# Uradni list C 307/30.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 307 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6130. avgust 2018 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 307

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6130. avgust 2018

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | |
| | EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2017–2018Seje: 15.–18. maj 2017
  Zapisnik sej je bil objavljen v  UL C 38, 1.2.2018 .
  SPREJETA BESEDILASeji: 31. maja in 1. junija 2017
  Zapisnik sej je bil objavljen v  UL C 59, 15.2.2018 .
  SPREJETA BESEDILA | 1 |

Vsebina

Stran

EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2017–2018Seje: 15.–18. maj 2017
  Zapisnik sej je bil objavljen v  UL C 38, 1.2.2018 .
  SPREJETA BESEDILASeji: 31. maja in 1. junija 2017
  Zapisnik sej je bil objavljen v  UL C 59, 15.2.2018 .
  SPREJETA BESEDILA

EVROPSKI PARLAMENT

Zapisnik sej je bil objavljen v  UL C 38, 1.2.2018 .

Zapisnik sej je bil objavljen v  UL C 59, 15.2.2018 .

1

---

| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| --- | --- |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 16. maj 2017 |
| 2018/C 307/01 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. maja 2017 o evropskem akcijskem načrtu za e-upravo za obdobje 2016–2020 (2016/2273(INI)) | 2 |
| 2018/C 307/02 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. maja 2017 o letnem poročilu za leto 2015 o zaščiti finančnih interesov EU – boj proti goljufijam (2016/2097(INI)) | 11 |
| 2018/C 307/03 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. maja 2017 o pobudi za učinkovito rabo virov: zmanjšanje živilskih odpadkov, izboljšanje varnosti hrane (2016/2223(INI)) | 25 |
| 2018/C 307/04 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. maja 2017 o oceni zunanjih vidikov učinkovitosti in upravljanja carinskih služb kot orodja za spodbujanje trgovine in boj proti nezakoniti trgovini (2016/2075(INI)) | 44 |
| | Sreda, 17. maj 2017 |
| 2018/C 307/05 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. maja 2017 o letnem poročilu o subsidiarnosti in sorazmernosti za leto 2014 (2015/2283(INI)) | 52 |
| 2018/C 307/06 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. maja 2017 o finančni tehnologiji: vpliv tehnologije na prihodnost finančnega sektorja (2016/2243(INI)) | 57 |
| 2018/C 307/07 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. maja 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž GHB119 (BCS-GHØØ5-8), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D050182 – 2017/2675(RSP)) | 67 |
| 2018/C 307/08 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. maja 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo DAS-40278-9, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (D050183 – 2017/2674(RSP)) | 71 |
| 2018/C 307/09 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. maja 2017 o razmerah na Madžarskem (2017/2656(RSP)) | 75 |
| 2018/C 307/10 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. maja 2017 o evropskem ogrodju kvalifikacij za vseživljenjsko učenje (2016/2798(RSP)) | 79 |
| | Četrtek, 18. maj 2017 |
| 2018/C 307/11 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2017 o Zambiji, zlasti primer Hakainda Hichileme (2017/2681(RSP)) | 84 |
| 2018/C 307/12 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2017 o Etiopiji, zlasti primeru Merere Gudine (2017/2682(RSP)) | 87 |
| 2018/C 307/13 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2017 o Južnem Sudanu (2017/2683(RSP)) | 92 |
| 2018/C 307/14 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2017 o ustrezni mešanici financiranja evropskih regij: uravnoteženje finančnih instrumentov in nepovratnih sredstev v kohezijski politiki EU (2016/2302(INI)) | 96 |
| 2018/C 307/15 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2017 o prihodnjih perspektivah za tehnično pomoč pri kohezijski politiki (2016/2303(INI)) | 103 |
| 2018/C 307/16 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2017 o izvajanju prostotrgovinskega sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Korejo (2015/2059(INI)) | 109 |
| 2018/C 307/17 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2017 o uresničevanju dvodržavne rešitve na Bližnjem vzhodu (2016/2998(RSP)) | 113 |
| 2018/C 307/18 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2017 o strategiji EU za Sirijo (2017/2654(RSP)) | 117 |
| 2018/C 307/19 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2017 o cestnem prometu v Evropski uniji (2017/2545(RSP)) | 123 |
| 2018/C 307/20 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2017 o begunskem taborišču Dadab (2017/2687(RSP)) | 131 |
| 2018/C 307/21 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2017 Kako do uresničitve načrta o premestitvah (2017/2685(RSP)) | 137 |
| 2018/C 307/22 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2017 o izvajanju smernic Sveta za LGBTI, zlasti v zvezi s preganjanjem (domnevnih) istospolno usmerjenih moških v Čečeniji, Rusiji (2017/2688(RSP)) | 140 |
| | Četrtek, 1. junij 2017 |
| 2018/C 307/23 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 1. junija 2017 o internetni povezljivosti za rast, konkurenčnost in kohezijo: evropska gigabitna družba in 5G (2016/2305(INI)) | 144 |
| 2018/C 307/24 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 1. junija 2017 s priporočili Komisiji o varstvu ranljivih odraslih oseb (2015/2085(INL)) | 154 |
| 2018/C 307/25 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 1. junija 2017 o večletnem okviru za Agencijo Evropske unije za temeljne pravice za obdobje 2018–2022 (2017/2702(RSP)) | 161 |
| 2018/C 307/26 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 1. junija 2017 o digitalizaciji evropske industrije (2016/2271(INI)) | 163 |
| 2018/C 307/27 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 1. junija 2017 o skupni izjavi Parlamenta, Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta in Komisije o novem evropskem soglasju o razvoju – naš svet, naše dostojanstvo, naša prihodnost (2017/2586(RSP)) | 175 |
| 2018/C 307/28 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 1. junija 2017 o odpornosti kot strateški prednostni nalogi zunanjega delovanja EU (2017/2594(RSP)) | 177 |
| 2018/C 307/29 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 1. junija 2017 o boju proti antisemitizmu (2017/2692(RSP)) | 183 |
| 2018/C 307/30 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 1. junija 2017 o Konferenci OZN na visoki ravni za podporo izvajanju cilja trajnostnega razvoja št. 14 (konferenca OZN o oceanih) (2017/2653(RSP)) | 186 |

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 16. maj 2017

2018/C 307/01

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. maja 2017 o evropskem akcijskem načrtu za e-upravo za obdobje 2016–2020 (2016/2273(INI))

2

2018/C 307/02

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. maja 2017 o letnem poročilu za leto 2015 o zaščiti finančnih interesov EU – boj proti goljufijam (2016/2097(INI))

11

2018/C 307/03

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. maja 2017 o pobudi za učinkovito rabo virov: zmanjšanje živilskih odpadkov, izboljšanje varnosti hrane (2016/2223(INI))

25

2018/C 307/04

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. maja 2017 o oceni zunanjih vidikov učinkovitosti in upravljanja carinskih služb kot orodja za spodbujanje trgovine in boj proti nezakoniti trgovini (2016/2075(INI))

44

Sreda, 17. maj 2017

2018/C 307/05

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. maja 2017 o letnem poročilu o subsidiarnosti in sorazmernosti za leto 2014 (2015/2283(INI))

52

2018/C 307/06

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. maja 2017 o finančni tehnologiji: vpliv tehnologije na prihodnost finančnega sektorja (2016/2243(INI))

57

2018/C 307/07

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. maja 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž GHB119 (BCS-GHØØ5-8), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D050182 – 2017/2675(RSP))

67

2018/C 307/08

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. maja 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo DAS-40278-9, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (D050183 – 2017/2674(RSP))

71

2018/C 307/09

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. maja 2017 o razmerah na Madžarskem (2017/2656(RSP))

75

2018/C 307/10

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. maja 2017 o evropskem ogrodju kvalifikacij za vseživljenjsko učenje (2016/2798(RSP))

79

Četrtek, 18. maj 2017

2018/C 307/11

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2017 o Zambiji, zlasti primer Hakainda Hichileme (2017/2681(RSP))

84

2018/C 307/12

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2017 o Etiopiji, zlasti primeru Merere Gudine (2017/2682(RSP))

87

2018/C 307/13

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2017 o Južnem Sudanu (2017/2683(RSP))

92

2018/C 307/14

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2017 o ustrezni mešanici financiranja evropskih regij: uravnoteženje finančnih instrumentov in nepovratnih sredstev v kohezijski politiki EU (2016/2302(INI))

96

2018/C 307/15

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2017 o prihodnjih perspektivah za tehnično pomoč pri kohezijski politiki (2016/2303(INI))

103

2018/C 307/16

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2017 o izvajanju prostotrgovinskega sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Korejo (2015/2059(INI))

109

2018/C 307/17

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2017 o uresničevanju dvodržavne rešitve na Bližnjem vzhodu (2016/2998(RSP))

113

2018/C 307/18

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2017 o strategiji EU za Sirijo (2017/2654(RSP))

117

2018/C 307/19

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2017 o cestnem prometu v Evropski uniji (2017/2545(RSP))

123

2018/C 307/20

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2017 o begunskem taborišču Dadab (2017/2687(RSP))

131

2018/C 307/21

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2017 Kako do uresničitve načrta o premestitvah (2017/2685(RSP))

137

2018/C 307/22

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2017 o izvajanju smernic Sveta za LGBTI, zlasti v zvezi s preganjanjem (domnevnih) istospolno usmerjenih moških v Čečeniji, Rusiji (2017/2688(RSP))

140

Četrtek, 1. junij 2017

2018/C 307/23

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 1. junija 2017 o internetni povezljivosti za rast, konkurenčnost in kohezijo: evropska gigabitna družba in 5G (2016/2305(INI))

144

2018/C 307/24

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 1. junija 2017 s priporočili Komisiji o varstvu ranljivih odraslih oseb (2015/2085(INL))

154

2018/C 307/25

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 1. junija 2017 o večletnem okviru za Agencijo Evropske unije za temeljne pravice za obdobje 2018–2022 (2017/2702(RSP))

161

2018/C 307/26

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 1. junija 2017 o digitalizaciji evropske industrije (2016/2271(INI))

163

2018/C 307/27

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 1. junija 2017 o skupni izjavi Parlamenta, Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta in Komisije o novem evropskem soglasju o razvoju – naš svet, naše dostojanstvo, naša prihodnost (2017/2586(RSP))

175

2018/C 307/28

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 1. junija 2017 o odpornosti kot strateški prednostni nalogi zunanjega delovanja EU (2017/2594(RSP))

177

2018/C 307/29

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 1. junija 2017 o boju proti antisemitizmu (2017/2692(RSP))

183

2018/C 307/30

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 1. junija 2017 o Konferenci OZN na visoki ravni za podporo izvajanju cilja trajnostnega razvoja št. 14 (konferenca OZN o oceanih) (2017/2653(RSP))

186

---

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropski parlament |
| | Četrtek, 1. junij 2017 |
| 2018/C 307/31 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 1. junija 2017 o zahtevi za odvzem poslanske imunitete Béli Kovácsu (2016/2266(IMM)) | 188 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Četrtek, 1. junij 2017

2018/C 307/31

Sklep Evropskega parlamenta z dne 1. junija 2017 o zahtevi za odvzem poslanske imunitete Béli Kovácsu (2016/2266(IMM))

188

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | EVROPSKI PARLAMENT |
| | Torek, 16. maj 2017 |
| 2018/C 307/32 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. maja 2017 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola k Okvirnemu sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Mongolijo na drugi strani, v imenu Unije in njenih držav članic, zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (09264/2016 – C8-0455/2016 – 2015/0113(NLE)) | 191 |
| 2018/C 307/33 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. maja 2017 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije in njenih držav članic, Protokola k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (13824/2016 – C8-0527/2016 – 2016/0311(NLE)) | 192 |
| 2018/C 307/34 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. maja 2017 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma med Evropsko unijo in Kraljevino Norveško o dopolnilnih pravilih v zvezi z instrumentom za finančno podporo na področju zunanjih meja in vizumov v okviru Sklada za notranjo varnost za obdobje 2014–2020 (13710/2016 – C8-0005/2017 – 2016/0322(NLE)) | 193 |
| 2018/C 307/35 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. maja 2017 o osnutku sklepa Sveta o pristopu Evropske unije k Mednarodnemu svetovalnemu odboru za bombaž (ICAC) (15540/2016 – C8-0024/2017 – 2016/0349(NLE)) | 194 |
| | Sreda, 17. maj 2017 |
| 2018/C 307/36 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. maja 2017 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (vloga, ki jo je podala Finska – EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems) (COM(2017)0157 – C8-0131/2017 – 2017/2058(BUD)) | 195 |
| 2018/C 307/37 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. maja 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Sveta o začetku avtomatizirane izmenjave podatkov iz registrov vozil na Hrvaškem (05318/2017 – C8-0033/2017 – 2017/0801(CNS)) | 200 |
| 2018/C 307/38 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. maja 2017 o Delegirani uredbi Komisije z dne 24. marca 2017 o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2016/1675 o dopolnitvi Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta, kar zadeva črtanje Gvajane iz preglednice v točki I Priloge in dodajanje Etiopije v navedeno preglednico (C(2017)01951 – 2017/2634(DEA)) | 201 |
| | Četrtek, 18. maj 2017 |
| 2018/C 307/39 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2017 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi sporazuma med Evropsko unijo, Islandijo, Kneževino Lihtenštajn in Kraljevino Norveško o finančnem mehanizmu EGP za obdobje 2014–2021, sporazuma med Kraljevino Norveško in Evropsko unijo o norveškem finančnem mehanizmu za obdobje 2014–2021, dodatnega protokola k sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kraljevino Norveško ter dodatnega protokola k sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Islandijo (06679/2016 – C8-0175/2016 – 2016/0052(NLE)) | 203 |
| 2018/C 307/40 | P8_TA(2017)0224Čezmejna prenosljivost storitev spletnih vsebin na notranjem trgu ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2017 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju čezmejne prenosljivosti storitev spletnih vsebin na notranjem trgu (COM(2015)0627 – C8-0392/2015 – 2015/0284(COD))P8_TC1-COD(2015)0284Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 18. maja 2017 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2017/... Evropskega parlamenta in Sveta o čezmejni prenosljivosti storitev spletnih vsebin na notranjem trgu | 204 |
| | Četrtek, 1. junij 2017 |
| 2018/C 307/41 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 1. junija 2017 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES glede stopenj davka na dodano vrednost, ki se uporabljajo za knjige, časopise in periodične publikacije (COM(2016)0758 – C8-0529/2016 – 2016/0374(CNS) | 205 |
| 2018/C 307/42 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 1. junija 2017, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi začasnih avtonomnih trgovinskih ukrepov za Ukrajino, ki dopolnjujejo trgovinske koncesije in so na voljo na podlagi Sporazuma o pridružitvi (COM(2016)0631 – C8-0392/2016 – 2016/0308(COD)) | 212 |
| 2018/C 307/43 | P8_TA(2017)0237Enotna oblika za vizume ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 1. junija 2017 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1683/95 z dne 29. maja 1995 o enotni obliki za vizume (COM(2015)0303 – C8-0164/2015 – 2015/0134(COD))P8_TC1-COD(2015)0134Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 1. junija 2017 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2017/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1683/95 o enotni obliki za vizume | 220 |
| 2018/C 307/44 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 1. junija 2017 o osnutku sklepa Sveta o določitvi večletnega okvira za Agencijo Evropske unije za temeljne pravice za obdobje 2018–2022 (14423/2016 – C8-0528/2016 – 2016/0204(APP)) | 221 |

III   Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 16. maj 2017

2018/C 307/32

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. maja 2017 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola k Okvirnemu sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Mongolijo na drugi strani, v imenu Unije in njenih držav članic, zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (09264/2016 – C8-0455/2016 – 2015/0113(NLE))

191

2018/C 307/33

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. maja 2017 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije in njenih držav članic, Protokola k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (13824/2016 – C8-0527/2016 – 2016/0311(NLE))

192

2018/C 307/34

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. maja 2017 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma med Evropsko unijo in Kraljevino Norveško o dopolnilnih pravilih v zvezi z instrumentom za finančno podporo na področju zunanjih meja in vizumov v okviru Sklada za notranjo varnost za obdobje 2014–2020 (13710/2016 – C8-0005/2017 – 2016/0322(NLE))

193

2018/C 307/35

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. maja 2017 o osnutku sklepa Sveta o pristopu Evropske unije k Mednarodnemu svetovalnemu odboru za bombaž (ICAC) (15540/2016 – C8-0024/2017 – 2016/0349(NLE))

194

Sreda, 17. maj 2017

2018/C 307/36

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. maja 2017 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (vloga, ki jo je podala Finska – EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems) (COM(2017)0157 – C8-0131/2017 – 2017/2058(BUD))

195

2018/C 307/37

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. maja 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Sveta o začetku avtomatizirane izmenjave podatkov iz registrov vozil na Hrvaškem (05318/2017 – C8-0033/2017 – 2017/0801(CNS))

200

2018/C 307/38

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. maja 2017 o Delegirani uredbi Komisije z dne 24. marca 2017 o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2016/1675 o dopolnitvi Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta, kar zadeva črtanje Gvajane iz preglednice v točki I Priloge in dodajanje Etiopije v navedeno preglednico (C(2017)01951 – 2017/2634(DEA))

201

Četrtek, 18. maj 2017

2018/C 307/39

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2017 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi sporazuma med Evropsko unijo, Islandijo, Kneževino Lihtenštajn in Kraljevino Norveško o finančnem mehanizmu EGP za obdobje 2014–2021, sporazuma med Kraljevino Norveško in Evropsko unijo o norveškem finančnem mehanizmu za obdobje 2014–2021, dodatnega protokola k sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kraljevino Norveško ter dodatnega protokola k sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Islandijo (06679/2016 – C8-0175/2016 – 2016/0052(NLE))

203

2018/C 307/40

P8_TA(2017)0224Čezmejna prenosljivost storitev spletnih vsebin na notranjem trgu ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2017 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju čezmejne prenosljivosti storitev spletnih vsebin na notranjem trgu (COM(2015)0627 – C8-0392/2015 – 2015/0284(COD))P8_TC1-COD(2015)0284Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 18. maja 2017 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2017/... Evropskega parlamenta in Sveta o čezmejni prenosljivosti storitev spletnih vsebin na notranjem trgu

204

Četrtek, 1. junij 2017

2018/C 307/41

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 1. junija 2017 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES glede stopenj davka na dodano vrednost, ki se uporabljajo za knjige, časopise in periodične publikacije (COM(2016)0758 – C8-0529/2016 – 2016/0374(CNS)

205

2018/C 307/42

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 1. junija 2017, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi začasnih avtonomnih trgovinskih ukrepov za Ukrajino, ki dopolnjujejo trgovinske koncesije in so na voljo na podlagi Sporazuma o pridružitvi (COM(2016)0631 – C8-0392/2016 – 2016/0308(COD))

212

2018/C 307/43

P8_TA(2017)0237Enotna oblika za vizume ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 1. junija 2017 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1683/95 z dne 29. maja 1995 o enotni obliki za vizume (COM(2015)0303 – C8-0164/2015 – 2015/0134(COD))P8_TC1-COD(2015)0134Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 1. junija 2017 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2017/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1683/95 o enotni obliki za vizume

220

2018/C 307/44

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 1. junija 2017 o osnutku sklepa Sveta o določitvi večletnega okvira za Agencijo Evropske unije za temeljne pravice za obdobje 2018–2022 (14423/2016 – C8-0528/2016 – 2016/0204(APP))

221

---

| Legenda uporabljenih znakov






  - | Postopek posvetovanja |
| --- | --- |
| *** | Postopek odobritve |
| ***I | Redni zakonodajni postopek: prva obravnava |
| ***II | Redni zakonodajni postopek: druga obravnava |
| ***III | Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava |

Legenda uporabljenih znakov

*

Postopek posvetovanja

***

Postopek odobritve

***I

Redni zakonodajni postopek: prva obravnava

***II

Redni zakonodajni postopek: druga obravnava

***III

Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava

(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)

Spremembe Parlamenta:

Novo besedilo je označeno s krepkim poševnim tiskom. Izbrisano besedilo je označeno s simbolom ▌ali prečrtano. Zamenjano besedilo je izbrisano ali prečrtano, besedilo, ki ga nadomešča, pa je označeno s krepkim poševnim tiskom.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

30.8.2018

| 30.8.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 307/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 307/1

---

EVROPSKI PARLAMENT

ZASEDANJE 2017–2018

Seje: 15.–18. maj 2017

Zapisnik sej je bil objavljen v UL C 38, 1.2.2018.

SPREJETA BESEDILA

Seji: 31. maja in 1. junija 2017

Zapisnik sej je bil objavljen v UL C 59, 15.2.2018.

SPREJETA BESEDILA

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 16. maj 2017

| 30.8.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 307/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 307/2

---

P8_TA(2017)0205

Evropski akcijski načrt za e-upravo za obdobje 2016–2020

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. maja 2017 o evropskem akcijskem načrtu za e-upravo za obdobje 2016–2020 (2016/2273(INI))

(2018/C 307/01)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Listine G-8 o odprtih podatkih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine G-8 o odprtih podatkih,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Evropski akcijski načrt za e-upravo za obdobje 2011–2015 – Uporaba IKT za spodbujanje pametne, trajnostne in inovativne uprave (COM(2010)0743), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Evropski akcijski načrt za e-upravo za obdobje 2011–2015 – Uporaba IKT za spodbujanje pametne, trajnostne in inovativne uprave (COM(2010)0743),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. aprila 2012 o konkurenčnem enotnem digitalnem trgu – e-uprava kot vodilna sila (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. aprila 2012 o konkurenčnem enotnem digitalnem trgu – e-uprava kot vodilna sila (1),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Evropski akcijski načrt za e-upravo za obdobje 2016–2020 – pospešitev digitalne preobrazbe uprave (COM(2016)0179), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Evropski akcijski načrt za e-upravo za obdobje 2016–2020 – pospešitev digitalne preobrazbe uprave (COM(2016)0179),

| — | ob upoštevanju študije Komisije o primerjalni oceni e-uprave za leto 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Komisije o primerjalni oceni e-uprave za leto 2016,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Strategija za enotni digitalni trg za Evropo (COM(2015)0192) in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu sporočilu (SWD(2015)0100), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Strategija za enotni digitalni trg za Evropo (COM(2015)0192) in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu sporočilu (SWD(2015)0100),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2016 z naslovom Aktu za enotni digitalni trg naproti (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2016 z naslovom Aktu za enotni digitalni trg naproti (2),

| — | ob upoštevanju Sklepa (EU) 2015/2240 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o uvedbi programa za interoperabilnostne rešitve in skupne okvire za evropske javne uprave, podjetja in državljane (program ISA2) kot sredstvo za posodobitev javnega sektorja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa (EU) 2015/2240 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o uvedbi programa za interoperabilnostne rešitve in skupne okvire za evropske javne uprave, podjetja in državljane (program ISA2) kot sredstvo za posodobitev javnega sektorja,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 1. junija 2016 z naslovom Evropski standardi za 21. stoletje (COM(2016)0358), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 1. junija 2016 z naslovom Evropski standardi za 21. stoletje (COM(2016)0358),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 31. marca 2011 z naslovom Zaščita kritične informacijske infrastrukture – dosežki in naslednji koraki: h globalni kibernetski varnosti (COM(2011)0163), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 31. marca 2011 z naslovom Zaščita kritične informacijske infrastrukture – dosežki in naslednji koraki: h globalni kibernetski varnosti (COM(2011)0163),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/1148 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2016 o ukrepih za visoko skupno raven varnosti omrežij in informacijskih sistemov v Uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/1148 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2016 o ukrepih za visoko skupno raven varnosti omrežij in informacijskih sistemov v Uniji,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. julija 2014 z naslovom Uspešnemu podatkovno vodenemu gospodarstvu naproti (COM(2014)0442), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. julija 2014 z naslovom Uspešnemu podatkovno vodenemu gospodarstvu naproti (COM(2014)0442),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2016 o sporočilu Komisije z naslovom Uspešnemu podatkovno vodenemu gospodarstvu naproti (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. marca 2016 o sporočilu Komisije z naslovom Uspešnemu podatkovno vodenemu gospodarstvu naproti (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (splošna uredba o varstvu podatkov), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (splošna uredba o varstvu podatkov),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope, spremembi Uredbe (EU) št. 913/2010 in razveljavitvi uredb (ES) št. 680/2007 in (ES) št. 67/2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1316/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope, spremembi Uredbe (EU) št. 913/2010 in razveljavitvi uredb (ES) št. 680/2007 in (ES) št. 67/2010,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Povezljivost za konkurenčen enotni digitalni trg – evropski gigabitni družbi naproti (COM(2016)0587) in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu sporočilu (SWD(2016)0300), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Povezljivost za konkurenčen enotni digitalni trg – evropski gigabitni družbi naproti (COM(2016)0587) in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu sporočilu (SWD(2016)0300),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem zakoniku o elektronskih komunikacijah (COM(2016)0590) in njegovih prilog od 1 do 11 – ocena učinka (SWD(2016)0303), povzetek ocene učinka (SWD(2016)0304) ter povzetek ocene (SWD(2016)0305), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem zakoniku o elektronskih komunikacijah (COM(2016)0590) in njegovih prilog od 1 do 11 – ocena učinka (SWD(2016)0303), povzetek ocene učinka (SWD(2016)0304) ter povzetek ocene (SWD(2016)0305),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1316/2013 in Uredbe (EU) št. 283/2014 v zvezi s spodbujanjem internetne povezljivosti v lokalnih skupnostih (COM(2016)0589), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1316/2013 in Uredbe (EU) št. 283/2014 v zvezi s spodbujanjem internetne povezljivosti v lokalnih skupnostih (COM(2016)0589),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2015/2120 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o določitvi ukrepov v zvezi z dostopom do odprtega interneta in spremembi Direktive 2002/22/ES o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami ter Uredbe (EU) št. 531/2012 o gostovanju v javnih mobilnih komunikacijskih omrežjih v Uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2015/2120 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. novembra 2015 o določitvi ukrepov v zvezi z dostopom do odprtega interneta in spremembi Direktive 2002/22/ES o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami ter Uredbe (EU) št. 531/2012 o gostovanju v javnih mobilnih komunikacijskih omrežjih v Uniji,

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/2102 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2016 o dostopnosti spletišč in mobilnih aplikacij organov javnega sektorja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/2102 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. oktobra 2016 o dostopnosti spletišč in mobilnih aplikacij organov javnega sektorja,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 910/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o elektronski identifikaciji in storitvah zaupanja za elektronske transakcije na notranjem trgu in o razveljavitvi Direktive 1999/93/ES („uredba eIDAS“), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 910/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o elektronski identifikaciji in storitvah zaupanja za elektronske transakcije na notranjem trgu in o razveljavitvi Direktive 1999/93/ES („uredba eIDAS“),

| — | ob upoštevanju Direktive 2013/37/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o ponovni uporabi informacij javnega sektorja (direktiva o informacijah javnega sektorja), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2013/37/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o ponovni uporabi informacij javnega sektorja (direktiva o informacijah javnega sektorja),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 10. januarja 2017 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi evropske storitvene e-izkaznice in povezanih upravnih zmogljivosti (COM(2016)0824), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 10. januarja 2017 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi evropske storitvene e-izkaznice in povezanih upravnih zmogljivosti (COM(2016)0824),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. januarja 2017 z naslovom Izmenjava in varovanje osebnih podatkov v globaliziranem svetu (COM(2017)0007), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. januarja 2017 z naslovom Izmenjava in varovanje osebnih podatkov v globaliziranem svetu (COM(2017)0007),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. januarja 2017 z naslovom Oblikovanje evropskega podatkovnega gospodarstva (COM(2017)0009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. januarja 2017 z naslovom Oblikovanje evropskega podatkovnega gospodarstva (COM(2017)0009),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 10. januarja 2017 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o spoštovanju zasebnega življenja in varstva osebnih podatkov na področju elektronskih komunikacij ter o razveljavitvi Direktive 2002/58/ES (uredba o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (COM(2017)0010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 10. januarja 2017 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o spoštovanju zasebnega življenja in varstva osebnih podatkov na področju elektronskih komunikacij ter o razveljavitvi Direktive 2002/58/ES (uredba o zasebnosti in elektronskih komunikacijah) (COM(2017)0010),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 10. januarja 2017 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov s strani institucij, organov, uradov in agencij Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa 1247/2002/ES (COM(2017)0008), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 10. januarja 2017 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov s strani institucij, organov, uradov in agencij Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa 1247/2002/ES (COM(2017)0008),

| — | ob upoštevanju Direktive 96/9/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 1996 o pravnem varstvu baz podatkov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 96/9/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 1996 o pravnem varstvu baz podatkov,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. aprila 2016 z naslovom Evropska pobuda za računalništvo v oblaku – vzpostavljanje konkurenčnega podatkovnega gospodarstva znanja v Evropi (COM(2016)0178), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. aprila 2016 z naslovom Evropska pobuda za računalništvo v oblaku – vzpostavljanje konkurenčnega podatkovnega gospodarstva znanja v Evropi (COM(2016)0178),

| — | ob upoštevanju Direktive 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES,

| — | ob upoštevanju Direktive 2014/55/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o izdajanju elektronskih računov pri javnem naročanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2014/55/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o izdajanju elektronskih računov pri javnem naročanju,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. junija 2016 z naslovom Novi program znanj in spretnosti za Evropo (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. junija 2016 z naslovom Novi program znanj in spretnosti za Evropo (COM(2016)0381),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in zaščito potrošnikov ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za pravne zadeve (A8-0178/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in zaščito potrošnikov ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter Odbora za pravne zadeve (A8-0178/2017),

| A. | ker je treba strategije za posodobitev javne uprave prilagoditi spremembam okolja, da bi omogočili prehod na digitalno upravo; |
| --- | --- |

A.

ker je treba strategije za posodobitev javne uprave prilagoditi spremembam okolja, da bi omogočili prehod na digitalno upravo;

| B. | ker bi morali z digitalizacijo upravnih storitev pripomoči k temu, da bi v celoti izkoristili potencial enotnega trga, spodbujali boljše izvajanje državljanstva, izboljšali kakovost življenja za državljane ter družbeni in gospodarski razvoj regij, izboljšali razumevanje državljanov glede javnih služb in njihovo udeležbo v njih, izboljšali splošno in stroškovno učinkovitost teh služb ter okrepili politično sodelovanje z izboljšanjem dialoga državljanov z javnimi organi ter povečanjem preglednosti; ker bi morala EU spodbujati izmenjavo primerov dobre prakse in tehnologije med državami članicami; |
| --- | --- |

B.

ker bi morali z digitalizacijo upravnih storitev pripomoči k temu, da bi v celoti izkoristili potencial enotnega trga, spodbujali boljše izvajanje državljanstva, izboljšali kakovost življenja za državljane ter družbeni in gospodarski razvoj regij, izboljšali razumevanje državljanov glede javnih služb in njihovo udeležbo v njih, izboljšali splošno in stroškovno učinkovitost teh služb ter okrepili politično sodelovanje z izboljšanjem dialoga državljanov z javnimi organi ter povečanjem preglednosti; ker bi morala EU spodbujati izmenjavo primerov dobre prakse in tehnologije med državami članicami;

| C. | ker je sektor informacijske in komunikacijske tehnologije zadolžen, da pri tem procesu pomaga z oblikovanjem prilagojenih rešitev za javno upravo; |
| --- | --- |

C.

ker je sektor informacijske in komunikacijske tehnologije zadolžen, da pri tem procesu pomaga z oblikovanjem prilagojenih rešitev za javno upravo;

| D. | ker je treba prehod na digitalno upravo začeti na ravni Unije in držav članic ter na regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

D.

ker je treba prehod na digitalno upravo začeti na ravni Unije in držav članic ter na regionalni in lokalni ravni;

| E. | ker se lahko vse možnosti digitalne javne uprave izkoristijo le, če državljani in podjetja povsem zaupajo ponujenim storitvam; |
| --- | --- |

E.

ker se lahko vse možnosti digitalne javne uprave izkoristijo le, če državljani in podjetja povsem zaupajo ponujenim storitvam;

| F. | ker je portal e-pravosodja EU temeljno orodje za dostop do informacij in pravnega varstva ter pomeni pomemben korak k posodobitvi javne uprave EU; |
| --- | --- |

F.

ker je portal e-pravosodja EU temeljno orodje za dostop do informacij in pravnega varstva ter pomeni pomemben korak k posodobitvi javne uprave EU;

| G. | ker naj bi se z boljšim dostopom do informacij in večjo uporabo izboljšanih digitalnih orodij za formalnosti, povezane s pravom družb, povečala pravna varnost in zmanjšali stroški družb v njihovem celotnem življenjskem ciklu; |
| --- | --- |

G.

ker naj bi se z boljšim dostopom do informacij in večjo uporabo izboljšanih digitalnih orodij za formalnosti, povezane s pravom družb, povečala pravna varnost in zmanjšali stroški družb v njihovem celotnem življenjskem ciklu;

| H. | ker trenutno potekajo prizadevanja za medsebojno povezovanje registrov elektronskega poslovanja in insolventnosti v Uniji, kar je pomembno za preglednost in pravno varnost na notranjem trgu; |
| --- | --- |

H.

ker trenutno potekajo prizadevanja za medsebojno povezovanje registrov elektronskega poslovanja in insolventnosti v Uniji, kar je pomembno za preglednost in pravno varnost na notranjem trgu;

| I. | ker enoten dostop do teh registrov prek portala e-pravosodja še ni mogoč zaradi razlik v tehničnih standardih, ki se uporabljajo v državah članicah; ker so potrebna nadaljnja prizadevanja za dostopna, interoperabilna in uporabniku prijazna orodja e-uprave, ki bodo na voljo javnosti EU; ker je glede na naravo podatkov, ki so vključeni v pravosodno delo, stopnja njihove varnosti in zaščite pri obdelavi osnovni pogoj za uporabo e-pravosodja; |
| --- | --- |

I.

ker enoten dostop do teh registrov prek portala e-pravosodja še ni mogoč zaradi razlik v tehničnih standardih, ki se uporabljajo v državah članicah; ker so potrebna nadaljnja prizadevanja za dostopna, interoperabilna in uporabniku prijazna orodja e-uprave, ki bodo na voljo javnosti EU; ker je glede na naravo podatkov, ki so vključeni v pravosodno delo, stopnja njihove varnosti in zaščite pri obdelavi osnovni pogoj za uporabo e-pravosodja;

| 1. | meni, da je razvoj e-uprave ključni element enotnega digitalnega trga, in poziva Komisijo, naj opredeli posebne in merljive cilje za akcijski načrt na podlagi kazalnikov uspešnosti ter naj spremlja napredek, ki je bil dosežen pri njegovem izvajanju, ter o tem letno poroča Parlamentu; poudarja, da je imel akcijski načrt za e-upravo za obdobje 2011–2015 pozitivne rezultate na ravni EU in na ravni držav članic; spodbuja Komisijo in države članice, naj tudi ocenijo potrebe potrošnikov, da bi povečali raven uporabe e-storitev; |
| --- | --- |

1.

