski tagada kooskõla määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikliga 22;

| 6) | „mitterahaline osalus“ ehk „mitterahaline toetus“ – mitterahalised ressursid, mille kolmas isik teeb toetusesaajale tasuta kättesaadavaks (vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 2 punktidele 7 ja 8); |
| --- | --- |

6)

„mitterahaline osalus“ ehk „mitterahaline toetus“ – mitterahalised ressursid, mille kolmas isik teeb toetusesaajale tasuta kättesaadavaks (vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 2 punktidele 7 ja 8);

| 7) | „eelarveaasta n ehk rahastamiskõlblikkuse periood“ – nende tegevuste toimumisperiood, mille jaoks rahastamisotsusega vahendeid eraldati ja mis on täpsustatud artiklis I.2; |
| --- | --- |

7)

„eelarveaasta n ehk rahastamiskõlblikkuse periood“ – nende tegevuste toimumisperiood, mille jaoks rahastamisotsusega vahendeid eraldati ja mis on täpsustatud artiklis I.2;

| 8) | „vääramatu jõud“ – igasugune ettenägematu, erakorraline olukord või sündmus, mis ei sõltu toetusesaaja või Euroopa Parlamendi tahtest, mis takistab ükskõik kummal neist täita rahastamisotsusest tulenevaid kohustusi ning mis ei tulene nende ega alltöövõtjate, seotud üksuste või rahalist toetust saanud kolmandate isikute veast või hooletusest ja mida vaatamata nõuetekohase hoolsuse rakendamisele ei olnud võimalik vältida. Vääramatuks jõuks ei loeta järgmist: töövaidlused, streik, rahalised raskused, puudujäägid teenustes ning seadmete või materjali vead või viivitused nende kättesaadavaks tegemisel, välja arvatud juhul, kui need tulenevad otseselt asjaomasest vääramatu jõu juhtumist; |
| --- | --- |

8)

„vääramatu jõud“ – igasugune ettenägematu, erakorraline olukord või sündmus, mis ei sõltu toetusesaaja või Euroopa Parlamendi tahtest, mis takistab ükskõik kummal neist täita rahastamisotsusest tulenevaid kohustusi ning mis ei tulene nende ega alltöövõtjate, seotud üksuste või rahalist toetust saanud kolmandate isikute veast või hooletusest ja mida vaatamata nõuetekohase hoolsuse rakendamisele ei olnud võimalik vältida. Vääramatuks jõuks ei loeta järgmist: töövaidlused, streik, rahalised raskused, puudujäägid teenustes ning seadmete või materjali vead või viivitused nende kättesaadavaks tegemisel, välja arvatud juhul, kui need tulenevad otseselt asjaomasest vääramatu jõu juhtumist;

| 9) | „ametlik teavitamine“ – kirjalik suhtlus posti või e-posti teel, mida tõendab kättesaamisteatis; |
| --- | --- |

9)

„ametlik teavitamine“ – kirjalik suhtlus posti või e-posti teel, mida tõendab kättesaamisteatis;

| 10) | „pettus“ – ettekavatsetud tegu või tegematajätmine, mis mõjutab liidu finantshuve ja on seotud valede, ebaõigete või mittetäielike aruannete või dokumentide kasutamise või esitamisega või konkreetse kohustuslikult avaldamisele kuuluva teabe varjamisega; |
| --- | --- |

10)

„pettus“ – ettekavatsetud tegu või tegematajätmine, mis mõjutab liidu finantshuve ja on seotud valede, ebaõigete või mittetäielike aruannete või dokumentide kasutamise või esitamisega või konkreetse kohustuslikult avaldamisele kuuluva teabe varjamisega;

| 11) | „toetus“ – toetus finantsmääruse esimese osa VI jaotise ning määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 IV peatüki tähenduses; |
| --- | --- |

11)

„toetus“ – toetus finantsmääruse esimese osa VI jaotise ning määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 IV peatüki tähenduses;

| 12) | „õigusnormide rikkumine“ – igasugune Euroopa Liidu õiguse rikkumine, mis tuleneb toetusesaaja tegevusest või tegematajätmisest, millel on või võib olla liidu eelarvet kahjustav mõju; |
| --- | --- |

12)

„õigusnormide rikkumine“ – igasugune Euroopa Liidu õiguse rikkumine, mis tuleneb toetusesaaja tegevusest või tegematajätmisest, millel on või võib olla liidu eelarvet kahjustav mõju;

| 13) | „omavahendid“ – liidu eelarve välised rahastamisallikad, näiteks annetused või liikmete makstavad toetused (nagu on määratletud määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 2 punktides 7 ja 8) jms; |
| --- | --- |

13)

„omavahendid“ – liidu eelarve välised rahastamisallikad, näiteks annetused või liikmete makstavad toetused (nagu on määratletud määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 2 punktides 7 ja 8) jms;

| 14) | „seotud isik“ – isik, kellel on volitus toetusesaajat esindada või teha tema nimel otsuseid; |
| --- | --- |

14)

„seotud isik“ – isik, kellel on volitus toetusesaajat esindada või teha tema nimel otsuseid;

| 15) | „oluline viga“ – igasugune rahastamisotsuse tingimuse rikkumine, mida põhjustab tegu või tegematajätmine, mis tekitab või võib tekitada kahju Euroopa Liidu eelarvele. |
| --- | --- |

15)

„oluline viga“ – igasugune rahastamisotsuse tingimuse rikkumine, mida põhjustab tegu või tegematajätmine, mis tekitab või võib tekitada kahju Euroopa Liidu eelarvele.

Artikkel II.2

Toetusesaaja üldised kohustused

Toetusesaaja:

| a) | vastutab ainuisikuliselt võetud juriidiliste kohustuste täitmise ja nende täitmise tõendamise eest; |
| --- | --- |

a)

vastutab ainuisikuliselt võetud juriidiliste kohustuste täitmise ja nende täitmise tõendamise eest;

| b) | on kohustatud heastama Euroopa Parlamendile rahastamisotsuse täitmisega, sh ebaõige täitmisega põhjustatud kahju, välja arvatud juhul, kui põhjuseks on vääramatu jõud; |
| --- | --- |

b)

on kohustatud heastama Euroopa Parlamendile rahastamisotsuse täitmisega, sh ebaõige täitmisega põhjustatud kahju, välja arvatud juhul, kui põhjuseks on vääramatu jõud;

| c) | vastutab ainuisikuliselt kolmandate isikute ees, sealhulgas kõikide rahastamisotsuse täitmise käigus neile tekitatud kahjude eest; |
| --- | --- |

c)

vastutab ainuisikuliselt kolmandate isikute ees, sealhulgas kõikide rahastamisotsuse täitmise käigus neile tekitatud kahjude eest;

| d) | teavitab Euroopa Parlamenti viivitamatult oma juriidilise staatuse ning finants-, tehnilise, organisatsioonilise või omandiõigusega seotud olukorra muutustest ja kõigist nime, aadressi või juriidilise esindaja vahetustest; |
| --- | --- |

d)

teavitab Euroopa Parlamenti viivitamatult oma juriidilise staatuse ning finants-, tehnilise, organisatsioonilise või omandiõigusega seotud olukorra muutustest ja kõigist nime, aadressi või juriidilise esindaja vahetustest;

| e) | võtab kõik vajalikud meetmed huvide konflikti vältimiseks. |
| --- | --- |

e)

võtab kõik vajalikud meetmed huvide konflikti vältimiseks.

Artikkel II.3

Pangakontoga seotud tingimused

Artiklis I.6 osutatud konto või allkonto peab võimaldama teha kindlaks Euroopa Parlamendilt saadud maksed ning laekunud intressid või muud tulud.

Kui sellele kontole kantud summadelt saadakse intressi või muud samaväärset tulu vastavalt selle liikmesriigi õigusele, kelle territooriumil konto on avatud, võib kooskõlas finantsmääruse artikli 8 lõikega 4 selline intress või tulu jääda toetusesaajale.

Ühelgi juhul ei tohi Euroopa Parlamendilt saadud summasid kasutada spekulatiivsel eesmärgil.

Eelmaksena makstud summat loetakse liidu varaks seni, kuni on toimunud tasaarvestamine lõpliku toetussummaga.

Artikkel II.4

Vastutus kahju korral

Euroopa Parlamenti ei või pidada vastutavaks toetusesaaja tekitatud või kantud kahjude eest, sh kahju eest, mida on käesoleva rahastamisotsuse täitmise ajal või tagajärjel põhjustatud kolmandatele isikutele.

Toetusesaaja või seotud isik peab Euroopa Parlamendile hüvitama kogu kahju, mis on Euroopa Parlamendile põhjustatud rahastamisotsuse täitmise tagajärjel või rahastamisotsuse teatavate sätete mittetäitmise tõttu, välja arvatud juhul, kui põhjuseks on vääramatu jõud.

Artikkel II.5

Konfidentsiaalsus

Kui rahastamisotsuses, määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artiklis 32 ja teistes liidu kohaldatavates õigusaktides ei ole sätestatud teisiti, kohustuvad Euroopa Parlament ja toetusesaaja tagama kõikide rahastamisotsuse sisuga otseses seoses olevate dokumentide, andmete või muude materjalide konfidentsiaalsuse.

Artikkel II.6

Isikuandmete töötlemine

Rahastamisotsusega seoses kogutud isikuandmeid töödeldakse kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikliga 33 ja määrusega (EÜ) nr 45/2001 (6).

Andmeid kasutatakse üksnes rahastamisotsuse täitmiseks ja selle täitmise järelevalveks, ilma et see piiraks nende võimalikku liidu õigusaktide kohast edastamist kontrolli ja auditeerimise eest vastutavatele organitele.

Artikkel II.7

Andmete säilitamine

Kooskõlas finantsmääruse artikliga 136 säilitab toetusesaaja rahastamisotsuse täitmist puudutavaid andmeid, tõendavaid dokumente, statistilisi andmeid ja muid andmeid viis aastat pärast lõppmakse tegemist või alusetult makstud eelmakse summa tagasinõudmist.

Rahalise toetuse kasutamist puudutavate auditite, apellatsioonkaebuste, kohtuvaidluste ja nõuetega seonduvaid andmeid säilitatakse asjaomaste auditite, apellatsioonkaebuste ja kohtuvaidluste lõpetamiseni ning nõuete lahendamiseni.

Artikkel II.8

Liidu toetuse nähtavus

II.8.1   Teave liidu toetuse kohta

Kui toetusesaaja edastab või avaldab rahastamisotsuse kohta teavet, muu hulgas konverentsil, seminaril või teabe- ja reklaammaterjalides (näiteks brošüürides, voldikutes, plakatitel, esitlustes, elektrooniliselt vms), peab ta ära märkima, et on saanud Euroopa Parlamendilt rahalist toetust, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament nõuab, et ta seda ei teeks, või kui Euroopa Parlamendiga on kokku lepitud teisiti.

II.8.2   Euroopa Parlamendi vastutuse välistamise klausel

Teabe puhul, mida toetusesaaja edastab või avaldab, peab andmekandjast ja vormist olenemata olema alati märgitud, et teabe sisu eest vastutab üksnes teabe esitaja/autor ning Euroopa Parlament ei ole vastutav edastatud või avaldatud teabe kasutamisest tulenevate tagajärgede eest.

II.8.3   Euroopa Parlamendi avaldatavad andmed

Euroopa Parlament avaldab oma veebisaidil andmed, millele osutatakse määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artiklis 32.

Artikkel II.9

Toetusesaaja sõlmitavad lepingud

II.9.1   Põhimõtted

Kui toetusesaaja sõlmib rahastamisotsuse täitmiseks hankelepinguid, on ta kohustatud võtma konkureerivad pakkumused ning sõlmima lepingu majanduslikult soodsaima pakkumuse teinud pakkujaga või vajaduse korral madalaimat hinda pakkunud pakkujaga. Toetusesaaja väldib huvide konflikti.