Digitalizacija javne uprave

| 2. | meni, da bi morala biti javna uprava odprta, pregledna, učinkovita in vključujoča ter da bi morala do leta 2020 državljanom in podjetjem ponuditi čezmejne, prilagojene, uporabniku prijazne, dostopne in vseobsežne (angl. end-to-end) digitalne javne storitve, da bi zmanjšali stroške, ovire in upravno breme za državljane in podjetja, zlasti mala in srednja, s čimer bi izkoristili vse prednosti digitalne revolucije; vendar meni, da bi to moralo biti združljivo s pravičnim prestrukturiranjem javne uprave; |
| --- | --- |

2.

| 3. | podpira načrt, da bi prihodnje pobude temeljile na načelu privzete digitalnosti, in poudarja, kako pomembno je izvajanje načela enkratne predložitve informacij, s čimer bi državljanom in podjetjem olajšali sodelovanje z javno upravo, saj se bodo izognili po nepotrebnem zamudnim upravnim postopkom, in olajšali ponovno uporabo predhodno posredovanih informacij v drugih aplikacijah; poudarja, da naj bi po ocenah Komisije z izvajanjem načela enkratne predložitve na ravni EU do leta 2017 prihranili približno 5 milijard EUR letno; poziva Komisijo, naj Parlamentu poroča o rezultatih obsežnega pilotskega projekta o enkratni predložitvi informacij za podjetja in naj do konca leta 2017 začne izvajati enak projekt za državljane; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja namero Komisije, da čim prej vzpostavi enoten digitalni portal, s katerim bi državljanom in podjetjem zagotovili povezan in skladen sveženj spletnih storitev enotnega trga na nacionalni ravni in ravni EU ter ki bi zajemal informacije o pravilih EU in nacionalnih pravilih, pa tudi podporne storitve, in da dokončno oblikuje najpomembnejše postopke za državljane in podjetja v čezmejni situaciji ter pripomore k izvajanju načela enkratne predložitve informacij v EU; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo njegovo hitro in popolno izvajanje ter naj sprejmejo vse potrebne ukrepe za njegovo učinkovito delovanje in interoperabilnost, da bi sprostili ves njegov potencial in koristi; poudarja, da je treba spodbujati dobro prakso, ki se že uporablja v nekaterih v državah članicah; meni, da bi morali s to pobudo zagotoviti, da bodo vse države članice imele en sam uradni portal za e-storitve, ki bo zagotavljal dostop do vseh njihovih spletnih storitev in razpoložljivih interoperabilnih storitev; poziva države članice, naj zagotovijo hiter začetek popolnega izvajanja portala „enotnih kontaktnih točk“; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo, naj preuči nove načine za spodbujanje digitalnih rešitev za formalnosti v celotnem življenjskem ciklu družb, elektronsko oddajo dokumentov in zagotavljanje čezmejnih in drugih informacij za poslovne registre; ugotavlja, da je lahko zakonodaja na tem področju edini način za vzpostavitev ustreznega pravnega okvira za digitalne rešitve v vsej EU; |
| --- | --- |

5.

| 6. | meni, da je treba okrepiti delo na področju elektronske povezave poslovnih registrov in registrov insolventnosti v državah članicah, in poudarja pomen te povezave za notranji trg; poudarja, da bi bilo treba potrebne informacije vnašati po skupni evropski predlogi ali okviru; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja pomen vključevanja, dostopnosti in splošnega dostopa do digitalnih javnih storitev, ki so osnovni dejavnik pri oblikovanju in izvajanju politik za spodbujanje konkurenčnosti, rasti in delovnih mest, ter poziva države članice, naj v celoti izvajajo in uporabljajo novo direktivo o dostopnosti spletišč in mobilnih aplikacij organov javnega sektorja, kar bo prineslo koristi invalidom in starejšim; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja pomen pristopa odprtih podatkov, na podlagi katerega so nekatere informacije javnih organov prosto na voljo za uporabo in ponovno uporabo (tudi tretjih strani) v javnih upravah in med njimi; poudarja potrebo po zaščitnih ukrepih, s katerimi bi zagotovili spoštovanje avtorskih pravic in varstvo podatkov; ponovno poudarja, da bi z odprtim in vključujočim prostim pretokom podatkov omogočili nadaljnji razvoj in oblikovanje novih inovativnih rešitev ter večjo učinkovitost in preglednost; poudarja, da bi morali tovrstne podatke in javne informacije dati na voljo, kadar je to mogoče, da bi spodbudili nove priložnosti za znanje in prispevali k razvoju in krepitvi odprte družbe; opozarja, da bi morale vse javne uprave, kolikor je mogoče, dati na voljo informacije, zlasti pri zelo velikem obsegu ustvarjenih podatkov, kot se dogaja pri programu INSPIRE; meni, da bi si morale institucije EU in države članice bolj prizadevati za izvajanje usklajenih strategij za podatke, vključno s povečanim in hitrejšim sproščanjem podatkov v javno sfero, boljšo kakovostjo podatkov in enostavnim dostopom do podatkov ter zagotavljanjem e-zakonodaje v strojno berljivih formatih; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opozarja na prednosti elektronske udeležbe in poudarja, da bi morale države članice bolje izkoristiti elektronsko posvetovanje, obveščanje in odločanje; poudarja, da mora biti e-udeležba, predvsem v zvezi z e-odločanjem, skladna z uredbo eIDAS, da bi zagotovili prevzemanje odgovornosti in preglednost ter s tem preprečili zlorabo sistema; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja pobude vseh institucij EU v zvezi s krepitvijo mehanizmov e-udeležbe na ravni EU in držav članic ter poziva Komisijo, naj dodatno razvije in spodbuja digitalna orodja, kot so elektronski sistemi glasovanja in e-peticije, katerih namen je okrepitev in spodbujanje udeležbe državljanov in podjetij v postopku odločanja EU; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ugotavlja, da se je uporaba mobilnih naprav v zadnjih petih letih močno povečala, medtem ko je tem napravam prilagojena le tretjina javnih spletišč; zato poziva države članice, naj ocenijo možnosti za razvoj mobilnih rešitev za storitve e-uprave ter poskrbijo, da bodo prijazne do uporabnika in vsem dostopne; poudarja, da morajo biti spletišča in instrumenti javne uprave skladni s sodobno tehnologijo in z nenehno spreminjajočimi se zahtevami glede kibernetske varnosti, če želimo, da bodo storitve e-uprave uporabne tudi v prihodnosti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva države članice, naj pri nabavi in naročanju storitev ter naročilih za javne gradnje spodbujajo in uporabljajo elektronsko javno naročanje, da bi bila javna poraba preglednejša in učinkovitejša, stroški in birokracija pa manjši; države članice tudi poziva, naj v svojem javnem sektorju povečajo uporabo pogodbenih registrov in interoperabilnih elektronskih podpisov; poziva Komisijo in države članice, naj storijo vse potrebno, da bi bili postopki javnega naročanja pregledni in da bi vsem udeležencem v postopku zagotovili informacije v realnem času; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj omogoči izmenjavo primerov dobre prakse glede uporabe meril za inovacije pri javnem naročanju, predvsem tako, da se zagotovi, da razpisi ne predvidijo rešitve, ampak dajo ponudnikom možnost, da predlagajo inovativne in odprte rešitve; poziva Komisijo, naj nadaljuje delo na področju standardov izdajanja elektronskih računov ter elektronskih vlog in obvestil ter naj spodbuja uporabo elektronske identifikacije v notranjih sistemih javnih uprav, da bi izboljšali odgovornost in sledljivost v zvezi z vsemi operacijami v takšnih sistemih; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da je treba razviti varne, zanesljive in interoperabilne čezmejne javne storitve, pri čemer je treba preprečiti nadaljnjo razdrobljenost in podpreti mobilnost; poudarja, da sta interoperabilnost in standardizacija med ključnimi elementi za uvajanje struktur e-uprave, zato pozdravlja sporočilo Komisije z naslovom Evropski standardi za 21. stoletje in v zvezi s tem revizijo evropskega okvira interoperabilnosti; poudarja, da je uporaba odprtih standardov temeljnega pomena za to, da se državljanom EU omogoči sodelovanje v upravnih platformah, in da morajo standardi služiti interesom družbe na splošno, in sicer tako, da so vključujoči, pošteni in primerni za prihodnost ter da so razviti na odprt in pregleden način; zato poziva Komisijo in države članice, naj pri razvoju javnih digitalnih rešitev spodbujajo odprte standarde in naj večjo pozornost namenijo interoperabilnosti ter potencialnim koristim učinkovite uporabe digitalne tehnologije; |
| --- | --- |

13.

| 14. | obžaluje, da je imelo leta 2015 le 28 % evropskih gospodinjstev na podeželju hitro fiksno internetno povezavo in da je povprečna pokritost z omrežjem 4G v EU le 36-odstotna na podeželju, kljub temu da je v celotni EU 86-odstotna, in opozarja, da je treba stalno podpirati širitev širokopasovnih omrežij, zlasti na podeželskih območjih, saj je dostop do visokohitrostne širokopasovne povezave nujen za uporabo in izkoriščanje prednosti storitev e-uprave; zato poziva Komisijo in države članice, naj v okviru Instrumenta za povezovanje Evrope ali drugih ustreznih programov EU še naprej ustrezno financirajo širitev širokopasovnih omrežij, infrastrukture za digitalne storitve in čezmejnega delovanja javne uprave po letu 2020 ter s tem zagotovijo dolgoročno trajnost; v zvezi s tem poziva operaterje, naj več vlagajo v infrastrukturo, da bi izboljšali povezanost na podeželju in zagotovili, da bo tudi podeželje imelo koristi od izredno zmogljivih omrežij v obliki 5G, saj bo to bistven gradnik naše digitalne družbe; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da je polna uporaba varne, ustrezne, odporne, zanesljive in visokozmogljive infrastrukture, kot so ultrahitra širokopasovna in telekomunikacijska omrežja, nujna za delovanje storitev e-uprave; zato poziva k hitremu sprejetju evropskega zakonika o elektronskih komunikacijah za dosego evropskih strateških ciljev; meni, da je bistvenega pomena, da so javni organi obveščeni o tehnološkem razvoju in da imajo zadostno zmogljivost za uvajanje inovativnih tehnologij, kot so masovni podatki in internet stvari, ali uvajanje mobilnih storitev, kot je 5G, ki bodo sposobne zadostiti potrebam uporabnikov; |
| --- | --- |

15.

| 16. | meni, da je ponovna uporaba tehničnih gradnikov Instrumenta za povezovanje Evrope v javnem in zasebnem sektorju ključna za delovanje infrastrukture za digitalne storitve; poudarja, da je treba zagotoviti dolgoročno trajnost tehničnih gradnikov Instrumenta za povezovanje Evrope ter rezultatov obsežnih pilotnih projektov in programa ISA2 po letu 2020; poudarja možnosti, ki jih ponuja pobuda WiFi4EU pri spodbujanju univerzalnega dostopa do hitrih omrežij; zato poziva Komisijo, naj skupaj z državami članicami razvije dolgoročno strukturo upravljanja z namenom uresničevanja ciljev enotnega digitalnega trga, katere prednostna naloga bi moralo biti odzivanje na potrebe državljanov in podjetij ter ki bi morala, kjer je mogoče, spodbujati uporabo skupnih standardov; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ugotavlja, da je uvajanje inovativnih rešitev za podatkovno intenzivne javne storitve, kot je uporaba storitev v oblaku, še vedno počasno in razdrobljeno; opozarja, da storitve, kot je INSPIRE, ustvarjajo velike količine podatkov, ki zahtevajo večjo računalniško zmogljivost; v zvezi s tem pozdravlja evropsko pobudo za računalništvo v oblaku, ki jo je pripravila Komisija, in meni, da bi bilo treba baze uporabnikov evropskega oblaka za odprto znanost razširiti na javni sektor; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisijo, naj poveča osveščenost o pomenu portala e-pravosodja in njegovi uporabi in naj zagotovi, da bo portal enotna kontaktna točka za relevantne pravne informacije in za dostop do pravnega varstva v državah članicah; vseeno ugotavlja, da vse stranke v postopku nimajo enakega dostopa in potrebnega znanja in spretnosti za uporabo informacijskih in komunikacijskih tehnologij, kar bi lahko pomenilo, da je njihov dostop do pravosodja omejen; poudarja, da je treba posebno pozornost nameniti temu, da bi do portala e-pravosodja lahko dostopali tudi invalidi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja uvedbo projekta e-CODEX, ki omogoča neposredno komuniciranje med državljani in sodišči v vseh državah članicah, saj gre za pomemben korak k lažjemu čezmejnemu dostopu do javnih storitev; |
| --- | --- |

19.

| 20. | izreka čestitke Svetu in Komisiji za njuno delo pri uvedbi evropske identifikacijske oznake sodne prakse (ECLI), ki je zelo koristna za pravno poizvedovanje in sodni dialog, in pozdravlja vzpostavitev iskalnika ECLI, s katerim bi moral postati dostop do pravnih informacij po vsej Uniji precej lažji; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opozarja, da je treba izboljšati digitalne kompetence upravnih uslužbencev, pa tudi državljanov in podjetij, in sicer z razvijanjem in podpiranjem dejavnosti usposabljanja na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, da bi čim bolj zmanjšali tveganje digitalne izključenosti, ter pripraviti specializirane tečaje usposabljanja o storitvah e-uprave za državne uradnike in nosilce odločanja; poudarja, da so digitalne spretnosti nujen pogoj za udeležbo v e-upravi; spodbuja razvoj učnih načrtov za e-učenje, ki bodo priznani v sistemu prenašanja in zbiranja točk (ECTS); meni, da je ključni element razvoja e-uprave trajna rast na področju razvoja digitalnih spretnosti; poudarja, da je treba obravnavati in preprečiti digitalni razkorak med geografskimi območji, med ljudmi različnih družbenogospodarskih ravni in med generacijami; poziva države članice, naj prevzamejo spodbude iz akcijskega načrta za e-upravo in zlasti mladim omogočijo komuniciranje z upravo, ki bo ustrezalo njihovim komunikacijskim navadam, in poudarja, da je poučevanje digitalnih spretnosti posebej pomembno za starejše, ki jim pogosto primanjkuje spretnosti ali samozavesti za uporabo e-storitev; meni, da bi morale države članice spodbujati vseživljenjsko učenje in omogočiti kampanje za obveščanje in izobraževanje, vključno z oblikovanjem mrež za poučevanje medijske pismenosti, da bodo državljani EU lahko v celoti izkoristili zmogljivosti, ki jih ponujajo novi portali in storitve e-uprave; |
| --- | --- |

21.

| 22. | glede na sedanjo raven digitalne nepismenosti in glede na to, da več kot 22 % Evropejcev, zlasti starejših, raje ne uporablja spletnih storitev javne uprave, poudarja, da je potreben vključujoč spletni in nespletni dvojni pristop, da bi preprečili izključenost; poudarja, da obstaja več razlogov in ovir za zavračanje uporabe spletnih storitev, kot so neozaveščenost, pomanjkanje znanj in spretnosti, nezaupanje in napačna predstava, ki jih je treba obravnavati in odpraviti; meni, da je treba za preprečevanje digitalne izključenosti ali globljega digitalnega razkoraka zagotoviti dostopnost in kakovost storitev e-uprave za državljane, ki živijo na podeželskih, gorskih in oddaljenih območjih; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da lahko digitalizacija javnim organom prinese prihranke; razume, da se digitalizacija in drugi izzivi, ki nastanejo na podlagi svežnjev za modernizacijo, pogosto obravnavajo v okviru proračunskih omejitev in da v prihodnjih letih zlasti regionalne in lokalne oblasti še vedno čaka ogromno dela, saj ne bo treba sprejeti le digitalnih rešitev na podlagi odprtih standardov, da bi zmanjšali stroške vzdrževanja in okrepili inovacije, ampak tudi spodbujati javno-zasebna partnerstva; poudarja, da bo sčasoma prišlo do stroškovne učinkovitosti, saj bodo naložbe v digitalizacijo pripomogle k zmanjšanju upravnih stroškov v prihodnosti; poudarja, da je medtem uporaba spletnega in nespletnega pristopa neizbežna; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da bi bilo treba pri digitalizaciji posameznih upravnih postopkov upoštevati ugovore zaradi prevladujočega javnega interesa; |
| --- | --- |

24.

Čezmejne storitve e-uprave na vseh upravnih ravneh

| 25. | poudarja, kako pomembno je vzpostaviti vzdržno infrastrukturo e-uprave, da bi poenostavili dostop do štirih temeljnih svoboščin in njihovo uresničevanje; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja pomen čezmejnih storitev e-uprave za državljane v njihovem vsakdanjem življenju in opozarja na koristi nadaljnjega razvoja sistema za elektronsko izmenjavo informacij o socialni varnosti (EESSI) in evropskega portala za zaposlitveno mobilnost EURES, pa tudi čezmejnih storitev e-zdravja; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pozdravlja različne pobude Komisije za razvoj čezmejnih digitalnih receptov, zlasti kar zadeva interoperabilnost in standardizacijo; poudarja pa, da glede na vrednost in pomen teh storitev za državljane EU prevzemanje teh rešitev poteka prepočasi; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo vzpostavljen pravi okvir za spodbujanje zaupanja med državami članicami in pospeševanje razvoja čezmejnih digitalnih receptov, od varstva podatkov in varnosti izmenjave podatkov do uvedbe potrebne digitalne infrastrukture in storitev; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Komisijo, naj še naprej razvija in spodbuja uporabo portala za zaposlitveno mobilnost EURES, in sicer prek tesnejšega povezovanja in sodelovanja med sistemi javnih uradov za zaposlovanje in tem portalom, da bi olajšali in povečali mobilnost delodajalcev in iskalcev zaposlitve v Evropski uniji; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da lahko e-zdravje bistveno izboljša kakovost življenja državljanov, saj lahko zagotovi dostopnejše, stroškovno učinkovitejše in uspešnejše zdravstveno varstvo za paciente; |
| --- | --- |

29.

| 30. | meni, da je treba za polno delovanje čezmejnih storitev e-uprave odpraviti jezikovne ovire, in meni, da bi morale javne uprave držav članic, zlasti v obmejnih regijah, informacije in storitve zagotavljati v svojem jeziku, pa tudi v drugih zadevnih evropskih jezikih; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja, kako pomembna je izmenjava dobre prakse, primerov in izkušenj s projekti med vsemi upravnimi ravnmi, tako znotraj držav članic kot med njimi; priznava, da rezultati pilotnih projektov velikega obsega, ki jih financira EU, kot so eSENSE, eCODEX in TOOP, znatno prispevajo k okrepitvi čezmejnih storitev v Evropi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | meni, da bi bilo treba pri celovitem spremljanju uspešnosti e-uprave v državah članicah zagotoviti, da metodologija merjenja uspešnosti ustrezno upošteva nacionalne posebnosti; poudarja prednosti zanesljivega merjenja uspešnosti v državah članicah za oblikovalce politik in javno mnenje; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja, da interoperabilnost, odprti standardi in odprti podatki niso temeljnega pomena samo v čezmejnem okviru, temveč so potrebni tudi na nacionalni, regionalni in lokalni upravni ravni v vsaki državi članici, pri čemer je treba upoštevati tudi potrebo po varstvu podatkov pri prenosu informacij; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva Komisijo in druge institucije EU, naj bodo na področju e-uprave zgled ter naj državljanom in podjetjem ponudijo pregleden in uporabniku prijazen portal ter celovite digitalne storitve, zlasti za izvajanje financiranja EU in javnih naročil, in poziva Komisijo, naj pospeši prizadevanja za prevod svojih spletnih mest v vse uradne jezike EU in izpostavljanje dobre prakse; |
| --- | --- |

34.

Varovanje in zaščita podatkov

| 35. | poudarja, da je zaupanje državljanov v varstvo osebnih podatkov ključnega pomena za uspešno uresničevanje akcijskega načrta EU za e-upravo 2016–2020, in poudarja, da morajo javne uprave z osebnimi podatki ravnati varno ter popolnoma v skladu s splošno uredbo o varstvu podatkov in pravili EU o zasebnosti, s čimer bi se okrepilo zaupanje v digitalne storitve; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poudarja, da bi bilo treba v okviru akcijskega načrta za e-upravo upoštevati tudi načrt za e-zdravje, saj gre za njegov pomemben del; meni, da bi bilo treba zbiranje in prenos podatkov izboljšati ter v nekaterih primerih in, če bi bilo to potrebno, omogočiti čezmejni prenos podatkov, saj bi to olajšalo zagotavljanje zdravstvenih storitev za vse državljane EU; |
| --- | --- |

36.

| 37. | hkrati opozarja, da zakonodaje o varstvu podatkov ne bi smeli pojmovati kot ovire, temveč kot izhodišče za razvoj inovativnih rešitev za e-upravo, in zato poudarja, da je treba sprejeti učinkovite smernice o uporabi splošne uredbe o varstvu podatkov, potrebno pa je tudi stalno sodelovanje z deležniki; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ugotavlja, da le 15 % Evropejcev trdi, da ima popoln nadzor nad uporabo svojih osebnih podatkov; meni, da je pomembno nadalje raziskati načelo lastništva podatkov, in je prepričan, da bodo lahko prihodnji ukrepi temeljili na sporočilu Komisije o vzpostavljanju evropskega podatkovnega gospodarstva in drugih s tem povezanih predlogih; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva države članice, naj hitro in v celoti začnejo izvajati uredbo eIDAS, saj so elektronski podpis, elektronska identifikacija in elektronsko overjanje temeljni gradniki čezmejnih digitalnih javnih storitev; poudarja, kako pomembno je državljane, podjetja in javne uprave spodbujati k prevzemanju priglašenih sistemov elektronske identifikacije v okviru uredbe eIDAS; v zvezi s tem poudarja, da bi moralo biti sprejetje teh ključnih dejavnikov prednostna naloga tako za zasebni kot za javni sektor pri razvoju digitalnih storitev; zato poziva Komisijo, naj z ukrepi olajša in spodbuja javno-zasebno sodelovanje pri čezmejni in medsektorski uporabi digitalne identifikacije in podpisa; pozdravlja tudi program ISA2, ki vključuje vse politike EU, za katere je potrebna medobratovalnost sistemov, ki delujejo na ravni EU in nacionalni ravni; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poudarja, da sta zelo pomembni zaščita pred kibernetskimi napadi in odpornost javnih organov v primeru kibernetskega napada ter ju je treba še dodatno razviti; zato poudarja, da je tu potreben evropski pristop, zlasti ker načelo enkratne predložitve informacij, ki je del evropskega akcijskega načrta za e-upravo 2016–2020, predvideva izmenjavo podatkov o evropskih državljanih med evropskimi upravami; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poudarja, da je treba pri sodobnih aplikacijah, ki so enostavne za uporabo, in učinkovitih upravnih postopkih varnost podatkov upoštevati že v fazi zasnove („vgrajena varnost“), da bi lahko državljani in podjetja v celoti izkoristili sodobno tehnologijo; |
| --- | --- |

41.

o

o o

| 42. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

42.

---

(1)  UL C 258 E, 7.9.2013, str. 64.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0009.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0089.

---

| 30.8.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 307/11 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 307/11

---

P8_TA(2017)0206

Letno poročilo za leto 2015 o zaščiti finančnih interesov EU – boj proti goljufijam

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. maja 2017 o letnem poročilu za leto 2015 o zaščiti finančnih interesov EU – boj proti goljufijam (2016/2097(INI))

(2018/C 307/02)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 325(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 325(5) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij o prejšnjih letnih poročilih Komisije in Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij o prejšnjih letnih poročilih Komisije in Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 14. julija 2016 z naslovom Zaščita finančnih interesov Evropske unije – boj proti goljufijam – letno poročilo 2015 (COM(2016)0472) in spremnih delovnih dokumentov služb (SWD(2016)0234, SWD(2016)0235, SWD(2016)0236, SWD(2016)0237, SWD(2016)0238 in SWD(2016)0239), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 14. julija 2016 z naslovom Zaščita finančnih interesov Evropske unije – boj proti goljufijam – letno poročilo 2015 (COM(2016)0472) in spremnih delovnih dokumentov služb (SWD(2016)0234, SWD(2016)0235, SWD(2016)0236, SWD(2016)0237, SWD(2016)0238 in SWD(2016)0239),

| — | ob upoštevanju letnega poročila urada OLAF za leto 2015 in letnega poročila o dejavnostih nadzornega odbora urada OLAF za leto 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila urada OLAF za leto 2015 in letnega poročila o dejavnostih nadzornega odbora urada OLAF za leto 2015,

| — | ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna v proračunskem letu 2015, skupaj z odgovori institucij; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila Računskega sodišča o izvrševanju proračuna v proračunskem letu 2015, skupaj z odgovori institucij;

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. julija 2016 z naslovom Zaščita proračuna EU do konca leta 2015 (COM(2016)0486), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. julija 2016 z naslovom Zaščita proračuna EU do konca leta 2015 (COM(2016)0486),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 250/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o uvedbi programa za spodbujanje dejavnosti na področju zaščite finančnih interesov Evropske unije (program Herkul III) in razveljavitvi Sklepa št. 804/2004/ES (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 250/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o uvedbi programa za spodbujanje dejavnosti na področju zaščite finančnih interesov Evropske unije (program Herkul III) in razveljavitvi Sklepa št. 804/2004/ES (1),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 17. julija 2013 o uredbi Sveta o ustanovitvi Evropskega javnega tožilstva (COM(2013)0534), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 17. julija 2013 o uredbi Sveta o ustanovitvi Evropskega javnega tožilstva (COM(2013)0534),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter nadomestitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter nadomestitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (2),

| — | ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. julija 2012 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava, ki ga je podala Komisija (COM(2012)0363), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. julija 2012 o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava, ki ga je podala Komisija (COM(2012)0363),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2016 o boju proti korupciji in nadaljnjih korakih na podlagi resolucije odbora CRIM (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2016 o boju proti korupciji in nadaljnjih korakih na podlagi resolucije odbora CRIM (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 2988/95 z dne 18. decembra 1995 o zaščiti finančnih interesov Evropskih skupnosti (5),

| — | ob upoštevanju poročila o vrzeli pri pobiranju DDV v letu 2015, ki ga je naročila Evropska komisija, in sporočila Komisije o akcijskem načrtu za DDV z dne 7. aprila 2016 (COM(2016)0148), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o vrzeli pri pobiranju DDV v letu 2015, ki ga je naročila Evropska komisija, in sporočila Komisije o akcijskem načrtu za DDV z dne 7. aprila 2016 (COM(2016)0148),

| — | ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije v zadevi C-105/14 – Taricco in drugi (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Sodišča Evropske unije v zadevi C-105/14 – Taricco in drugi (6),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila št. 24/2015 Evropskega računskega sodišča z dne 3. marca 2016 z naslovom Boj proti goljufijam na področju DDV znotraj Skupnosti: potrebnih je več ukrepov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila št. 24/2015 Evropskega računskega sodišča z dne 3. marca 2016 z naslovom Boj proti goljufijam na področju DDV znotraj Skupnosti: potrebnih je več ukrepov,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. februarja 2017 o vlogi prijaviteljev nepravilnosti pri varovanju finančnih interesov EU (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. februarja 2017 o vlogi prijaviteljev nepravilnosti pri varovanju finančnih interesov EU (7),

| — | ob upoštevanju Direktive 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2014/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o javnem naročanju in razveljavitvi Direktive 2004/18/ES (8),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenj Odbora za regionalni razvoj in mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0159/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračunski nadzor ter mnenj Odbora za regionalni razvoj in mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0159/2017),

| A. | ker so države članice in Komisija de jure skupaj pristojne za izvrševanje približno 80 % proračuna Unije; ker so Komisija in države članice, ki ta sredstva porabijo, de facto pristojne za pregled teh projektov, da bi zagotovile določeno mero nadzora; ker so države članice v prvi vrsti pristojne za zbiranje lastnih sredstev, med drugim v obliki DDV in carin; |
| --- | --- |

A.

ker so države članice in Komisija de jure skupaj pristojne za izvrševanje približno 80 % proračuna Unije; ker so Komisija in države članice, ki ta sredstva porabijo, de facto pristojne za pregled teh projektov, da bi zagotovile določeno mero nadzora; ker so države članice v prvi vrsti pristojne za zbiranje lastnih sredstev, med drugim v obliki DDV in carin;

| B. | ker bi morala biti zaščita finančnih interesov EU osrednji element politike, da bi se z zagotavljanjem smiselne porabe denarja državljanov EU skladno z načelom najboljše porabe vsakega evra povečalo njihovo zaupanje; |
| --- | --- |

B.

ker bi morala biti zaščita finančnih interesov EU osrednji element politike, da bi se z zagotavljanjem smiselne porabe denarja državljanov EU skladno z načelom najboljše porabe vsakega evra povečalo njihovo zaupanje;

| C. | ker doseganje dobrih rezultatov s procesi poenostavitve zahteva redno ocenjevanje vložkov, izložkov, rezultatov in učinkov z revizijami smotrnosti poslovanja; |
| --- | --- |

C.

ker doseganje dobrih rezultatov s procesi poenostavitve zahteva redno ocenjevanje vložkov, izložkov, rezultatov in učinkov z revizijami smotrnosti poslovanja;

| D. | ker člen 325(2) PDEU določa, da države članice sprejmejo enake ukrepe za preprečevanje goljufij, ki bi lahko škodovale finančnim interesom Unije, kot jih uporabljajo za preprečevanje goljufij, ki bi lahko škodovale njihovim lastnim finančnim interesom; |
| --- | --- |

D.

ker člen 325(2) PDEU določa, da države članice sprejmejo enake ukrepe za preprečevanje goljufij, ki bi lahko škodovale finančnim interesom Unije, kot jih uporabljajo za preprečevanje goljufij, ki bi lahko škodovale njihovim lastnim finančnim interesom;

| E. | ker člen 325(3) PDEU določa, da države članice skupaj s Komisijo organizirajo tesno in redno sodelovanje med pristojnimi organi; |
| --- | --- |

E.

ker člen 325(3) PDEU določa, da države članice skupaj s Komisijo organizirajo tesno in redno sodelovanje med pristojnimi organi;

| F. | ker raznolikost pravnih in upravnih sistemov v državah članicah pomeni okolje, polno izzivov, v katerem je treba odpravljati nepravilnosti in se boriti proti goljufijam; ker mora Komisija zato okrepiti svoja prizadevanja, da bi zagotovila, da se boj proti goljufijam izvaja učinkovito in da prinaša bolj oprijemljive in zadovoljive rezultate; |
| --- | --- |