Lepingute puhul, mille maksumus ületab 60 000 eurot tarnija ja kauba või teenuse kohta, võtab toetusesaaja vähemalt kolm pakkumust, mis esitatakse vastusena kirjalikule pakkumiskutsele, milles on üksikasjalikult kirjeldatud hanke nõudeid. Lepingute kestus ei tohi ületada viit aastat.

Kui kirjalikule pakkumiskutsele laekub vähem kui kolm pakkumust, peab toetusesaaja tõendama, et hanke puhul oli võimatu saada rohkem pakkumusi.

II.9.2   Andmete säilitamine

Toetusesaaja dokumenteerib pakkumuste hindamise ja põhjendab kirjalikult tarnija valikut.

II.9.3   Kontroll

Toetusesaaja tagab, et Euroopa Parlamendil, Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste ametil, Euroopa Kontrollikojal ja Euroopa Pettustevastasel Ametil on võimalik kasutada määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 V peatüki kohast kontrolliõigust. Toetusesaaja tagab, et kolmandate isikutega sõlmitud lepingutes nähakse ette kontrolliõiguse kasutamise õigus ka nende kolmandate isikute suhtes.

II.9.4   Vastutus

Toetusesaaja vastutab ainuisikuliselt rahastamisotsuse täitmise ja selle sätete järgimise eest. Toetusesaaja kohustub tagama, et tema töövõtjad loobuvad rahastamisotsusega seoses mis tahes nõuetest Euroopa Parlamendi vastu.

Artikkel II.10

Rahaline toetus kolmandatele isikutele

Toetusesaaja rahaline toetus kolmandatele isikutele finantsmääruse artikli 137 tähenduses võib olla hüvitatav kulu järgmistel tingimustel:

| a) | toetusesaaja annab rahalist toetust ainult järgmistele kolmandatele isikutele: ... [lisada võimalike toetusesaajate nimed, nagu taotlusvormil näidatud]; |
| --- | --- |

a)

toetusesaaja annab rahalist toetust ainult järgmistele kolmandatele isikutele: ... [lisada võimalike toetusesaajate nimed, nagu taotlusvormil näidatud];

| b) | kolmandale isikule antav rahaline toetus ei ole suurem kui 60 000 eurot; |
| --- | --- |

b)

kolmandale isikule antav rahaline toetus ei ole suurem kui 60 000 eurot;

| c) | kolmas isik kasutab seda rahastamiskõlblike kulude katmiseks; |
| --- | --- |

c)

kolmas isik kasutab seda rahastamiskõlblike kulude katmiseks;

| d) | toetusesaaja tagab rahalise toetuse tagastamise võimaliku tagasinõudmise korral. |
| --- | --- |

d)

toetusesaaja tagab rahalise toetuse tagastamise võimaliku tagasinõudmise korral.

Käesoleva artikli kohaldamisel ei peeta kolmandaks isikuks riigi või Euroopa tasandi erakonda ega riigi või Euroopa tasandi poliitilist sihtasutust.

Vastavalt finantsmääruse artikli 137 lõikele 2 tagab toetusesaaja, et Euroopa Parlamendil ja Euroopa Kontrollikojal on võimalik kasutada oma kontrolliõigust kõigi liidult rahalisi vahendeid saanud kolmandate isikute suhtes ning kontrollida nende dokumente, ruume ja teavet, sealhulgas elektroonilisel andmekandjal säilitatavat teavet.

Artikkel II.11

Vääramatu jõud

Kui Euroopa Parlament või toetusesaaja puutub kokku vääramatu jõuga, teavitab ta sellest viivitamatult teist poolt (väljastusteatega tähtkirja teel või sellega samaväärsel viisil), näidates ära juhtumi olemuse, tõenäolise kestuse ja prognoositavad tagajärjed.

Euroopa Parlament ja toetusesaaja võtavad tarvitusele kõik meetmed, et vähendada vääramatust jõust tingitud võimalikke kahjusid.

Kui vääramatu jõud takistab Euroopa Parlamenti või toetusesaajat rahastamisotsusest tulenevaid kohustusi täitmast, ei loeta seda rikkumiseks.

Artikkel II.12

Toetuse maksmise peatamine

II.12.1   Peatamise alused

Ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 135 ja finantsmääruse kohaldamise eeskirjade artikli 208 kohaldamist, võib Euroopa Parlament otsustada toetuse maksmise peatada, kui:

| i) | Euroopa Parlament kahtlustab, et toetusesaaja on teinud toetuse andmise menetluses või rahastamisotsuse täitmisel olulisi vigu või esineb temapoolseid rikkumisi, pettusi või kohustuste täitmata jätmist ning kahtlusi on vaja kontrollida; |
| --- | --- |

i)

Euroopa Parlament kahtlustab, et toetusesaaja on teinud toetuse andmise menetluses või rahastamisotsuse täitmisel olulisi vigu või esineb temapoolseid rikkumisi, pettusi või kohustuste täitmata jätmist ning kahtlusi on vaja kontrollida;

| ii) | toetusesaajale on määratud määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 27 lõike 4 kohane rahaline karistus (toetuse maksmine peatatakse trahvi maksmiseni). |
| --- | --- |

ii)

toetusesaajale on määratud määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 27 lõike 4 kohane rahaline karistus (toetuse maksmine peatatakse trahvi maksmiseni).

II.12.2   Peatamise kord

1. etapp
  – Euroopa Parlament teavitab toetusesaajat enne toetuse maksmise peatamist ametlikult toetuse maksmise peatamise kavatsusest ja selle põhjustest ning annab toetusesaajale võimaluse esitada 30 kalendripäeva jooksul pärast teate kättesaamist tähelepanekuid.

2. etapp
  – kui Euroopa Parlament otsustab pärast tähelepanekute esitamise tähtaja möödumist toetuse maksmist mitte peatada, antakse sellest toetusesaajale teada.

Kui Euroopa Parlament otsustab pärast tähelepanekute esitamise tähtaja möödumist toetuse maksmise peatamist jätkata, edastatakse toetusesaajale peatamise kohta ametlikult põhjendatud otsus ja talle tehakse teatavaks:

| i) | artikli II.12.1 punkti i kohastel juhtudel vajalike kontrollide lõpuleviimise orienteeruv kuupäev ning |
| --- | --- |

i)

artikli II.12.1 punkti i kohastel juhtudel vajalike kontrollide lõpuleviimise orienteeruv kuupäev ning

| ii) | võimalikud õiguskaitsevahendid. |
| --- | --- |

ii)

võimalikud õiguskaitsevahendid.

II.12.3   Peatamise tagajärjed

Maksete peatamine tähendab, et toetusesaajal ei ole õigust saada Euroopa Parlamendilt ühtegi makset, kuni artikli II.12.2 teise etapi punktis i osutatud kontroll on lõpule viidud või peatamise alus on kõrvaldatud. Sellega ei piirata Euroopa Parlamendi õigust toetuse andmine lõpetada või rahastamisotsus tühistada.

II.12.4   Maksete jätkamine

Kui maksete peatamise alus on kõrvaldatud, jätkatakse kõikide maksete kavakohast tegemist ning Euroopa Parlament annab sellest toetusesaajale teada.

Artikkel II.13

Rahastamisotsuse tühistamine Euroopa Parlamendi poolt

II.13.1   Tühistamise alused

Euroopa Parlament võib rahastamisotsuse tühistada, kui amet otsustab toetusesaaja registrist kustutada, välja arvatud määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 30 lõikes 2 osutatud juhtudel.

II.13.2   Tühistamise kord

1. etapp
  – Euroopa Parlament teavitab toetusesaajat enne rahastamisotsuse tühistamist ametlikult rahastamisotsuse tühistamise kavatsusest ja selle põhjustest ning annab toetusesaajale võimaluse esitada 30 kalendripäeva jooksul pärast teate kättesaamist tähelepanekuid.

2. etapp
  – kui Euroopa Parlament otsustab pärast tähelepanekute esitamise tähtaja möödumist rahastamisotsust mitte tühistada, antakse sellest toetusesaajale teada.

Kui Euroopa Parlament otsustab pärast tähelepanekute esitamise tähtaja möödumist rahastamisotsuse tühistada, edastatakse toetusesaajale ametlikult põhjendatud otsus rahastamisotsuse tühistamise kohta.

Toetusesaajale alusetult välja makstud summa nõutakse tagasi finantsmääruse kohaldatavate eeskirjade kohaselt.

II.13.3   Rahastamisotsuse tühistamise tagajärjed

Rahastamisotsuse tühistamisel on tagasiulatuv mõju ja see jõustub rahastamisotsuse vastuvõtmise kuupäevast.

Artikkel II.14

Rahastamisotsuse täitmise lõpetamine

II.14.1   Rahastamisotsuse täitmise lõpetamine toetusesaaja taotlusel

Toetusesaaja võib taotleda rahastamisotsuse täitmise lõpetamist.

Toetusesaaja teavitab sellest ametlikult Euroopa Parlamenti ning esitab:

| a) | rahastamisotsuse täitmise lõpetamise põhjused ja |
| --- | --- |

a)

rahastamisotsuse täitmise lõpetamise põhjused ja

| b) | kuupäeva, millal rahastamisotsuse täitmise lõpetamine jõustub (see ei või olla varasem kui ametliku teate saatmise kuupäev). |
| --- | --- |

b)

kuupäeva, millal rahastamisotsuse täitmise lõpetamine jõustub (see ei või olla varasem kui ametliku teate saatmise kuupäev).

Rahastamisotsuse täitmine lõpetatakse lõpetamisotsuses märgitud kuupäeval.

II.14.2   Rahastamisotsuse täitmise lõpetamine Euroopa Parlamendi poolt

Lõpetamise alused

Euroopa Parlamendil on õigus rahastamisotsuse täitmine lõpetada järgmistel juhtudel:

| a) | amet otsustab toetusesaaja registrist kustutada (määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 30 lõikes 2 osutatud juhtudel); |
| --- | --- |

a)

amet otsustab toetusesaaja registrist kustutada (määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 30 lõikes 2 osutatud juhtudel);

| b) | toetusesaaja ei täida enam määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 18 lõike 2 tingimusi; |
| --- | --- |

b)

toetusesaaja ei täida enam määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 18 lõike 2 tingimusi;

| c) | finantsmääruse artikli 135 lõigetes 3 ja 5 osutatud juhtudel; |
| --- | --- |

c)

finantsmääruse artikli 135 lõigetes 3 ja 5 osutatud juhtudel;

| d) | toetusesaaja, seotud isik või isik, kellel lasub piiramatu vastutus toetusesaaja võlgade eest, on finantsmääruse artikli 106 lõike 1 punktis a või b osutatud olukorras; |
| --- | --- |

d)

toetusesaaja, seotud isik või isik, kellel lasub piiramatu vastutus toetusesaaja võlgade eest, on finantsmääruse artikli 106 lõike 1 punktis a või b osutatud olukorras;

| e) | toetusesaaja või seotud isik on finantsmääruse artikli 106 lõike 1 punktis c, d, e või f osutatud olukorras või tema suhtes kehtib finantsmääruse artikli 106 lõige 2 või |
| --- | --- |

e)

toetusesaaja või seotud isik on finantsmääruse artikli 106 lõike 1 punktis c, d, e või f osutatud olukorras või tema suhtes kehtib finantsmääruse artikli 106 lõige 2 või

| f) | toetusesaaja kaotab oma staatuse vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 10 lõikele 6. |
| --- | --- |

f)

toetusesaaja kaotab oma staatuse vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 10 lõikele 6.