F.

ker raznolikost pravnih in upravnih sistemov v državah članicah pomeni okolje, polno izzivov, v katerem je treba odpravljati nepravilnosti in se boriti proti goljufijam; ker mora Komisija zato okrepiti svoja prizadevanja, da bi zagotovila, da se boj proti goljufijam izvaja učinkovito in da prinaša bolj oprijemljive in zadovoljive rezultate;

| G. | ker je vedno jasneje, da je uporaba občutljivih podatkov dejavnik, ki prispeva h goljufijam; |
| --- | --- |

G.

ker je vedno jasneje, da je uporaba občutljivih podatkov dejavnik, ki prispeva h goljufijam;

| H. | ker je za države članice DDV pomemben in vedno večji vir prihodkov, iz katerega je leta 2014 pritekel skoraj 1 bilijon EUR in ki prispeva k lastnim sredstvom EU 17 667 milijonov EUR ali 12,27 % skupnih prihodkov EU v letu 2014; |
| --- | --- |

H.

ker je za države članice DDV pomemben in vedno večji vir prihodkov, iz katerega je leta 2014 pritekel skoraj 1 bilijon EUR in ki prispeva k lastnim sredstvom EU 17 667 milijonov EUR ali 12,27 % skupnih prihodkov EU v letu 2014;

| I. | ker je sedanji sistem DDV, zlasti v obliki, ki se uporablja za čezmejne posle, izpostavljen goljufijam in strategijam za izogibanje davkom, pri čemer so v letu 2014 goljufije znotraj Skupnosti z neobstoječim trgovcem (MTIC), splošno znane kot davčni vrtiljak, povzročile izgubo prihodkov iz DDV v višini približno 50 milijard EU; |
| --- | --- |

I.

ker je sedanji sistem DDV, zlasti v obliki, ki se uporablja za čezmejne posle, izpostavljen goljufijam in strategijam za izogibanje davkom, pri čemer so v letu 2014 goljufije znotraj Skupnosti z neobstoječim trgovcem (MTIC), splošno znane kot davčni vrtiljak, povzročile izgubo prihodkov iz DDV v višini približno 50 milijard EU;

| J. | ker je vrzel pri pobiranju DDV leta 2014 znašala približno 159,5 milijarde EUR in se po državah giblje med manj kot 5 % in več kot 40 %; |
| --- | --- |

J.

ker je vrzel pri pobiranju DDV leta 2014 znašala približno 159,5 milijarde EUR in se po državah giblje med manj kot 5 % in več kot 40 %;

| K. | ker korupcija, zlasti v obliki organiziranega kriminala, zadeva vse države članice, in ne bremeni le gospodarstva EU, ampak tudi ogroža demokracijo in pravno državo po vsej Evropi; vendar pa natančni podatki niso znani, saj se je Komisija odločila, da se podatki ne objavijo v poročilu o protikorupcijski politiki EU; |
| --- | --- |

K.

ker korupcija, zlasti v obliki organiziranega kriminala, zadeva vse države članice, in ne bremeni le gospodarstva EU, ampak tudi ogroža demokracijo in pravno državo po vsej Evropi; vendar pa natančni podatki niso znani, saj se je Komisija odločila, da se podatki ne objavijo v poročilu o protikorupcijski politiki EU;

| L. | ker je goljufija primer namerne kršitve in je kaznivo dejanje, nepravilnost pa je neizpolnjevanje pravil; |
| --- | --- |

L.

ker je goljufija primer namerne kršitve in je kaznivo dejanje, nepravilnost pa je neizpolnjevanje pravil;

| M. | ker je nihanje števila nepravilnosti lahko povezano z napredovanjem ciklov načrtovanja večletnih programov (z višjimi stopnjami odkrivanja ob koncih ciklov zaradi zaključevanja programov) in zapoznelim poročanjem določenih držav članic, ki običajno poročajo o večini nepravilnosti, odkritih v predhodnih večletnih programih, naenkrat; |
| --- | --- |

M.

ker je nihanje števila nepravilnosti lahko povezano z napredovanjem ciklov načrtovanja večletnih programov (z višjimi stopnjami odkrivanja ob koncih ciklov zaradi zaključevanja programov) in zapoznelim poročanjem določenih držav članic, ki običajno poročajo o večini nepravilnosti, odkritih v predhodnih večletnih programih, naenkrat;

Odkrivanje in sporočanje nepravilnosti

| 1. | je zaskrbljen, ker se je sporočeno število vseh goljufij in drugih nepravilnosti leta 2015 znatno povečalo, za 36 %, kar je privedlo do povečanja za 5 876 primerov v številu registriranih nepravilnosti v primerjavi z letom 2014 in skupaj znaša 22 349 primerov zaradi nekaterih posebnih primerov na področju kohezijske politike v dveh državah članicah; ugotavlja, da se je kljub povečanju števila nepravilnosti njihova višina leta 2015 (3,21 milijarde EUR) nekoliko znižala, za 1 % v primerjavi z letom 2014 (3,24 milijarde EUR); |
| --- | --- |

1.

| 2. | je zaskrbljen, ker se je kljub 11-odstotnemu pozitivnemu upadu nepravilnosti, sporočenih kot goljufije, s 1 649 leta 2014 na 1 461 leta 2015, skupna višina zadevnih sredstev povečala za 18 %, in sicer s 538 milijonov EUR leta 2014 na 637,6 milijona EUR leta 2015; ugotavlja, da so lažni oziroma ponarejeni dokumenti in izjave najpogostejša oblika goljufije, saj znašajo 34 %, največji delež nepravilnosti, sporočenih kot goljufije, je bil zabeležen v kmetijskem sektorju (52 %), najvišji odstotek vseh goljufij (75 %) pa so odkrili sistemi upravnega nadzora, ki jih zagotavljajo predpisi posameznih sektorjev; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opozarja, da vse nepravilnosti niso goljufije in da je treba jasno razlikovati med napakami in goljufijami; |
| --- | --- |

3.

| 4. | meni, da sodelovanje med Komisijo in državami članicami na področju odkrivanja goljufij ni dovolj učinkovito; |
| --- | --- |

4.

| 5. | se ne strinja z mnenjem Komisije, da bi bilo povečanje števila nepravilnosti za 36 % mogoče pripisati 14-odstotnemu povečanju razpoložljivih sredstev v proračunu EU v primerjavi s prejšnjim letom; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja sveženj štirih delegiranih in štirih izvedbenih uredb Komisije o določbah v zvezi s sporočanjem nepravilnosti na področju deljenja upravljanja, ki je namenjen izboljšanju kakovosti in usklajenosti informacij o nepravilnostih in goljufijah, ki jih sporočajo države članice; obžaluje, da te uredbe ne urejajo časovnih okvirov, v katerih bi države članice morale sporočati nepravilnosti; obžaluje dejstvo, da je bilo leta 2015 glede sporočenih nepravilnosti, ki niso goljufije, od 538 nepravilnosti, ki jih je sporočila Irska, 537 vezanih na program poročanja iz obdobja 2000–2006, in da se je 5 105 od 5 619 nepravilnosti, ki jih je sporočila Španija, nanašalo na nepravilnosti sektorja kohezijske politike, ki so bile odkrite v obdobju 2007–2013 in sporočene vse naenkrat leta 2015, in da je Nizozemska leta 2014 sporočila le en primer, ki se je nanašal na ribiški sektor, leta 2015 pa 53 primerov; opozarja, da se že več let dogaja, da države članice podatkov ne posredujejo pravočasno ali da posredujejo netočne podatke; poudarja, da ni mogoče primerjati in objektivno oceniti obsega goljufij v državah članicah Evropske unije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | je seznanjen, da Komisija skladno s členom 27(3) Direktive Sveta 2010/24/EU o vzajemni pomoči pri izterjavi terjatev v zvezi z davki, carinami in drugimi ukrepi vsakih pet let Evropskemu parlamentu in Svetu poroča o delovanju določb te direktive; obžaluje, da ocena, predvidena najpozneje do 1. januarja 2017, še ni bila objavljena; poziva Komisijo, naj nemudoma objavi oceno; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisijo, naj nadaljuje prizadevanja za razvoj programov, kot je program uspešnosti in ustreznosti predpisov, za poenostavitev zakonodaje EU; poudarja, da poenostavitev pravil in postopkov pomaga zmanjševati število nepravilnosti, ki so pogosto povezane z zapletenimi pravili in zahtevami; je seznanjen, da manjše upravno breme za javne organe in državljane EU pomeni manjše stroške, upravičence pa spodbuja k izvajanju novih programov EU; poudarja, da bi morala biti poenostavitev pravil skladna z načelom proračuna EU, usmerjenega v rezultate; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opozarja, da države članice upravljajo približno 80 % proračuna EU; zato meni, da jim mora Komisija pomagati oblikovati nacionalne strategije za boj proti goljufijam; |
| --- | --- |

9.

| 10. | obžaluje, da niso vse države članice sprejele nacionalnih strategij za boj proti goljufijam; |
| --- | --- |

10.

| 11. | znova poziva Komisijo, naj vzpostavi enoten sistem za zbiranje primerljivih podatkov o nepravilnostih in primerih goljufije iz držav članic, da bi standardizirala postopek poročanja ter zagotovila kakovost in primerljivost zagotovljenih podatkov; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja sprejetje Uredbe (EU) 2015/1525 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. septembra 2015, ki je izboljšala trenutni okvir za odkrivanje in preiskovanje carinskih goljufij na nacionalni ravni in na ravni EU; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ceni prizadevanja držav članic pri odkrivanju, vrednotenju in sporočanju nepravilnosti ter pri izvajanju učinkovitih in sorazmernih ukrepov za boj proti goljufijam; poudarja, da ukrepi za boj proti goljufijam spodbujajo razvoj; poziva Komisijo, naj tudi s tehnično pomočjo okrepi tehnično in upravno zmogljivost upravljavskih organov, da bi zagotovili učinkovite nadzorne sisteme, tudi z uvedbo enostavnejših in preglednejših aplikacij, s katerimi bi bilo mogoče zmanjšati tveganje za goljufije in zagotoviti, da bo mogoče povrniti morebitne izgube; priporoča izboljšanje preglednosti na vseh ravneh upravljanja projektov; spodbuja Komisijo in države članice, naj nadaljujejo v tej smeri in v kontrolne sisteme in postopke postopoma vključujejo sistematično uporabo informacijskih orodij za boj proti nepravilnostim; poziva Komisijo, naj pripravi in sprejme posebne smernice za pomoč nacionalnim organom pri odkrivanju nepravilnosti; |
| --- | --- |

13.

Prihodki – lastna sredstva

| 14. | je zaskrbljen zaradi izgub kot posledice vrzeli pri pobiranju DDV, ki je leta 2014 povzročila izgubo prihodka za 159,5 EUR milijard, in goljufij na področju DDV znotraj Skupnosti, ki so leta 2014 povzročile izgubo v višini 50 milijard EUR; ugotavlja, da le dve državi članici, Združeno kraljestvo in Belgija, zbirata in objavljata statistične podatke o vprašanju izgub prihodka, ki jih povzročajo čezmejne goljufije na področju DDV; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opozarja, da Komisija nima dostopa do informacij, ki si jih izmenjujejo države članice, da bi lahko preprečevala goljufije znotraj Skupnosti z neobstoječim trgovcem, splošno znane kot davčni vrtiljak, in se borila proti njim; meni, da bi morala imeti Komisija dostop do Eurofisca, zato da bi lahko lažje nadzirala, ocenjevala in izboljševala izmenjavo podatkov med državami članicami; poziva vse države članice, naj sodelujejo na vseh področjih delovanja Eurofisc, da bi spodbudili in pospešili izmenjavo informacij s pravosodnimi organi in organi kazenskega pregona, kot sta Europol in OLAF, v skladu s priporočili Računskega sodišča; poziva države članice in Svet, naj Komisiji omogočijo dostop do teh podatkov, da se spodbudi sodelovanje, okrepi zanesljivost podatkov in boj proti čezmejnemu kriminalu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ugotavlja, da se je sistem izmenjave podatkov s področja DDV (sistem VIES) izkazal za koristno orodje v boju proti goljufijam, saj davčnim organom omogoča usklajevanje podatkov o trgovcih v različnih državah; poziva države članice, naj v skladu z Evropskim računskim sodiščem skrajšajo odzivni čas za nudenje informacij, odgovarjanje na vprašanja in odzivanje na sporočene napake; |
| --- | --- |

16.

| 17. | je seznanjen, da je bil 7. aprila 2016 objavljen akcijski načrt Komisije o vzpostavitvi enotnega območja DDV v EU; globoko obžaluje, da bodo ukrepi za izboljšanje sodelovanja med davčnimi upravami ter s carinskimi organi in organi pregona ter za okrepitev zmogljivosti davčnih uprav, predvideni v akcijskem načrtu za leto 2016, objavljeni eno leto pozneje; poudarja, da so za reševanje vprašanj o čezmejnih goljufijah na področju DDV potrebni ostri, usklajeni in hitri ukrepi; zato poziva Komisijo, naj pospeši svoje procese in pripravi rešitve, s katerimi bi se izognili izgubi davčnih prihodkov v EU in državah članicah; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da izvajanje kratkoročnih ukrepov za obravnavanje izgub pri pobiranju DDV ne bi smelo povzročiti zamude pri predlogu Komisije o dokončnem sistemu DDV, kot je predvideno v akcijskem načrtu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | z zadovoljstvom ugotavlja, da je bil porast tradicionalnih lastnih sredstev, na katera so vplivale goljufije, leta 2014 enoletno vprašanje in da so se ravni leta 2015 (427 milijonov EUR) vrnile na povprečje let 2011–2015; kljub temu ni zadovoljen, da nekatere države članice ne sporočajo primerov nepravilnosti, povezanih s tradicionalnimi lastnimi sredstvi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva države članice, naj hitreje izterjajo zapadle zneske iz programa tradicionalnih sredstev, zlasti tiste države članice, ki morajo izterjati največje zneske; poziva Grčijo, Romunijo, Latvijo, Malto in Nizozemsko, naj izboljšajo zbiranje tradicionalnih lastnih sredstev, saj njihova stopnja zapadlih tradicionalnih lastnih sredstev, ki znaša 8,95 %, 5,07 %, 5,04 %, 3,84 % oziroma 3,81 %, ostaja znatno nad povprečjem EU, ki znaša 1,71 %; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ugotavlja, da se število prostovoljno sporočenih primerov nepravilnosti povečuje, in poziva države članice, naj ustrezno prilagodijo svoje strategije za carinske preglede, in sicer naj upoštevajo rezultate prostovoljnega sporočanja; |
| --- | --- |

21.

| 22. | zlasti opozarja na dejstvo, da 75 % vseh sporočenih primerov nepravilnosti zadevajo tobak, električne stroje, obutev, tekstil, železo in jeklo ter da se najpogosteje poroča o Kitajski, Združenih arabskih emiratih, ZDA, Belorusiji, Rusiji in Ukrajini kot državah izvora tega blaga; poudarja, da je Kitajska osrednja država izvora ponarejenega blaga (80 %), sledijo ji Hongkong, Združeni arabski emirati, Turčija in Indija; poziva Komisijo, naj ta vprašanja obravnava med trgovinskimi pogajanji s temi državami; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da tihotapljenje visoko obdavčenega blaga povzroča hude izgube za proračune EU in držav članic in da neposredne carinske izgube zaradi tihotapljenja cigaret po ocenah znašajo več kot 10 milijard EUR letno; |
| --- | --- |

23.

| 24. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se je tihotapljenje tobačnih izdelkov v EU v zadnjih letih okrepilo in po ocenah predstavlja letno izgubo 10 milijard EUR javnih prihodkov proračuna EU in držav članic ter je obenem eden večjih virov organiziranega kriminala, vključno s terorizmom; poudarja, da nezakonita trgovina s tobačnimi izdelki resno škoduje zakoniti trgovini in nacionalnim gospodarstvom; ugotavlja tudi, da velik delež pretihotapljenih tobačnih izdelkov izhaja iz Belorusije; poziva EU in države članice, naj od Belorusije zahtevajo, da se bori proti nezakoniti trgovini s tobačnimi izdelki in organiziranemu kriminalu ter po potrebi uvede sankcije; poziva države članice, naj glede tega okrepijo sodelovanje; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pozitivno ocenjuje uspešne rezultate številnih skupnih carinskih operacij, ki so vključevale sodelovanje urada OLAF in držav članic z različnimi službami tretjih držav ter med drugim vodile v zasego 16 milijonov kosov cigaret in dveh ton konoplje; ugotavlja, da je bilo med operacijo Baltica, ki so jo vodili poljski carinski organi v sodelovanju z uradom OLAF, Europolom in petimi državami članicami (Finska, Estonija, Latvija, Litva in Švedska), zaseženih 13 milijonov kosov cigaret iz tretjih držav, kot sta Belorusija in Rusija; |
| --- | --- |

25.

| 26. | je seznanjen, da 241 sporočenih primerov tihotapljenja cigaret pomeni izgubo tradicionalnih lastnih sredstev, ocenjeno na 31 milijonov EUR; postavlja pod vprašaj nadzor carinskih služb nekaterih držav članic, ki v letu 2015 niso sporočile niti enega primera tihotapljenja cigaret; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ugotavlja, da so bili carinske kontrole v času carinjenja blaga in inšpekcijski pregledi služb za boj proti goljufijam leta 2015 najbolj učinkovite metode odkrivanja primerov goljufij na področju prihodkov proračuna EU; |
| --- | --- |

27.

| 28. | izraža globoko zaskrbljenost, da bi zmanjšanje carinskega osebja lahko negativno vplivalo na število kontrol in imelo zato negativen učinek na odkrivanje goljufivih dejanj na področju prihodkov proračuna EU; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ponovno poudarja, da je učinkovit carinski nadzor ključen element za zaščito finančnih interesov EU in da proračunski ukrepi ne bi smeli ovirati organov držav članic pri izvajanju njihovih nalog; |
| --- | --- |

29.

| 30. | izraža zaskrbljenost v zvezi s carinskimi kontrolami in z njimi povezanim pobiranjem carin, ki so lastni vir proračuna Unije; opozarja, da so carinski organi držav članic tisti, ki izvajajo kontrole, da bi ugotovili, ali uvozniki spoštujejo predpise o tarifah in uvozu, in poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo nadzor na mejah EU ustrezen in usklajen in s tem zagotovi varnost in zaščito gospodarskih interesov EU, zlasti v boju proti prodaji nezakonitih in ponarejenih izdelkov; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pozdravlja priporočilo Komisije, naj države članice vzpostavijo ustrezno ravnovesje med spodbujanjem trgovine in zaščito finančnih interesov EU; v zvezi s tem izpostavlja hitrejše izvajanje carinskih postopkov za podjetja z majhnim tveganjem, kar je samo po sebi lahko dober sistem za hitro carinjenje blaga, vendar se je izkazalo za dovzetno za koruptivno ravnanje carinikov; |
| --- | --- |

31.

Odhodki

| 32. | priznava nizko stopnjo sporočenih nepravilnosti (goljufij in drugih nepravilnosti) v zvezi s skladi, ki jih neposredno upravlja Komisija, ki znaša manj kot 0,7 %; poziva Komisijo, naj poda podrobnejše informacije o izterjavah od zakonitih rezidentov držav zunaj EU v povezavi s slabo upravljanimi skladi EU, ki jih neposredno upravlja Evropska komisija; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ugotavlja, da se je število nepravilnosti, povezanih z odhodki, sporočenih kot goljufije, leta 2015 zmanjšalo za 10 %; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ugotavlja, da odkrite goljufije in druge nepravilnosti na področju odhodkov predstavljajo 1,98 % plačil iz proračuna EU leta 2015; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ugotavlja, da se je število sporočenih goljufij za proračunski sektor državnih sredstev leta 2015 znižalo za 14 % v primerjavi z letom 2014, in da se je zadevni znesek povečal za 8 %; je zaskrbljen, ker se je v tem sektorju število drugih nepravilnosti leta 2015 povečalo za 28 %, zadevni znesek pa za 44 %; |
| --- | --- |

35.

| 36. | izraža globoko zaskrbljenost, ker število sporočenih goljufij in drugih nepravilnosti v zvezi z Evropskim kmetijskim jamstvenim skladom (EKJS) in Evropskim kmetijskim skladom za razvoj podeželja (EKSRP) najmanj pet let zaporedoma narašča, saj je bilo leta 2011 sporočenih 1 970 primerov, leta 2015 pa 4 612; ugotavlja pa, da se nepravilnosti v zvezi z EKJS v tem obdobju niso bistveno spremenile (6 % več v primerjavi z letom 2014 in 10 % več v primerjavi z letom 2011) in da se je število nepravilnosti v zvezi z EKSRP nenehno povečevalo; ugotavlja, da se je višina zadevnih sredstev zmanjšala z 211 milijonov EUR v letu 2011 na 119 milijonov EUR v letu 2012, vendar je stalno naraščala do 394 milijonov EUR v letu 2015, stopnja vseh sporočenih nepravilnosti v zvezi s skladom EKSRP pa je bila blizu 2 % celotnega sklada; poziva države članice z največjim številom sporočenih nepravilnosti, ki niso goljufije, in sicer Romunijo, Italijo, Španijo, Poljsko, Madžarsko, Portugalsko in Litvo, naj čim prej in učinkovito uredijo razmere, da bi obrnile ta trend; |
| --- | --- |

36.

| 37. | obžaluje, da je do več kot dveh tretjin ocenjene stopnje napak pri odhodkih ESRR leta 2015 prišlo zato, ker ni bilo spremnih dokumentov, ki bi upravičili odhodke in neskladnost s pravili o javnem naročanju; opozarja, da je za učinkovito spremljanje nujna popolna preglednost, tudi v zvezi s podizvajanjem; poziva Komisijo in države članice, naj takoj obravnavajo te nepravilnosti; poziva Komisijo, naj spremlja in čim prej oceni prenos direktiv 2014/24/EU in 2014/25/EU o javnem naročanju v nacionalno pravo; |
| --- | --- |

37.

| 38. | je zaskrbljen zaradi neskladja med državami članicami glede števila sporočenih nepravilnosti; poudarja, da je lahko visoko število sporočenih nepravilnosti odvisno od večjih zmožnosti nacionalnega sistema nadzora za prestrezanje in odkrivanje nepravilnosti; poziva Komisijo, naj si še naprej na vsak način prizadeva podpirati države članice pri povečanju obsega in kakovosti nadzora tako prek službe za usklajevanje boja proti goljufijam (AFCOS) kot tudi z vzpostavitvijo nacionalne strategije za boj proti goljufijam v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pozdravlja dejstvo, da je do konca leta 2015 šest držav članic sprejelo nacionalne strategije za boj proti goljufijam, in poziva preostale države članice, naj hitro končajo tekoče postopke sprejemanja oziroma razvijejo lastne strategije za boj proti goljufijam; |
| --- | --- |

39.

| 40. | je globoko zaskrbljen, ker so se goljufije in druge nepravilnosti, povezane s skupno ribiško politiko, v letu 2015 od leta 2014 podvojile in jih je bilo sporočenih največ doslej, saj sta bila sporočena 202 primera (19 goljufij in 183 nepravilnosti), zadevna sredstva pa so skupaj znašala 22,7 milijona EUR (3,2 milijona EUR za goljufije); |
| --- | --- |

40.

| 41. | ugotavlja, da se bo zaradi poenostavitve upravnih pravil število drugih nepravilnosti zmanjšalo, tako da bo lažje odkrivati goljufije, sredstva EU pa bodo bolj dostopna upravičencem; |
| --- | --- |

41.

| 42. | obžaluje dejstvo, da je bilo na področju kohezijske politike zaznano izjemno povečanje števila drugih nepravilnosti, ki so se med letoma 2014 in 2015 za programska obdobja pred 2007–2013 povečale za 104 %, za programsko obdobje 2007–2013 pa za 108 %; vendar ugotavlja, da je višina zadevnih sredstev pri drugih nepravilnostih leta 2015 narasla za le 9 % v primerjavi z letom 2014; poleg obžaluje dejstvo, da je število goljufij leta 2015 naraslo za 21 %, zadevni znesek pa za 74 %; |
| --- | --- |

42.

| 43. | meni, da bi določanje referenčnih meril za podatke iz letnega poročila in primerljive podatke o nacionalnih shemah porabe, tudi o nepravilnosti in goljufijah, lahko pomagalo potegniti usmerjene zaključke o porabi na področju kohezijske politike, vključno s potrebami po krepitvi zmogljivosti; |
| --- | --- |

43.

| 44. | v zvezi s tem se sklicuje na Posebno poročilo Evropskega računskega sodišča št. 10/2015, ki med drugim Komisiji in državam članicam priporoča, naj vlagajo v sistematično analizo napak pri javnem naročanju, in poziva Komisijo, naj Parlamentu predloži to podrobno analizo; Komisijo poziva, naj zlasti izrazi svoja stališča o ponavljajočih se napakah in pojasni, zakaj se te napake ne obravnavajo kot pokazatelji morebitnih goljufivih dejavnosti; poziva Komisijo, naj v skladu z nedavno sprejeto direktivo o javnem naročanju hitro dokonča smernice o javnem naročanju; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poudarja, da je popolna preglednost poročanja o odhodkih bistvena, predvsem kar se tiče infrastrukturnih projektov, ki se financirajo neposredno z evropskimi sredstvi in finančnimi instrumenti; poziva Komisijo, naj evropskim državljanom omogoči popoln dostop do podatkov o projektih, sofinanciranih iz evropskih sredstev; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva Komisijo, naj podrobno pojasni razloge za visoko stopnjo primerov goljufij na področju raziskav in tehnološkega razvoja, inovacij in podjetništva, kjer se je v programskem obdobju 2007–2013 število sporočenih primerov povečalo s 6 na 91 primerov letno, pri čemer zadevna sredstva znašajo 263 milijonov EUR, kar predstavlja več kot 20 % vseh sporočenih primerov goljufij na področju kohezijske politike; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pozdravlja skupno zmanjšanje števila sporočenih nepravilnosti na področju predpristopne pomoči; vendar ugotavlja, da število nepravilnosti na področju predpristopne pomoči (IPA I) vztrajno narašča, pri čemer delež v Turčiji znaša 46 % primerov oziroma 83 % zneska sporočenih nepravilnosti; poziva Komisijo, naj zaradi trenutnih političnih razmer v Turčiji, ki neposredno ogrožajo absorpcijske sposobnosti države, razmisli o uporabi načela „več za več“ v njegovem negativnem smislu („manj za manj“); |
| --- | --- |

47.

Ugotovljene težave in potrebni ukrepi

Boljše poročanje

| 48. | obžaluje, da so razmere kljub številnim pozivom Parlamenta k uvedbi enotnih načel poročanja v vseh državah članicah še vedno zelo nezadovoljive in da še vedno obstajajo velike razlike v številu goljufij in nepravilnosti, ki ga sporočijo posamezne države članice; meni, da se tako ustvari izkrivljena podoba resničnega stanja na področju kršitev in zaščite finančnih interesov EU; ponovno poziva Komisijo, naj si odločno prizadeva, da bi poenotila različne pristope držav članic za preprečevanje, odkrivanje in sporočanje nepravilnosti in neenotnih razlag pri uporabi pravnega okvira EU; poziva k oblikovanju enotnega sistema poročanja; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ponovno poziva Komisijo, naj oblikuje sistem izmenjave informacij med pristojnimi organi, da se omogoči navzkrižno preverjanje računovodskih evidenc za transakcije med dvema ali več državami članicami, da bi tako preprečili mednarodne goljufije pri strukturnih in investicijskih skladih, s čimer bi zagotovili celovit horizontalni pristop k zaščiti finančnih interesov držav članic; |
| --- | --- |

49.

| 50. | izpostavlja ugotovitve mednarodne konference „Cooperation project in the anti-fraud sector“, financirane v okviru programa Herkul III, ki pozivajo Komisijo, naj oblikuje poseben zakonodajni predlog o medsebojni upravni pomoči na področju strukturnih in investicijskih skladov kot pravni instrument za sodelovanje, ki je nujen za preprečevanja tveganja odtujitve lastnine, na podlagi vmesne ocene izvajanja Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF); |
| --- | --- |

50.

| 51. | opozarja, da v izrednih razmerah, kot je uporaba sredstev za begunce, pogosto pride do odstopanj od običajnih postopkov javnega naročanja in se uporablja neposreden dostop do finančnih sredstev; poziva Komisijo, naj učinkoviteje spremlja uporabo teh izjem in razširjeno prakso razdelitev javnih naročil na manjše dele, da se ne bi presegle mejne vrednosti, kar omogoča izogibanje rednim postopkom javnega naročanja; |
| --- | --- |

51.

| 52. | podpira Komisijo pri njenem pristopu za priporočanje okrepitve dela držav članic, ki še naprej sporočajo zelo nizko število goljufij, v zvezi z zaznavanjem in/ali sporočanjem goljufij; |
| --- | --- |

52.

| 53. | z zadovoljstvom ugotavlja, da se je količina podatkov o goljufijah in drugih nepravilnostih ter kakovosti statistične ocene sporočenih nepravilnosti, ki jih je objavila Komisija, povečala; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva države članice, naj v celoti ratificirajo direktivo EU o pranju denarja in vzpostavijo javni register lastništva podjetij, ki naj vključuje tudi sklade; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poudarja, da mnoge države članice nimajo posebne zakonodaje proti organiziranemu kriminalu, čeprav je vse bolj prisoten v čezmejnih dejavnostih in na področjih, ki zadevajo finančne interese EU, kot sta tihotapljenje in ponarejanje denarja; meni, da morajo države članice nujno sprejeti ukrepe, ki so določeni v njegovih resolucijah o boju proti organiziranemu kriminalu (9); |
| --- | --- |

55.

| 56. | poudarja, da bi moralo preprečevanje zajemati nenehno usposabljanje in podpiranje osebja, ki je v pristojnih organih odgovorno za upravljanje skladov in nadzor nad njimi, pa tudi izmenjavo informacij in najboljše prakse med državami članicami; opozarja na odločilno vlogo lokalnih in regionalnih oblasti ter deležnikov pri preprečevanju goljufij; poziva Komisijo in države članice, naj spoštujejo določbe, ki urejajo predhodne pogojenosti v kohezijski politiki, zlasti na področju javnih naročil; poziva države članice, naj okrepijo prizadevanja na področjih, ki jih je v letnem poročilu izpostavila Komisija, predvsem v zvezi z javnimi naročili, finančnim kriminalom, konfliktom interesov, korupcijo, prijavljanjem nepravilnosti in opredelitvijo goljufij; |
| --- | --- |

56.

| 57. | priporoča, naj se sprejmejo ukrepi za izboljšanje uporabe poenostavitvenih ukrepov v obdobju 2014–2020 in zato, da bi regulativni okvir za Evropske strukturne in investicijske sklade po letu 2020 postal orodje za zmanjševanje tveganja nepravilnosti, do katerih pride zaradi napak; poudarja pomen uporabe načela enotne revizije; meni, da bo poenostavitev pravil in postopkov pripomogla k zmanjšanju števila nepravilnosti, ki niso goljufije; spodbuja države članice ter njihove lokalne in regionalne organe, naj delijo primere najboljše prakse, obenem pa naj ves čas upoštevajo potrebo po ustreznem ravnovesju med previdnostnimi orodji in poenostavljenimi postopki; |
| --- | --- |

57.

Boljši nadzor

| 58. | pozdravlja dejstvo, da je s predhodnim in naknadnim nadzorom Skupnosti odkritih vedno več primerov nepravilnosti; kljub temu meni, da je preprečevanje lažje od izterjav in da bi bilo treba vedno predvideti neodvisno predhodno oceno projektov, ki se financirajo; zato poziva države članice, naj ob podpori Komisije izboljšajo predhodni nadzor in uporabijo vse informacije, ki so jim na voljo, da bi preprečile napake in nepravilna plačila, povezana s sredstvi EU; v zvezi s tem opozarja, da se proračunske omejitve ne morejo uveljavljati kot razlogi za zmanjševanje osebja, namenjenega za predhodni nadzor, saj se preprečevanje nepravilnosti samo po sebi poplača; |
| --- | --- |

58.

| 59. | spodbuja Komisijo, naj z revizijskimi, nadzornimi in inšpekcijskimi dejavnostmi, akcijskimi načrti za popravne ukrepe in zgodnjimi opozorilnimi pismi še bolj okrepi svojo nadzorno vlogo, da bi zmanjšala nepravilnosti; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva Komisijo, naj ohranja strogo politiko glede prekinitev in ustavitev plačil kot preventivni ukrep zoper nepravilnosti pri izvrševanju proračuna EU v skladu z ustrezno pravno podlago; |
| --- | --- |

60.

| 61. | podpira program Herkul III, ki je dober primer načela najboljše porabe vsakega evra; poudarja pomen tega programa in njegovega prispevka h krepitvi zmogljivosti carinskih organov za spremljanje čezmejnega kriminala ter preprečevanje, da bi ponarejeno in pretihotapljeno blago doseglo države članice; poziva Komisijo, naj izvede vmesno oceno rezultatov programa Herkul III glede na njegove cilje ter spremlja uporabo in učinkovitost nepovratnih sredstev; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poziva Komisijo, naj razišče možnosti obvezne uporabe orodja za oceno tveganja Arachne v vseh državah članicah, da bi okrepila ukrepe za boj proti goljufijam; |
| --- | --- |

62.

| 63. | z zanimanjem pričakuje vmesno oceno Komisije za leto 2018, da bi ugotovili, ali nova regulativna arhitektura za kohezijsko politiko dodatno preprečuje in zmanjšuje tveganje nepravilnosti, tudi goljufij, in tudi z zanimanjem pričakuje podrobne informacije o učinku novih pravil na sisteme upravljanja in kontrolne sisteme, kar zadeva tveganje nepravilnosti in goljufij ter splošno izvajanje politik; |
| --- | --- |

63.

| 64. | meni, da je treba sistem finančnega nadzora kohezijskih skladov oceniti pred sprejetjem novega večletnega finančnega okvira, da se popravijo pomanjkljivosti tega sistema; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poudarja, da mora Evropska komisija v svoji vmesni oceni kohezijske politike za leto 2018 upoštevati, da je treba preprečevati in zmanjšati tveganje nepravilnosti, vključno z goljufijami; obžaluje, da postaja financiranje iz skladov EU zaradi zapletenih postopkov manj privlačno; poziva Komisijo, naj analizira koristi uvedbe spodbud za povečanje učinkovitosti porabe; poziva Komisijo, naj oblikuje mehanizem za izmenjavo informacij med pristojnimi nacionalnimi organi, da bi omogočila navzkrižno primerjavo računovodskih izkazov za transakcije med državami članicami in pomagala pri odkrivanju morebitnih mednarodnih goljufij v okviru večletnega finančnega okvira 2014–2020; |
| --- | --- |

65.

| 66. | izraža zaskrbljenost glede obsega sodelovanja med vsemi nadzornimi strukturami v državah članicah; poziva Komisijo in države članice, naj podpirajo pobude za krepitev zmogljivosti usklajevanja med nadzornimi strukturami, zlasti tistimi, ki kot prve izvajajo nadzor v neposrednem stiku z upravičenci; opozarja, da postajajo goljufije in korupcija vedno bolj nadnacionalne; v zvezi s tem poudarja, da bi bilo ustrezno vzpostaviti neodvisno evropsko javno tožilstvo, ki bi zaščitilo finančne interese EU in istočasno poskrbelo, da se pojasni odnos med tožilstvom in obstoječimi organi v EU ter da se jasno razdelijo pristojnosti z namenom preprečevanja nepotrebnega prekrivanja; |
| --- | --- |

66.

Zaščita valute EU

| 67. | pozdravlja dejstvo, da je bilo z Direktivo 2014/62/EU, ki je začela veljati leta 2014, določeno, da so namerno zagrešena dejanja, na primer ponarejanje ali spreminjanje denarja, vnašanje takega denarja v obtok, pa tudi podpiranje, pomoč in poskus storitve takšnih dejanj, označena za kazniva; obžaluje dejstvo, da morajo Belgija, Francija in Irska še prenesti Direktivo v predpisanem roku, to je do 23. maja 2016; |
| --- | --- |

67.

| 68. | ugotavlja, da je po mnenju Evropske centralne banke od uvedbe evra leta 2002 ponarejena valuta v gospodarstvu EU povzročila finančne izgube, ki so se do leta 2016 nakopičile na najmanj 500 milijonov EUR; |
| --- | --- |

68.

Prijavitelji nepravilnosti

| 69. | poudarja vlogo prijaviteljev nepravilnosti pri odkrivanju goljufij, poročanju o njih, in potrebo po njihovi zaščiti; pozdravlja dejstvo, da je Komisija leta 2015 začela program za izmenjavo izkušenj, da bi uskladila in izmenjala primere najboljše praks, z namenom preprečevanja korupcije v sodelovanju z državami članicami; |
| --- | --- |

69.

| 70. | poudarja, da imata korupcija in goljufija izrazito negativen učinek na gospodarske interese EU, in čeprav ima EU vzpostavljene mehanizme nadzora na več ravneh, je vloga posameznika absolutno nenadomestljiva na najnižji ravni sistema nadzora; poudarja, da morajo zaradi tega imeti prijavitelji nepravilnosti v zakonodajnih okvirih EU in držav članic jasen položaj, ki bi jasno opredelil njihove pravice in dolžnosti; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo minimalno raven zaščite evropskih prijaviteljev nepravilnosti; |
| --- | --- |

70.

| 71. | pozdravlja dejstvo, da so Parlament, Komisija, Svet, Sodišče, Računsko sodišče, Evropska služba za zunanje delovanje, Evropski ekonomsko-socialni odbor, Odbor regij, Evropski varuh človekovih pravic, Evropski nadzornik za varstvo podatkov in večina agencij EU sprejeli interna pravila za zaščito prijaviteljev nepravilnosti v skladu s členi 22a, 22b in 22c kadrovskih predpisov, ter pričakuje nadaljnja izboljšanja v zvezi s pravili za zaščito prijaviteljev nepravilnosti; |
| --- | --- |

71.

| 72. | opozarja na svojo resolucijo z dne 14. februarja 2017 o vlogi prijaviteljev nepravilnosti pri varovanju finančnih interesov EU (10) ter poziva države članice in Komisijo, naj hitro izvedejo v njej podana priporočila ter obvestijo Parlament o nadaljnjih ukrepih na podlagi te resolucije; ponovno poziva Komisijo, naj nujno pripravi zakonodajni predlog o zaščiti prijaviteljev nepravilnosti, da bi učinkovito preprečevala in se borila proti goljufijam, ki vplivajo na finančne interese Evropske unije; |
| --- | --- |

72.

Korupcija

| 73. | ugotavlja, da je bil boj proti korupciji tudi v letu 2015 prednostna naloga v okviru evropskega semestra in z njim povezanega procesa ekonomskega upravljanja; pozdravlja ukrepe, ki so bili sprejeti v okviru tega boja, kot je organizacija srečanja z nacionalnimi kontaktnimi točkami držav članic, zagon programa za izmenjavo izkušenj in udeležba urada OLAF na evropskih in mednarodnih forumih za boj proti korupciji v imenu Komisije; |
| --- | --- |

73.

| 74. | obžaluje dejstvo, da Komisija ne čuti več potrebe po objavljanju poročila EU o boju proti korupciji, kar onemogoča oceno obsega korupcije v letu 2015; obžaluje zlasti to, da je bila ta odločitev sprejeta brez kakršnega koli posvetovanja s Parlamentom; ne glede na to, kakšne namene ima Komisija glede boja proti korupciji, meni, da ta preklic v zadnjem trenutku pošilja napačno sporočilo ne le državam članicam, temveč tudi državljanom; ugotavlja, da Evropska unija vse od tedaj, ko je 12. novembra 2008 pristopila h Konvenciji Združenih narodov proti korupciji (UNCAC), še ni sodelovala v mehanizmu za pregled, ki ga prinaša konvencija, ter še ni naredila prvega koraka za izvedbo samoocene o tem, kako izvaja svoje obveznosti po konvenciji; poziva Evropsko unijo, naj izpolni svoje obveznosti, ki jih ji nalaga konvencija UNCAC, in naj izvede samooceno tega, kako izvaja svoje obveznosti po konvenciji in kako sodeluje v mehanizmu za medsebojni pregled; odločno poziva Komisijo, naj ponovno pretehta svoje stališče do poročila o protikorupcijski politiki Evropske unije; poziva Komisijo, naj na ravni institucij EU in držav članic izvede dodatno analizo okolja, v katerem se izvajajo politike, da bi se ugotovili inherentni ključni dejavniki, ranljiva področja in dejavniki tveganja, ki vodijo v korupcijo; |
| --- | --- |

74.

| 75. | poziva EU, naj čim prej zaprosi za članstvo v Skupini držav proti korupciji pri Svetu Evrope (GRECO) in naj Parlament stalno obvešča o poteku postopka v zvezi s to prošnjo; |
| --- | --- |

75.

| 76. | ponovno poudarja svoje mnenje, da je korupcija velikanski izziv za EU in države članice in da zato, ker ni učinkovitih ukrepov za boj proti njej, ovira gospodarsko uspešnost, pravno državo ter verodostojnost demokratičnih institucij EU; |
| --- | --- |

76.

| 77. | poziva Komisijo, naj objavi drugo poročilo o boju proti korupciji in naj ta poročila redno predstavlja, da javnost obvesti o dosežkih na področju boja proti korupciji, med drugim tudi v okviru programa izmenjave izkušenj o boju proti korupciji; |
| --- | --- |

77.

| 78. | je zaskrbljen zaradi rezultatov raziskave, ki so pokazali, da je tveganje goljufij in korupcije višje, ko države članice porabljajo evropska sredstva, zlasti ko je delež evropskih sredstev bistveno večji od 50 % celotnih stroškov; zato meni, da v teh primerih države članice ne izpolnjujejo v celoti določb člena 325(2) PDEU, ki določa, da države članice sprejmejo enake ukrepe za preprečevanje goljufij, ki škodijo finančnim interesom Unije, kakršne sprejmejo za preprečevanje goljufij, ki škodijo njihovim lastnim finančnim interesom; zato poziva države članice, naj v celoti izvajajo načelo iz člena 325 (2), in Komisijo, naj preveri, ali se države članice tega res držijo; |
| --- | --- |

78.

| 79. | ponovno poziva Komisijo, naj na podlagi zahtev iz stockholmskega programa vzpostavi sistem doslednih kazalnikov in zlahka uporabnih enotnih meril za merjenje ravni korupcije v državah članicah, prav tako pa naj oceni stopnjo korupcije v državah članicah in njihove politike boja proti korupciji; poziva jo, naj oblikuje indeks korupcije, s katerim bi razvrstila države članice; meni, da bi indeks korupcije lahko bil dobra osnova, na podlagi katere bi lahko Komisija pri nadzoru porabe sredstev EU vzpostavila mehanizme nadzora za posamezne države; |
| --- | --- |

79.

Raziskovalno novinarstvo

| 80. | meni, da ima raziskovalno novinarstvo pomembno vlogo pri zagotavljanju potrebne ravni preglednosti v EU in državah članicah; meni, da bi morale države članice in EU spodbujati in podpirati raziskovalno novinarstvo s pravnimi sredstvi in podpira pripravljalne ukrepe, ki vzpostavljajo program finančne podpore za čezmejno raziskovalno novinarstvo, ki ga bo izvajala posredniška organizacija, tj. Evropski center za svobodo tiska in medijev v Leipzigu; |
| --- | --- |

80.

Direktiva o zaščiti finančnih interesov in uredba o evropskem javnem tožilstvu

| 81. | pozdravlja uspešno zaključena pogajanja o predlogu direktive o boju proti goljufijam, ki škodijo finančnim interesom Unije, z uporabo kazenskega prava (direktiva o zaščiti finančnih interesov), ki bo v področje uporabe vključevala DDV; ugotavlja, da ta direktiva določa, katere oblike goljufivega ravnanja so opredeljene kot kazniva dejanja in opredeljuje pojem korupcije; |
| --- | --- |

81.

| 82. | ponovno želi spomniti na resolucijo Parlamenta z dne 5. oktobra 2016 o Evropskem javnem tožilstvu in Eurojustu (11) ter s tem ponovno potrditi dolgoročno podporo Parlamenta pri vzpostavitvi učinkovitega in neodvisnega Evropskega javnega tožilstva, ki bi zmanjšal trenutno razdrobljenost prizadevanj nacionalnih organov kazenskega pregona za zaščito proračuna EU; meni, da se bo z Evropskim javnim tožilstvom okrepil boj proti goljufijam v EU, če mu bodo zagotovljene ustrezne zakonske določbe in bo lahko učinkovito delovalo z drugimi organi EU in organi držav članic; ugotavlja, da področje uporabe direktive o zaščiti finančnih interesov neposredno določa trajanje mandata Evropskega javnega tožilstva; z zaskrbljenostjo opaža razhajajoča se mnenja Sveta o Evropskem javnem tožilstvu, kot določa člen 86 PDEU; opaža, da se njene določbe ne izvajajo na podlagi okrepljenega sodelovanja; meni, da je lahko Evropsko javno tožilstvo učinkovito le, če njegovo področje delovanja zajema vse države članice; poziva države članice, naj revidirajo svoja stališča in storijo vse, da se doseže soglasje Sveta; |
| --- | --- |

82.

Tobak

| 83. | izpostavlja odločitev Komisije, da ne bo obnovila sporazuma z družbo PMI, ki je prenehal veljati 9. julija 2016; opozarja, da je 9. marca 2016 pozval Komisijo, naj ne obnovi, podaljša ali se ponovno pogaja o tem sporazumu po izteku njegove veljavnosti; meni, da trije drugi sporazumi (z družbami BAT, JTI in ITL) ne bi smeli biti obnovljeni; |
| --- | --- |

83.

| 84. | poziva Komisijo, naj na ravni EU sprejme vse potrebne ukrepe za prepoznavanje tobačnih izdelkov PMI in sledenje tem izdelkom ter sproži pravne postopke pri vseh nezakonitih zasegih izdelkov tega proizvajalca, dokler ne bo mogoče v celoti izvršiti vseh določb direktive o tobačnih izdelkih, tako da ne bo regulativne vrzeli med prenehanjem veljavnosti sporazuma z družbo PMI in začetkom veljavnosti direktive o tobačnih izdelkih in Okvirne konvencije za nadzor nad tobakom; |
| --- | --- |

84.

| 85. | ugotavlja, da mora v skladu z resolucijo Evropskega parlamenta z dne 9. marca 2016 o tobačnem sporazumu (sporazum z družbo PMI) (12) Komisija pripraviti akcijski načrt za boj proti nezakoniti trgovini s tobačnimi izdelki, tudi proti visokemu deležu „poceni belih“ cigaret brez blagovne znamke; poziva Komisijo, naj Parlamentu nemudoma predloži predlog takega akcijskega načrta; |
| --- | --- |

85.

| 86. | pozdravlja podporo Komisije za hitro ratifikacijo protokola Svetovne zdravstvene organizacije za odpravo nezakonite trgovine s tobačnimi izdelki kot prvega večstranskega pravnega instrumenta za celovito obravnavo težave tihotapljenja cigaret na svetovni ravni ter poziva h njegovi hitri ratifikaciji in izvajanju; |
| --- | --- |

86.

| 87. | opominja, da je Okvirno konvencijo Svetovne zdravstvene organizacije za nadzor nad tobakom doslej ratificiralo 25 pogodbenic, med temi pa le sedem držav članic EU in EU kot celota; poziva države članice EU, naj ratificirajo Protokol za odpravo nezakonite trgovine s tobačnimi izdelki; |
| --- | --- |

87.

Preiskave in vloga urada OLAF

| 88. | obžaluje, da se kljub zagotovilom urada OLAF, da dela vse, kar je v njegovi moči, da bi skrajšal trajanje svojih preiskav, trajanje njegove preiskovalne faze od leta 2012 vztrajno podaljšuje, in sicer z 22,5 na 25,1 meseca za zaključene primere in s 17,3 na 18,7 meseca za vse primere; |
| --- | --- |

88.

| 89. | je seznanjen z vlogo urada OLAF pri preprečevanju izgub za proračun EU v sklopu različnih skupnih carinskih operacij in ga poziva, naj v prihodnja letna poročila vključi več informacij in konkretnih podatkov o svojem prispevku k zaščiti prihodkov proračuna EU; |
| --- | --- |

89.

| 90. | je zaskrbljen zaradi porasta primerov nadnacionalnih goljufij, ki ga navaja urad OLAF v svojem zadnjem letnem poročilu; poziva Komisijo, naj oceni možnost uporabe „skupnih operacij“ po metodah in postopkih, ki so bili uspešno uporabljeni na področju carinskih zadev, tudi na področju odhodkov, in sicer na podlagi člena 1(2) Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013; |
| --- | --- |

90.

| 91. | podpira sodelovanje Evropskega urada za boj proti goljufijam na nacionalnih in mednarodnih srečanjih za boj proti goljufijam, kot je evropska mreža kontaktnih točk za boj proti korupciji, ki je novembra 2015 sprejela pariško deklaracijo o krepitvi boja proti korupciji; |
| --- | --- |

91.

| 92. | poudarja, da je bil v sektorju boja proti goljufijam dosežen napredek v številnih pogledih; v zvezi s tem pozdravlja nedavno ustanovitev nove preiskovalne enote v okviru OLAF za evropske strukturne in investicijske sklade; |
| --- | --- |

92.

| 93. | poziva urad OLAF, naj v letnih poročilih o dejavnostih primerja svoja priporočila o finančnih izterjavah z dejansko vrnjenimi zneski; |
| --- | --- |

93.

| 94. | opozarja, da bi morala urad OLAF in njegov nadzorni odbor za upoštevanje načela lojalnega medsebojnega sodelovanja med institucijami, načela dobrega upravljanja in zahtev pravne varnosti organizirati sodelovanje na podlagi svojih protokolov dela in popolnoma v skladu z veljavnimi zakonskimi določbami; |
| --- | --- |

94.

| 95. | pozdravlja analizo urada OLAF o nadaljnjem ukrepanju držav članic na podlagi njegovih pravnih priporočil, izdanih med 1. januarjem 2008 in 31. decembrom 2015, ki predstavlja pregled glavnih razlogov, zakaj države članice ne ukrepajo na podlagi njegovih priporočil; vendar ugotavlja, da se podatki iz analize navezujejo le na pravna priporočila brez upoštevanja upravnih, disciplinskih in finančnih priporočil in zato ne predstavljajo celotnega nadaljnjega ukrepanja na podlagi priporočil urada OLAF; poziva Komisijo, naj predloži izčrpen odgovor na nedavno objavljeno analizo urada OLAF o nadaljnjem ukrepanju držav članic na podlagi njegovih pravnih priporočil in poziva urad OLAF, naj svojemu letnemu poročilu doda poglavje o nadaljnjem ukrepanju na podlagi teh priporočil; poziva urad OLAF, naj v sodelovanju s Komisijo pripravi podrobno analizo, ki bo vsebovala podatke o povračilu sredstev EU; |
| --- | --- |

95.

| 96. | obžaluje dejstvo, da je bila skoraj tretjina pravnih priporočil urada OLAF, izdanih pristojnim organom med 2008 in 2015 (94 od 317 priporočil) , zavrnjenih zaradi nezadostnih dokazov; poziva Komisijo, naj oceni, kako bi se upravne preiskave lahko bolje izkoristile v sodnih primerih; poziva pristojne organe držav članic, naj zagotovijo natančne informacije o razlogih za zavrnitve, zato da bo urad OLAF lahko prilagodil svoja priporočila v skladu z nacionalnim pravom; |
| --- | --- |

96.

| 97. | meni, da delež priporočil urada OLAF nacionalnim organom, ki so privedla do obtožnic (približno 50 %), ne zadošča; poziva organe držav članic, naj izboljšajo svoje sodelovanje z uradom OLAF; poziva države članice, Komisijo in urad OLAF, naj določijo pogoje, ki bi zagotovili dopustnost dokazov, ki jih je priskrbel OLAF; spodbuja organe držav članic in urad OLAF k izvajanju skupnih preiskav, da se dosežejo optimalni rezultati; |
| --- | --- |

97.

| 98. | poziva Komisijo, glede na to da se izteka mandat generalnega direktorja urada OLAF, naj nemudoma uvede postopek zbiranja predlogov za novega generalnega direktorja in začne postopek posvetovanja z Evropskim parlamentom; |
| --- | --- |

98.

| 99. | poziva Komisijo, naj revidira Uredbo (EU, Euratom) št. 883/2013 in pripravi predlog za okrepitev preiskovalnih pooblastil urada OLAF; priporoča, naj se uradu OLAF dodeli več sredstev, da bo lahko preiskoval večje število sporočenih primerov domnevnih goljufij; |
| --- | --- |

99.

| 100. | izraža zaskrbljenost glede razhajanj med informacijami, ki jih urad OLAF prejme iz javnih virov in tistih iz zasebnih virov v državah članicah; poziva Komisijo, naj podpre pobude za povečanje zbiranja javnih informacij, in poziva države članice, naj izboljšajo kakovost podatkov, ki jih posredujejo; |
| --- | --- |

100.

| 101. | ugotavlja, da so se pravna priporočila urada OLAF v državah članicah doslej izvajala le v omejenem obsegu; meni, da je takšno stanje nesprejemljivo, in poziva Komisijo, naj zagotovi popolno izvajanje priporočil urada OLAF v državah članicah; |
| --- | --- |

101.

| 102. | obžaluje dejstvo, da sodni organi nekaterih držav članic priporočila urada OLAF o neustrezni porabi sredstev EU obravnavajo kot priporočila z nizko prioriteto; opozarja, da v skladu s členom 325(2) PDEU države članice sprejmejo enake ukrepe za preprečevanje goljufij, ki bi lahko škodovale finančnim interesom Unije, kot jih uporabljajo za preprečevanje goljufij, ki bi lahko škodovale njihovim lastnim finančnim interesom; |
| --- | --- |

102.

| 103. | meni, da je treba prednostno obravnavati slabo komuniciranje med državami članicami in uradom OLAF; poziva Komisijo in države članice, naj podpirajo pobude za boljše komuniciranje med javnimi strukturami, pa tudi med civilno družbo držav članic in uradom OLAF; poudarja, da je to pomembno za boj proti korupciji v državah članicah; |
| --- | --- |

103.

o

o o

| 104. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, Sodišču Evropske unije, Evropskemu računskemu sodišču, Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF) in nadzornemu odboru urada OLAF. |
| --- | --- |

104.

---

(1)  UL L 84, 20.3.2014, str. 6.

(2)  UL L 248, 18.9.2013, str. 1.

(3)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

(4)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0403.

(5)  UL L 312, 23.12.1995, str. 1.

(6)  Sodba sodišča (veliki senat) z dne 8. septembra 2015, Taricco in drugi, C-105/14, ECLI:EU:C:2015:555.

(7)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0022.

(8)  UL L 94, 28.3.2014, str. 65.

(9)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 25. oktobra 2016 o boju proti korupciji in nadaljnjih korakih na podlagi resolucije odbora CRIM (Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0403); Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2013 o organiziranem kriminalu, korupciji in pranju denarja: priporočila za ukrepe in pobude, ki bi jih bilo treba sprejeti (UL C 208, 10.6.2016, str. 89).

(10)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0022.

(11)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0376.

(12)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0082.

---

| 30.8.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 307/25 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 307/25

---

P8_TA(2017)0207

Pobuda za učinkovito rabo virov: zmanjšanje živilskih odpadkov, izboljšanje varnosti hrane

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. maja 2017 o pobudi za učinkovito rabo virov: zmanjšanje živilskih odpadkov, izboljšanje varnosti hrane (2016/2223(INI))

(2018/C 307/03)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Zaprtje zanke – akcijski načrt EU za krožno gospodarstvo (COM(2015)0614), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Zaprtje zanke – akcijski načrt EU za krožno gospodarstvo (COM(2015)0614),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Na poti h krožnemu gospodarstvu: Program za Evropo brez odpadkov (COM(2014)0398), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Na poti h krožnemu gospodarstvu: Program za Evropo brez odpadkov (COM(2014)0398),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. julija 2015 o učinkoviti rabi virov: prehod na krožno gospodarstvo (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. julija 2015 o učinkoviti rabi virov: prehod na krožno gospodarstvo (1),

| — | ob upoštevanju pisne izjave št. 0061/2015 z dne 14. oktobra 2015 o podarjanju neprodane užitne hrane dobrodelnim organizacijam, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisne izjave št. 0061/2015 z dne 14. oktobra 2015 o podarjanju neprodane užitne hrane dobrodelnim organizacijam,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2012 o tem, kako preprečevati nastajanje živilskih odpadkov: strategije za učinkovitejšo živilsko verigo v EU (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2012 o tem, kako preprečevati nastajanje živilskih odpadkov: strategije za učinkovitejšo živilsko verigo v EU (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. junija 2016 o nepoštenih trgovinskih praksah v verigi preskrbe s hrano (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. junija 2016 o nepoštenih trgovinskih praksah v verigi preskrbe s hrano (3),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 28. junija 2016 o izgubah hrane in živilskih odpadkih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 28. junija 2016 o izgubah hrane in živilskih odpadkih,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 15. junija 2016 o živilskih odpadkih (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 15. junija 2016 o živilskih odpadkih (4),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 20. marca 2013 o prispevku civilne družbe k strategiji preprečevanja in zmanjševanja izgub hrane in živilskih odpadkov (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 20. marca 2013 o prispevku civilne družbe k strategiji preprečevanja in zmanjševanja izgub hrane in živilskih odpadkov (5),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila št. 34/2016 Evropskega računskega sodišča z naslovom Boj proti potrati hrane: priložnost, da EU izboljša učinkovitost rabe virov v verigi preskrbe s hrano, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila št. 34/2016 Evropskega računskega sodišča z naslovom Boj proti potrati hrane: priložnost, da EU izboljša učinkovitost rabe virov v verigi preskrbe s hrano,

| — | ob upoštevanju resolucije skupščine Združenih narodov za okolje z dne 27. maja 2016 o preprečevanju, zmanjševanju in ponovni uporabi živilskih odpadkov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije skupščine Združenih narodov za okolje z dne 27. maja 2016 o preprečevanju, zmanjševanju in ponovni uporabi živilskih odpadkov,

| — | ob upoštevanju študije z naslovom Comparative Study on EU Member States’ legislation and practices on food donation (Primerjalna študija o zakonodaji in praksah držav članic EU v zvezi s darovanjem hrane) iz junija 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije z naslovom Comparative Study on EU Member States’ legislation and practices on food donation (Primerjalna študija o zakonodaji in praksah držav članic EU v zvezi s darovanjem hrane) iz junija 2014,

| — | ob upoštevanju študije organizacije FUSIONS z naslovom Food Use for Social Innovation by Optimising Waste Prevention Strategies iz leta 2016 o ocenah količine živilskih odpadkov v Evropi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije organizacije FUSIONS z naslovom Food Use for Social Innovation by Optimising Waste Prevention Strategies iz leta 2016 o ocenah količine živilskih odpadkov v Evropi,

| — | ob upoštevanju pregleda zakonodaje in politik EU z vplivom na živilske odpadke, ki ga je leta 2015 izvedla organizacija FUSIONS, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pregleda zakonodaje in politik EU z vplivom na živilske odpadke, ki ga je leta 2015 izvedla organizacija FUSIONS,

| — | ob upoštevanju poročila organizacije FUSIONS iz leta 2014 z naslovom Definitional Framework for Food Waste (Opredelitveni okvir za živilske odpadke), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila organizacije FUSIONS iz leta 2014 z naslovom Definitional Framework for Food Waste (Opredelitveni okvir za živilske odpadke),

| — | ob upoštevanju svetovnega standarda za evidentiranje izgub hrane in živilskih odpadkov ter poročanje o njih, ki je bil objavljen junija 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svetovnega standarda za evidentiranje izgub hrane in živilskih odpadkov ter poročanje o njih, ki je bil objavljen junija 2016,

| — | ob upoštevanju študije Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) iz leta 2013 z naslovom Food wastage footprint Impacts on natural resources (Odtis zavržene hrane – učinki na naravne vire), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO) iz leta 2013 z naslovom Food wastage footprint Impacts on natural resources (Odtis zavržene hrane – učinki na naravne vire),

| — | ob upoštevanju študije FAO iz leta 2011 z naslovom Global food losses and food waste (Svetovne izgube hrane in živilski odpadki), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije FAO iz leta 2011 z naslovom Global food losses and food waste (Svetovne izgube hrane in živilski odpadki),

| — | ob upoštevanju peticije Stop Food Waste in Europe! (Ustavimo nastajanje živilskih odpadkov v Evropi!), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju peticije Stop Food Waste in Europe! (Ustavimo nastajanje živilskih odpadkov v Evropi!),

| — | ob upoštevanju milanske listine, sprejete med razstavo EXPO Milano 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju milanske listine, sprejete med razstavo EXPO Milano 2015,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0175/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0175/2017),

| A. | ker se po ocenah FAO vsako leto na svetovni ravni izgubi ali zavrže približno 1,3 milijarde ton oziroma približno tretjina (po teži) vse hrane, proizvedene za prehrano ljudi; |
| --- | --- |

A.

ker se po ocenah FAO vsako leto na svetovni ravni izgubi ali zavrže približno 1,3 milijarde ton oziroma približno tretjina (po teži) vse hrane, proizvedene za prehrano ljudi;

| B. | ker je hrana dragocena dobrina; ker „prehranski sistem“ izkorišča številne vire, kot so tla, prst, voda, fosfor in energija, zato je učinkovito in trajnostno upravljanje teh virov izjemnega pomena; ker živilski odpadki povzročajo ogromne gospodarske in okoljske stroške, ki po ocenah FAO (6) znašajo 1,7 bilijona USD na leto na svetovni ravni; ker preprečevanje in zmanjševanje količine živilskih odpadkov zagotavljata gospodarske koristi za gospodinjstva in celotno družbo ter hkrati zmanjšujeta okoljsko škodo; |
| --- | --- |

B.

ker je hrana dragocena dobrina; ker „prehranski sistem“ izkorišča številne vire, kot so tla, prst, voda, fosfor in energija, zato je učinkovito in trajnostno upravljanje teh virov izjemnega pomena; ker živilski odpadki povzročajo ogromne gospodarske in okoljske stroške, ki po ocenah FAO (6) znašajo 1,7 bilijona USD na leto na svetovni ravni; ker preprečevanje in zmanjševanje količine živilskih odpadkov zagotavljata gospodarske koristi za gospodinjstva in celotno družbo ter hkrati zmanjšujeta okoljsko škodo;

| C. | ker živilski odpadki povzročajo visoke socialne, gospodarske in ekološke stroške ter etične posledice; ker izgubljena ali zavržena hrana prispeva k podnebnim spremembam s svetovnim ogljičnim odtisom, ki ustreza 8 % svetovnih antropogenih emisij toplogrednih plinov, in pomeni potrato omejenih virov, kot so zemlja, energija in voda (7), skozi življenjski cikel proizvodov; ker presežki prehranske verige ne bi smeli neposredno postati živilski odpadki, kadar bi se lahko uporabljali za prehrano ljudi, in ker bi ustrezna zakonodaja o presežkih hrane lahko omogočila, da živilski odpadki postanejo vir; |
| --- | --- |

C.

ker živilski odpadki povzročajo visoke socialne, gospodarske in ekološke stroške ter etične posledice; ker izgubljena ali zavržena hrana prispeva k podnebnim spremembam s svetovnim ogljičnim odtisom, ki ustreza 8 % svetovnih antropogenih emisij toplogrednih plinov, in pomeni potrato omejenih virov, kot so zemlja, energija in voda (7), skozi življenjski cikel proizvodov; ker presežki prehranske verige ne bi smeli neposredno postati živilski odpadki, kadar bi se lahko uporabljali za prehrano ljudi, in ker bi ustrezna zakonodaja o presežkih hrane lahko omogočila, da živilski odpadki postanejo vir;

| D. | ker se glede na nedavne študije z vsakim kilogramom proizvedenih živil v ozračje sprosti 4,5 kg CO2; ker se v Evropi s približno 89 milijoni ton odpadne hrane proizvede 170 milijonov ton ekvivalenta CO2 letno, in sicer 59 milijonov ton ekvivalenta CO2 letno v živilski industriji, 78 milijonov ton z domačo porabo in 33 milijonov ton drugje; ker je za proizvodnjo 30 % hrane, ki se ne zaužije, treba uporabiti dodatnih 50 % vodnih virov za namakanje, za pridelavo kilograma govedine pa je potrebnih 5–10 ton vode; |
| --- | --- |

D.

ker se glede na nedavne študije z vsakim kilogramom proizvedenih živil v ozračje sprosti 4,5 kg CO2; ker se v Evropi s približno 89 milijoni ton odpadne hrane proizvede 170 milijonov ton ekvivalenta CO2 letno, in sicer 59 milijonov ton ekvivalenta CO2 letno v živilski industriji, 78 milijonov ton z domačo porabo in 33 milijonov ton drugje; ker je za proizvodnjo 30 % hrane, ki se ne zaužije, treba uporabiti dodatnih 50 % vodnih virov za namakanje, za pridelavo kilograma govedine pa je potrebnih 5–10 ton vode;

| E. | ker so se glede na številne študije obsežne spremembe prehranskih navad izkazale za najučinkovitejšo metodo za zmanjšanje vpliva potrošnje hrane na okolje; ker je za vzpostavitev trajnostnega sistema proizvodnje in porabe hrane v Evropi potrebna celovita in enovita prehranska politika; |
| --- | --- |