Rahastamisotsuse täitmise lõpetamise menetlus

1. etapp
  – Euroopa Parlament teavitab toetusesaajat enne rahastamisotsuse täitmise lõpetamist ametlikult rahastamisotsuse täitmise lõpetamise kavatsusest ja selle põhjustest ning annab toetusesaajale võimaluse esitada 30 kalendripäeva jooksul pärast teate kättesaamist tähelepanekuid.

2. etapp
  – kui Euroopa Parlament otsustab pärast tähelepanekute esitamise tähtaja möödumist rahastamisotsuse täitmist mitte lõpetada, antakse sellest toetusesaajale teada.

Kui Euroopa Parlament otsustab pärast tähelepanekute esitamise tähtaja möödumist rahastamisotsuse täitmise lõpetada, edastatakse toetusesaajale ametlikult põhjendatud otsus rahastamisotsuse täitmise lõpetamise kohta.

Rahastamisotsuse täitmine lõpetatakse samast päevast, mil otsus toetusesaajale teatavaks tehakse.

II.14.3   Rahastamisotsuse täitmise lõpetamise tagajärjed

Rahastamisotsuse täitmise lõpetamise otsus jõustub ex nunc. Toetusesaaja poolt alates lõpetamisotsuse jõustumise päevast kantud tegelikud kulud loetakse rahastamiskõlbmatuteks kuludeks.

Artikkel II.15

Õiguste edasiandmine

Toetusesaaja ei või anda kolmandale isikule edasi mitte ühtegi maksenõuet Euroopa Parlamendi vastu, välja arvatud juhul, kui toetusesaaja esitab selleks põhjendatud kirjaliku taotluse ja Euroopa Parlament kiidab selle enne õiguste üleandmist heaks.

Kui Euroopa Parlament ei kiida õiguste edasiandmist kirjalikult heaks või kui heakskiidu aluseks olevaid tingimusi ei täideta, on õiguste edasiandmine tühine.

Edasiandmine ei vabasta toetusesaajat ühelgi juhul tema kohustustest Euroopa Parlamendi ees.

Artikkel II.16

Viivised

Kui Euroopa Parlament ei tee makset tähtajaks, on toetusesaajal õigus saada viivist vastavalt Euroopa Keskpanga eurodes toimuvate peamiste refinantseerimistehingute puhul kohaldatavale määrale (edaspidi „viitemäär“), mida on suurendatud 3,5 punkti võrra. Viitemääraks loetakse maksetähtaja kättejõudmise kuu esimesel päeval kehtivat Euroopa Liidu Teataja C-seerias avaldatud määra.

Kui Euroopa Parlament peatab maksete tegemise, nagu on sätestatud artiklis II.12, ei ole algse tähtaja ületamise korral tegemist hilinenud maksega.

Hilinenud maksete eest makstakse viivist alates maksetähtajale järgnenud päevast kuni makse tegeliku tegemise päevani (kaasa arvatud).

Kui arvestatud viivise summa on 200 eurot või väiksem, on Euroopa Parlament erandina esimesest lõigust kohustatud selle toetusesaajale välja maksma ainult juhul, kui toetusesaaja esitab selleks taotluse kahe kuu jooksul pärast hilinenud makse saamist.

Artikkel II.17

Kohaldatav õigus

Rahastamisotsuse suhtes kehtib liidu kohaldatav õigus, eelkõige määrus (EL, Euratom) nr 1141/2014 ja finantsmääruse asjakohased sätted, mida kohaldatakse täielikult. Neid täiendab vajaduse korral toetusesaaja asukohaliikmesriigi õigus.

Artikkel II.18

Õigus esitada tähelepanekuid

Kui toetusesaajal või määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artiklis 27a osutatud füüsilisel isikul on rahastamisotsuse kohaselt õigus esitada tähelepanekuid, antakse toetusesaajale või asjakohasele füüsilisele isikule kirjalike tähelepanekute esitamiseks aega kümme tööpäeva, välja arvatud juhul, kui sõnaselgelt on ette nähtud teisiti. Seda aega võib toetusesaaja või asjaomase füüsilise isiku põhjendatud taotluse korral ühe korra kümne tööpäeva võrra pikendada.

B OSA: FINANTSSÄTTED

Artikkel II.19

Hüvitatavad kulud

II.19.1   Tingimused

Selleks et kulusid saaks hüvitada liidu rahalisest toetusest ja kooskõlas finantsmääruse artikliga 126 peavad kulud vastama järgmistele kriteeriumitele:

| a) | kulud on otseselt seotud rahastamisotsuse sisuga ja ette nähtud rahastamisotsusele lisatud hinnangulises eelarves; |
| --- | --- |

a)

kulud on otseselt seotud rahastamisotsuse sisuga ja ette nähtud rahastamisotsusele lisatud hinnangulises eelarves;

| b) | kulud on vajalikud rahastamisotsuse täitmiseks; |
| --- | --- |

b)

kulud on vajalikud rahastamisotsuse täitmiseks;

| c) | kulud on mõistlikud, põhjendatud ja kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega, eelkõige ökonoomsuse ja tõhususe poolest; |
| --- | --- |

c)

kulud on mõistlikud, põhjendatud ja kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega, eelkõige ökonoomsuse ja tõhususe poolest;

| d) | kulud on tekkinud artiklis I.2. määratletud rahastamiskõlblikkuse perioodi jooksul, välja arvatud aastaaruannetega ning finantsaruandeid ja nende aluseks olevat raamatupidamisarvestust puudutavate sertifikaatidega seotud kulud; |
| --- | --- |

d)

kulud on tekkinud artiklis I.2. määratletud rahastamiskõlblikkuse perioodi jooksul, välja arvatud aastaaruannetega ning finantsaruandeid ja nende aluseks olevat raamatupidamisarvestust puudutavate sertifikaatidega seotud kulud;

| e) | toetusesaaja on kulud tegelikult kandnud; |
| --- | --- |

e)

toetusesaaja on kulud tegelikult kandnud;

| f) | kulud on tuvastatavad ja kontrollitavad ning kirjendatud toetusesaaja raamatupidamise aastaaruandesse kooskõlas kohaldatavate raamatupidamisstandarditega; |
| --- | --- |

f)

kulud on tuvastatavad ja kontrollitavad ning kirjendatud toetusesaaja raamatupidamise aastaaruandesse kooskõlas kohaldatavate raamatupidamisstandarditega;

| g) | kulud on kooskõlas kohaldatava maksu- ja sotsiaalkindlustusõigusega; |
| --- | --- |

g)

kulud on kooskõlas kohaldatava maksu- ja sotsiaalkindlustusõigusega;

| h) | kulud on kooskõlas artikli II.9.1 esimese lõiguga ning üldjoontes artikli II.9.1 teise lõiguga. |
| --- | --- |

h)

kulud on kooskõlas artikli II.9.1 esimese lõiguga ning üldjoontes artikli II.9.1 teise lõiguga.

Toetusesaaja raamatupidamise ja sisekontrolli meetmed peavad võimaldama tuvastada aastaaruandes deklareeritud kulude ja tulude kooskõla finantsaruannete ja vastavate tõendavate dokumentidega.

II.19.2   Hüvitatavate kulude näited

Ilma et see piiraks finantsmääruse artikli 126 kohaldamist, peetakse hüvitatavateks kuludeks eelkõige järgmisi tegevuskulusid (tingimusel et need vastavad käesoleva artikli punktis 1 toodud kriteeriumitele):

| a) | halduskulud ning tehnilise abi, koosolekute, uurimistegevuse, piiriüleste ettevõtmiste, uuringute, teabe ja väljaannetega seotud kulud; |
| --- | --- |

a)

halduskulud ning tehnilise abi, koosolekute, uurimistegevuse, piiriüleste ettevõtmiste, uuringute, teabe ja väljaannetega seotud kulud;

| b) | personalikulud, mis hõlmavad tegelikke palkasid, sotsiaalkindlustusmakseid ja muid töötasu hulka arvatavaid seadusega ette nähtud kulusid, tingimusel et need ei ületa toetusesaaja töötasupoliitikale vastavaid tavapäraseid keskmisi määrasid; |
| --- | --- |

b)

personalikulud, mis hõlmavad tegelikke palkasid, sotsiaalkindlustusmakseid ja muid töötasu hulka arvatavaid seadusega ette nähtud kulusid, tingimusel et need ei ületa toetusesaaja töötasupoliitikale vastavaid tavapäraseid keskmisi määrasid;

| c) | töötajate reisi- ja elamiskulud, tingimusel et need on kooskõlas toetusesaaja tavapärase reisikulude hüvitamise praktikaga; |
| --- | --- |

c)

töötajate reisi- ja elamiskulud, tingimusel et need on kooskõlas toetusesaaja tavapärase reisikulude hüvitamise praktikaga;

| d) | seadmete või muu (uue või kasutatud) vara amortisatsioonikulud, mis on kirjendatud toetusesaaja raamatupidamisaruannetesse, tingimusel et vara






  i) | kantakse maha vastavalt rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele ja toetusesaaja tavapärastele kuluarvestustavadele ning |
| --- | --- | --- |

d)

seadmete või muu (uue või kasutatud) vara amortisatsioonikulud, mis on kirjendatud toetusesaaja raamatupidamisaruannetesse, tingimusel et vara

i)

kantakse maha vastavalt rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele ja toetusesaaja tavapärastele kuluarvestustavadele ning

| ii) | on soetatud kooskõlas artikli II.9.1 esimese lõiguga ning üldjoontes artikli II.9.1 teise lõiguga (kui vara soetati rahastamiskõlblikkuse perioodil); |
| --- | --- |

ii)

on soetatud kooskõlas artikli II.9.1 esimese lõiguga ning üldjoontes artikli II.9.1 teise lõiguga (kui vara soetati rahastamiskõlblikkuse perioodil);

| e) | tarbekaubad ja varustus ning muud lepingud, tingimusel et






  i) | need on soetatud kooskõlas artikli II.9.1 esimese lõiguga ja üldjoontes artikli II.9.1 teise lõiguga ning |
| --- | --- | --- |

e)

tarbekaubad ja varustus ning muud lepingud, tingimusel et

i)

need on soetatud kooskõlas artikli II.9.1 esimese lõiguga ja üldjoontes artikli II.9.1 teise lõiguga ning

| ii) | need on otseselt seotud rahastamisotsuse sisuga; |
| --- | --- |

ii)

need on otseselt seotud rahastamisotsuse sisuga;

| f) | kulud, mis tulenevad otseselt rahastamisotsuses kehtestatud nõuetest, sh vajaduse korral finantsteenuste kulud (eelkõige finantstagatistega seotud kulud), tingimusel et vastavad teenused on ostetud kooskõlas artikli II.9.1 esimese lõiguga ning üldjoontes artikli II.9.1 teise lõiguga. |
| --- | --- |

f)

kulud, mis tulenevad otseselt rahastamisotsuses kehtestatud nõuetest, sh vajaduse korral finantsteenuste kulud (eelkõige finantstagatistega seotud kulud), tingimusel et vastavad teenused on ostetud kooskõlas artikli II.9.1 esimese lõiguga ning üldjoontes artikli II.9.1 teise lõiguga.

Artikkel II.20

Mittehüvitatavad kulud

Ilma et see piiraks käesoleva otsuse artikli II.19.1 ja finantsmääruse artikli 126 kohaldamist, peetakse rahastamiskõlbmatuks järgmisi kulusid:

| a) | toetusesaaja makstud kapitalitootlus ja dividendid; |
| --- | --- |

a)

toetusesaaja makstud kapitalitootlus ja dividendid;

| b) | võlad ja võla teenindamise kulud; |
| --- | --- |

b)

võlad ja võla teenindamise kulud;

| c) | kahjumi või võlgade katmine; |
| --- | --- |

c)

kahjumi või võlgade katmine;

| d) | intressikulud; |
| --- | --- |

d)

intressikulud;

| e) | ebatõenäoliselt laekuvad võlad; |
| --- | --- |

e)

ebatõenäoliselt laekuvad võlad;

| f) | kursikahjud; |
| --- | --- |

f)

kursikahjud;

| g) | pangakulud, mida pank nõuab toetusesaajalt Euroopa Parlamendilt saadavate ülekannete eest; |
| --- | --- |

g)

pangakulud, mida pank nõuab toetusesaajalt Euroopa Parlamendilt saadavate ülekannete eest;

| h) | kulud, mille toetusesaaja on deklareerinud muu tegevuse raames, millele on saadud liidu eelarvest rahalist toetust; |
| --- | --- |

h)

kulud, mille toetusesaaja on deklareerinud muu tegevuse raames, millele on saadud liidu eelarvest rahalist toetust;

| i) | mitterahaline osalus; |
| --- | --- |

i)

mitterahaline osalus;

| j) | ülemäärased või ebamõistlikud kulud; |
| --- | --- |

j)

ülemäärased või ebamõistlikud kulud;

| k) | mahaarvatav käibemaks; |
| --- | --- |

k)

mahaarvatav käibemaks;

| l) | teatavate kolmandate isikute keelatud rahastamine, mida käsitletakse määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artiklis 22. |
| --- | --- |

l)

teatavate kolmandate isikute keelatud rahastamine, mida käsitletakse määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artiklis 22.

Artikkel II.21

Mitterahaline osalus

Euroopa Parlament lubab toetusesaajal saada rahastamisotsuse täitmise ajal mitterahalisi toetusi, tingimusel et nende väärtus ei ületa:

| a) | kulusid, mis on tegelikult kantud ja nõuetekohaselt tõendatud nende kolmandate isikute raamatupidamisdokumentidega, kes on vastava osaluse teinud toetusesaaja jaoks tasuta, kuid vastavaid kulusid enda peale võttes, |
| --- | --- |

a)

kulusid, mis on tegelikult kantud ja nõuetekohaselt tõendatud nende kolmandate isikute raamatupidamisdokumentidega, kes on vastava osaluse teinud toetusesaaja jaoks tasuta, kuid vastavaid kulusid enda peale võttes,

| b) | selliste dokumentide puudumisel kõnealusel turul üldiselt aktsepteeritud kuludele vastavaid kulusid, |
| --- | --- |

b)

selliste dokumentide puudumisel kõnealusel turul üldiselt aktsepteeritud kuludele vastavaid kulusid,

| c) | hinnangulises eelarves heaks kiidetud väärtust, |
| --- | --- |

c)

hinnangulises eelarves heaks kiidetud väärtust,

| d) | 50 % hinnangulises eelarves heaks kiidetud omavahenditest. |
| --- | --- |

d)

50 % hinnangulises eelarves heaks kiidetud omavahenditest.

Mitterahaline osalus:

| a) | esitatakse hinnangulises eelarves eraldi, et kajastada vahendite koguhulka; |
| --- | --- |

a)

esitatakse hinnangulises eelarves eraldi, et kajastada vahendite koguhulka;

| b) | on kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikliga 20 ning riiklike maksu- ja sotsiaalkindlustuseeskirjadega; |
| --- | --- |

b)

on kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikliga 20 ning riiklike maksu- ja sotsiaalkindlustuseeskirjadega;

| c) | on lubatud üksnes ajutiselt ja eeldusel, et on olemas välisaudiitori kontrollitõend ja see on lubatud lõpliku toetussumma kohta tehtud otsuses; |
| --- | --- |

c)

on lubatud üksnes ajutiselt ja eeldusel, et on olemas välisaudiitori kontrollitõend ja see on lubatud lõpliku toetussumma kohta tehtud otsuses;

| d) | ei tohi olla kinnisvara vormis. |
| --- | --- |

d)

ei tohi olla kinnisvara vormis.

Artikkel II.22

Eelarvevahendite ümberpaigutamine

Toetusesaaja võib lisas 1 esitatud hinnangulist eelarvet kohandada, paigutades vahendeid eri eelarverubriikide vahel ümber. Eelarve selliseks muutmiseks ei ole vaja rahastamisotsust muuta. Ümberpaigutusi tuleb aastaaruandes põhjendada.

Artikkel II.23

Aruandluskohustus

II.23.1   Aastaaruanne

Toetusesaaja esitab eelarveaasta n lõpule järgneval aastal soovitatavalt 15. maiks, kuid mitte hiljem kui 30. juuniks aastaaruande, millesse kuuluvad:

| a) | raamatupidamise aastaaruanne koos märkustega, mis sisaldab toetusesaaja tulusid ja kulusid ning varasid ja kohustusi eelarveaasta alguse ja lõpu seisuga vastavalt toetusesaaja asukohaliikmesriigis kohaldatavale õigusele; |
| --- | --- |

a)

raamatupidamise aastaaruanne koos märkustega, mis sisaldab toetusesaaja tulusid ja kulusid ning varasid ja kohustusi eelarveaasta alguse ja lõpu seisuga vastavalt toetusesaaja asukohaliikmesriigis kohaldatavale õigusele;

| b) | raamatupidamise aastaaruanne, mis põhineb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1606/2002 (7) artiklis 2 määratletud rahvusvahelistel raamatupidamisstandarditel; |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruanne, mis põhineb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1606/2002 (7) artiklis 2 määratletud rahvusvahelistel raamatupidamisstandarditel;

| c) | kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikliga 20 esitatud annetajate ja toetajate ning nende annetuste või toetuste loetelu; |
| --- | --- |

c)

kooskõlas määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikliga 20 esitatud annetajate ja toetajate ning nende annetuste või toetuste loetelu;

| d) | tegevusaruanne; |
| --- | --- |

d)

tegevusaruanne;

| e) | finantsselgitus, mille aluseks on hinnangulise eelarve struktuur; |
| --- | --- |

e)

finantsselgitus, mille aluseks on hinnangulise eelarve struktuur;

| f) | üksikasjad tulude, kulude, varade ja kohustuste kohta; |
| --- | --- |

f)

üksikasjad tulude, kulude, varade ja kohustuste kohta;

| g) | punktis e osutatud finantsselgituse ja punktis f osutatud üksikasjade vastavust näitav võrdlus; |
| --- | --- |

g)

punktis e osutatud finantsselgituse ja punktis f osutatud üksikasjade vastavust näitav võrdlus;

| h) | loetelu tarnijatest, kes esitasid asjaomase eelarveaasta jooksul toetusesaajale arveid enam kui 10 000 euro eest, koos tarnija nime ja aadressi ning tarnitud kaupade või teenuste mahuga. |
| --- | --- |

h)

loetelu tarnijatest, kes esitasid asjaomase eelarveaasta jooksul toetusesaajale arveid enam kui 10 000 euro eest, koos tarnija nime ja aadressi ning tarnitud kaupade või teenuste mahuga.

Artiklis II.25.3 osutatud ülekandmise korral peab aastaaruanne sisaldama punktides d, e, f ja g nõutud dokumente ka asjaomasele eelarveaastale järgneva aasta esimese kvartali kohta.

Aastaaruandes esitatud teave peab olema piisav lõpliku toetussumma kindlaksmääramiseks.

II.23.2   Välisauditi aruanne

Sõltumatud välised organid või eksperdid, kes on selleks volitatud vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 23 lõikele 3, esitavad Euroopa Parlamendile otse välisauditi aruande, millele osutatakse määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 23 lõikes 1.

Välisauditi eesmärk on kinnitada raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tulude ja kulude seaduslikkust ja korrektsust, sh eriti seda, kas:

| a) | raamatupidamise aastaaruanne on koostatud kooskõlas toetusesaaja suhtes kohaldatava siseriikliku õigusega, ei sisalda olulisi ebatäpsusi ning annab tõese ja õiglase ülevaate tema finantsseisundist ja tegevuse tulemustest; |
| --- | --- |

a)

raamatupidamise aastaaruanne on koostatud kooskõlas toetusesaaja suhtes kohaldatava siseriikliku õigusega, ei sisalda olulisi ebatäpsusi ning annab tõese ja õiglase ülevaate tema finantsseisundist ja tegevuse tulemustest;

| b) | raamatupidamise aastaaruanne on koostatud kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega, mis on määratletud määruse (EÜ) nr 1606/2002 artiklis 2; |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruanne on koostatud kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega, mis on määratletud määruse (EÜ) nr 1606/2002 artiklis 2;

| c) | deklareeritud kulud on tegelikult kantud; |
| --- | --- |

c)

deklareeritud kulud on tegelikult kantud;

| d) | tulud on deklareeritud ammendavalt; |
| --- | --- |

d)

tulud on deklareeritud ammendavalt;

| e) | toetusesaaja poolt Euroopa Parlamendile esitatud finantsdokumendid on kooskõlas rahastamisotsuse finantssätetega; |
| --- | --- |

e)

toetusesaaja poolt Euroopa Parlamendile esitatud finantsdokumendid on kooskõlas rahastamisotsuse finantssätetega;

| f) | määrusest (EL, Euratom) nr 1141/2014 ja eriti selle artiklist 20 tulenevad kohustused on täidetud; |
| --- | --- |

f)

määrusest (EL, Euratom) nr 1141/2014 ja eriti selle artiklist 20 tulenevad kohustused on täidetud;

| g) | rahastamisotsusest ja eriti selle artiklitest II.9 ja II.19 tulenevad kohustused on täidetud; |
| --- | --- |

g)

rahastamisotsusest ja eriti selle artiklitest II.9 ja II.19 tulenevad kohustused on täidetud;

| h) | mitterahaline osalus on toetusesaajale tegelikult üle antud ja seda on hinnatud kooskõlas kohaldatavate eeskirjadega; |
| --- | --- |

h)

mitterahaline osalus on toetusesaajale tegelikult üle antud ja seda on hinnatud kooskõlas kohaldatavate eeskirjadega;

| i) | liidu toetuse võimalik ülejääk kanti üle järgmisse eelarveaastasse ja kasutati ära eelarveaasta esimeses kvartalis, nagu on nõutud finantsmääruse artikli 125 lõikes 6; |
| --- | --- |

i)

liidu toetuse võimalik ülejääk kanti üle järgmisse eelarveaastasse ja kasutati ära eelarveaasta esimeses kvartalis, nagu on nõutud finantsmääruse artikli 125 lõikes 6;

| j) | omavahendite ülejääk kanti reservikontole. |
| --- | --- |

j)

omavahendite ülejääk kanti reservikontole.

Artikkel II.24

Otsus aastaaruande kohta

Euroopa Parlament kiidab artiklis II.23.1 ette nähtud aastaaruande heaks või lükkab selle tagasi eelarveaastale n järgnevaks 30. septembriks.

Kui Euroopa Parlament esitatud aastaaruandele kuue kuu jooksul pärast selle kättesaamist kirjalikult ei vasta, loetakse aastaaruanne heakskiidetuks.

Aastaaruande heakskiitmine ei piira lõpliku toetussumma kindlaksmääramist vastavalt artiklile II.25, millega Euroopa Parlament teeb lõpliku otsuse kulude rahastamiskõlblikkuse kohta.

Euroopa Parlament võib nõuda toetusesaajalt aastaaruande kohta otsuse tegemise eesmärgil täiendavat teavet. Täiendava teabe nõudmise korral lükatakse aastaaruande kohta otsuse tegemise tähtaega edasi seni, kuni nõutud teave on kätte saadud ja Euroopa Parlament on seda hinnanud.

Kui aastaaruandes ilmnevad olulised puudujäägid, võib Euroopa Parlament selle ilma toetusesaajalt täiendavat teavet küsimata tagasi lükata ning tal on õigus nõuda, et toetusesaaja esitaks 15 tööpäeva jooksul uue aruande.