E.

ker so se glede na številne študije obsežne spremembe prehranskih navad izkazale za najučinkovitejšo metodo za zmanjšanje vpliva potrošnje hrane na okolje; ker je za vzpostavitev trajnostnega sistema proizvodnje in porabe hrane v Evropi potrebna celovita in enovita prehranska politika;

| F. | ker po podatkih Svetovnega programa za hrano 795 milijonov ljudi na svetu nima dovolj hrane za zdravo in aktivno življenje; ker je slaba prehrana vzrok za skoraj polovico (45 %) oziroma približno 3,1 milijona vseh smrtnih primerov pri otrocih, mlajših od pet let; ker ima eden od šestih otrok na svetu prenizko telesno težo in eden od štirih zaostaja v rasti; ker je zato zmanjšanje količine živilskih odpadkov ne le gospodarska in okoljska, temveč tudi moralna dolžnost (8); |
| --- | --- |

F.

ker po podatkih Svetovnega programa za hrano 795 milijonov ljudi na svetu nima dovolj hrane za zdravo in aktivno življenje; ker je slaba prehrana vzrok za skoraj polovico (45 %) oziroma približno 3,1 milijona vseh smrtnih primerov pri otrocih, mlajših od pet let; ker ima eden od šestih otrok na svetu prenizko telesno težo in eden od štirih zaostaja v rasti; ker je zato zmanjšanje količine živilskih odpadkov ne le gospodarska in okoljska, temveč tudi moralna dolžnost (8);

| G. | ker je danes na svetu skoraj 793 milijonov ljudi podhranjenih (9), več kot 700 milijonov pa jih živi pod pragom revščine (10) in imajo manj kot 1,90 dolarja dohodka na dan; ker bi zato vsako neodgovorno ravnanje z naravnimi viri, namenjenimi za proizvodnjo hrane, in vsaki živilski odpadki morali veljati za moralno nesprejemljive; |
| --- | --- |

G.

ker je danes na svetu skoraj 793 milijonov ljudi podhranjenih (9), več kot 700 milijonov pa jih živi pod pragom revščine (10) in imajo manj kot 1,90 dolarja dohodka na dan; ker bi zato vsako neodgovorno ravnanje z naravnimi viri, namenjenimi za proizvodnjo hrane, in vsaki živilski odpadki morali veljati za moralno nesprejemljive;

| H. | ker bi manj živilskih odpadkov prineslo učinkovitejšo rabo zemljišč, boljše upravljanje vodnih virov in pozitivne posledice za celoten kmetijski sektor po vsem svetu ter bi okrepilo boj proti podhranjenosti v državah v razvoju; |
| --- | --- |

H.

ker bi manj živilskih odpadkov prineslo učinkovitejšo rabo zemljišč, boljše upravljanje vodnih virov in pozitivne posledice za celoten kmetijski sektor po vsem svetu ter bi okrepilo boj proti podhranjenosti v državah v razvoju;

| I. | ker je EU podpisala agendo za trajnostni razvoj do leta 2030, ki jo je Generalna skupščina Združenih narodov sprejela 25. septembra 2015; ker je cilj trajnostnega razvoja št. 12.3 do leta 2030 na svetovni ravni zmanjšati količino zavržene hrane na prebivalca v prodaji na drobno in pri potrošnikih za 50 % ter zmanjšati izgube hrane vzdolž proizvodne in dobavne verige, vključno z izgubami pri primarni proizvodnji, prevozu in skladiščenju; ker OZN ocenjuje, da se bo svetovno prebivalstvo do leta 2050 povečalo z zdajšnjih 7,3 milijarde na 9,7 milijarde (11); ker je zmanjšanje količine živilskih odpadkov ključni ukrep za zmanjšanje svetovne lakote in nujno, če želimo nahraniti rastoče svetovno prebivalstvo; |
| --- | --- |

I.

ker je EU podpisala agendo za trajnostni razvoj do leta 2030, ki jo je Generalna skupščina Združenih narodov sprejela 25. septembra 2015; ker je cilj trajnostnega razvoja št. 12.3 do leta 2030 na svetovni ravni zmanjšati količino zavržene hrane na prebivalca v prodaji na drobno in pri potrošnikih za 50 % ter zmanjšati izgube hrane vzdolž proizvodne in dobavne verige, vključno z izgubami pri primarni proizvodnji, prevozu in skladiščenju; ker OZN ocenjuje, da se bo svetovno prebivalstvo do leta 2050 povečalo z zdajšnjih 7,3 milijarde na 9,7 milijarde (11); ker je zmanjšanje količine živilskih odpadkov ključni ukrep za zmanjšanje svetovne lakote in nujno, če želimo nahraniti rastoče svetovno prebivalstvo;

| J. | ker se je forum za potrošniško blago, ki zastopa 400 trgovcev, proizvajalcev, ponudnikov storitev in drugih deležnikov iz 70 držav, javno zavezal, da bo do leta 2050, tj. pet let pred ciljem trajnostnega razvoja št. 12.3, prepolovil količino živilskih odpadkov, ki izhajajo iz dejavnosti njegovih članov; |
| --- | --- |

J.

ker se je forum za potrošniško blago, ki zastopa 400 trgovcev, proizvajalcev, ponudnikov storitev in drugih deležnikov iz 70 držav, javno zavezal, da bo do leta 2050, tj. pet let pred ciljem trajnostnega razvoja št. 12.3, prepolovil količino živilskih odpadkov, ki izhajajo iz dejavnosti njegovih članov;

| K. | ker preprečevanje nastajanja živilskih odpadkov prinaša okoljske, socialne in ekonomske koristi; ker ocene kažejo, da se v EU vsako leto zavrže 88 milijonov ton hrane, kar ustreza 173 kg zavržene hrane na osebo, in ker se pri proizvodnji in odstranjevanju živilskih odpadkov v EU ustvari 170 milijonov ton emisij CO2 in porabi 26 milijonov ton virov; ker stroški, povezani s to količino živilskih odpadkov, po ocenah znašajo približno 143 milijard EUR (12); ker po podatkih FAO na svetu zaradi lakote trpi 800 milijonov ljudi; |
| --- | --- |

K.

ker preprečevanje nastajanja živilskih odpadkov prinaša okoljske, socialne in ekonomske koristi; ker ocene kažejo, da se v EU vsako leto zavrže 88 milijonov ton hrane, kar ustreza 173 kg zavržene hrane na osebo, in ker se pri proizvodnji in odstranjevanju živilskih odpadkov v EU ustvari 170 milijonov ton emisij CO2 in porabi 26 milijonov ton virov; ker stroški, povezani s to količino živilskih odpadkov, po ocenah znašajo približno 143 milijard EUR (12); ker po podatkih FAO na svetu zaradi lakote trpi 800 milijonov ljudi;

| L. | ker si po podatkih iz leta 2014 55 milijona ljudi oziroma 9,6 % prebivalcev EU-28 ni moglo privoščiti kakovostnega obroka vsak drugi dan; ker je po podatkih iz leta 2 015 118,8 milijona ljudi oziroma 23,7 % prebivalcev EU-28 bilo izpostavljenih tveganju revščine in socialne izključenosti (13); |
| --- | --- |

L.

ker si po podatkih iz leta 2014 55 milijona ljudi oziroma 9,6 % prebivalcev EU-28 ni moglo privoščiti kakovostnega obroka vsak drugi dan; ker je po podatkih iz leta 2 015 118,8 milijona ljudi oziroma 23,7 % prebivalcev EU-28 bilo izpostavljenih tveganju revščine in socialne izključenosti (13);

| M. | ker se z zmanjševanjem količine živilskih odpadkov lahko izboljša gospodarski položaj gospodinjstev, ne da bi se znižal življenjski standard; |
| --- | --- |

M.

ker se z zmanjševanjem količine živilskih odpadkov lahko izboljša gospodarski položaj gospodinjstev, ne da bi se znižal življenjski standard;

| N. | ker se zaradi nepoštenih trgovinskih praks in cenovnega dampinga v prehrambni panogi hrana pogosto prodaja pod dejansko vrednostjo, kar povzroča še več odpadkov; |
| --- | --- |

N.

ker se zaradi nepoštenih trgovinskih praks in cenovnega dampinga v prehrambni panogi hrana pogosto prodaja pod dejansko vrednostjo, kar povzroča še več odpadkov;

| O. | ker se hrana izgubi ali zavrže na vseh stopnjah prehranske verige, naj si bo pri proizvodnji, predelavi, prevozu, skladiščenju, prodaji na drobno, trženju in porabi; ker po ocenah, izvedenih v okviru projekta FUSIONS, največ živilskih odpadkov v EU ustvarijo gospodinjstva, in sicer 53 %, in sektor predelave, 19 %, tem pa sledijo maloprodaja z 12 %, primarna proizvodnja z 10 % in veleprodaja s 5 % (14); ker te ocene kažejo, da bi imeli največji učinek ukrepi za zmanjšanje količine živilskih odpadkov v gospodinjstvih in sektorju predelave; ker večina živilskih odpadkov v državah v razvoju nastane zaradi infrastrukturnih in tehnoloških omejitev; |
| --- | --- |

O.

ker se hrana izgubi ali zavrže na vseh stopnjah prehranske verige, naj si bo pri proizvodnji, predelavi, prevozu, skladiščenju, prodaji na drobno, trženju in porabi; ker po ocenah, izvedenih v okviru projekta FUSIONS, največ živilskih odpadkov v EU ustvarijo gospodinjstva, in sicer 53 %, in sektor predelave, 19 %, tem pa sledijo maloprodaja z 12 %, primarna proizvodnja z 10 % in veleprodaja s 5 % (14); ker te ocene kažejo, da bi imeli največji učinek ukrepi za zmanjšanje količine živilskih odpadkov v gospodinjstvih in sektorju predelave; ker večina živilskih odpadkov v državah v razvoju nastane zaradi infrastrukturnih in tehnoloških omejitev;

| P. | ker so podatki v projektu FUSIONS pridobljeni iz različnih virov in na podlagi različnih opredelitev živilskih odpadkov; |
| --- | --- |

P.

ker so podatki v projektu FUSIONS pridobljeni iz različnih virov in na podlagi različnih opredelitev živilskih odpadkov;

| Q. | ker iz projekta FUSIONS izhaja, da obstaja zelo malo meritev odpadkov v kmetijstvu, hortikulturi, akvakulturi, ribištvu ali drugih dejavnostih primarne proizvodnje; ker to onemogoča dobro oceno dejanskega obsega izgube hrane in živilskih odpadkov v Evropi; |
| --- | --- |

Q.

ker iz projekta FUSIONS izhaja, da obstaja zelo malo meritev odpadkov v kmetijstvu, hortikulturi, akvakulturi, ribištvu ali drugih dejavnostih primarne proizvodnje; ker to onemogoča dobro oceno dejanskega obsega izgube hrane in živilskih odpadkov v Evropi;

| R. | ker so ciljno usmerjeni ukrepi, ki upoštevajo deležnike in ustrezno stopnjo v verigi, primernejši za boj proti živilskim odpadkom, saj so težave, s katerimi se srečujejo, vsakovrstne; |
| --- | --- |

R.

ker so ciljno usmerjeni ukrepi, ki upoštevajo deležnike in ustrezno stopnjo v verigi, primernejši za boj proti živilskim odpadkom, saj so težave, s katerimi se srečujejo, vsakovrstne;

| S. | ker je študija, izvedena v Združenem kraljestvu v okviru programa Waste and Resources Action Programme (WRAP) leta 2015, pokazala, da bi se lahko izognili vsaj 60 % živilskih odpadkov, ki jih ustvarijo gospodinjstva, to hrano pa bi lahko porabili, če bi z njo bolje upravljali (15); |
| --- | --- |

S.

ker je študija, izvedena v Združenem kraljestvu v okviru programa Waste and Resources Action Programme (WRAP) leta 2015, pokazala, da bi se lahko izognili vsaj 60 % živilskih odpadkov, ki jih ustvarijo gospodinjstva, to hrano pa bi lahko porabili, če bi z njo bolje upravljali (15);

| T. | ker so nekatere izgube in odpadki na ravni primarne proizvodnje posledica standardov trgovcev na drobno v zvezi s specifikacijami proizvodov, preklicev naročil zaradi sprememb v povpraševanju potrošnikov ter prevelike proizvodnje, ki je posledica zahtev po odzivanju na sezonske potrebe; ker je kvarjenje živil v proizvodnji še eden izmed razlogov za izgubo hrane med njeno proizvodnjo; |
| --- | --- |

T.

ker so nekatere izgube in odpadki na ravni primarne proizvodnje posledica standardov trgovcev na drobno v zvezi s specifikacijami proizvodov, preklicev naročil zaradi sprememb v povpraševanju potrošnikov ter prevelike proizvodnje, ki je posledica zahtev po odzivanju na sezonske potrebe; ker je kvarjenje živil v proizvodnji še eden izmed razlogov za izgubo hrane med njeno proizvodnjo;

| U. | ker se po navedbah FAO v Evropi 20 % sadja in zelenjave, 20 % korenovk in gomoljnic ter 10 % oljnic in stročnic izgubi v kmetijstvu, nadaljnjih 5 % sadja in zelenjave ter korenovk in gomoljnic pa se izgubi po spravilu (16); |
| --- | --- |

U.

ker se po navedbah FAO v Evropi 20 % sadja in zelenjave, 20 % korenovk in gomoljnic ter 10 % oljnic in stročnic izgubi v kmetijstvu, nadaljnjih 5 % sadja in zelenjave ter korenovk in gomoljnic pa se izgubi po spravilu (16);

| V. | ker sadje in zelenjava, ki sta bila poškodovana v naravnih nesrečah, uničena ali zaradi izgubljenega trga ali nizkih cen ponovno vnesena v tla na družinskih kmetijah, za kmete pomenita izgubo naložbe in dohodka; |
| --- | --- |

V.

ker sadje in zelenjava, ki sta bila poškodovana v naravnih nesrečah, uničena ali zaradi izgubljenega trga ali nizkih cen ponovno vnesena v tla na družinskih kmetijah, za kmete pomenita izgubo naložbe in dohodka;

| W. | ker gospodarski subjekti v verigi preskrbe s hrano pogosto internalizirajo stroške živilskih odpadkov in jih vključijo v končno ceno proizvoda za potrošnike (17); |
| --- | --- |

W.

ker gospodarski subjekti v verigi preskrbe s hrano pogosto internalizirajo stroške živilskih odpadkov in jih vključijo v končno ceno proizvoda za potrošnike (17);

| X. | ker je v posebnem poročilu Evropskega računskega sodišča št. 34/2016 obravnavano vprašanje, ali EU prispeva k učinkoviti rabi virov v verigi preskrbe s hrano z učinkovitim bojem proti živilskim odpadkom; ker ugotovitve poročila kažejo, da EU trenutno ni učinkovita v boju proti živilskim odpadkom ter da bi se obstoječe pobude in politike lahko učinkoviteje uporabljale za obravnavo problematike živilskih odpadkov; ker je v poročilu navedeno, da se je ambicioznost Komisije glede boja proti živilskim odpadkom znižala, kljub več zahtevam Evropskega parlamenta in držav članic po obravnavanju tega vprašanja; ker iz poročila izhaja, da so ukrepi, ki jih je doslej sprejela Komisija, razdrobljeni in neenakomerni ter premalo usklajeni; ker poročilo vsebuje priporočilo, naj Komisija: pripravi akcijski načrt za naslednja leta, upošteva živilske odpadke v svojih prihodnjih ocenah učinka, bolje usklajuje različne politike EU za boj proti živilskim odpadkom, pojasni razlago pravnih določb, ki lahko odvračajo od darovanja hrane, in razmisli o tem, kako olajšati darovanje hrane na drugih področjih politike; |
| --- | --- |

X.

ker je v posebnem poročilu Evropskega računskega sodišča št. 34/2016 obravnavano vprašanje, ali EU prispeva k učinkoviti rabi virov v verigi preskrbe s hrano z učinkovitim bojem proti živilskim odpadkom; ker ugotovitve poročila kažejo, da EU trenutno ni učinkovita v boju proti živilskim odpadkom ter da bi se obstoječe pobude in politike lahko učinkoviteje uporabljale za obravnavo problematike živilskih odpadkov; ker je v poročilu navedeno, da se je ambicioznost Komisije glede boja proti živilskim odpadkom znižala, kljub več zahtevam Evropskega parlamenta in držav članic po obravnavanju tega vprašanja; ker iz poročila izhaja, da so ukrepi, ki jih je doslej sprejela Komisija, razdrobljeni in neenakomerni ter premalo usklajeni; ker poročilo vsebuje priporočilo, naj Komisija: pripravi akcijski načrt za naslednja leta, upošteva živilske odpadke v svojih prihodnjih ocenah učinka, bolje usklajuje različne politike EU za boj proti živilskim odpadkom, pojasni razlago pravnih določb, ki lahko odvračajo od darovanja hrane, in razmisli o tem, kako olajšati darovanje hrane na drugih področjih politike;

| Y. | ker se je Komisija, potem ko je vložila veliko sredstev in leta 2013 izvedla zelo uspešno javno posvetovanje, končno odločila, da ne bo objavila sporočila z naslovom Building a Sustainable European Food System (Vzpostavitev trajnostnega evropskega prehranskega sistema), čeprav so ga trije komisarji (GD za okolje, GD za zdravje in potrošnike ter GD za kmetijstvo in razvoj podeželja) že dokončali in odobrili; ker to sporočilo vsebuje številne dobre pristope za obravnavanje problematike živilskih odpadkov; |
| --- | --- |

Y.

ker se je Komisija, potem ko je vložila veliko sredstev in leta 2013 izvedla zelo uspešno javno posvetovanje, končno odločila, da ne bo objavila sporočila z naslovom Building a Sustainable European Food System (Vzpostavitev trajnostnega evropskega prehranskega sistema), čeprav so ga trije komisarji (GD za okolje, GD za zdravje in potrošnike ter GD za kmetijstvo in razvoj podeželja) že dokončali in odobrili; ker to sporočilo vsebuje številne dobre pristope za obravnavanje problematike živilskih odpadkov;

| Z. | ker še nista bili oblikovani niti skupna dosledna opredelitev živilskih odpadkov niti skupna metodologija za merjenje živilskih odpadkov na ravni Unije, kar otežuje primerjavo različnih naborov podatkov in spremljanje napredka pri zmanjševanju količine; ker težave, povezane z zbiranjem celovitih, zanesljivih in skladnih podatkov, predstavljajo dodatno oviro pri ocenjevanju živilskih odpadkov v EU; ker v tej resoluciji živilski odpadki pomenijo hrano, namenjeno za prehrano ljudi, bodisi v užitni ali neužitni obliki, izločeno iz proizvodne ali dobavne verige, ki se zavrže na ravni primarne proizvodnje, predelave, proizvodnje, prevoza, skladiščenja, maloprodaje in potrošnikov, razen izgub pri primarni proizvodnji; ker je treba opredeliti „izgube pri primarni proizvodnji“; |
| --- | --- |

Z.

ker še nista bili oblikovani niti skupna dosledna opredelitev živilskih odpadkov niti skupna metodologija za merjenje živilskih odpadkov na ravni Unije, kar otežuje primerjavo različnih naborov podatkov in spremljanje napredka pri zmanjševanju količine; ker težave, povezane z zbiranjem celovitih, zanesljivih in skladnih podatkov, predstavljajo dodatno oviro pri ocenjevanju živilskih odpadkov v EU; ker v tej resoluciji živilski odpadki pomenijo hrano, namenjeno za prehrano ljudi, bodisi v užitni ali neužitni obliki, izločeno iz proizvodne ali dobavne verige, ki se zavrže na ravni primarne proizvodnje, predelave, proizvodnje, prevoza, skladiščenja, maloprodaje in potrošnikov, razen izgub pri primarni proizvodnji; ker je treba opredeliti „izgube pri primarni proizvodnji“;

| AA. | ker je treba razlikovati med užitnimi živilskimi odpadki in neužitnimi deli odpadkov, da se preprečijo zavajajoči sklepi in neučinkoviti ukrepi; ker bi se morala prizadevanja za zmanjšanje količine živilskih odpadkov osredotočati na preprečevanje nastajanja užitnih živilskih odpadkov; |
| --- | --- |

AA.

ker je treba razlikovati med užitnimi živilskimi odpadki in neužitnimi deli odpadkov, da se preprečijo zavajajoči sklepi in neučinkoviti ukrepi; ker bi se morala prizadevanja za zmanjšanje količine živilskih odpadkov osredotočati na preprečevanje nastajanja užitnih živilskih odpadkov;

| AB. | ker je protokol izgube hrane in živilskih odpadkov rezultat prizadevanj več deležnikov, na podlagi katerega je bil razvit svetovni standard za evidentiranje in poročanje, namenjen količinski opredelitvi hrane in povezanih neužitnih delov, ki so bili odstranjeni iz verige preskrbe s hrano (18); |
| --- | --- |

AB.

ker je protokol izgube hrane in živilskih odpadkov rezultat prizadevanj več deležnikov, na podlagi katerega je bil razvit svetovni standard za evidentiranje in poročanje, namenjen količinski opredelitvi hrane in povezanih neužitnih delov, ki so bili odstranjeni iz verige preskrbe s hrano (18);

| AC. | ker lahko spremljanje količin hrane, ki se zavrže, pa tudi presežkov hrane in predelave hrane, omogoči bolj celosten pregled, koristen za oblikovanje dobrih politik na ravni EU; |
| --- | --- |

AC.

ker lahko spremljanje količin hrane, ki se zavrže, pa tudi presežkov hrane in predelave hrane, omogoči bolj celosten pregled, koristen za oblikovanje dobrih politik na ravni EU;

| AD. | ker hierarhija ravnanja z odpadki, vzpostavljena z okvirno direktivo o odpadkih (19) (preprečevanje nastajanja, priprava za ponovno uporabo, recikliranje, predelava in odstranjevanje), ne upošteva posebnosti živilskih odpadkov, ki predstavljajo zelo spremenljiv tok odpadkov; ker se z neporabljeno hrano in živilskimi odpadki na ravni EU trenutno ne upravlja po posebni hierarhiji; ker bi bilo treba vzpostaviti hierarhijo živilskih odpadkov, ki bi upoštevala celotno dobavno verigo; ker bi preprečevanje in ponovna uporaba za prehrano ljudi morala biti prednostna ukrepa; |
| --- | --- |

AD.

ker hierarhija ravnanja z odpadki, vzpostavljena z okvirno direktivo o odpadkih (19) (preprečevanje nastajanja, priprava za ponovno uporabo, recikliranje, predelava in odstranjevanje), ne upošteva posebnosti živilskih odpadkov, ki predstavljajo zelo spremenljiv tok odpadkov; ker se z neporabljeno hrano in živilskimi odpadki na ravni EU trenutno ne upravlja po posebni hierarhiji; ker bi bilo treba vzpostaviti hierarhijo živilskih odpadkov, ki bi upoštevala celotno dobavno verigo; ker bi preprečevanje in ponovna uporaba za prehrano ljudi morala biti prednostna ukrepa;

| AE. | ker bi z dobrimi spodbudnimi politikami lahko predelali presežke hrane in jih uporabili za prehrano ljudi; |
| --- | --- |

AE.

ker bi z dobrimi spodbudnimi politikami lahko predelali presežke hrane in jih uporabili za prehrano ljudi;

| AF. | ker obstajajo možnosti za optimizacijo uporabe nekdanjih živil in stranskih produktov iz prehranske verige pri proizvodnji krme; |
| --- | --- |

AF.

ker obstajajo možnosti za optimizacijo uporabe nekdanjih živil in stranskih produktov iz prehranske verige pri proizvodnji krme;

| AG. | ker se v nekaterih delih EU še vedno uporabljata sežiganje živilskih odpadkov in njihovo odlaganje na odlagališčih, kar je v nasprotju s krožnim gospodarstvom; |
| --- | --- |

AG.

ker se v nekaterih delih EU še vedno uporabljata sežiganje živilskih odpadkov in njihovo odlaganje na odlagališčih, kar je v nasprotju s krožnim gospodarstvom;

| AH. | ker člen 9(1)(f) Uredbe (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom (20) določa, da morajo nosilci živilske dejavnosti navesti minimalni rok trajanja ali datum uporabe hrane; |
| --- | --- |

AH.

ker člen 9(1)(f) Uredbe (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom (20) določa, da morajo nosilci živilske dejavnosti navesti minimalni rok trajanja ali datum uporabe hrane;

| AI. | ker zlasti potrošniki slabo razumejo označbe datumov na živilih; ker označba minimalnega roka trajanja pomeni datum, po katerem je živilo na splošno še vedno primerno za uživanje, vendar morda ne bo najboljše kakovosti, označba datuma uporabe pa pomeni datum, po katerem živilo ni več varno za uživanje; ker niti polovica državljanov EU ne razume pomena označb minimalnega roka trajanja (uporabno najmanj do) in datuma uporabe (21); ker se uporaba teh označb in njihovo razumevanje razlikujeta glede na državo članico, različne proizvajalce, predelovalce in distributerje, tudi če gre za enak proizvod; ker mora biti datum uporabe v skladu s členom 13 Uredbe (EU) št. 1169/2011 o zagotavljanju informacij o hrani za potrošnike označen tako, da je zlahka viden in jasno čitljiv; |
| --- | --- |

AI.

ker zlasti potrošniki slabo razumejo označbe datumov na živilih; ker označba minimalnega roka trajanja pomeni datum, po katerem je živilo na splošno še vedno primerno za uživanje, vendar morda ne bo najboljše kakovosti, označba datuma uporabe pa pomeni datum, po katerem živilo ni več varno za uživanje; ker niti polovica državljanov EU ne razume pomena označb minimalnega roka trajanja (uporabno najmanj do) in datuma uporabe (21); ker se uporaba teh označb in njihovo razumevanje razlikujeta glede na državo članico, različne proizvajalce, predelovalce in distributerje, tudi če gre za enak proizvod; ker mora biti datum uporabe v skladu s členom 13 Uredbe (EU) št. 1169/2011 o zagotavljanju informacij o hrani za potrošnike označen tako, da je zlahka viden in jasno čitljiv;

| AJ. | ker darovanje neprodane hrane vzdolž celotne prehranske verige prispeva k znatnemu zmanjšanju količine živilskih odpadkov, obenem pa pomaga ljudem v stiski, ki si ne morejo privoščiti določenih živil ali zadostnih količin hrane enake kakovosti; ker bi lahko pri tem imeli pomembno vlogo supermarketi in gostinski lokali; |
| --- | --- |

AJ.

ker darovanje neprodane hrane vzdolž celotne prehranske verige prispeva k znatnemu zmanjšanju količine živilskih odpadkov, obenem pa pomaga ljudem v stiski, ki si ne morejo privoščiti določenih živil ali zadostnih količin hrane enake kakovosti; ker bi lahko pri tem imeli pomembno vlogo supermarketi in gostinski lokali;

| AK. | ker evropski skladi, na primer Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim, olajšujejo darovanje hrane, saj med drugim financirajo infrastrukturo za shranjevanje in prevoz darovane hrane; ker države članice tega sklada ne uporabljajo dovolj; |
| --- | --- |

AK.

ker evropski skladi, na primer Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim, olajšujejo darovanje hrane, saj med drugim financirajo infrastrukturo za shranjevanje in prevoz darovane hrane; ker države članice tega sklada ne uporabljajo dovolj;

| AL. | ker dobavo še vedno užitne presežne hrane pomoči potrebnim ovira ozko grlo v zmogljivosti distribucijskega kanala, v nekaterih primerih pa te zmogljivosti sploh ni; ker dobrodelne organizacije in institucije za socialno delo, ki jih vodi država ali lokalni organi, nimajo dovolj finančnih in človeških virov za prevoz in distribucijo užitne hrane, ki je na voljo za dobrodelne namene; ker to še posebej velja v najbolj prikrajšanih regijah; |
| --- | --- |

AL.

ker dobavo še vedno užitne presežne hrane pomoči potrebnim ovira ozko grlo v zmogljivosti distribucijskega kanala, v nekaterih primerih pa te zmogljivosti sploh ni; ker dobrodelne organizacije in institucije za socialno delo, ki jih vodi država ali lokalni organi, nimajo dovolj finančnih in človeških virov za prevoz in distribucijo užitne hrane, ki je na voljo za dobrodelne namene; ker to še posebej velja v najbolj prikrajšanih regijah;

| AM. | ker lahko družbeni programi in programi od spodaj navzgor, kot so banke hrane ali menze, ki jih vodijo dobrodelne organizacije, pripomorejo k zmanjšanju ravni živilskih odpadkov, k pomoči najrevnejšim ter posledično tudi k oblikovanju odgovorne in ozaveščene družbe; |
| --- | --- |

AM.

ker lahko družbeni programi in programi od spodaj navzgor, kot so banke hrane ali menze, ki jih vodijo dobrodelne organizacije, pripomorejo k zmanjšanju ravni živilskih odpadkov, k pomoči najrevnejšim ter posledično tudi k oblikovanju odgovorne in ozaveščene družbe;

| AN. | ker številna podjetja na enotnem trgu proizvajajo hrano za več kot eno državo; ker neprodanih proizvodov takih podjetij v nekaterih primerih ni mogoče darovati v državi proizvodnje zaradi označb v tujih jezikih; |
| --- | --- |

AN.

ker številna podjetja na enotnem trgu proizvajajo hrano za več kot eno državo; ker neprodanih proizvodov takih podjetij v nekaterih primerih ni mogoče darovati v državi proizvodnje zaradi označb v tujih jezikih;

| AO. | ker se darovalci hrane v skladu z uredbo o splošni živilski zakonodaji (22) štejejo za nosilce živilske dejavnosti, zato morajo upoštevati vso živilsko zakonodajo EU v zvezi z odgovornostjo in sledljivostjo ter pravila o varnosti hrane, določena v svežnju za higieno živil (23); ker lahko tveganja, povezana z odgovornostjo za podarjeno hrano, prisilijo morebitne darovalce hrane, da presežke hrane zavržejo, namesto da bi jo podarili (24); |
| --- | --- |

AO.

ker se darovalci hrane v skladu z uredbo o splošni živilski zakonodaji (22) štejejo za nosilce živilske dejavnosti, zato morajo upoštevati vso živilsko zakonodajo EU v zvezi z odgovornostjo in sledljivostjo ter pravila o varnosti hrane, določena v svežnju za higieno živil (23); ker lahko tveganja, povezana z odgovornostjo za podarjeno hrano, prisilijo morebitne darovalce hrane, da presežke hrane zavržejo, namesto da bi jo podarili (24);

| AP. | ker se zaradi upravnih ovir velikim trgovcem na drobno in supermarketom zdi sprejemljivo, da hrano, ki je pred iztekom minimalnega roka trajanja, zavržejo, namesto da bi jo darovali; |
| --- | --- |

AP.

ker se zaradi upravnih ovir velikim trgovcem na drobno in supermarketom zdi sprejemljivo, da hrano, ki je pred iztekom minimalnega roka trajanja, zavržejo, namesto da bi jo darovali;

| AQ. | ker Komisija trenutno pripravlja pojasnilo evropske zakonodaje o darovanju; |
| --- | --- |

AQ.

ker Komisija trenutno pripravlja pojasnilo evropske zakonodaje o darovanju;

| AR. | ker so številne države članice že sprejele nacionalne zakonodaje za omejevanje nastajanje živilskih odpadkov, Italija pa je sprejela tudi zakonodajo, ki olajšuje darovanje in razdeljevanje hrane v namene socialne solidarnosti, tako da izključuje odgovornost darovalcev za hrano, ki se podari v dobri veri in za katero je znano, da je v trenutku darovanja primerna za uživanje; |
| --- | --- |

AR.

ker so številne države članice že sprejele nacionalne zakonodaje za omejevanje nastajanje živilskih odpadkov, Italija pa je sprejela tudi zakonodajo, ki olajšuje darovanje in razdeljevanje hrane v namene socialne solidarnosti, tako da izključuje odgovornost darovalcev za hrano, ki se podari v dobri veri in za katero je znano, da je v trenutku darovanja primerna za uživanje;

| AS. | ker lahko države sprejmejo tudi prostovoljne nacionalne smernice za darovanje hrane, kot so smernice, ki so jih pripravili pristojni organi za varnost hrane na Finskem in ki so namenjene zmanjšanju količine živilskih odpadkov, ki jih je mogoče preprečiti; |
| --- | --- |