Täiendava teabe või uue aruande esitamise nõue esitatakse toetusesaajale kirjalikult.

Algselt esitatud aastaaruande tagasilükkamise ja uue aruande nõudmise korral kohaldatakse uue aruande suhtes käesolevas artiklis kirjeldatud heakskiitmise korda.

Artikkel II.25

Otsus lõpliku toetussumma kohta

II.25.1   Aastaaruande olulisus

Euroopa Parlamendi otsus lõpliku toetussumma kindlaksmääramise kohta põhineb vastavalt artiklile II.24 heaks kiidetud aastaaruandel. Kui Euroopa Parlament lükkab aastaaruande lõplikult tagasi või kui toetusesaaja ei esita aastaaruannet ettenähtud tähtajaks, ei saa lõpliku toetussumma kohta tehtud otsuses hüvitatavaid kulusid ette näha.

II.25.2   Piirmäärad

Lõplik toetussumma ei tohi olla suurem kui artiklis I.4 sätestatud summa ega ületada 95 % tegelikult kantud rahastamiskõlblikest kuludest.

II.25.3   Ülejäägi ülekandmine

Kui eelarveaasta n lõpuks ületavad toetusesaaja tulud kulusid, võib ta osa ülejäägist kanda üle eelarveaastasse n+1, nagu on ette nähtud finantsmääruse artikli 125 lõikes 6.

a)   Ülejäägi määratlus

Aasta n ülejäägiks loetakse kõigi rahastamiskõlblike kulude ja järgmiste summade vahe:

| i) | esialgne (maksimaalne) toetussumma, mis on ette nähtud artiklis I.4; |
| --- | --- |

i)

esialgne (maksimaalne) toetussumma, mis on ette nähtud artiklis I.4;

| ii) | toetusesaaja omavahendid, mis on ette nähtud rahastamiskõlblike kulude katmiseks (pärast seda, kui toetusesaaja on eelnevalt ainult omavahenditest katnud kõik rahastamiskõlbmatud kulud), ja |
| --- | --- |

ii)

toetusesaaja omavahendid, mis on ette nähtud rahastamiskõlblike kulude katmiseks (pärast seda, kui toetusesaaja on eelnevalt ainult omavahenditest katnud kõik rahastamiskõlbmatud kulud), ja

| iii) | eelarveaastast n–1 üle kantud ülejääk. |
| --- | --- |

iii)

eelarveaastast n–1 üle kantud ülejääk.

Eelarveaastasse n+1 ülekantav ülejääk ei tohi ületada 25 % punktides i ja ii osutatud kogutulust.

b)   Ülekantava summa kirjendamine eraldisena rahastamiskõlblike kulude katmiseks

Reaalselt ülekantav summa kirjendatakse eelarveaasta n bilanssi kui „eraldis eelarveaasta n+1 esimese kvartali jooksul tehtavate rahastamiskõlblike kulude katmiseks“. Eraldis loetakse eelarveaasta n rahastamiskõlblikuks kuluks.

Raamatupidamise vahearuandes, mis tuleb koostada hiljemalt 31. märtsiks aastal n+1, määratakse kindlaks selleks kuupäevaks reaalselt kantud rahastamiskõlblikud kulud. Eraldis ei tohi neid kulusid ületada.

Aastal n+1 saab eraldisest tulu, mida kasutatakse eelarveaasta n+1 esimese kvartali jooksul tehtavate rahastamiskõlblike kulude katmiseks.

II.25.4   Otsus lõpliku toetussumma kohta

Euroopa Parlament kontrollib igal aastal kulude vastavust määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014, finantsmääruse ja rahastamisotsuse sätetele ning võtab ta vastu otsuse lõpliku toetussumma kohta, mis tehakse toetusesaajale nõuetekohaselt teatavaks.

Eelarveaasta n lõplik toetussumma määratakse kindlaks aastal n+1.

Kui lõplik toetussumma on kindlaks määratud, toimub eelmaksete tasaarvestamine.

II.25.5   Jääksumma

Kui eelmakse oli suurem kui kindlaks määratud lõplik toetussumma, nõuab Euroopa Parlament alusetult makstud eelmakse osa tagasi.

Kui lõplik toetussumma on suurem kui eelmakse summa, maksab Euroopa Parlament toetusesaajale välja jääksumma.

II.25.6   Kasum

a)   Mõiste

Kasum on määratletud finantsmääruse artikli 125 lõikes 5.

b)   Reservide kogumine

Kooskõlas finantsmääruse artikli 125 lõikega 5 võib toetusesaaja artiklis II.1 määratletud omavahendite ülejäägist reserve koguda.

Reservikontole võib kanda vajaduse korral omavahendite ülejäägi, st summa, mis jääb üle, kui omavahenditest on kaetud vajalikud 5 % eelarveaastal n kantud hüvitatavatest kuludest ning 5 % kuludest, mis kaetakse eelarveaastasse n+1 üle kantava eraldisega. Toetusesaaja peab eelnevalt ainult omavahenditest katma kõik mittehüvitatavad kulud.

Reservi arvatud summat ei arvestata kasumi arvestamisel.

Reservi kasutatakse üksnes toetusesaaja tegevuskulude katmiseks.

c)   Sissenõudmine

Toetusesaaja ei või toetuse abil kasumit teenida. Euroopa Parlamendil on õigus nõuda kasumist sisse osa, mis vastab liidu osalusele rahastamiskõlblike kulude katmisel, nagu on osutatud finantsmääruse artikli 125 lõikes 4.

Artikkel II.26

Tagasinõudmine

Kui maksed on toetusesaajale tehtud alusetult või rahastamisotsuse, määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 või finantsmääruse tingimuste kohaselt on tagasinõudmine põhjendatud, peab toetusesaaja või määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 30 lõikes 2 osutatud füüsiline isik vastavad summad Euroopa Parlamendile tagasi maksma viimase poolt määratud tingimustel ja tähtajaks.

II.26.1   Viivised

Kui toetusesaaja ei ole Euroopa Parlamendi määratud tähtaja jooksul tagasimakset sooritanud, arvestab Euroopa Parlament asjakohastelt summadelt viivist artiklis II.16 sätestatud määra alusel. Viivist arvestatakse ajavahemiku eest, mis algab tagasimakse tähtpäevast ja lõpeb kõikide võlgnetavate summade täielikul laekumisel Euroopa Parlamendile, laekumise päev kaasa arvatud.

Osaliste maksete puhul kaetakse toetusesaaja tehtud summadest esmalt tasud ja viivised ning alles seejärel makse põhiosa.

II.26.2   Tasaarvestus

Kui tagasimakset ettenähtud tähtajaks ei tehta, võib Euroopa Parlamendile võlgnetavad summad kooskõlas finantsmääruse artikliga 80 ja finantsmääruse kohaldamise eeskirjadega tasaarvestada toetusesaajale maksmisele kuuluvate mis tahes muude summade arvelt. Erandjuhul, mida tingib vajadus kaitsta liidu finantshuve, võib Euroopa Parlament võlgnetavad summad tasaarvestada enne makse tähtaega. Toetusesaaja eelnev nõusolek ei ole vajalik.

II.26.3   Pangakulud

Euroopa Parlamendile võlgnetavate summade sissenõudmisega seotud pangakulud tasub ainuisikuliselt toetusesaaja.

Artikkel II.27

Finantstagatis

Kui Euroopa Parlament nõuab toetusesaajalt finantstagatist vastavalt finantsmääruse artiklile 134, peavad täidetud olema järgmised tingimused:

| a) | finantstagatise peab andma pank või tunnustatud finantseerimisasutus või toetusesaaja taotlusel ja Euroopa Parlamendi nõusolekul kolmas isik; |
| --- | --- |

a)

finantstagatise peab andma pank või tunnustatud finantseerimisasutus või toetusesaaja taotlusel ja Euroopa Parlamendi nõusolekul kolmas isik;

| b) | tagatise andja maksab summa välja esimesel nõudmisel ega tohi nõuda, et Euroopa Parlament esitaks kõigepealt nõude põhivõlgniku (st toetusesaaja) vastu, ning |
| --- | --- |

b)

tagatise andja maksab summa välja esimesel nõudmisel ega tohi nõuda, et Euroopa Parlament esitaks kõigepealt nõude põhivõlgniku (st toetusesaaja) vastu, ning

| c) | finantstagatis peab sõnaselgelt kehtima seni, kuni Euroopa Parlament on eelmakse ning vahe- ja lõppmaksed tasaarvestanud. Kui lõppmakse tegemise asemel on vaja vahendeid tagasi nõuda, peab finantstagatis kehtima seni, kuni võlg on täielikult tagasi makstud, ning Euroopa Parlament vabastab tagatise seejärel järgmise kuu jooksul. |
| --- | --- |

c)

finantstagatis peab sõnaselgelt kehtima seni, kuni Euroopa Parlament on eelmakse ning vahe- ja lõppmaksed tasaarvestanud. Kui lõppmakse tegemise asemel on vaja vahendeid tagasi nõuda, peab finantstagatis kehtima seni, kuni võlg on täielikult tagasi makstud, ning Euroopa Parlament vabastab tagatise seejärel järgmise kuu jooksul.

Artikkel II.28

Kontroll

II.28.1   Üldsätted

Euroopa Parlament ning Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste amet võivad oma pädevuste raames ning vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 V peatükile kasutada igal ajal oma kontrolliõigust, et veenduda, kas toetusesaaja täidab täielikult kõiki rahastamisotsuses, määruses (EL, Euratom) nr 1141/2014 ja finantsmääruses ette nähtud kohustusi.

Toetusesaaja teeb pädevate asutustega nõuetekohast koostööd ning abistab neid kontrolli läbiviimiseks vajalikul määral.

Euroopa Parlament ning Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste amet võivad delegeerida kontrolli läbiviimise nende nimel tegutsema volitatud välisasutustele („volitatud asutused“).

II.28.2   Dokumentide säilitamise kohustus

Toetusesaaja hoiab viis aastat pärast aastaaruande esitamist asjakohastel andmekandjatel alles kõik originaaldokumendid, eriti raamatupidamis- ja maksustamisdokumendid, sh digiteeritud originaalid, kui need on riikliku õigusega lubatud ja neid käsitletakse riiklikus õiguses ette nähtud tingimustel.

Kui toetusega on seotud pooleliolev audit, apellatsioonkaebus, kohtuvaidlus või nõue, siis esimeses lõigus osutatud viieaastase perioodi nõue ei kehti. Sellistel juhtudel peab toetusesaaja säilitama dokumente seni, kuni audit, apellatsioonkaebus või kohtuvaidlus on lõpetatud ja nõuded lahendatud.

II.28.3   Dokumentide ja/või teabe esitamise kohustus

Toetusesaaja peab esitama kõik vajalikud dokumendid ja/või kogu teabe, sh elektroonilise teabe, mida Euroopa Parlament, Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutuste amet või volitatud asutus („pädev asutus“) nõuab.

Kõiki toetusesaaja esitatud dokumente ja kogu teavet töödeldakse vastavalt artiklile II.6.

II.28.4   Kohapealne kontroll

Pädev asutus võib viia toetusesaaja ruumides läbi kohapealseid kontrolle. Selleks võib ta kirjalikult nõuda, et toetusesaaja võtaks pädeva asutuse määratud tähtajaks kontrollkülastuse korraldamiseks vajalikud meetmed.

Kohapealse kontrolli käigus peab toetusesaaja võimaldama pädevale asutusele juurdepääsu kohale ja ruumidele, kus tegevus toimub või toimus, ning kogu vajalikule teabele, sh elektroonilises vormingus teabele.

Toetusesaaja tagab, et teave on kohapealse kontrolli toimumise ajal lihtsasti kättesaadav ning et vajalik teave antakse üle asjakohases vormingus.

II.28.5   Auditimenetluse kohta tähelepanekute esitamine

Kontrollimenetluse tulemuste põhjal koostab Euroopa Parlament esialgse auditiaruande, mis edastatakse toetusesaajale. Toetusesaajal on õigus esitada 30 kalendripäeva jooksul pärast esialgse auditiaruande kättesaamist tähelepanekuid.

Esialgse auditiaruande ja toetusesaaja võimalike tähelepanekute alusel koondab Euroopa Parlament audititulemused lõplikku auditiaruandesse. Lõplik auditiaruanne saadetakse toetusesaajale 60 kalendripäeva jooksul pärast esialgse auditiaruande kohta tähelepanekute esitamise tähtaja möödumist.

II.28.6   Audititulemuste kasutamine

Ilma et see piiraks parlamendi õigust võtta meetmeid artiklite II.12–II.14 alusel, võtab Euroopa Parlament lõplikke audititulemusi lõpliku toetussumma kindlaksmääramisel nõuetekohaselt arvesse.

Kui lõplikes audititulemustes ilmnevad võimalikud pettused või kohaldatavate eeskirjade tõsised rikkumised, antakse nendest teada liikmesriigi või liidu pädevatele asutustele, et võtta täiendavaid meetmeid.

Euroopa Parlament võib lõplike audititulemuste põhjal tagasiulatuvalt muuta lõpliku toetussumma kohta tehtud otsust.

II.28.7   OLAFi kontrolliõigus

Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) kasutab toetusesaaja suhtes oma kontrolliõigust kooskõlas kohaldatavate eeskirjadega ning eelkõige vastavalt nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrusele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (8), 11. septembri 2013. aasta määrusele (EL, Euratom) nr 883/2013 (9) ning määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 24 lõikele 4 ja artikli 25 lõikele 7.

Toetusesaaja teeb OLAFiga nõuetekohast koostööd ja abistab teda kõigiti kontrolli läbiviimisel.

Euroopa Parlament võib Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) esitatud andmete põhjal igal ajal tagasiulatuvalt muuta lõpliku toetussumma kohta tehtud otsust vastavalt määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 25 lõikele 7. Enne kui Euroopa Parlament otsustab lõpliku toetussumma kohta tehtud otsust tagasiulatuvalt muuta, antakse toetusesaajale nõuetekohaselt teada asjaomastest andmetest ja parlamendi kavatsusest lõpliku toetussumma kohta tehtud otsust muuta ning talle antakse võimalus esitada tähelepanekuid.

II.28.8   Euroopa Kontrollikoja kontrolliõigus

Euroopa Kontrollikoda kasutab oma kontrolliõigust vastavalt kohaldatavatele eeskirjadele ja eelkõige vastavalt finantsmääruse artikli 137 lõikele 2 ning määruse (EL, Euratom) nr 1141/2014 artikli 25 lõikele 6. Kohaldatakse artikleid II.28.3 ja II.28.4.

Toetusesaaja teeb kontrollikojaga nõuetekohast koostööd ning abistab teda kõigiti kontrolli läbiviimisel.

II.28.9   Artiklite II.28.1 kuni II.28.4 kohustuste mittetäitmine

Kui toetusesaaja ei täida artiklites II.28.1 kuni II.28.4 sätestatud kohustusi, võib Euroopa Parlament lugeda mittehüvitatavateks kõik kulud, mida toetusesaaja ei ole piisavalt põhjendanud.

Euroopa Parlamendi nimel

[perekonnanimi, eesnimi]

[allkiri]

[koht: Strasbourg, Luxembourg, Brüssel]

Lisa 1

Hinnanguline eelarve

| Kulud |
| --- |
| Hüvitatavad kulud | Eelarve | Tegelikud |
| A.1: Personalikulud







  1. | Palgad |

Kulud

Hüvitatavad kulud

Eelarve

Tegelikud

A.1: Personalikulud

1.

Palgad

| 2. | Maksud ja hüvitised |
| --- | --- |

2.

Maksud ja hüvitised

| 3. | Ametialane koolitus |
| --- | --- |

3.

Ametialane koolitus

| 4. | Töötajate lähetuskulud |
| --- | --- |

4.

Töötajate lähetuskulud

| 5. | Muud personalikulud |
| --- | --- |

5.

Muud personalikulud

A.2: Infrastruktuuri- ja ekspluatatsioonikulud

| 1. | Rent, kommunaal- ja hoolduskulud |
| --- | --- |

1.

Rent, kommunaal- ja hoolduskulud

| 2. | Varustuse paigaldamis-, kasutus- ja hoolduskulud |
| --- | --- |

2.

Varustuse paigaldamis-, kasutus- ja hoolduskulud

| 3. | Vallas- ja kinnisvara kulum |
| --- | --- |

3.

Vallas- ja kinnisvara kulum

| 4. | Kirja- ja kontoritarbed |
| --- | --- |

4.

Kirja- ja kontoritarbed

| 5. | Posti- ja sidekulud |
| --- | --- |

5.

Posti- ja sidekulud

| 6. | Trüki-, tõlkimis- ja paljunduskulud |
| --- | --- |

6.

Trüki-, tõlkimis- ja paljunduskulud

| 7. | Muud infrastruktuurikulud |
| --- | --- |

7.

Muud infrastruktuurikulud

A.3: Halduskulud

| 1. | Dokumentatsioonikulud (ajalehed, teabeagentuurid, andmebaasid) |
| --- | --- |

1.

Dokumentatsioonikulud (ajalehed, teabeagentuurid, andmebaasid)

| 2. | Uuringute kulud |
| --- | --- |

2.

Uuringute kulud

| 3. | Õigusabikulud |
| --- | --- |

3.

Õigusabikulud

| 4. | Raamatupidamis- ja auditeerimiskulud |
| --- | --- |

4.

Raamatupidamis- ja auditeerimiskulud

| 5. | Toetus kolmandatele isikutele |
| --- | --- |

5.

Toetus kolmandatele isikutele

| 6. | Muud halduskulud |
| --- | --- |

6.

Muud halduskulud

A.4: Koosolekute ja esinduskulud

| 1. | Koosolekute kulud |
| --- | --- |

1.

Koosolekute kulud

| 2. | Seminaridel ja konverentsidel osalemise kulud |
| --- | --- |

2.

Seminaridel ja konverentsidel osalemise kulud

| 3. | Esinduskulud |
| --- | --- |

3.

Esinduskulud

| 4. | Kutsetega seotud kulud |
| --- | --- |

4.

Kutsetega seotud kulud

| 5. | Muud koosolekutega seotud kulud |
| --- | --- |

5.

Muud koosolekutega seotud kulud

A.5: Teabe- ja avaldamiskulud

| 1. | Avaldamiskulud |
| --- | --- |

1.

Avaldamiskulud

| 2. | Veebisaitide loomine ja haldamine |
| --- | --- |

2.

Veebisaitide loomine ja haldamine

| 3. | Reklaamikulud |
| --- | --- |

3.

Reklaamikulud

| 4. | Sidevahendid (seadmed) |
| --- | --- |

4.

Sidevahendid (seadmed)

| 5. | Seminarid ja näitused |
| --- | --- |

5.

Seminarid ja näitused

| 6. | Muud teabekulud |
| --- | --- |

6.

Muud teabekulud

A.6: Aasta n+1 esimese kvartali jooksul tehtavate rahastamiskõlblike kulude katmiseks ette nähtud summa

A. HÜVITATAVAD KULUD KOKKU

Mittehüvitatavad kulud

| 1. | Varu |
| --- | --- |

1.

Varu

| 2. | Kursikahjud |
| --- | --- |

2.

Kursikahjud

| 3. | Kahtlased nõuded |
| --- | --- |

3.

Kahtlased nõuded

| 4. | Mitterahaline osalus |
| --- | --- |

4.

Mitterahaline osalus

| 5. | Muud (täpsustada) |
| --- | --- |

5.

Muud (täpsustada)

B. MITTEHÜVITATAVAD KULUD KOKKU

C. KULUD KOKKU

| Tulud |
| --- |
| | Eelarve | Tegelikud |
| D.1 Aasta n esimese kvartali jooksul tehtavate rahastamiskõlblike kulude katmiseks ette nähtud eraldis | n/a | |
| D.2 Euroopa Parlamendi toetus | | |
| D.3 Liikmemaksud | | |
| 3.1 | liikmesorganisatsioonidelt |

Tulud

Eelarve

Tegelikud

D.1 Aasta n esimese kvartali jooksul tehtavate rahastamiskõlblike kulude katmiseks ette nähtud eraldis

n/a

D.2 Euroopa Parlamendi toetus

D.3 Liikmemaksud

3.1

liikmesorganisatsioonidelt

| 3.2 | üksikliikmetelt |
| --- | --- |

3.2

üksikliikmetelt

D.4 Annetused

D.5 Muud omavahendid

(täpsustada)

D.6. Eelmaksetelt saadud intressid

D.7. Mitterahaline osalus

D. TULUD KOKKU

E. Kasum/kahjum (D–C)

| F. Reservikontole kantud omavahendid | | |
| --- | --- | --- |
| G. Kasum/kahjum kasumi taotlemist keelava eeskirja järgimise kontrollimiseks (E–F) | | |

F. Reservikontole kantud omavahendid

G. Kasum/kahjum kasumi taotlemist keelava eeskirja järgimise kontrollimiseks (E–F)

Märkus: tegemist on üksnes näidisülesehitusega. Hinnangulise eelarve siduv struktuur avaldatakse igal aastal koos toetustaotluse esitamise kutsega.

Lisa 2

Tööprogramm

[lisada toetustaotluse alusel]

---

(1)  ELT L 317, 4.11.2014, lk 1.

1

(2)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

2

(3)  ELT L 362, 31.12.2012, lk 1.

3

(4)  ELT L 333, 19.12.2015, lk 50.

4

(5)  ELT C 225, 28.6.2018, lk 4.

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1606/2002 rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta (EÜT L 243, 11.9.2002, lk 1).

7

(8)  Nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).

9

---

Euroopa Komisjon

| 28.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 225/49 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 225/49

---

Euro vahetuskurss (1)

27. juuni 2018

(2018/C 225/03)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1616 |
| JPY | Jaapani jeen | 128,08 |
| DKK | Taani kroon | 7,4507 |
| GBP | Inglise nael | 0,88173 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,3503 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,1536 |
| ISK | Islandi kroon | 124,40 |
| NOK | Norra kroon | 9,4785 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,777 |
| HUF | Ungari forint | 326,80 |
| PLN | Poola zlott | 4,3363 |
| RON | Rumeenia leu | 4,6553 |
| TRY | Türgi liir | 5,3700 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5725 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5443 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,1158 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7046 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5834 |
| KRW | Korea vonn | 1 298,88 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 15,8948 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,6649 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,3806 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 484,27 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,6795 |
| PHP | Filipiini peeso | 62,157 |
| RUB | Vene rubla | 73,3590 |
| THB | Tai baat | 38,333 |
| BRL | Brasiilia reaal | 4,4152 |
| MXN | Mehhiko peeso | 23,1817 |
| INR | India ruupia | 79,6940 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1616

JPY

Jaapani jeen

128,08

DKK

Taani kroon

7,4507

GBP

Inglise nael

0,88173

SEK

Rootsi kroon

10,3503

CHF

Šveitsi frank

1,1536

ISK

Islandi kroon

124,40

NOK

Norra kroon

9,4785

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,777

HUF

Ungari forint

326,80

PLN

Poola zlott

4,3363

RON

Rumeenia leu

4,6553

TRY

Türgi liir

5,3700

AUD

Austraalia dollar

1,5725

CAD

Kanada dollar

1,5443

HKD

Hongkongi dollar

9,1158

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7046

SGD

Singapuri dollar

1,5834

KRW

Korea vonn

1 298,88

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

15,8948

CNY

Hiina jüaan

7,6649

HRK

Horvaatia kuna

7,3806

IDR

Indoneesia ruupia

16 484,27

MYR

Malaisia ringit

4,6795

PHP

Filipiini peeso

62,157

RUB

Vene rubla

73,3590

THB

Tai baat

38,333

BRL

Brasiilia reaal

4,4152

MXN

Mehhiko peeso

23,1817

INR

India ruupia

79,6940

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

Kontrollikoda

| 28.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 225/50 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 225/50

---

Eriaruanne nr 19/2018

„Euroopa kiirraudteevõrk: ebaühtlane kooslus, millest ei moodustu tervikut“

(2018/C 225/04)

Euroopa Kontrollikoda annab teada, et äsja avaldati kontrollikoja eriaruanne nr 19/2018 „Euroopa kiirraudteevõrk: ebaühtlane kooslus, millest ei moodustu tervikut“.