AS.

ker lahko države sprejmejo tudi prostovoljne nacionalne smernice za darovanje hrane, kot so smernice, ki so jih pripravili pristojni organi za varnost hrane na Finskem in ki so namenjene zmanjšanju količine živilskih odpadkov, ki jih je mogoče preprečiti;

| AT. | ker Direktiva Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (25) (direktiva o DDV) določa, da je podarjena hrana obdavčljiva in da oprostitve plačila davka na podarjeno hrano niso dovoljene; ker Komisija priporoča, naj bo za davčne namene vrednost podarjene hrane, ki je pred iztekom minimalnega roka trajanja ali ni primerna za prodajo, razmeroma nizka ali skoraj enaka nič (26); ker nekatere države članice spodbujajo darovanje hrane, tako da opuščajo obveznost plačila DDV, vendar je pri tem nejasna skladnost z direktivo o DDV; ker druge države članice za podarjeno hrano ponujajo odbitek davka od dohodkov pravnih oseb (27); |
| --- | --- |

AT.

ker Direktiva Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (25) (direktiva o DDV) določa, da je podarjena hrana obdavčljiva in da oprostitve plačila davka na podarjeno hrano niso dovoljene; ker Komisija priporoča, naj bo za davčne namene vrednost podarjene hrane, ki je pred iztekom minimalnega roka trajanja ali ni primerna za prodajo, razmeroma nizka ali skoraj enaka nič (26); ker nekatere države članice spodbujajo darovanje hrane, tako da opuščajo obveznost plačila DDV, vendar je pri tem nejasna skladnost z direktivo o DDV; ker druge države članice za podarjeno hrano ponujajo odbitek davka od dohodkov pravnih oseb (27);

| AU. | ker je v več državah članicah na žalost dražje podariti presežke hrane, ki je primerna za uživanje, kot jo poslati v anaerobno razgradnjo, kar ni v skladu z javnim interesom, saj veliko ljudi živi v hudi revščini; |
| --- | --- |

AU.

ker je v več državah članicah na žalost dražje podariti presežke hrane, ki je primerna za uživanje, kot jo poslati v anaerobno razgradnjo, kar ni v skladu z javnim interesom, saj veliko ljudi živi v hudi revščini;

| AV. | ker embalaža živil pomembno prispeva k zmanjševanju količine živilskih odpadkov in trajnosti, saj podaljša uporabnost proizvodov in jih ščiti; ker lahko embalaža živil, ki jo je mogoče reciklirati in je izdelana iz obnovljivih surovin, dodatno prispeva k ciljem na področju okolja in učinkovite rabe virov; |
| --- | --- |

AV.

ker embalaža živil pomembno prispeva k zmanjševanju količine živilskih odpadkov in trajnosti, saj podaljša uporabnost proizvodov in jih ščiti; ker lahko embalaža živil, ki jo je mogoče reciklirati in je izdelana iz obnovljivih surovin, dodatno prispeva k ciljem na področju okolja in učinkovite rabe virov;

| AW. | ker lahko aktivni in inteligentni materiali, namenjeni za stik z živili, izboljšajo kakovost pakiranih živil in podaljšajo njihov rok uporabnosti ali zagotovijo boljše spremljanje stanja pakiranih živil in zagotovijo informacije o svežini živil; |
| --- | --- |

AW.

ker lahko aktivni in inteligentni materiali, namenjeni za stik z živili, izboljšajo kakovost pakiranih živil in podaljšajo njihov rok uporabnosti ali zagotovijo boljše spremljanje stanja pakiranih živil in zagotovijo informacije o svežini živil;

| AX. | ker ravnanje z zavrženo hrano terja dodatna sredstva; |
| --- | --- |

AX.

ker ravnanje z zavrženo hrano terja dodatna sredstva;

| AY. | ker boj proti živilskim odpadkom predstavlja tudi gospodarsko prednost, ker vsak evro, porabljen za preprečevanje nastajanja živilskih odpadkov, prepreči nastanek 265 kg živilskih odpadkov v vrednosti 535 EUR, omogoči občinam, da privarčujejo 9 EUR pri stroških ravnanja z odpadki in omogoči prihranek 50 EUR pri okoljskih stroških v zvezi z emisijami toplogrednih plinov in onesnaževanjem zraka (28); |
| --- | --- |

AY.

ker boj proti živilskim odpadkom predstavlja tudi gospodarsko prednost, ker vsak evro, porabljen za preprečevanje nastajanja živilskih odpadkov, prepreči nastanek 265 kg živilskih odpadkov v vrednosti 535 EUR, omogoči občinam, da privarčujejo 9 EUR pri stroških ravnanja z odpadki in omogoči prihranek 50 EUR pri okoljskih stroških v zvezi z emisijami toplogrednih plinov in onesnaževanjem zraka (28);

| AZ. | ker bi bilo treba ukrepe za zmanjšanje količine živilskih odpadkov sprejeti na ustrezni ravni; ker imajo lokalni in regionalni organi ključno vlogo pri zmanjševanju količine živilskih odpadkov v okviru svojih odgovornosti in pristojnosti na področju ravnanja z odpadki, svojih možnosti za začetek in izvajanje lokalnih kampanj, pa tudi svojega neposrednega stika in sodelovanja s civilno družbo in dobrodelnimi organizacijami, saj je njihov delež pri javnih naročilih velik, pogosto pa imajo tudi nadzor nad izobraževalnimi ustanovami; |
| --- | --- |

AZ.

ker bi bilo treba ukrepe za zmanjšanje količine živilskih odpadkov sprejeti na ustrezni ravni; ker imajo lokalni in regionalni organi ključno vlogo pri zmanjševanju količine živilskih odpadkov v okviru svojih odgovornosti in pristojnosti na področju ravnanja z odpadki, svojih možnosti za začetek in izvajanje lokalnih kampanj, pa tudi svojega neposrednega stika in sodelovanja s civilno družbo in dobrodelnimi organizacijami, saj je njihov delež pri javnih naročilih velik, pogosto pa imajo tudi nadzor nad izobraževalnimi ustanovami;

| BA. | ker sta izmenjava primerov dobre prakse na evropski in mednarodni ravni ter pomoč državam v razvoju zelo pomembni v boju proti živilskim odpadkom po svetu; |
| --- | --- |

BA.

ker sta izmenjava primerov dobre prakse na evropski in mednarodni ravni ter pomoč državam v razvoju zelo pomembni v boju proti živilskim odpadkom po svetu;

| BB. | ker Evropski parlament od druge polovice leta 2013 izvaja celostno politiko, katere cilj je občutno zmanjšati količino živilskih odpadkov, ki jih ustvarijo njihove službe za pripravo in dostavo hrane; ker službe Parlamenta v Bruslju redno darujejo neporabljeno hrano iz prekomerne proizvodnje; |
| --- | --- |

BB.

ker Evropski parlament od druge polovice leta 2013 izvaja celostno politiko, katere cilj je občutno zmanjšati količino živilskih odpadkov, ki jih ustvarijo njihove službe za pripravo in dostavo hrane; ker službe Parlamenta v Bruslju redno darujejo neporabljeno hrano iz prekomerne proizvodnje;

| 1. | poudarja, da je treba v Uniji nujno zmanjšati količino živilskih odpadkov in povečati učinkovito rabo virov v vseh členih verige preskrbe, tako pri proizvodnji, predelavi, prevozu, skladiščenju, prodaji na drobno in trženju kot pri porabi, saj se v močno industrializiranih državah največja količina hrane zavrže na ravni prodaje in porabe, v državah v razvoju pa že na ravni proizvodnje in predelave živil; glede tega poudarja, da je pomembno politično vodenje in prizadevanja Komisije in držav članic; želi spomniti, da Evropski redno poziva Komisijo, naj ukrepa proti nastajanju živilskih odpadkov; |
| --- | --- |

1.

| 2. | natančneje, poziva k zmanjšanju živilskih odpadkov na ravni prodaje na drobno in pri potrošnikih ter k zmanjšanju izgub hrane v proizvodni in dobavni verigi, vključno z izgubami po spravilu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | zato vztraja, da je treba izboljšati komunikacijo med vsemi akterji v verigi preskrbe s hrano, zlasti med dobavitelji in distributerji, da bi ponudbo uskladili s povpraševanjem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva k usklajenemu odzivu politike na ravni EU in držav članic, pri čemer je treba upoštevati pristojnosti – ne samo glede politike v zvezi z odpadki, varnostjo hrane in informacijami, marveč tudi vidike gospodarstva, davkov in financ, raziskav in inovacij, okolja, strukturnih politik (kmetijstva in ribištva), izobraževanja, socialne politike, trgovine, energetike in javnih naročil; pri tem poziva k usklajevanju med EU in državami članicami; poudarja, da bi bilo treba okrepiti in bolje uskladiti prizadevanja EU za zmanjšanje živilskih odpadkov; ugotavlja, da so podjetja vzdolž verige preskrbe s hrano večinoma mala in srednja podjetja, ki jih ne bi smeli obremenjevati z nerazumno dodatno administracijo; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo, naj vključi vse svoje ustrezne službe, ki se ukvarjajo z živilskimi odpadki, ter zagotovi stalno in okrepljeno usklajevanje na ravni Komisije; zato jo poziva, naj uporabi sistematičen pristop, pri katerem bo upoštevala vse vidike hrane, in naj pripravi celovit akcijski načrt za živilske odpadke, ki bo vključeval različna področja politike in v katerem bo opisana strategija za naprej; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisijo, naj opredeli evropsko zakonodajo, ki utegne ovirati učinkovit boj proti nastajanju živilskih odpadkov, in preuči, kako bi jo lahko prilagodila cilju glede preprečevanja nastajanja živilskih odpadkov; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisijo, naj pri izvajanju ocene učinka za nove zakonodajne predloge oceni njihov morebitni učinek na nastajanje živilskih odpadkov; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisijo in države članice, naj trajno ohranijo obstoječo finančno podporo za boj proti živilskim odpadkom; poziva države članice, naj bolj izkoristijo možnosti, ki jih na tem področju nudijo različne politike in programi financiranja Evropske unije; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da so za razvoj prilagojenega pristopa k boju proti živilskim odpadkom v okviru EU odgovorni pristojnih organov v državah članicah; priznava, da je bilo v več državah članicah že opravljeno pomembno delo na tem področju; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisijo in države članice, naj sodelujejo pri kampanjah ozaveščanja in obveščanja o preprečevanju nastajanja živilskih odpadkov; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe za zmanjšanje izgub hrane vzdolž vse dobavne verige, vključno z izgubo pri primarni proizvodnji, prevozu in skladiščenju; |
| --- | --- |

11.

| 12. | države članice poziva, naj sprejmejo potrebne ukrepe za uresničitev cilja EU glede zmanjšanja živilskih odpadkov za 30 % do leta 2025 in za 50 % do leta 2030 v primerjavi z referenčnimi ravnmi iz leta 2014; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisijo, naj do 31. decembra 2020 preuči možnost, da bi za vso Unijo določili zavezujoče cilje glede zmanjšanja živilskih odpadkov, ki bi jih bilo treba uresničiti do leta 2025 in 2030, in sicer na podlagi meritev, preračunanih na podlagi skupne metodologije; poziva Komisijo, naj pripravi poročilo in mu po potrebi priloži zakonodajni predlog; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva države članice, naj spremljajo in ocenjujejo izvajanje svojih ukrepov za zmanjševanje živilskih odpadkov tako, da merijo stopnje živilskih odpadkov na podlagi skupne metodologije; poziva Komisijo, naj podpre pravno zavezujočo opredelitev živilskih odpadkov in najkasneje do 31. decembra 2017 sprejme skupno metodologijo, ki bo vključevala minimalne zahteve kakovosti za enotno merjenje živilskih odpadkov; meni, da enotna opredelitev in metodologija EU za merjenje „izgube“ hrane, ki bi se uporabljala za vso dobavno verigo, državam članicam in deležnikom olajšala prizadevanja za izračun in zmanjšanje količine živilskih odpadkov; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Evropsko komisijo in države članice, naj uporabljajo naslednjo opredelitev živilskih odpadkov: „živilski odpadki pomenijo živila, namenjena za prehrano ljudi, bodisi užitna ali neužitna, ki so bila odstranjena iz proizvodne ali dobavne verige, tudi na ravni primarne pridelave, predelave, proizvodnje, prevoza, spravila, prodaje na drobno in na ravni potrošnikov, razen izgub pri primarni pridelavi“; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisijo, naj v prihodnjih politikah jasno razlikuje med zavrženo hrano in izgubo hrane, ki se ji na primarni proizvodni ravni ni mogoče izogniti zaradi dogodkov, povezanih z neugodnimi vremenskimi razmerami, na primer z neurji; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisijo, naj v svoje izračune vključi izgube hrane v kmetijskem in drugih primarnih sektorjih in tako poskrbi za pristop, pri katerem se bo upoštevala vsa dobavna veriga; ugotavlja, da utegne biti količinsko opredeljevanje izgub v fazi primarne pridelave težavno, in poziva Komisijo, naj opredeli dobre prakse za pomoč državam članicam pri zbiranju teh podatkov; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami in vsemi ustreznimi deležniki oblikuje skupno opredelitev pojma „izguba“ za vsako fazo živilske verige in skupno metodologijo za merjenje izgub; |
| --- | --- |

18.

| 19. | je seznanjen, da je v primarni proizvodni fazi zaradi raznolikosti proizvodov, zadevnih postopkov in odsotnosti jasne opredelitve živilskih odpadkov težko določiti količine zavržene hrane in izgube hrane; poziva Komisijo, naj opredeli in med državami članicami razširi primere dobre prakse v zvezi z zbiranjem podatkov o izgubah hrane in živilskih odpadkih na kmetijah, ne da bi kmetom nalagali dodatno upravno breme ali stroške; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisijo in države članice, naj se posvetujejo z vsemi ustreznimi deležniki glede statistične metodologije in drugih ukrepov, ki jih je treba izvajati za preprečevanje nastajanja živilskih odpadkov po vsej Uniji in v vseh sektorjih; |
| --- | --- |

20.

| 21. | želi spomniti, da nimamo niti skupne opredelitve presežkov hrane niti skupne metodologije za merjenje njihovih količin; poudarja, da je Italija sprejela zakonodajo, ki opredeljuje presežke v prehranski verigi in določa hierarhijo za njihovo predelavo, pri čemer ima prednost prehrana ljudi; poziva Komisijo, naj preuči učinke te zakonodaje o darovanju hrane in živilskih odpadkih v Italiji in naj razmisli, ali bi lahko po potrebi predlagala podobno zakonodajo na ravni EU; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva, da bi v Direktivi 2008/98/ES uporabil naslednjo izrecno hierarhijo živilskih odpadkov:






  (a) | preprečevanje nastajanja pri viru; |
| --- | --- | --- |

22.

(a)

preprečevanje nastajanja pri viru;

| (b) | „reševanje“ še užitne hrane, dajanje prednosti prehrani ljudi pred živalsko krmo in ponovno predelavo v neživilske proizvode; |
| --- | --- |

(b)

„reševanje“ še užitne hrane, dajanje prednosti prehrani ljudi pred živalsko krmo in ponovno predelavo v neživilske proizvode;

| (c) | organsko recikliranje; |
| --- | --- |

(c)

organsko recikliranje;

| (d) | energetska predelava; |
| --- | --- |

(d)

energetska predelava;

| (e) | odstranjevanje; |
| --- | --- |

(e)

odstranjevanje;

| 23. | želi izpostaviti pobude v akcijskem načrtu za krožno gospodarstvo glede ukrepov za vzpostavitev platforme za finančno podporo, s katero naj bi pritegnili naložbe in inovacije za zmanjšanje izgub ter smernice, namenjene državam članicam, za pretvorbo nekaterih izgub hrane ali kmetijskih stranskih proizvodov v energijo; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da bi bilo treba za energetske potrebe uporabiti odpadke in stranske proizvode, ki jih ni več mogoče uporabiti v nobenem drugem postopku višje v hierarhiji odpadkov; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da so za uspešno ukrepanje proti živilskim odpadkom potrebne tudi visoke stopnje recikliranja v revidirani okvirni direktivi o odpadkih in da je treba v energetsko politiko EU vključiti načelo kaskadne uporabe za biomaso; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da je treba vključiti obveznost, da morajo države članice Evropsko komisijo enkrat letno obvestiti o skupni količini živilskih odpadkov v posameznem letu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva države članice, naj v okviru svojih programov za preprečevanje nastajanja odpadkov sprejmejo posebne ukrepe za preprečevanje nastajanja živilskih odpadkov; poziva države članice, naj uvedejo prostovoljne sporazume ter ekonomske in davčne spodbude za darovanje hrane in druge načine za zmanjšanje živilskih odpadkov; |
| --- | --- |

27.

| 28. | zlasti meni, da bi morale države članice spodbujati kompostiranje v gospodinjstvih in ločevanje organskih odpadkov pri viru ter poskrbeti za organsko recikliranje teh odpadkov, da bi zagotovile visoko stopnjo varstva okolja in končni proizvod po visokokakovostnih standardih, na primer pregnito blato in kompost; poleg tega meni, da bi morale države članice prepovedati odlaganje organskih odpadkov na odlagališča; |
| --- | --- |

28.

| 29. | se zaveda tveganja onesnaževanja zaradi plastike in kovin v živilskih odpadkih, ki se uporabljajo za kompostiranje in prst, nato pa prehajajo v sladkovodne in morske ekosisteme, ter poziva, naj se ta pot onesnaževanja čim bolj zmanjša; poleg tega opozarja, da je namen direktive o uporabi blata iz čistilnih naprav v kmetijstvu zmanjšati onesnaženje kmetijskih zemljišč; zato poziva k previdnosti pri razmišljanju, da bi mešali tokove odpadkov, in k sprejetju ustreznih zaščitnih ukrepov; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja, da je varnost hrane bistvenega pomena in da ukrepi za zmanjšanje živilskih odpadkov ne smejo ogroziti veljavnih standardov na področju varnosti hrane; poudarja, da boj proti nastajanju živilskih odpadkov ne bi smel ogrožati standardov varnosti hrane, okoljskih standardov in standardov varstva živali, zlasti zdravja in dobrobiti živali; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Komisijo, naj pristojne organe držav članic spodbudi k sprejetju ukrepov za nadzor varnosti hrane s stališča zdravja, če je to potrebno, da se pridobi zaupanje državljanov in potrošnikov v politike, ki prispevajo k zmanjševanju količine živilskih odpadkov; |
| --- | --- |

31.

| 32. | opozarja, da je preprečevanje nastajanja živilskih odpadkov najpomembnejši ukrep za pravilno ravnanje z odpadki v skladu z načeli krožnega gospodarstva; poudarja tudi, da še ni mogoče popolnoma odpraviti živilskih odpadkov; zato sodi, da je treba na ravni EU opredeliti obvezne ukrepe, s katerimi bi zagotovili, da bodo živilski odpadki lahko postali novi viri; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo ekonomske spodbude, s katerimi bi podprle zbiranje neuporabljene hrane, ki se lahko razdeli dobrodelnim organizacijam ali ponovno uporabi za drug sekundarni namen in se tako prepreči nastajanje živilskih odpadkov – na primer uporaba neuporabljene hrane kot dragocenega vira pri proizvodnji krme za živino in druge domače živali; |
| --- | --- |

33.

| 34. | se zaveda možnosti za optimizirano uporabo neizogibno izgubljenih ali zavrženih živil in stranskih produktov iz živilske verige, zlasti živalskega izvora, pri proizvodnji krme, recikliranju krmil in proizvodnji sredstev za izboljšanje tal ter da je to pomembno za primarno proizvodnjo; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja, da bi učinkovitejša evropska zakonodaja na področju stranskih proizvodov iz Direktive 2008/98/ES lahko prispevala k občutnemu zmanjšanju živilskih odpadkov; zato poziva Komisijo, naj zlasti prek programa obzorje 2020 podpre projekte za pospeševanje sodelovanja med agroživilskimi podjetji in kmetijstvom; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ponovno poudarja, da mora Komisija najkasneje do 31. decembra 2018 pripraviti poročilo z oceno potrebe po horizontalnih regulativnih ukrepih na področju trajnostne potrošnje in proizvodnje ter izdelati poročilo o učinku, da bi ugotovila, kateri predpisi ovirajo razvoj sinergije med različnimi sektorji in onemogočajo nadaljnjo uporabo stranskih proizvodov; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja, da poraba zalog in hrane, ki bi jih sicer zavrgli, ne izključuje potrebe po dobrem upravljanju ponudbe in pametnem upravljanju živilske verige, da bi preprečili sistematične strukturne presežke; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo večjo uporabo nekdanjih živil in stranskih proizvodov iz prehranske verige za proizvodnjo živalske krme; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva Komisijo, naj analizira pravne ovire za uporabo nekdanjih živil v proizvodnji krme in naj spodbuja raziskave na tem področju, obenem pa poudarja, da so potrebne boljša sledljivost, skladnost s standardi biološke zaščite ter uporaba postopkov za ločevanje in predelavo, pri katerih se izničijo tveganja za varnost hrane; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pozdravlja, da je bila nedavno vzpostavljena platforma EU o izgubah hrane in živilskih odpadkih, s katero naj bi ugotovili, kateri prednostni ukrepi so potrebni na ravni EU za preprečevanje izgub hrane in živilskih odpadkov, in omogočali izmenjavo informacij med sodelujočimi subjekti; v zvezi s tem poudarja, da bi bilo zaželeno sodelovanje Evropskega parlamenta pri delovanju platforme; poziva Komisijo, naj mu posreduje podroben načrt ukrepov, ki se izvajajo, zadanih ciljev in podciljev ter napredka pri oblikovanju skupne metodologije in darovanju; meni, da bi bila lahko ta platforma pravo orodje za spremljanje količin živilskih odpadkov pa tudi presežkov hrane in predelanih živil; vseeno je prepričan, da je to lahko le prvi korak k reševanju problematike živilskih odpadkov; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Komisijo, naj poskrbi za prevod dokumentov platforme EU o izgubah hrane in živilskih odpadkih v vseh 24 jezikov EU; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva platformo, naj med drugim podpre razvoj različnih kanalov za obveščanje potrošnikov pa tudi izobraževalnih programov na področju potrošniških informacij in živil; poziva jo tudi, naj omogoči sodelovanje lokalnih deležnikov pri pobudah za preprečevanje nastajanja živilskih odpadkov in za darovanje hrane s poudarkom na zmanjševanju stroškov, ki nastanejo pri tem; ponovno poudarja, da je pomembno izmenjevati primere dobre prakse, združevati znanja in preprečevati podvajanje s podobnimi forumi, kot so na primer forum trgovcev na drobno EU o trajnosti, okrogla miza EU o trajnostni potrošnji in proizvodnji hrane, forum na visoki ravni za izboljšanje delovanja verige preskrbe s hrano in forum o potrošniškem blagu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva Komisijo, naj v okviru ukrepov platforme EU o izgubah hrane in živilskih odpadkih oceni dobro prakso, ki se že izvaja v različnih državah članicah, da bi bolje opredelila učinkovite instrumente za zmanjšanje količine živilskih odpadkov; |
| --- | --- |

43.

| 44. | meni, da je treba, če želimo kar se da zmanjšati količino živilskih odpadkov, k temu pritegniti vse udeležence v verigi preskrbe s hrano in se usmeriti na raznolike vzroke za odpadke po posameznih sektorjih; zato poziva Komisijo, naj preuči vso živilsko verigo, da bo ugotovila, v katerem živilskem sektorju nastane največ živilskih odpadkov in s katerimi rešitvami je mogoče preprečiti njihov nastanek; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Komisijo in države članice, naj izmenjujejo in spodbujajo dobro prakso zmanjševanja živilskih odpadkov in metode ohranjanja virov, ki jih deležniki že uporabljajo; spodbuja države članice ter lokalne in regionalne organe, naj se posvetujejo z ustreznimi deležniki glede ciljno usmerjenih sektorskih ukrepov, ki jih je treba sprejeti za preprečevanje nastajanja živilskih odpadkov; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poudarja, da bi se morale Komisija in države članice najprej posvetovati predvsem z vsemi najpomembnejšimi deležniki, vključno s kmetijskim sektorjem, in izvesti oceno učinka za vse predlagane ukrepe, ki jih je treba izvajati, da se v Uniji prepreči nastajanje živilskih odpadkov; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva Komisijo, države članice ter lokalne in regionalne organe, naj si v sodelovanju z vsemi deležniki prizadevajo za izboljšanje razumevanja datumov uporabe in rokov trajanja ter uporabnosti živil po datumu uporabe, zlasti med potrošniki, in sicer z uvedbo kampanj ozaveščanja in izobraževanja ter z omogočanjem dostopa do izčrpnih in razumljivih informacij o proizvodih; poudarja, da lahko uporaba etiket z dvojnim rokom na istem proizvodu, na primer rokom prodaje in uporabe, negativno vpliva na odločitve potrošnikov glede ravnanja z živili; poudarja, kako pomembno je ozaveščati potrošnike, da bodo lahko sprejemali ozaveščene odločitve; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva Komisijo, naj v okviru ocenjevanja, ki ga že izvaja, oceni predvsem: ali veljavna zakonodaja EU in praksa o oznakah „uporabno najmanj do“ in „rok uporabnosti“ v različnih državah članicah ustreza svojemu namenu; ali treba ta izraza spremeniti, da bosta za potrošnike lažje razumljiva; ali bi bilo koristno odstraniti nekatere datume z izdelkov, če to ne predstavlja nevarnosti za zdravje in okolje, in ali bi bilo smiselno izdati evropske smernice o tem; poziva Komisijo, naj izvede študijo, v kateri bo ocenila povezavo med označbami datumov in preprečevanjem nastajanja odpadkov; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pozdravlja pobudo nekaterih velikih maloprodajnih subjektov, da bi spremenili cene proizvodov, namenjene za uživanje, glede na rok trajanja in tako ozaveščali potrošnike in jih spodbujali k nakupu proizvodov, ki so pred iztekom roka trajanja; |
| --- | --- |

49.

| 50. | glede na to, da številna živila v dneh po izteku navedenega roka trajanja ohranijo svoje organoleptične in hranilne lastnosti, čeprav v zmanjšani meri, in so še naprej primerna za uživanje, če so spoštovana načela varnosti hrane, poziva Komisijo, naj opredeli logistične in organizacijske modele, s katerimi bi omogočili popolnoma varno ponovno uporabo vseh vrst proizvodov, ki niso prodani do roka; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva Komisijo in države članice, naj razmislijo o variabilnem oblikovanju cen glede na rok trajanja, s čimer bi zmanjšali količine užitne hrane, še preden postane odpadek; sodi, da je mogoče odpadke na stopnji distribucije znatno zmanjšati z uvedbo znižanj glede na čas, ki ostane do izteka roka proizvoda; meni, da bi bilo treba spodbujati in podpirati to prakso, ki se zdaj izvaja prostovoljno; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva Komisijo, naj posodobi seznam živil, izvzetih iz označb minimalnega roka trajanja, da se prepreči nastajanje živilskih odpadkov; |
| --- | --- |

52.

| 53. | meni, da je potrebnih več raziskav in informacij o rokih trajanja posameznih proizvodov ter da je treba spodbujati in povečati uživanje svežih in nepakiranih proizvodov ter zmanjšati dolgotrajno pakiranje in skladiščenje; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva Komisijo, države članice ter regionalne in lokalne organe, naj v sodelovanju z deležniki uvedejo kampanje informiranja in obveščanja za ozaveščanje potrošnikov in vseh subjektov v verigi o preprečevanju nastajanja živilskih odpadkov, varnosti hrane, o dragocenosti hrane in dobri predelavi hrane ter dobri praksi v zvezi z ravnanjem s hrano in njeno porabo; poudarja, da bi morale te pobude pokazati tako okoljske kot tudi ekonomske in socialne koristi boja proti živilskim odpadkom; poziva k uporabi in spodbujanju sodobnih informacijskih orodij, na primer mobilnih aplikacij, da se dosežejo tudi mlajše generacije, ki uporabljajo predvsem digitalne medije; poziva k ustreznemu obravnavanju nastajanja živilskih odpadkov in lakote, ki sta velika problema današnjega časa; opozarja, da moramo biti solidarni in pripravljeni deliti s tistimi, ki so najbolj v stiski; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva Svet in Komisijo, naj razglasita evropsko leto boja proti nastajanju živilskih odpadkov kot pomembno pobudo za obveščanje in ozaveščanje evropskih državljanov in naj pritegneta pozornost nacionalnih vlad k tej pomembni tematiki, da bi namenili dovolj finančnih sredstev za izzive, s katerimi se bo treba spoprijeti v bližnji prihodnosti; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poudarja, da je pomembno vzgajati otroke o preprečevanju nastajanja živilskih in jih pritegniti k temu; ugotavlja, da je v posebnem poročilu Evropskega računskega sodišča št. 34/2016 o boju proti živilskim odpadkom poudarjeno, da je pomembno v spremljevalne ukrepe k programoma razdeljevanja mleka ter sadja in zelenjave v šolah vključiti sporočila o živilskih odpadkih, zapisano pa je tudi, da se je za to odločilo zelo malo držav članic; spodbuja pristojne organe držav članic, naj dodobra izkoristijo potencial teh programov, saj naj bi z njima mladim privzgojili dobre prehranjevalne navade in jim dali priložnosti za spoznavanje sveže hrane in kmetijskih proizvodnih postopkov; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva Komisijo in države članice, naj motivirajo gospodinjstva k prizadevanjem proti nastajanju živilskih odpadkov s spodbujanjem dneva v tednu, namenjenega ostankom hrane, ter z informiranjem o dobri praksi nakupovanja in kuhanja, s katerimi lahko potrošniki zmanjšajo količino živilskih odpadkov; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poudarja, da je treba postopke distribucije, hrambe in pakiranja ustrezno prilagoditi lastnostim proizvodov in potrebam potrošnikov, da se prepreči potrata proizvodov; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poudarja, da je treba zagotoviti ustrezen način distribucije in hrambe glede na značilnosti proizvodov, da se zmanjša količina odpadkov; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva Komisijo, države članice in deležnike, naj bolje obveščajo potrošnike glede načinov hrambe in/ali ponovne uporabe izdelkov; |
| --- | --- |

60.

| 61. | vztraja, da imajo poleg trgovcev na drobno in medijev pomembno vlogo tudi lokalni organi in občinska podjetja, saj lahko obveščajo državljane in jim pomagajo pri najboljših načinih za hrambo in uporabo hrane, da se prepreči nastajanje živilskih odpadkov in zmanjšajo njihove količine; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami izda priporočila o primerni hladilni temperaturi, saj je hrana zaradi neoptimalne in neprimerne temperature dokazano predčasno postane neužitna, kar povzroča nepotrebne odpadke; poudarja, da bi z uskladitvijo temperatur vzdolž vse verige preskrbe s hrano izboljšali ohranjanje proizvodov in pri proizvodih, ki se prevažajo in prodajajo čez mejo, zmanjšali količino živilskih odpadkov; |
| --- | --- |

62.

| 63. | izpostavlja, da je treba v agroživilskem sektorju izboljšati načrtovanje proizvodnje, da bi omejili presežke hrane; vendar pa poudarja, da je minimalna raven presežkov hrane trenutno fiziološki dejavnik v vsej agroživilski verigi in da jih povzročajo tudi zunanji dejavniki, ki jih ni mogoče nadzirati; zato meni, da bi bili lahko ukrepi za spodbujanje podarjanja pomembno orodje, s katerim lahko preprečimo, da bi presežki hrane postali živilski odpadek; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo inovacije in naložbe v predelovalne tehnologije v kmetijski proizvodnji, da bi zmanjšale količino živilskih odpadkov v verigi preskrbe s hrano in izgube pri proizvodnji hrane na družinskih kmetijah; |
| --- | --- |

64.

| 65. | spodbuja države članice, naj uporabijo sredstva iz Evropskega kmetijskega sklada za razvoj podeželja, da bi zmanjšale živilske odpadke v primarni proizvodnji in v sektorju predelave; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poudarja, da se morajo kmetje združevati v zadruge ali poklicna združenja, da bi zmanjšali izgube hrane s poglobljenim poznavanjem trgov, kar bi omogočilo učinkovitejše načrtovanje in ekonomijo obsega ter izboljšalo njihove zmogljivosti za trženje proizvodov; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poudarja, da je pomembno sodelovanje, na primer prek organizacij proizvajalcev ali drugih organov, kot so medpanožne organizacije in zadruge, za boljši dostop do financiranja za inovacije in naložbe v tehnologije obdelave, kot sta kompostiranje in anaerobna presnova, kjer je ustrezno, ali nadaljnja predelava proizvodov, ki bi lahko kmetom omogočila dostop do novih proizvodov, trgov in strank; v zvezi s tem opominja, da boljša sektorska organizacija in uporaba pogodb omogočata boljše upravljanje proizvodnje in učinkovitejši boj proti nastajanju živilskih odpadkov; meni, da je bistvenega pomena, da se to izvaja na lokalni ali regionalni ravni, da bi upoštevali načelo bližine; |
| --- | --- |