Aruanne on lugemiseks ja allalaadimiseks kättesaadav Euroopa Kontrollikoja veebisaidil http://eca.europa.eu.

---

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

| 28.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 225/51 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 225/51

---

Norra teatis, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta

Kutse Norra mandrilava naftatootmislitsentside taotlemiseks – 2018. aastaks kindlaksmääratud piirkonnad

(2018/C 225/05)

Norra nafta- ja energeetikaministeerium esitab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 1994. aasta direktiivi 94/22/EÜ (süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta) artikli 3 lõike 2 punkti a kohaselt kutse naftatootmislitsentside taotlemiseks.

Tootmislitsents antakse üksnes Norras või mõnes muus Euroopa Majanduspiirkonna lepingu (EMP leping) osalisriigis registreeritud aktsiaseltsile või füüsilisele isikule, kelle alaline elukoht on EMP lepingu osalisriigis.

Ettevõtjad, kes ei ole litsentsisaajad Norra mandrilava tsoonis, võivad saada tootmislitsentsi, kui nad vastavad Norra mandrilava tsoonis litsentsi saamise tingimustele.

Ministeerium kohtleb võrdsetel tingimustel üksikettevõtjaid ja ettevõtjaid, kes esitavad taotlusi rühma osana. Tootmislitsentsi taotlejana käsitatakse nii üksiktaotlejaid kui ka taotlejaid, kes on osaks ühistaotluse esitavast rühmast. Ministeerium võib rühmade või üksiktaotlejate esitatud taotluste alusel koostada litsentsirühmad, kellele antakse uus tootmislitsents, sealhulgas võib ministeerium litsentsirühmast taotlejaid eemaldada ja sinna lisada ning nimetada selliste rühmade operaatorid.

Tootmislitsentsis osalemise eeltingimuseks on litsentsisaajate ühinemine naftaoperatsioonide lepinguga, sealhulgas ühistegevuse lepingu ja raamatupidamise lepinguga. Juhul kui tootmislitsents jagatakse stratigraafiliselt, peavad kahe stratigraafiliselt jaotatud litsentsi saajad samuti ühinema asjaomase ühistegevuse lepinguga, mis reguleerib nende suhteid seoses litsentsiga.

Nimetatud lepinguid alla kirjutades moodustavad litsentsisaajad ühisettevõtte, kus nende osaluse suurus on alati samaväärne nende osalusega tootmislitsentsis.

Litsentsi dokumendid põhinevad peamiselt 2017. aasta kindlaksmääratud piirkondade asjaomastel dokumentidel. Eesmärk on, et asjaomasele tööstusele oleksid raamistikku tehtavate muudatuste peamised aspektid kättesaadavad enne taotluse esitamist.

Tootmislitsentsi andmise kriteeriumid

Vahendite heaks haldamiseks ning Norra mandrilava tsoonis nafta kiireks ja tulemuslikuks uurimiseks ja tootmiseks, muu hulgas litsentsiomanike rühmade loomise teel, lähtutakse tootmislitsentsides osaluse andmisel ja operaatori nimetamisel järgmistest kriteeriumidest:

| a) | taotleja geoloogilised teadmised kõnealuse geograafilise piirkonna kohta ja kuidas litsentsisaajad kavatsevad teostada tõhusat uurimist nafta saamiseks; |
| --- | --- |

a)

taotleja geoloogilised teadmised kõnealuse geograafilise piirkonna kohta ja kuidas litsentsisaajad kavatsevad teostada tõhusat uurimist nafta saamiseks;

| b) | taotleja asjaomane tehniline pädevus ja see, kas kõnealust pädevust aktiivselt kasutades saab asjaomases geograafilises piirkonnas soodustada nafta kulutõhusat uurimist ja tootmist; |
| --- | --- |

b)

taotleja asjaomane tehniline pädevus ja see, kas kõnealust pädevust aktiivselt kasutades saab asjaomases geograafilises piirkonnas soodustada nafta kulutõhusat uurimist ja tootmist;

| c) | taotleja Norra mandrilava tsoonis saadud kogemus või muudes piirkondades saadud samaväärne asjaomane kogemus; |
| --- | --- |

c)

taotleja Norra mandrilava tsoonis saadud kogemus või muudes piirkondades saadud samaväärne asjaomane kogemus;

| d) | taotlejal on rahuldav finantssuutlikkus nafta uurimiseks ja tootmise korraldamiseks kõnealuses geograafilises piirkonnas; |
| --- | --- |

d)

taotlejal on rahuldav finantssuutlikkus nafta uurimiseks ja tootmise korraldamiseks kõnealuses geograafilises piirkonnas;

| e) | sellise taotleja puhul, kellel on või on olnud tootmislitsents, võib ministeerium võtta arvesse esinenud ebatõhusust ja puudusi aruandekohustuse täitmisel; |
| --- | --- |

e)

sellise taotleja puhul, kellel on või on olnud tootmislitsents, võib ministeerium võtta arvesse esinenud ebatõhusust ja puudusi aruandekohustuse täitmisel;

| f) | tootmislitsentsid antakse peamiselt ühisettevõtjale, kus vähemalt üks osaline on operaatorina puurinud vähemalt ühe puuraugu Norra mandrilava tsoonis või tal on samaväärne väljaspool Norra mandrilava tsooni saadud kogemus; |
| --- | --- |

f)

tootmislitsentsid antakse peamiselt ühisettevõtjale, kus vähemalt üks osaline on operaatorina puurinud vähemalt ühe puuraugu Norra mandrilava tsoonis või tal on samaväärne väljaspool Norra mandrilava tsooni saadud kogemus;

| g) | tootmislitsentsid antakse eelkõige rühmale, mille moodustavad vähemalt kaks osalejat, kellest vähemalt ühel on punktis f nimetatud kogemus; |
| --- | --- |

g)

tootmislitsentsid antakse eelkõige rühmale, mille moodustavad vähemalt kaks osalejat, kellest vähemalt ühel on punktis f nimetatud kogemus;

| h) | Barentsi mere tootmislitsentside eest vastutav operaator peab olema operaatorina puurinud vähemalt ühe puuraugu Norra mandrilava tsoonis või tal peab olema samaväärne väljaspool Norra mandrilava tsooni saadud kogemus; |
| --- | --- |

h)

Barentsi mere tootmislitsentside eest vastutav operaator peab olema operaatorina puurinud vähemalt ühe puuraugu Norra mandrilava tsoonis või tal peab olema samaväärne väljaspool Norra mandrilava tsooni saadud kogemus;

| i) | süvamere tootmislitsentside puhul peavad nii vastutav operaator kui ka vähemalt üks teine osaline olema operaatorina puurinud vähemalt ühe puuraugu Norra mandrilava tsoonis või neil peab olema samaväärne väljaspool Norra mandrilava tsooni saadud kogemus. Üks tootmislitsentsi osaline peab olema operaatorina puurinud süvameres; |
| --- | --- |

i)

süvamere tootmislitsentside puhul peavad nii vastutav operaator kui ka vähemalt üks teine osaline olema operaatorina puurinud vähemalt ühe puuraugu Norra mandrilava tsoonis või neil peab olema samaväärne väljaspool Norra mandrilava tsooni saadud kogemus. Üks tootmislitsentsi osaline peab olema operaatorina puurinud süvameres;

| j) | tootmislitsentside puhul, kus puuraukude puurimine uuringute eesmärgil eeldab kõrget rõhku ja/või kõrgeid temperatuure, peavad vastutav operaator ja vähemalt üks teine osaline olema operaatorina puurinud vähemalt ühe puuraugu Norra mandrilava tsoonis või neil peab olema samaväärne väljaspool Norra mandrilava tsooni saadud kogemus. Tootmislitsentsi üks osaline peab olema operaatorina puurinud puuraugu, millega kaasneb kõrge rõhk ja/või kõrged temperatuurid. |
| --- | --- |

j)

tootmislitsentside puhul, kus puuraukude puurimine uuringute eesmärgil eeldab kõrget rõhku ja/või kõrgeid temperatuure, peavad vastutav operaator ja vähemalt üks teine osaline olema operaatorina puurinud vähemalt ühe puuraugu Norra mandrilava tsoonis või neil peab olema samaväärne väljaspool Norra mandrilava tsooni saadud kogemus. Tootmislitsentsi üks osaline peab olema operaatorina puurinud puuraugu, millega kaasneb kõrge rõhk ja/või kõrged temperatuurid.

Väljad, mille kohta saab taotlust esitada

Tootmislitsentsides osalemise taotlusi võib esitada kindlaksmääratud piirkonnas litsentsimata väljade kohta, nagu on näidatud Norra naftadirektoraadi avaldatud kaartidel. Samuti on võimalik esitada taotlusi väljade kohta, millest on kindlaksmääratud piirkonnas loobutud, vastavalt Norra naftadirektoraadi uuendatud kaartidele, mille võib leida Norra naftadirektoraadi veebilehelt.

Iga tootmislitsents võib hõlmata üht või mitut välja või välja osa. Taotlejail palutakse piirduda taotluses aladega, kus nad on kaardistanud nafta võimaliku olemasolu.

Teatise tervikteksti, sealhulgas piirkondade üksikasjalikud kaardid, saab Norra naftadirektoraadi veebisaidilt www.npd.no/apa2018.

Naftatootmislitsentside taotlused tuleb esitada aadressil:

| Ministry of Petroleum and Energy |
| --- |
| P.O. Box 8148 Dep. |
| 0033 Oslo |
| NORWAY |

Ministry of Petroleum and Energy

P.O. Box 8148 Dep.

0033 Oslo

NORWAY

Taotluse kaks koopiat tuleb esitada aadressil

| The Norwegian Petroleum Directorate |
| --- |
| P.O. Box 600 |
| 4003 Stavanger |
| NORWAY |

The Norwegian Petroleum Directorate

P.O. Box 600

4003 Stavanger

NORWAY

Tähtpäev: 4. septembril 2018 kell 12.00 päeval

Norra mandrilava tsooni naftatootmislitsentsid 2018. aastaks kindlaksmääratud piirkondade jaoks on kavas välja anda 2019. aasta esimeses kvartalis.

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 28.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 225/53 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 225/53

---

Konkursikutsed Euroopa ühendamise rahastust ajavahemikul 2014–2020 üleeuroopaliste telekommunikatsioonivõrkude tööprogrammi raames toetuste andmiseks

(komisjoni rakendusotsus C(2018) 568)

(2018/C 225/06)

Euroopa Komisjoni sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraat esitab järgmised neli konkursikutset, et anda Euroopa ühendamise rahastust ajavahemikul 2014–2020 toetusi projektidele vastavalt üleeuroopaliste telekommunikatsioonivõrkude 2018. aasta tööprogrammis kindlaks määratud prioriteetidele ja eesmärkidele.

Projekte oodatakse järgmisele neljale konkursile:

| | CEF-TC-2018-4: E-tervis |
| --- | --- |

CEF-TC-2018-4: E-tervis

| | CEF-TC-2018-4: E-riigihange |
| --- | --- |

CEF-TC-2018-4: E-riigihange

| | CEF-TC-2018-4: Euroopa e-õiguskeskkonna portaal |
| --- | --- |

CEF-TC-2018-4: Euroopa e-õiguskeskkonna portaal

| | CEF-TC-2018-4: Vaidluste veebipõhine lahendamine |
| --- | --- |

CEF-TC-2018-4: Vaidluste veebipõhine lahendamine

Nende nelja konkursi põhjal väljavalitavate projektide jaoks ettenähtud soovituslik eelarve on kokku 12,4 miljonit eurot.

Projektide esitamise tähtaeg nende nelja konkursi raames on 22. november 2018.

Asjaomased projektikonkursside dokumendid on kättesaadavad Euroopa ühendamise rahastu telekommunikatsiooni veebisaidil:

https://ec.europa.eu/inea/en/connecting-europe-facility/cef-telecom/apply-funding/2018-cef-telecom-calls-proposals

---

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 28.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 225/54 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 225/54

---

Teade, millega muudetakse teadet kaitsemeetmeid käsitleva uurimise algatamise kohta seoses terasetoodete impordiga

(2018/C 225/07)

26. märtsil 2018 algatas komisjon kaitsemeetmeid käsitleva uurimise seoses terasetoodete impordiga (edaspidi „26. märtsi 2018. aasta teade“) (1). Hiljem juhiti komisjoni tähelepanu sellele, et kõnealuse uurimise alla kuuluvate toodete nimekirjast oli välja jäetud kaks terastoodete kategooriat.

Kahe kõnealuse terastoodete kategooria lisamine on vajalik, sest lisaks 26-le 26. märtsi 2018. aasta teatega hõlmatud tootekategooriale kohaldatakse ka nende suhtes praegu terastoodete suhtes võetavaid järelevalvemeetmeid (2). Komisjon on saanud nende kahe tootekategooria kohta piisavalt tõendeid, mis õigustaksid nende lisamist käimasoleva uurimise tootevalikusse, nii et 26. märtsi 2018. aasta teate muutmist peetakse vajalikuks. Täiendav teave on esitatud huvitatud isikutele tutvumiseks ettenähtud toimikusse lisatud märkuses.

Komisjonile praegu kättesaadavast teabest nähtub, et kahe tootekategooria lisamisega on käimasoleva kaitsemeetmeid käsitleva uurimise alla kuuluvate terastoodete impordi kogumaht aastatel 2013–2017 suurenenud 18,8 miljonilt tonnilt 30,6 miljonile tonnile. Import on kasvanud ka suhtarvudes, võrrelduna omamaise toodanguga.

Kaks täiendavat tootekategooriat tuleks seepärast lisada käimasoleva kaitsemeetmeid käsitleva uurimise tootevalikusse.

1.   UURIMISALUSED TOOTED

Täiendavad tootekategooriad on legeerimata terasest ja muust legeerterasest külmviimistletud latid ja legeerimata terasest traat. Need tootekategooriad tuleks lisada käimasoleva kaitsemeetmeid käsitleva uurimise objektiks olevate toodete loetellu. CN-koodid, mille alla need tootekategooriad on praegu klassifitseeritud, on järgmised:

| Tootenumber | Tootekategooria | CN-koodid |
| --- | --- | --- |
| 27 | Legeerimata terasest ja muust legeerterasest külmviimistletud latid | 7215 10 00 , 7215 50 11 , 7215 50 19 , 7215 50 80 , 7228 10 90 , 7228 20 99 , 7228 50 20 , 7228 50 40 , 7228 50 61 , 7228 50 69 , 7228 50 80 |
| 28 | Legeerimata terasest traat | 7217 10 10 , 7217 10 31 , 7217 10 39 , 7217 10 50 , 7217 10 90 , 7217 20 10 , 7217 20 30 , 7217 20 50 , 7217 20 90 , 7217 30 41 , 7217 30 49 , 7217 30 50 , 7217 30 90 , 7217 90 20 , 7217 90 50 , 7217 90 90 |

Tootenumber

Tootekategooria

CN-koodid

27

Legeerimata terasest ja muust legeerterasest külmviimistletud latid

7215 10 00 , 7215 50 11 , 7215 50 19 , 7215 50 80 , 7228 10 90 , 7228 20 99 , 7228 50 20 , 7228 50 40 , 7228 50 61 , 7228 50 69 , 7228 50 80

28

Legeerimata terasest traat

7217 10 10 , 7217 10 31 , 7217 10 39 , 7217 10 50 , 7217 10 90 , 7217 20 10 , 7217 20 30 , 7217 20 50 , 7217 20 90 , 7217 30 41 , 7217 30 49 , 7217 30 50 , 7217 30 90 , 7217 90 20 , 7217 90 50 , 7217 90 90

Need CN-koodid on esitatud üksnes teavitamise eesmärgil.

2.   SELGITUS TEATAVATE TOOTEKATEGOORIATE JA CN-KOODIDE KOHTA

Kuigi 26. märtsi 2018. aasta teates on märgitud, et CN-koodid on esitatud ainult teavitamise eesmärgil, on uurimise käigus ilmnenud, et teatavaid CN-koode ei ole määratud või need on valesti määratud. Seetõttu tuleks nimetatud teate lisa sõnastada järgmiselt:

| Tootenumber | Tootekategooria | CN-koodid |
| --- | --- | --- |
| 1 | Legeerimata terasest ja muust legeerterasest kuumvaltsitud lehed ja ribad | 7208 10 00 , 7208 25 00 , 7208 26 00 , 7208 27 00 , 7208 36 00 , 7208 37 00 , 7208 38 00 , 7208 39 00 , 7208 40 00 , 7208 52 10 , 7208 52 99 , 7208 53 10 , 7208 53 90 , 7208 54 00 , 7211 13 00 , 7211 14 00 , 7211 19 00 , 7212 60 00 , 7225 19 10 , 7225 30 10 , 7225 30 30 , 7225 30 90 , 7225 40 15 , 7225 40 90 , 7226 19 10 , 7226 91 20 , 7226 91 91 , 7226 91 99 |
| 4 | Metalliga kaetud lehtteras | 7210 20 00 , 7210 30 00 , 7210 41 00 , 7210 49 00 , 7210 61 00 , 7210 69 00 , 7210 90 80 , 7212 20 00 , 7212 30 00 , 7212 50 20 , 7212 50 30 , 7212 50 40 , 7212 50 61 , 7212 50 69 , 7212 50 90 , 7225 91 00 , 7225 92 00 , 7225 99 00 , 7226 99 10 , 7226 99 30 , 7226 99 70 |
| 7 | Legeerimata terasest või muust legeerterasest kvartovaltsplaadid | 7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60 |

Tootenumber

Tootekategooria

CN-koodid

1

Legeerimata terasest ja muust legeerterasest kuumvaltsitud lehed ja ribad

7208 10 00 , 7208 25 00 , 7208 26 00 , 7208 27 00 , 7208 36 00 , 7208 37 00 , 7208 38 00 , 7208 39 00 , 7208 40 00 , 7208 52 10 , 7208 52 99 , 7208 53 10 , 7208 53 90 , 7208 54 00 , 7211 13 00 , 7211 14 00 , 7211 19 00 , 7212 60 00 , 7225 19 10 , 7225 30 10 , 7225 30 30 , 7225 30 90 , 7225 40 15 , 7225 40 90 , 7226 19 10 , 7226 91 20 , 7226 91 91 , 7226 91 99

4

Metalliga kaetud lehtteras

7210 20 00 , 7210 30 00 , 7210 41 00 , 7210 49 00 , 7210 61 00 , 7210 69 00 , 7210 90 80 , 7212 20 00 , 7212 30 00 , 7212 50 20 , 7212 50 30 , 7212 50 40 , 7212 50 61 , 7212 50 69 , 7212 50 90 , 7225 91 00 , 7225 92 00 , 7225 99 00 , 7226 99 10 , 7226 99 30 , 7226 99 70

7

Legeerimata terasest või muust legeerterasest kvartovaltsplaadid

7208 51 20 , 7208 51 91 , 7208 51 98 , 7208 52 91 , 7208 90 20 , 7208 90 80 , 7210 90 30 , 7225 40 12 , 7225 40 40 , 7225 40 60

3.   MENETLUSEGA SEOTUD KÜSIMUSED

3.1.   Kirjalikud esildised, küsimustiku vastused ja kirjavahetus

Uurimise seisukohast vajalike andmete saamiseks saadab komisjon küsimustikud samasuguste või otseselt konkureerivate toodete teadaolevatele tootjatele ja kõigile teadaolevatele kahe kõnealuse tootekategooria tootjate ühendustele liidus. Täidetud küsimustik tuleb saata komisjonile 21 päeva jooksul alates selle väljasaatmise kuupäevast.

Kõigil huvitatud isikutel, sealhulgas kahe kõnealuse tootekategooria eksportivad tootjad, importijad ja kasutajad ning nende ühendused, palutakse teha teatavaks oma seisukohad, esitada teave ja seda kinnitavad tõendid nende kahe tootekategooria kohta. Märkused selle kohta, kas kaks tootekategooriat tuleks käimasolevasse kaitsemeetmeid käsitlevasse uurimisse lisada, peaks komisjon saama seitsme päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Muud vabas vormis märkused tuleks esitada 21 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Samuti võivad huvitatud isikud endast teatada ja paluda küsimustikku, võttes komisjoniga eelistatavalt e-posti teel ühendust nii kiiresti kui võimalik, kuid mitte hiljem kui 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Täidetud küsimustik tuleks esitada 21 päeva jooksul alates selle väljasaatmise kuupäevast.

Pärast kõnealust tähtaega esitatud seisukohad ja teave võidakse jätta arvesse võtmata.

3.2.   Ärakuulamine

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/478 (3) artikli 5 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/755 (4) artikli 3 kohaselt võivad kõik huvitatud isikud taotleda komisjonilt ärakuulamist 21 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

3.3.   Muud menetlusega seotud küsimused

Muud 26. märtsi 2018. aasta algatamisteate punktides 3.2, 4, 5, 6 ja 7 nimetatud menetlusega seotud küsimused jäävad endiselt uurimise alla.

---

(1)  ELT C 111, 26.3.2018, lk 29.

(2)  Komisjoni 28. aprilli 2016. aasta rakendusmäärus (EL) 2016/670, millega kehtestatakse liidu eelnev järelevalve teatavatest kolmandatest riikidest pärit teatavate raua- ja terasetoodete impordi üle (ELT L 115, 29.4.2016, lk 37).

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2015. aasta määrus (EL) 2015/478 impordi ühiste eeskirjade kohta (ELT L 83, 27.3.2015, lk 16).

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2015. aasta määrus (EL) 2015/755 teatavatest kolmandatest riikidest pärit impordi ühiste eeskirjade kohta (ELT L 123, 19.5.2015, lk 33).

---

Parandused

| 28.6.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 225/57 |
| --- | --- | --- | --- |

28.6.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 225/57

---

Komisjoni teadaanne vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1008/2008 (ühenduses lennuteenuste osutamist käsitlevate ühiseeskirjade kohta) artikli 17 lõikele 5 – Hanketeade seoses regulaarlennuteenuste osutamisega avaliku teenindamise kohustuste alusel, parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja C 216, 20. juuni 2018
  )

(2018/C 225/08)

Leheküljel 3, tabeli sektsioonis „Lepingu kehtivusaeg“

asendatakse

„18. veeburar 2019 – 18. veebruar 2022“

järgmisega:

järgmisega:

„18. veebruar 2019 – 17. veebruar 2023“

---