67.

| 68. | se zaveda, da kmetom prednosti sodelovanja in digitalizacije, ki omogočata boljši dostop do podatkov in napovedi povpraševanja, ter razvoj programov napredne proizvodnje prinašata koristi, saj jim omogočata prilagajanje proizvodnje povpraševanju, boljše usklajevanje z drugimi sektorji verige preskrbe s hrano ter zmanjšanje količine odpadkov; glede na zahtevni izziv zmanjševanja neizogibnih živilskih odpadkov poudarja, da je treba spodbujati učinkovito uporabo živilskih odpadkov, tudi v biogospodarstvu; |
| --- | --- |

68.

| 69. | meni, da bi k bolj usklajeni ponudbi in povpraševanju po proizvodih pomagali predpisi o označevanju, ki bi zagotavljali ustrezne informacije o izvoru sestavin ter tehnikah, uporabljenih pri proizvodnji in predelavi, tako da bi potrošniki kupovali bolj ozaveščeno ter s tem neposredno vplivali tudi na proizvodne dejavnike, kar bi pozitivno vplivalo v okoljskem, gospodarskem in socialnem pogledu; |
| --- | --- |

69.

| 70. | poziva Komisijo in države članice, naj kmete in potrošnike bolje poučijo o učinkovitejšem ravnanju z energetskimi, vodnimi in naravnimi viri vzdolž vse živilske verige, da bi znatno zmanjšali izgubo virov in hrane ter s tem znižali vhodne stroške in izgubo hranil ter povečali inovacije in trajnost v sistemih kmetovanja; |
| --- | --- |

70.

| 71. | meni, da je potrebnih več raziskav in informacij, da bi se izognili živilskim odpadkom v primarni proizvodnji in da bi prakse, ki v okviru kmetijske proizvodnje, predelave ali distribucije hrane povzročajo izgubljanje virov, nadomestili z okolju prijaznimi metodami; |
| --- | --- |

71.

| 72. | poudarja, da bi morali za ohranitev najmanjšega možnega obsega živilskih odpadkov kmetom omogočiti, da bi lahko svoje proizvode s tehničnega in ekonomskega vidika uporabljali z najučinkovitejšo mogočo rabo virov; |
| --- | --- |

72.

| 73. | meni, da lahko pobude kmetov in skupnosti omogočijo trajnostne, ekonomsko vzdržne rešitve in dodajo vrednost proizvodom, ki bi jih sicer zavrgli, z razvijanjem trgov za proizvode, ki bi bili običajno izključeni iz živilske verige, in opozarja na potencial socialnoinovacijskih projektov kmetov in skupnosti, kot sta paberkovanje in podarjanje presežnih živil združenjem za zagotavljanje pomoči v hrani, tudi bankam hrane; poziva Komisijo in države članice, naj te prakse priznajo in jih spodbujajo v okviru drugega stebra skupne kmetijske politike; |
| --- | --- |

73.

| 74. | poudarja, da bi bilo treba za zmanjšanje odpadkov med proizvodnjo uporabljati inovativne tehnike in tehnologije za optimizirano obdelovanje polj ter pretvorbo proizvodov, ki ne ustrezajo standardom trga, v predelane proizvode; |
| --- | --- |

74.

| 75. | poudarja, da velike količine povsem užitnega sadja in zelenjave ne pridejo na trg iz estetskih razlogov in zaradi trženjskih standardov; ugotavlja, da obstajajo uspešne pobude za uporabo takih proizvodov, in spodbuja deležnike iz veleprodajnega in maloprodajnega sektorja, naj spodbujajo take prakse; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo razvoj trgov za ta živila, ter v ta namen izvedejo raziskave o povezavi med trženjskimi standardi in živilskimi odpadki; |
| --- | --- |

75.

| 76. | poziva Komisijo in države članice, naj skušajo skupaj vplivati na javne standarde Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo, da bi se s preprečevanjem nastajanja živilskih odpadkov izognili izgubljanju virov; |
| --- | --- |

76.

| 77. | meni, da je potrebnega več sodelovanja med proizvajalci in da je treba izkoristiti organizacije proizvajalcev, da bi zagotovili in spodbujali dostop do priložnosti na sekundarnih trgih, drugih prodajnih možnosti in alternativnih možnosti uporabe za presežke hrane, ki bi jih bilo sicer treba ponovno vnesti v tla ali zavreči, pri čemer je treba dati prednost ponovni uporabi za prehrano ljudi, kot sta prodaja predelane hrane po nižji ceni in prodaja na lokalnih trgih; |
| --- | --- |

77.

| 78. | ugotavlja, da je treba proizvode, ki jih je mogoče še naprej uporabljati za neprehranske namene, kot so pretvorba v krmo, gnojenje polj ali uporaba za kompostiranje ali proizvodnjo energije, jasno ločevati od tistih, ki veljajo za odpadek, da ne bi ogrozili njihove ponovne uporabe; |
| --- | --- |

78.

| 79. | ugotavlja, da bi se količina zavrženih pridelkov lahko zmanjšala, če bi se prodajali neposredno potrošniku, na primer na kmetijskih tržnicah ali v prodajalnah s kmetijskimi pridelki, z ustvarjanjem kratkih prodajnih poti in kupovanjem lokalnih in le malo predelanih proizvodov; |
| --- | --- |

79.

| 80. | spodbuja države članice in Komisijo, naj spodbujajo lokalno pridelano hrano in podpirajo kratke verige preskrbe s hrano in domačo prodajo kmetijskih proizvodov; |
| --- | --- |

80.

| 81. | poudarja, da lokalni in regionalni proizvodi ter kmetijski programi, ki jih podpirajo skupnosti, skrajšajo dobavne verige, s čimer se zvišajo standardi kakovosti proizvodov, podpira sezonsko povpraševanje ter zagotovijo znatne socialne, okoljske in gospodarske koristi; |
| --- | --- |

81.

| 82. | meni, da bi lahko imele kratke dobavne verige pomembno vlogo pri zmanjševanju živilskih odpadkov in pretirane uporabe embalaže, zmanjševanju razdalj v živilski verigi ter zagotavljanju kakovostnejše hrane in preglednosti živilskih verig, s tem pa bi pri podeželskih skupnostih spodbujali zmožnost ekonomskega preživetja; |
| --- | --- |

82.

| 83. | poziva k spodbujanju uživanja sezonske zelenjave in sadja v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

83.

| 84. | poziva, naj se posebna pozornost nameni dobrobiti živali; |
| --- | --- |

84.

| 85. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ukrepe za zmanjšanje izgub zaradi neustrezne skrbi za dobrobit živali; |
| --- | --- |

85.

| 86. | poudarja, da so lahko živilski odpadki posledica nepoštenih trgovinskih praks v dobavni verigi; poziva Komisijo in države članice, naj preučijo, kako nepoštene trgovinske prakse v verigi preskrbe s hrano ustvarjajo živilske odpadke, in po potrebi ukrepajo proti temu; |
| --- | --- |

86.

| 87. | meni, da se bo z rešitvijo problema nepoštenih trgovinskih praks izboljšal položaj kmetov, ki so najšibkejši člen v tej verigi, in da zmanjšanje prevelike proizvodnje in kopičenja presežkov ne bo le pripomoglo k stabilizaciji cen in kmetom omogočilo poštene in dobičkonosne odkupne cene, marveč bo tudi zmanjšalo živilske odpadke vzdolž vse verige in ublažilo izgube, ki jih ustvarjajo družinske kmetije; poudarja, da bi pravičnejše plačevanje proizvajalcev povečalo vrednost proizvodov, s čimer bi se zmanjšali živilski odpadki v zadnjih delih dobavne verige; |
| --- | --- |

87.

| 88. | poudarja, da lokalni in regionalni organi ter deležniki nosijo poglavitno odgovornost za izvajanje programov za zmanjšanje in preprečevanje nastajanja živilskih odpadkov, in poziva Komisijo in države članice, naj to upoštevajo v vseh fazah procesa; |
| --- | --- |

88.

| 89. | poziva Komisijo, naj prizna vlogo javnih agencij, ki zagotavljajo storitve splošnega pomena, pri ravnanju z odpadki in prizadevanjih za boj proti živilskim odpadkom, ter prizadevanja podjetij, kot so mala in srednja podjetja, ki neposredno prispevajo h krožnemu gospodarstvu; |
| --- | --- |

89.

| 90. | poziva države članice, naj spodbujajo lokalne vlade, civilno družbo, supermarkete in druge ustrezne deležnike, naj podprejo pobude za zmanjšanje količine živilskih odpadkov in prispevajo k strategiji uživanja lokalne hrane, na primer z obveščanjem potrošnikov prek mobilnih aplikacij o neprodani hrani, ter s tem usklajujejo povpraševanje in ponudbo; |
| --- | --- |

90.

| 91. | pozdravlja uvedbo živilskih obratov, v katerih se živila, ki so primerna za uživanje, lahko prepustijo ljudem v stiski (ang. foodsharing); poziva, naj se poenostavijo postopki za ustanavljanje tovrstnih obratov; |
| --- | --- |

91.

| 92. | meni, da je v EU največja ovira za dobavo še vedno užitne presežne hrane pomoči potrebnim nezadostna ali celo popolnoma neobstoječa zmogljivost distribucijskih kanalov; ugotavlja, da dobrodelne organizacije in državni ali lokalni organi za socialno delo nimajo dovolj materiala ali človeških virov za prevoz in distribucijo še vedno užitne hrane, ki je na voljo za dobrodelne namene; ugotavlja, da to še posebej velja v najbolj prikrajšanih regijah; |
| --- | --- |

92.

| 93. | ugotavlja, da je živilska industrija že sprejela pobude za zmanjšanje živilskih odpadkov in okrepila sodelovanje z združenji za zagotavljanje pomoči v hrani, med drugim tudi z bankami hrane po vsej Evropi; |
| --- | --- |

93.

| 94. | poziva Komisijo, naj spodbuja vzpostavitev praks v državah članicah, pri katerih bi prodajalci živil na drobno neprodane proizvode razdelili dobrodelnim organizacijam; |
| --- | --- |

94.

| 95. | poziva vse deležnike, naj okrepijo prizadevanja, da bi hrano, ki je tik pred iztekom roka trajanja podarili dobrodelnim ustanovam; vendar ugotavlja, da še vedno obstajajo predvsem pravne prepreke za podarjanje hrane; poziva Komisijo, naj pojasni razlago pravnih določb, ki odvrača od podarjanja hrane; |
| --- | --- |

95.

| 96. | ima pomisleke, ker še vedno ni zagotovljena „pojasnitev zadevne zakonodaje EU o odpadkih, hrani in krmi, da se olajšajo donacije živil in uporaba živil, ki to več niso, za živalsko krmo“, kar je bilo napovedano za leto 2016 (29); |
| --- | --- |

96.

| 97. | pozdravlja osnutek smernic EU za darovanje hrane kot prvi korak v pravo smer; meni pa, da je treba glede na različne ovire za darovanje hrane, ki jih vsebuje zakonodaja EU, darovanje neprodane hrane v vsej verigi preskrbe s hrano dodatno spodbuditi z zakonodajnimi spremembami; |
| --- | --- |

97.

| 98. | poziva Komisijo, naj preuči možnosti, da bi podjetja darovala hrano dobrodelnim organizacijam v državi proizvodnje, ne glede na jezik na embalaži; poudarja, da bi bilo treba omogočiti darovanje teh proizvodov, če so informacije, ki so ključnega pomena za vzdrževanje varnosti hrane, npr. o alergenih, prejemnikom na voljo v uradnem jeziku njihove države članice; |
| --- | --- |

98.

| 99. | poziva Komisijo in države članice, naj olajšajo sodelovanje med lokalnimi in regionalnimi deležniki na področju darovanja hrane z zmanjšanjem stroškov poslovanja in tako znižajo prag udeležbe, npr. s ponujanjem orodij za predloge, ki se lahko prilagodijo posebnim lokalnim potrebam ter jih lahko lokalni akterji uporabijo za usklajevanje ponudbe in povpraševanja po presežkih hrane ter za učinkovitejše organiziranje logistike; |
| --- | --- |

99.

| 100. | pozdravlja vzpostavitev socialnih trgovin z živili pa tudi javnih in zasebnih partnerstev z dobrodelnimi organizacijami za čim bolj smotrno uporabo hrane, ki je še užitna, a ni primerna za prodajo; |
| --- | --- |

100.

| 101. | poziva države članice, naj institucionalno in finančno podprejo socialne supermarkete, ki so ključni posredniki pri darovanju hrane; |
| --- | --- |

101.

| 102. | poudarja, da morajo subjekti v živilskem sektorju, ki izvajajo brezplačen prenos hrane, ravnati v skladu z dobrimi praksami delovanja, da se zagotovi higienska in zdravstvena varnost hrane v skladu z Uredbo (ES) št. 852/2004; |
| --- | --- |

102.

| 103. | poudarja, da imajo nacionalni organi pomembno vlogo pri zagotavljanju pomoči vzdolž verige preskrbe s hrano za uporabo užitne hrane in živil pred iztekom roka trajanja, saj lahko pri izvajanju pravil o varnosti hrane uporabijo spodbujevalni pristop, ne pa kaznovalnega; |
| --- | --- |

103.

| 104. | poziva Komisijo, naj razišče možnosti za uvedbo zakonodaje „usmiljenega samarijana“ in njene učinke; poziva Komisijo, naj razjasni, kako zakonodajni akti, kot sta Uredba (ES) št. 178/2002 in Direktiva 85/374/EGS, urejajo odgovornost na področju darovanja hrane; |
| --- | --- |

104.

| 105. | poziva Komisijo, naj predlaga spremembo direktive o DDV, s katero bi se izrecno oprostilo plačilo davka na podarjeno hrano; poziva države članice, naj sledijo priporočilom Komisije in za hrano, ki se podari pred iztekom minimalnega roka trajanja ali ki ni primerna za prodajo, določijo skoraj ničto stopnjo DDV; |
| --- | --- |

105.

| 106. | poziva Komisijo, naj dopolni Uredbo (EU) št. 223/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o Skladu za evropsko pomoč najbolj ogroženim (30) z izvedbenim aktom, ki bo spodbujal uporabo tega sklada za omogočanje darovanja hrane s financiranjem stroškov zbiranja, prevoza, skladiščenja in razdeljevanja in bo urejal uporabo intervencijskih zalog v okviru skupne kmetijske politike; spodbuja lokalne, regionalne in nacionalne organe, naj podprejo vzpostavitev infrastrukture za darovanje hrane v regijah in na območjih, kjer jih še ni, so neustrezne ali nimajo zadostnih zmogljivosti; |
| --- | --- |

106.

| 107. | poziva Komisijo in države članice, naj ne preusmerjajo sredstev Sklada za evropsko pomoč najbolj ogroženim, ki so že rezervirana za banke hrane in dobrodelne organizacije za druge ciljne skupine; |
| --- | --- |

107.

| 108. | poudarja, da darovanja hrane ni mogoče jemati kot samoumeven ukrep za rešitev srži revščine; zato poudarja, da se je treba izogibati nestvarnim pričakovanjem v zvezi s tem: ni namreč mogoče pričakovati, da bi z darovanjem hrane hkrati ublažili socialno problematiko in preprečili nastajanje živilskih odpadkov; zato poziva Komisijo, naj odločneje ukrepa za preprečevanje revščine; |
| --- | --- |

108.

| 109. | poziva Komisijo in države članice, naj bodo v zvezi z darovanjem hrane čuječne in naj poskrbijo, da ne bo nastal alternativni trg z darovano hrano, tako da bi bili ljudje v stiski prikrajšani za darovano hrano, podjetja pa je ne bi želela darovati; |
| --- | --- |

109.

| 110. | poziva Komisijo in države članice, naj brez nepotrebnega obremenjevanja malih in srednjih podjetij ter prostovoljskih organizacij pobliže spremljajo darovanje hrane in poskrbijo, da se ne bo izgubljala drugam in da se ne bo prodajala na alternativnih trgih, tako da bo zares prišla do ljudi v stiski in da trgovcev ne bi odvračali od podarjanja hrane zaradi tveganja nepoštene konkurence; |
| --- | --- |

110.

| 111. | poziva vse akterje v verigi preskrbe s hrano, naj prevzamejo svoje del odgovornosti in izvajajo skupni izjavi o živilskih odpadkih z naslovom Every Crumb Counts (Vsaka drobtinica šteje) in Retail agreement on waste (Maloprodajni sporazum o odpadkih); poudarja, da je maloprodajni sektor vsak dan v stiku z več milijoni potrošnikov in ima edinstven položaj za izobraževanje in ozaveščanje o živilskih odpadkih ter s tem za spodbujanje k ozaveščenim odločitvam; poudarja, da trženjske prakse, kot je „dva za ceno enega“, povečujejo tveganje, da potrošniki kupijo več, kot lahko porabijo; v zvezi s tem poudarja, da je potrebna ponudbi manjših pakiranj za manjša gospodinjstva; pozdravlja, da nekateri trgovci na drobno prodajajo živila s kratkimi roki uporabe po znižanih cenah, a meni, da bi morala biti ta praksa bolj razširjena; |
| --- | --- |

111.

| 112. | ponovno poudarja, da so zavržena jajca še vedno eden od glavnih problemov, ki pesti trgovce na drobno; poziva Komisijo, naj preuči možnosti za zmanjšanje količine zavrženih jajc ob upoštevanju znanstvene ocene EFSA, in prosi države članice, naj ustrezno obveščajo potrošnike o tem pomembnem vprašanju; |
| --- | --- |

112.

| 113. | poziva Komisijo, naj izvede študijo o vplivu reform skupne kmetijske in skupne ribiške politike na nastajanje in zmanjševanje živilskih odpadkov; |
| --- | --- |

113.

| 114. | poudarja, da so možnosti kmetov za preživetje odvisne od dobavljanja izdelkov na trg pod poštenimi pogoji in po dobičkonosnih cenah ter da pomeni izguba pridelka na ravni kmetije izgubo naložbe in prihodka za kmete, vključno z izgubami zaradi ekstremnih ali neobičajnih podnebnih dogodkov, poškodovanim pridelkom zaradi naravnih nesreč ali uničenim, ker cene na trgu padejo ali so nizke; ob tem poudarja, da nihanje cen na kmetijskih trgih vpliva na proizvodnjo in prihodke kmetov ter lahko pripomore k nastajanju živilskih odpadkov, zato bi morala skupna kmetijska politika vsebovati orodja za boj proti nihanju cen; |
| --- | --- |

114.

| 115. | poudarja, da Komisija še ni izvedla študije, s katero bi ugotovila učinek različnih reform na obseg kmetijske proizvodnje in njen vpliv na nastajanje živilskih odpadkov, zato jo poziva, naj vprašanje živilskih odpadkov vključi v oblikovanje svojih prihodnjih politik in v izvajanje skupne kmetijske politike; |
| --- | --- |

115.

| 116. | poudarja, da je lahko nastajanje živilskih odpadkov v fazi proizvodnje posledica poslabšane kmetijske proizvodnje zaradi zmanjšanja kakovosti zemlje, biotske raznovrstnosti (zmanjšanje opraševanja) in različnih naravnih virov ter da bi bilo treba to upoštevati pri prihodnjem razvoju kmetijstva in skupne kmetijske politike; |
| --- | --- |

116.

| 117. | spodbuja države članice, naj dodobra izkoristijo potencial Evropskega sklada za ribištvo in Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo, da bi zmanjšale živilske odpadke zaradi zavržkov rib in pri organizmih, gojenih v okviru akvakulture, izboljšale stopnjo preživetja; |
| --- | --- |

117.

| 118. | upa, da bo obveznost iztovarjanja v okviru skupne ribiške politike, ki se ravno postopno uvaja, pripomogla k bolj selektivnim ribolovnim orodjem in praksi ter s tem do manj zavržkov rib na morju; ugotavlja, da se obveznost iztovarjanja ne uporablja za vse ribe in da so zato potrebni nadaljnji ukrepi; |
| --- | --- |

118.

| 119. | izraža pomisleke zaradi količine odpadkov pri ulovu rib, saj gre za hitro pokvarljivo blago in pogosto izredno dolge poti, da ribe pridejo do predelave, kar pomeni pogost prevoz iz Evrope v Azijo in nazaj v Evropo za končno prodajo; |
| --- | --- |

119.

| 120. | opozarja, da je pri hrani in krmi pomemben koncept odtisa porabe vode; |
| --- | --- |

120.

| 121. | želi spomniti, da po Uredbi (ES) št. 178/2002 med hrano šteje tudi voda, ki je „namenoma vgrajena v živilo med izdelavo, pripravo ali obdelavo živila“, ter da je voda temeljni strateški vir vse agroživilske industrije; |
| --- | --- |

121.

| 122. | poudarja, da živilski odpadki glede na kakovost, vrsto in količino porabljene vode pri proizvodnji hrane pomenijo tudi izgubo vode; |
| --- | --- |

122.

| 123. | opozarja, da je v kmetijstvu pomembno izboljšati gospodarjenje z vodo, razviti sisteme pridelave hrane, ki vključujejo pametno porabo vode, ter povečati varnost vode in hrane ter zanesljivost oskrbe z njima na območjih z največjim tveganjem zaradi podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

123.

| 124. | poudarja, da lahko inovativne in okolju prijazne rešitve na področjih, kot so upravljanje soproizvodov in stranskih proizvodov v proizvodnji hrane, trgovini z živili, shranjevanje hrane, digitalna tehnologija in embalaža, ki je v stiku z živili, bistveno prispevajo k zmanjšanju količine živilskih odpadkov; spodbuja Komisijo, države članice in druge deležnike, naj podpirajo raziskave na teh področjih in spodbujajo trajnostne in učinkovite rešitve; meni, da so storitve v okviru sodelovalnega gospodarstva pomembne za ozaveščanje in spodbujanje trajnostne porabe; poziva Komisijo, naj pospešuje inovacije v okviru raziskovalnih projektov in programov, ki se financirajo iz proračuna EU, kot je evropsko partnerstvo za inovacije; |
| --- | --- |

124.

| 125. | poudarja, da odgovornost za preprečevanje nastajanja živilskih odpadkov nosijo vsi v dobavni verigi, vključno s proizvajalci sistemov pakiranja; poudarja, da embalažni materiali in rešitve pozitivno prispevajo k preprečevanju izgub hrane in nastajanja živilskih odpadkov vzdolž dobavne verige, npr. embalaža, ki zmanjša izgube hrane pri prevozu in skladiščenju, ki dlje časa ohrani kakovost in higieno živil ali ki podaljšuje rok uporabnosti; poudarja pa, da je treba zagotoviti, da bo embalaža ustrezala svojemu namenu (torej da hrana ne bo preveč ali premalo zapakirana), da bo ustrezala proizvodu in potrošnikovim potrebam ter da bo upoštevan vidika vsega življenjskega cikla pakiranega proizvoda, vključno z zasnovo in uporabo embalaže; poziva Komisijo in države članice, naj ocenijo koristi embalaže za živila, ki je izdelana na biološki osnovi, je biološko razgradljiva in primerna za kompostiranje, ob tem pa naj upoštevajo vpliv na zdravje ljudi in varnost hrane ter delujejo po pristopu življenjskega cikla; poudarja, da morajo biti cilji zmanjševanja živilskih odpadkov v skladu z ukrepi in cilji iz Direktive 94/62/ES ter da morajo države članice sprejeti ukrepe, s katerimi bodo znatno zmanjšale uporabo embalaže, ki ni primerna za recikliranje, in čezmerno embaliranje; |
| --- | --- |

125.

| 126. | spodbuja Komisijo in države članice, naj podpirajo razvoj in uporabo aktivnih in pametnih embalažnih materialov za stik v živili in drugih inovativnih rešitev, ki bi pripomogli k učinkoviti rabi virov in krožnemu gospodarstvu; poudarja, da bi morala zakonodaja o materialih za stik z živili omogočati največjo možno raven varstva potrošnikov za ves embalažni material, vključno z uvoženim materialom iz tretjih držav; zato poziva Komisijo, naj predstavi usklajena pravila EU za materiale za stik z živili in naj da prednost pripravi posebnih ukrepov EU za papir, karton in podobne materiale v skladu z resolucijo Parlamenta z dne 6. oktobra 2016 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1935/2004 o materialih, namenjenih za stik z živili (31); |
| --- | --- |

126.

| 127. | priporoča spodbujanje uporabe prostovoljnih kodeksov dobre prakse v podjetjih, ki bi jih pripravile sektorske organizacije v živilstvu, gostinstvu in hotelirstvu, za optimalno uporabo proizvodov in spodbujanje darovanja hrane programom, ki zbirajo presežno hrano za socialne namene; |
| --- | --- |

127.

| 128. | poziva države članice, naj spodbujajo k sklepanju dogovorov ali memorandumov o soglasju za uveljavljanje odgovornega ravnanja in dobre prakse za zmanjševanje količin živilskih odpadkov, kot je uvedba posod za večkratno uporabo iz recikliranih materialov v restavracijah, ki bi gostom omogočile, da ostanke hrane odnesejo s seboj; |
| --- | --- |

128.

| 129. | priporoča, naj se v gostinstvu in turizmu uporabljajo lokalni in regionalni ter sezonski proizvodi, da se skrajša veriga proizvodnje in porabe hrane in skrčijo faze predelave ter s tem zmanjša količina odpadkov, ustvarjenih v različnih fazah; |
| --- | --- |

129.

| 130. | poudarja, da razvoj v digitalnem sektorju ponuja številne možnosti za preprečevanje nastajanja živilskih odpadkov, zlasti vzpostavitev spletnih platform za „reševanje“ hrane, ki restavracijam omogočajo ponujanje neprodanih jedi po znižanih cenah; poudarja, da so takšne izkušnje obrodile pomembne rezultate v državah članicah, v katerih so se razvile; |
| --- | --- |

130.

| 131. | poziva Komisijo, naj prizna prispevek družbeno odgovornih pobud, kot je pobuda Healthy Nutritional Standard, katere cilj je s prostovoljnim in soreguliranim označevanjem hrane v restavracijah in turizmu zagotavljati kakovostnejše informacije o hrani različnim skupinam potrošnikov s posebnimi prehranskimi potrebami ali navadami, da se zmanjša količina živilskih odpadkov v teh sektorjih; |
| --- | --- |

131.

| 132. | poziva Komisijo in države članice, naj sodelujejo z državami v razvoju, da bi izboljšali njihovo infrastrukturo prehranske verige in zmanjšali količino njihovih živilskih odpadkov; |
| --- | --- |

132.

| 133. | poziva vse institucije in organe Evropske unije, naj v javne razpise, povezane z gostinstvom, vključijo zahtevo o načrtih za ravnanje z živilskimi odpadki in njihovo zmanjšanje; poziva kvestorje, naj dajo prednost ukrepom za zmanjšanje količine živilskih odpadkov v Evropskem parlamentu, in spodbuja tudi druge evropske institucije, naj sledijo temu zgledu; spodbuja države članice, naj zmanjšajo količino živilskih odpadkov v javnih ustanovah; |
| --- | --- |

133.

| 134. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

134.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0266.

(2)  UL C 227 E, 6.8.2013, str. 25.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0250.

(4)  UL C 17, 18.1.2017, str. 28.

(5)  UL C 161, 6.6.2013, str. 46.

(6)  Študija FAO z naslovom Food waste Foodprint. Impacts on natural resources (Odtis zavržene hrane. Učinki na naravne vire), Rim, 2013.

(7)  FAO, 2015. Food wastage footprint & climate change (Odtis zavržene hrane in podnebne spremembe).

(8)  https://www.wfp.org/hunger/stats.

(9)  The State of Food Insecurity in the World 2015 (Stanje neustrezne prehranske varnosti za leto 2015), FAO, OZN.

(10)  Development Goals in an Era of Demographic Change (Razvojni cilji v dobi demografskih sprememb), Global Monitoring Report 2015/2016, Svetovna banka.

(11)  http://www.un.org/en/development/desa/news/population/2015-report.html

(12)  FUSIONS, Estimates of European food waste levels (Ocene ravni evropskih živilskih odpadkov), marec 2016.

(13)  Eurostat, People at risk of poverty or social exclusion (Izpostavljeni tveganju revščine ali socialne izključenosti).

(14)  FUSIONS, Estimates of European food waste levels (Ocene ravni evropskih živilskih odpadkov), marec 2016.

(15)  WRAP, 2015. Household Food Waste in the UK (Živilski odpadki, ki jih ustvarijo gospodinjstva v Združenem kraljestvu).

(16)  FAO (2011): Global food losses and food waste (Svetovne izgube hrane in živilski odpadki).

(17)  Posebno poročilo Evropskega računskega sodišča št. 34/2016 z naslovom Boj proti potrati hrane: priložnost, da EU izboljša učinkovitost rabe virov v verigi preskrbe s hrano, str. 14.

(18)  Standard za evidentiranje izgub hrane in živilskih odpadkov ter poročanje o njih, 2016.

(19)  Direktiva 2008/98/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o odpadkih in razveljavitvi nekaterih direktiv (UL L 312, 22.11.2008, str. 3).

(20)  UL L 304, 22.11.2011, str. 18.

(21)  Raziskava Flash Eurobarometer 425, Food waste and date marking (Živilski odpadki in označevanje datuma), september 2015.

(22)  Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (UL L 31, 1.2.2002, str. 1).

(23)  Uredba (ES) št. 852/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o higieni živil (UL L 139, 30.4.2004, str. 1); Uredba (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (UL L 139, 30.4.2004, str. 55); Uredba (ES) št. 854/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o določitvi posebnih predpisov za organizacijo uradnega nadzora proizvodov živalskega izvora, namenjenih za prehrano ljudi (UL L 139, 30.4.2004, str. 206).

(24)  Comparative Study on EU Member States’ legislation and practices on food donation (Primerjalna študija o zakonodaji in praksah držav članic EU v zvezi s darovanjem hrane) iz leta 2014, ki jo je naročil Evropski ekonomsko-socialni odbor.

(25)  UL L 347, 11.12.2006, str. 1.

(26)  Skupni odgovor na parlamentarni vprašanji za pisni odgovor (E-003730/13, E-002939/13), 7. maj 2013.

(27)  Comparative Study on EU Member States’ legislation and practices on food donation (Primerjalna študija o zakonodaji in praksah držav članic EU v zvezi s darovanjem hrane) iz leta 2014, ki jo je naročil Evropski ekonomsko-socialni odbor.

(28)  Delovni dokument služb Komisije, povzetek ocene učinka, ocena učinka ukrepov, ki se nanašajo na živilske odpadke, za dopolnitev SWD(2014)0207 o oceni ciljev za ravnanje z odpadki (SWD(2014)0289, 23.9.2014).

(29)  Priloga k sporočilu Komisije COM(2015)0614.

(30)  UL L 72, 12.3.2014, str. 1.

(31)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0384.

---

| 30.8.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 307/44 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 307/44

---

P8_TA(2017)0208

Ocena zunanjih vidikov učinkovitosti in upravljanja carinskih služb kot orodja za spodbujanje trgovine in boj proti nezakoniti trgovini

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. maja 2017 o oceni zunanjih vidikov učinkovitosti in upravljanja carinskih služb kot orodja za spodbujanje trgovine in boj proti nezakoniti trgovini (2016/2075(INI))

(2018/C 307/04)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2015 z naslovom Trgovina za vse – Za odgovornejšo trgovinsko in naložbeno politiko (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2015 z naslovom Trgovina za vse – Za odgovornejšo trgovinsko in naložbeno politiko (COM(2015)0497),

| — | ob upoštevanju strateškega načrta GD TAXUD in načrta GD TAXUD z dne 14. marca 2016 (Ares(2016)1266241), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateškega načrta GD TAXUD in načrta GD TAXUD z dne 14. marca 2016 (Ares(2016)1266241),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. avgusta 2014 o strategiji in akcijskem načrtu EU za obvladovanje tveganja na carinskem področju: obvladovanje tveganj, krepitev varnosti dobavne verige in olajševanje trgovine (COM(2014)0527), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. avgusta 2014 o strategiji in akcijskem načrtu EU za obvladovanje tveganja na carinskem področju: obvladovanje tveganj, krepitev varnosti dobavne verige in olajševanje trgovine (COM(2014)0527),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 19. julija 2016 z naslovom Poročilo o napredku pri izvajanju strategije in akcijskega načrta EU za obvladovanje tveganja na carinskem področju (COM(2016)0476), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 19. julija 2016 z naslovom Poročilo o napredku pri izvajanju strategije in akcijskega načrta EU za obvladovanje tveganja na carinskem področju (COM(2016)0476),

| — | ob upoštevanju smernic za pooblaščene gospodarske subjekte (TAXUD/B2/047/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic za pooblaščene gospodarske subjekte (TAXUD/B2/047/2011),

| — | ob upoštevanju pilotnega projekta EU in Kitajske glede inteligentnih in varnih trgovinskih poti (SSTL), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pilotnega projekta EU in Kitajske glede inteligentnih in varnih trgovinskih poti (SSTL),

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta o carinskem akcijskem načrtu EU za boj proti kršitvam pravic intelektualne lastnine v letih 2013 do 2017 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta o carinskem akcijskem načrtu EU za boj proti kršitvam pravic intelektualne lastnine v letih 2013 do 2017 (1),

| — | ob upoštevanju poročila GD TAXUD o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov EU za leto 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila GD TAXUD o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov EU za leto 2015,

| — | ob upoštevanju strateškega okvira za carinsko sodelovanje med EU in Kitajsko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateškega okvira za carinsko sodelovanje med EU in Kitajsko,

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta za carinsko sodelovanje med EU in Kitajsko na področju pravic intelektualne lastnine (2014–2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta za carinsko sodelovanje med EU in Kitajsko na področju pravic intelektualne lastnine (2014–2017),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. februarja 2014 z naslovom Akcijski načrt za spremljanje delovanja preferencialnih trgovinskih režimov (COM(2014)0105), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. februarja 2014 z naslovom Akcijski načrt za spremljanje delovanja preferencialnih trgovinskih režimov (COM(2014)0105),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. februarja 2016 z naslovom Akcijski načrt za okrepitev boja proti financiranju terorizma (COM(2016)0050), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. februarja 2016 z naslovom Akcijski načrt za okrepitev boja proti financiranju terorizma (COM(2016)0050),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. decembra 2016 z naslovom Razvoj carinske unije EU in njenega upravljanja (COM(2016)0813), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. decembra 2016 z naslovom Razvoj carinske unije EU in njenega upravljanja (COM(2016)0813),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2015 o strategiji za varstvo in uveljavljanje pravic intelektualne lastnine v tretjih državah (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2015 o strategiji za varstvo in uveljavljanje pravic intelektualne lastnine v tretjih državah (2),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 23/2016: Pomorski promet v EU: v nemirnih vodah – veliko neuspešnih in netrajnostnih naložb, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 23/2016: Pomorski promet v EU: v nemirnih vodah – veliko neuspešnih in netrajnostnih naložb,

| — | ob upoštevanju Marakeškega sporazuma o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Marakeškega sporazuma o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije,

| — | ob upoštevanju poročila OECD z dne 18. aprila 2016 z naslovom Nezakonita trgovina – stekajoče se kriminalne mreže (Illicit Trade, Converging Criminal Networks), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila OECD z dne 18. aprila 2016 z naslovom Nezakonita trgovina – stekajoče se kriminalne mreže (Illicit Trade, Converging Criminal Networks),

| — | ob upoštevanju člena 21 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 21 Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju členov 207, 208 in 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 207, 208 in 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije (3) in z njo povezanih delegiranega akta (Delegirana uredba (EU) 2015/2446 (4)), izvedbenega akta (Izvedbena uredba (EU) 2015/2447 (5)), prehodnega delegiranega akta (Delegirana uredba (EU) 2016/341 (6)) in delovnega programa (Izvedbeni sklep (EU) 2016/578 (7)), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 952/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. oktobra 2013 o carinskem zakoniku Unije (3) in z njo povezanih delegiranega akta (Delegirana uredba (EU) 2015/2446 (4)), izvedbenega akta (Izvedbena uredba (EU) 2015/2447 (5)), prehodnega delegiranega akta (Delegirana uredba (EU) 2016/341 (6)) in delovnega programa (Izvedbeni sklep (EU) 2016/578 (7)),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 608/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1383/2003 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 608/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. junija 2013 o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1383/2003 (8),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije o direktivi Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2013 o pravnem okviru Unije za carinske kršitve in sankcije (COM(2013)0884) in mnenja Odbora za mednarodno trgovino o tem predlogu za Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije o direktivi Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2013 o pravnem okviru Unije za carinske kršitve in sankcije (COM(2013)0884) in mnenja Odbora za mednarodno trgovino o tem predlogu za Odbor za notranji trg in varstvo potrošnikov (9),

| — | ob upoštevanju člena 24(2) Uredbe (EU) 2015/478 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2015 o skupnih pravilih za uvoz (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 24(2) Uredbe (EU) 2015/478 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2015 o skupnih pravilih za uvoz (10),

| — | ob upoštevanju načela usklajenosti politik za razvoj, določenega v PDEU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načela usklajenosti politik za razvoj, določenega v PDEU,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2017 o reševanju izzivov pri izvajanju carinskega zakonika EU (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2017 o reševanju izzivov pri izvajanju carinskega zakonika EU (11),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za proračunski nadzor (A8-0162/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za proračunski nadzor (A8-0162/2017),

| A. | ker je carinska unija osnovni temelj Evropske unije, zaradi česar spada med največje trgovinske bloke na svetu, in ker je popolnoma delujoča carinska unija bistvena za verodostojnost, ki jo EU potrebuje, da bi imela zagotovljeno moči pri pogajanjih o trgovinskih sporazumih; |
| --- | --- |

A.

ker je carinska unija osnovni temelj Evropske unije, zaradi česar spada med največje trgovinske bloke na svetu, in ker je popolnoma delujoča carinska unija bistvena za verodostojnost, ki jo EU potrebuje, da bi imela zagotovljeno moči pri pogajanjih o trgovinskih sporazumih;

| B. | ker je izvajanje carinskega zakonika EU bistveno za varovanje lastnih virov Unije, zlasti carin, in nacionalnih interesov, kar zadeva davke; |
| --- | --- |

B.

ker je izvajanje carinskega zakonika EU bistveno za varovanje lastnih virov Unije, zlasti carin, in nacionalnih interesov, kar zadeva davke;

| C. | ker je povsem delujoča carinska unija podlaga za učinkovit boj proti nezakonitim finančnim tokovom in pranju denarja s pomočjo trgovine; |
| --- | --- |

C.

ker je povsem delujoča carinska unija podlaga za učinkovit boj proti nezakonitim finančnim tokovom in pranju denarja s pomočjo trgovine;

| D. | ker bi lahko prišlo do odložitve izvajanja carinskega zakonika Unije, ki je začel veljati 1. maja 2016, do 31. decembra 2020 zaradi pomanjkanja ustreznega financiranja skupnih in delujočih sistemov IT; |
| --- | --- |

D.

ker bi lahko prišlo do odložitve izvajanja carinskega zakonika Unije, ki je začel veljati 1. maja 2016, do 31. decembra 2020 zaradi pomanjkanja ustreznega financiranja skupnih in delujočih sistemov IT;

| E. | ker je v poročilu o napredku pri izvajanju strategije in akcijskega načrta EU za obvladovanje tveganja na carinskem področju poudarjeno, da gre pri nezadostnem financiranju za posodobitev obstoječih sistemov IT in razvoj potrebnih novih sistemov za pomembno vprašanje, ki ovira razvoj, zlasti kar zadeva novi sistem nadzora uvoza; ker zaradi pomanjkanja dodatnih virov ne bo mogoče izvesti številnih ukrepov pred koncem leta 2020, kot je predvideno v strategiji in akcijskem načrtu; ker bi zamuda vplivala tudi na izvajanje zavez glede vidikov agende EU za varnost, ki so povezani s carinami; |
| --- | --- |

E.

ker je v poročilu o napredku pri izvajanju strategije in akcijskega načrta EU za obvladovanje tveganja na carinskem področju poudarjeno, da gre pri nezadostnem financiranju za posodobitev obstoječih sistemov IT in razvoj potrebnih novih sistemov za pomembno vprašanje, ki ovira razvoj, zlasti kar zadeva novi sistem nadzora uvoza; ker zaradi pomanjkanja dodatnih virov ne bo mogoče izvesti številnih ukrepov pred koncem leta 2020, kot je predvideno v strategiji in akcijskem načrtu; ker bi zamuda vplivala tudi na izvajanje zavez glede vidikov agende EU za varnost, ki so povezani s carinami;

| F. | ker sedanja razdrobljenost politik carinskega nadzora med državami članicami ne sme privesti do razmer, v katerih bi nastajala dodatna upravna in časovna bremena ali bi povzročale izkrivljanje notranjih trgovinskih tokov; |
| --- | --- |

F.

ker sedanja razdrobljenost politik carinskega nadzora med državami članicami ne sme privesti do razmer, v katerih bi nastajala dodatna upravna in časovna bremena ali bi povzročale izkrivljanje notranjih trgovinskih tokov;

| G. | ker v predlagani direktivi o pravnem okviru Unije za carinske kršitve in sankcije ni jasnega razlikovanja med kazenskimi in upravnimi sankcijami v državah članicah ob popolnem spoštovanju subsidiarnosti; ker to utegne ohrabriti goljufive gospodarske subjekte, da se pri uvozu iz tretjih držav odločajo strateško ter tako povzročijo izkrivljanje pri pobiranju davkov in negativne vplive na okolje, to pa pomeni, da ne gre za učinkovito odvračanje od nezakonitih trgovinskih dejavnosti; |
| --- | --- |

G.

ker v predlagani direktivi o pravnem okviru Unije za carinske kršitve in sankcije ni jasnega razlikovanja med kazenskimi in upravnimi sankcijami v državah članicah ob popolnem spoštovanju subsidiarnosti; ker to utegne ohrabriti goljufive gospodarske subjekte, da se pri uvozu iz tretjih držav odločajo strateško ter tako povzročijo izkrivljanje pri pobiranju davkov in negativne vplive na okolje, to pa pomeni, da ne gre za učinkovito odvračanje od nezakonitih trgovinskih dejavnosti;

| H. | ker zapleteni carinski predpisi in postopki ter različna merila in sankcije, ki jih uporabljajo organi, lahko predstavljajo preveliko breme za mala in srednja podjetja (MSP) ter občutno obremenijo njihove omejene vire in vplivajo na njihove trgovinske načrte; |
| --- | --- |

H.

ker zapleteni carinski predpisi in postopki ter različna merila in sankcije, ki jih uporabljajo organi, lahko predstavljajo preveliko breme za mala in srednja podjetja (MSP) ter občutno obremenijo njihove omejene vire in vplivajo na njihove trgovinske načrte;

| I. | ker glede na velik obseg trgovine bistveno vlogo igra učinkovito sodelovanje na carinskem področju med carinskimi organi držav članic, pooblaščenimi gospodarskimi subjekti, policijskimi in sodnimi organi, pa tudi drugimi ustreznimi akterji s tretjimi državami in na večstranski ravni, gre pa tudi za enega od temeljev boja proti nezakoniti trgovini, terorizmu, organiziranemu kriminalu, pranju denarja, trgovini s prostoživečimi vrstami, davčnim utajam, tihotapljenju prepovedanih drog in tobačnih izdelkov ter ponarejenim zdravilom, pa tudi varstva pravic intelektualne lastnine v EU, izvajanja in spoštovanja postopkov primerne skrbnosti pri izdelkih v globalni verigi vrednosti, kot je navedeno v strategiji Komisije z naslovom Trgovine za vse, ter sledenja in morebitnega izkoreninjenja povezav med goljufivimi akterji, ki so vpleteni v nezakonite trgovinske dejavnosti v mednarodni dobavni verigi; |
| --- | --- |

I.

ker glede na velik obseg trgovine bistveno vlogo igra učinkovito sodelovanje na carinskem področju med carinskimi organi držav članic, pooblaščenimi gospodarskimi subjekti, policijskimi in sodnimi organi, pa tudi drugimi ustreznimi akterji s tretjimi državami in na večstranski ravni, gre pa tudi za enega od temeljev boja proti nezakoniti trgovini, terorizmu, organiziranemu kriminalu, pranju denarja, trgovini s prostoživečimi vrstami, davčnim utajam, tihotapljenju prepovedanih drog in tobačnih izdelkov ter ponarejenim zdravilom, pa tudi varstva pravic intelektualne lastnine v EU, izvajanja in spoštovanja postopkov primerne skrbnosti pri izdelkih v globalni verigi vrednosti, kot je navedeno v strategiji Komisije z naslovom Trgovine za vse, ter sledenja in morebitnega izkoreninjenja povezav med goljufivimi akterji, ki so vpleteni v nezakonite trgovinske dejavnosti v mednarodni dobavni verigi;

| J. | ker je EU sklenila sporazume o carinskem sodelovanju in vzajemni upravni pomoči z Južno Korejo, Kanado, ZDA, Indijo, Kitajsko in Japonsko; |
| --- | --- |

J.

ker je EU sklenila sporazume o carinskem sodelovanju in vzajemni upravni pomoči z Južno Korejo, Kanado, ZDA, Indijo, Kitajsko in Japonsko;

| K. | ker iz nekaterih trgovinskih partneric še vedno prihaja večina nezakonitih ali ponarejenih proizvodov, ki vstopajo v Unijo; ker je takšnega izvoza iz Malezije zgolj v vrednosti 2,5 milijona EUR, Kitajska in Hongkong pa sta odgovorna za več kot 300 milijonov EUR oziroma 100 milijonov EUR takega izvoza; ker je Belorusija z izvozom izdelkov, ki so se v celoti izognili pravilom o DDV in zdravstvenim predpisom, EU samo v letu 2015 povzročila milijardo EUR davčne izgube; |
| --- | --- |

K.

ker iz nekaterih trgovinskih partneric še vedno prihaja večina nezakonitih ali ponarejenih proizvodov, ki vstopajo v Unijo; ker je takšnega izvoza iz Malezije zgolj v vrednosti 2,5 milijona EUR, Kitajska in Hongkong pa sta odgovorna za več kot 300 milijonov EUR oziroma 100 milijonov EUR takega izvoza; ker je Belorusija z izvozom izdelkov, ki so se v celoti izognili pravilom o DDV in zdravstvenim predpisom, EU samo v letu 2015 povzročila milijardo EUR davčne izgube;

| L. | ker Komisija v svojem zadnjem poročilu o tem, kako carinski organi EU uveljavljajo pravice intelektualne lastnine, navaja, da se je količina ponarejenega blaga, ki so jo ti organi zasegli v letih 2014 in 2015, povečala za 15 %; ker je bilo na zunanjih mejah Unije zaseženih več kot 40 milijonov izdelkov v skupni vrednosti skoraj 650 milijonov EUR, za katere se sumi, da kršijo pravice intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

L.

ker Komisija v svojem zadnjem poročilu o tem, kako carinski organi EU uveljavljajo pravice intelektualne lastnine, navaja, da se je količina ponarejenega blaga, ki so jo ti organi zasegli v letih 2014 in 2015, povečala za 15 %; ker je bilo na zunanjih mejah Unije zaseženih več kot 40 milijonov izdelkov v skupni vrednosti skoraj 650 milijonov EUR, za katere se sumi, da kršijo pravice intelektualne lastnine;

| M. | ker mednarodna prostotrgovinska območja skupaj s tretjimi državami, ki so najpogosteje izvor nezakonite trgovine, predstavljajo potencialno izhodišče za nadaljnje širjenje trgovine z nezakonitimi izdelki v EU, kar vodi v strožji nadzor na meji, za to pa utegnejo biti potrebne dodatne podrobne analize; |
| --- | --- |

M.

ker mednarodna prostotrgovinska območja skupaj s tretjimi državami, ki so najpogosteje izvor nezakonite trgovine, predstavljajo potencialno izhodišče za nadaljnje širjenje trgovine z nezakonitimi izdelki v EU, kar vodi v strožji nadzor na meji, za to pa utegnejo biti potrebne dodatne podrobne analize;

| N. | ker lahko trgovina s ponarejenim blagom prispeva k financiranju hudodelskih združb, ki se ukvarjajo s terorizmom, trgovino s prepovedanimi drogami, strelnim orožjem, pranjem denarja in trgovino z ljudmi; |
| --- | --- |

N.

ker lahko trgovina s ponarejenim blagom prispeva k financiranju hudodelskih združb, ki se ukvarjajo s terorizmom, trgovino s prepovedanimi drogami, strelnim orožjem, pranjem denarja in trgovino z ljudmi;

| O. | ker je boj proti ponarejanju bistven za varstvo pravic intelektualne lastnine v Evropi, ohranjanje znanja in spodbujanje inovacij; |
| --- | --- |

O.

ker je boj proti ponarejanju bistven za varstvo pravic intelektualne lastnine v Evropi, ohranjanje znanja in spodbujanje inovacij;

| P. | ker je posebej pomembna vloga carin na območju varnosti pri preprečevanju, da bi teroristične organizacije premeščale svoja finančna sredstva, in pri motenju njihovih virov prihodkov, kot ugotavlja Komisija v svojem akcijskem načrtu za okrepitev boja proti financiranju terorizma; |
| --- | --- |

P.

ker je posebej pomembna vloga carin na območju varnosti pri preprečevanju, da bi teroristične organizacije premeščale svoja finančna sredstva, in pri motenju njihovih virov prihodkov, kot ugotavlja Komisija v svojem akcijskem načrtu za okrepitev boja proti financiranju terorizma;

| Q. | ker imajo carinske službe v svetovnem trgovinskem okolju pomembno vlogo pri obvladovanju škode, ki jo zaradi nezakonite trgovine utrpi uradno gospodarstvo, obenem pa omogočajo boljše razumevanje in spoprijemanje s to vrsto trgovine; |
| --- | --- |

Q.

ker imajo carinske službe v svetovnem trgovinskem okolju pomembno vlogo pri obvladovanju škode, ki jo zaradi nezakonite trgovine utrpi uradno gospodarstvo, obenem pa omogočajo boljše razumevanje in spoprijemanje s to vrsto trgovine;

| R. | ker mreže nezakonitih dejavnosti škodljivo vplivajo na gospodarstva držav članic v smislu rasti, delovnih mest, tujih naložb, celovitosti trgov, konkurence, trgovine in izgube carinskih prihodkov, ki jo nazadnje krijejo evropski davkoplačevalci; |
| --- | --- |

R.

ker mreže nezakonitih dejavnosti škodljivo vplivajo na gospodarstva držav članic v smislu rasti, delovnih mest, tujih naložb, celovitosti trgov, konkurence, trgovine in izgube carinskih prihodkov, ki jo nazadnje krijejo evropski davkoplačevalci;

| S. | ker je nezakonita trgovina skrb vzbujajoča predvsem za podjetja in predstavlja resno grožnjo in vse večje svetovno tveganje v smislu preglednosti, integritete in finančne vrednosti, saj posnema uporabo svetovnih trgovinskih shem in dobavnih verig; |
| --- | --- |

S.

ker je nezakonita trgovina skrb vzbujajoča predvsem za podjetja in predstavlja resno grožnjo in vse večje svetovno tveganje v smislu preglednosti, integritete in finančne vrednosti, saj posnema uporabo svetovnih trgovinskih shem in dobavnih verig;

| T. | ker ponarejanje, nedovoljena trgovina z orožjem in nedovoljen promet s prepovedanimi drogami prek nezakonitih ekonomskih in poslovnih kanalov nadnacionalnim organiziranim kriminalnim združbam prinašajo ogromne zneske; |
| --- | --- |

T.

ker ponarejanje, nedovoljena trgovina z orožjem in nedovoljen promet s prepovedanimi drogami prek nezakonitih ekonomskih in poslovnih kanalov nadnacionalnim organiziranim kriminalnim združbam prinašajo ogromne zneske;

| U. | ker vse številnejši primeri tihotapljenja in drugih oblik nezakonite in nedovoljene trgovine vplivajo ne le na pobiranje carin v državah članicah in na proračun EU, temveč so tudi tesno povezane z mednarodnim organiziranim kriminalom, nevarnostmi za potrošnike in negativnimi učinki na delovanje enotnega trga, kar zmanjšuje enake konkurenčne pogoje za vsa podjetja, zlasti mala in srednja; |
| --- | --- |

U.

ker vse številnejši primeri tihotapljenja in drugih oblik nezakonite in nedovoljene trgovine vplivajo ne le na pobiranje carin v državah članicah in na proračun EU, temveč so tudi tesno povezane z mednarodnim organiziranim kriminalom, nevarnostmi za potrošnike in negativnimi učinki na delovanje enotnega trga, kar zmanjšuje enake konkurenčne pogoje za vsa podjetja, zlasti mala in srednja;

| V. | ker je varstvo pravic intelektualne lastnine osrednjega pomena pri varovanju in spodbujanju gospodarstva EU, pa tudi pri rasti in ustvarjanju delovnih mest; |
| --- | --- |

V.

ker je varstvo pravic intelektualne lastnine osrednjega pomena pri varovanju in spodbujanju gospodarstva EU, pa tudi pri rasti in ustvarjanju delovnih mest;

| 1. | poziva Komisijo, naj tesno sodeluje z državami članicami, da bi zagotovila usklajeno, enotno in učinkovito izvajanje novega sistema, ki je določen s carinskim zakonikom Unije, ter s skupnimi osnovnimi smernicami za vse evropske carine odvračala države članice od izvajanja različnih praks po izteku prehodnega obdobja; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj razvije primerjalno analizo ter zbere informacije o carinskih operacijah in izvršilnih postopkih v državah članicah; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da ni sistema za prepoznavanje in spremljanje razlik v načinih, kako carinski organi obravnavajo gospodarske subjekte; poziva Komisijo, naj od držav članic zahteva, da podrobne informacije o vrsti in številu carinskih pregledov na ravni posameznih glavnih pristanišč; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj še naprej sodeluje z državami članicami in ustreznimi trgovinskimi deležniki, da bi odpravila obstoječe vrzeli v nadzornih sistemih, dodatno poenostavila carinske postopke in zmanjšala upravna bremena za trgovce, ki spoštujejo zakone, pri čemer naj se osredotoči na cilj enostavnejše in varnejše trgovine ob hkratnem zagotavljanju ustreznega, učinkovitega, uspešnega in usklajenega nadzora na mejah EU ter potrebne podpore ustreznim organom; poudarja, da mora učinkovit carinski nadzor zagotavljati varnost, varnost potrošnikov, spoštovanje okoljskih zahtev in zdravstvenih predpisov ter gospodarskih interesov EU, posebej pa si mora prizadevati za zaščito pravic intelektualne lastnine in za boj proti nezakoniti trgovini, terorizmu, pranju denarja, trgovini s prostoživečimi vrstami, davčnim utajam, tihotapljenju prepovedanih drog in tobačnih izdelkov ter ponarejenim zdravilom, pa tudi za boj proti vsem oblikam nelojalne konkurence, s katero se utegnejo soočati evropska podjetja, ki spoštujejo standarde EU; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja pomen dokončanja dela pri harmonizaciji kontrol na vseh točkah vstopa v carinsko unijo, zlasti na podlagi obstoječih instrumentov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo, naj si prizadeva za obsežnejše sodelovanje z zasebnim sektorjem pri prepoznavanju goljufivih gospodarskih subjektov; poudarja pomen vključitve zasebnih deležnikov v boj proti nezakoniti trgovini, tudi s prostoživečimi vrstami in proizvodi iz njih; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opozarja, da bi bilo treba možnosti, ki jih nudi carinski zakonik Unije in njegova pravila na področju povezanih sistemov IT in elektronskih izmenjav, uporabiti za dostop do podatkov o zanesljivi in zakoniti trgovini in zagotavljanje njihove dostopnosti prek kanalov, ki niso carinske deklaracije, na primer prek mednarodnih programov za vzajemno izmenjavo, kot sta program pooblaščenih gospodarskih subjektov ali projekt inteligentne in varne trgovske poti (SSTL), da se spodbujajo izmenjave; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opozarja, da je treba za razvoj potrebnih sistemov IT nameniti zadostno financiranje, ter poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo na voljo sredstva za potrebne sisteme IT, da bi lahko dosegli cilje strategije in akcijskega načrta EU za obvladovanje tveganja na carinskem področju; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisijo, naj si prizadeva za širšo uporabo programa pooblaščenih gospodarskih subjektov; poudarja pomen promoviranja koristi tega programa za trgovino ob hkratnem ohranjanju strogih pravil o skladnosti, pa tudi njegove čvrstosti, zanesljivosti in skladnosti s carinskimi pravili tretjih držav med pogajanji o trgovinskih sporazumih; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisijo, naj se pri izmenjavi podatkov usklajuje in sodeluje s carinskimi organi, mejnimi službami na terenu in deležniki znotraj EU, pa tudi s trgovskimi partnericami, zlasti kar zadeva priznavanje carinskega nadzora, zaupanja vredne trgovinske partnerje in strategije za omejevanje škode pri razbijanju mrež nezakonite trgovine; poziva Komisijo, naj izboljša in okrepi sodelovanje med svojimi generalnimi direktorati na carinskem področju ter naj, kjer je to potrebno, spodbuja boljše usklajevanje med carinskimi organi in organi pregona, zlasti kar zadeva organizirani kriminal, varnost in boj proti terorizmu tako na nacionalni ravni kot na ravni EU; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisijo, naj predstavi sporočilo o najboljših praksah carinskega nadzora in uveljavljanju trgovinskih pravil za vmesno obdobje, da bi zagotovila referenčni okvir za pristojne nadzorne organe v državah članicah, izpostavila najboljše prakse in rezultate, določila niz kazalnikov uspešnosti in analizirala trgovinske tokove s ponarejenim blagom na mejnih točkah; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisijo, naj si še naprej prizadeva za izvajanje strategije in akcijskega načrta EU za obvladovanje tveganja na carinskem področju, zlasti na področjih razpoložljivosti podatkov, dostopa do informacij in njihove izmenjave za namene obvladovanja tveganja na carinskem področju in krepitve zmogljivosti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo, naj redno poroča pristojnim odborom Evropskega parlamenta o spremljanju in ocenjevanju izvajanja strategije in akcijskega načrta EU za obvladovanje tveganja na carinskem področju; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisijo, naj prouči različne prakse carinskega nadzora v EU in njihov učinek na preusmeritev trgovine, pri čemer naj se osredotoči zlasti na carinske službe EU na zunanjih mejah; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ugotavlja, da danes razhajanja med carinskimi postopki, zlasti kar zadeva carinjenje, inšpekcijske preglede, sankcije in kontrole, povzročajo razdrobljenost, dodatna upravna bremena, zamude, razhajanja v pobiranju davkov med državami članicami, izkrivljanje trga in negativne posledice za okolje; poudarja, da lahko ti razhajajoči se carinski postopki pogosto koristijo dostopu do nekaterih pristanišč na škodo drugih, pri čemer nezakoniti subjekti uvažajo ponarejeno ali podcenjeno blago, kar privede do tega, da se blago dostavlja po neobičajnih poteh in se poskuša cariniti v državi članici, ki ni tista, v katero se uvaža, z namenom bodisi zmanjšanja verjetnosti kontrole bodisi zapletanja morebitnega postopka izterjave; zato prosi Komisijo, naj analizira ta problem izbiranja najugodnejšega sodišča (ang. forum shopping) in oceni njegov vpliv na trgovino, davčne prihodke, podnebje in carine; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opozarja države članice in Komisijo, kako pomembno je pravočasno dati na voljo zadostna sredstva za potrebne sisteme IT, da bi lahko dosegli cilje strategije in akcijskega načrta EU za obvladovanje tveganja na carinskem področju, obenem pa zagotoviti medobratovalnost sistemov v korist carinskih organov, trgovcev, ki spoštujejo zakone, in navsezadnje potrošnikov, pa tudi zaradi spodbujanja delovnih mest in gospodarske rasti v EU; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vztraja, da je treba s sedanjega carinskega okolja, v katerem je poraba papirja manjša, napredovati na okolje, v katerem se papir ne bo uporabljal; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisijo, naj tesno sodeluje z državami članicami, OECD in Svetovno carinsko organizacijo, da bi zmanjšala obstoječe vrzeli v sistemih carinskega nadzora z zagotavljanjem, da se bodo nezakonita trgovina, ponarejanje in goljufije obravnavali z bolj sistematično usklajenim in na tveganju utemeljenim nadzorom na podlagi harmoniziranih meril za inšpekcijske preglede, najboljših praks ter skupnih postopkov in načina dela, in sicer z vidika delovnega časa, ekonomskih in človeških virov ter interoperabilnih sistemov IT, pri čemer naj drugi pristojni organi zagotavljajo pravočasno in ustrezno podporo; v zvezi s tem opozarja na pomen zagotavljanja preiskovalnih pristojnosti za vse carinske in mejne službe EU ter ustreznega usposabljanja za njihove subjekte; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva carinske organe držav članic, naj proaktivno uporabljajo zmogljivosti za elektronsko izmenjavo podatkov, da bi z organi pregona sodelovali pri prepoznavanju odstopanj pri prirejanju tržne vrednosti in se tako bojevali proti nezakonitim finančnim tokovom in pranju denarja, ki ima podlago v trgovini; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo postopno izvajanje carinskega zakonika Unije prineslo dodano vrednost gospodarskim subjektom in oblikovalo enake konkurenčne pogoje v celotni Uniji ter hkrati zagotovilo, da s poenostavitvijo carinskih postopkov ne bodo nastale vrzeli v sistemih obvladovanja tveganja in nadzora na carinskem področju, ki bi lahko ovirale učinkovit boj proti nezakoniti trgovini; šteje za bistveno, da bi bilo treba harmonizirati carinsko zakonodajo EU, ter poziva Komisijo in države članice, naj redno spremljajo pravila EU in njihovo enotno uporabo s strani pristojnih organov ter tako spodbujajo mednarodno trgovino in preprečujejo nezakonite mednarodne dejavnosti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva Komisijo, naj z državami članicami dodatno sodeluje, kar zadeva izmenjavo najboljših praks o carinskih postopkih in DDV, naj sodeluje z različnimi pristojnimi organi in, kjer je to primerno, usklajuje politike glede carin in DDV, da bi zagotovila sinergije, tudi z iskanjem in uporabo pravnih in praktičnih rešitev za izzive in priložnosti, povezane z majhnimi pošiljkami, e-trgovanjem in poenostavljanjem; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva Komisijo, naj v luči člena 23 sporazuma STO o olajševanju trgovine, v katerem se poziva k oblikovanju organa za spodbujanje trgovine, razmisli o prenosu pooblastil carinskih organov z nacionalne ravni na raven EU, in sicer kar zadeva zagotavljanje harmonizirane obravnave na točkah vstopa v EU, spremljanje uspešnosti in dejavnosti carinskih uprav ter zbiranje in obdelavo carinskih podatkov; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poleg tega poziva Komisijo, naj bolje razvije natančno analizo stroškovne učinkovitosti posledic harmonizacije uveljavljanja kazenskih sankcij, ki so predpisane v državah članicah za boj proti nezakonitim trgovinskim dejavnostim, ter naj po potrebi predstavi predlog s harmoniziranimi pravili – ob spoštovanju subsidiarnosti – glede opredelitve teh sankcij in kaznivih dejanj v primerih mednarodnega kriminala; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisijo in države članice, naj naredijo več, da bi razvile in podpirale možnosti skupnega usposabljanja za carinske uradnike v državah članicah; poudarja, da bo harmonizacija usposabljanja za carinske uradnike v Evropi prispevala k učinkovitemu izvajanju carinskega zakonika Unije; |
| --- | --- |

23.

| 24. | zahteva, da Komisija okrepi sodelovanje z deležniki s področja mednarodne trgovine in trgovinskimi predstavniki, da bi se obravnavali vsi izzivi, ki izhajajo iz izvajanja carinskega zakonika Unije, tudi različna in razhajajoča se nacionalna pravila, načini in sredstva poročanja ter pomisleki MSP, ki so vključena v trgovino s tretjimi državami; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opozarja, da nekatera goljufiva podjetja s sedežem v tretjih državah uporabljajo e-trgovino za nudenje ponarejenega blaga evropskim potrošnikom ter da je za določeno blago mogoče izstaviti račun, ki je nižji od minimalne cene, da ga organi ne bi pregledali, ali se uvozi z izkoriščanjem razlik med postopki izstavljanja računov, carinskimi pravili in kaznimi; prosi Komisijo, naj dodatno preišče te probleme in razmisli o tem, kako najbolje obravnavati tveganja, povezana z e-trgovino, ter naj tesno sodeluje z vsemi prizadetimi akterji, tudi s prevoznimi in kurirskimi podjetji, da bi podprla države članice pri preprečevanju teh praks, ne da bi s tem nastale nove ovire za e-trgovino ali da bi se ovirala zakonita trgovina; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poziva Komisijo, naj skupaj z državami članicami zagotovi, da bo EU v čim večji meri izvajala sporazum STO o olajševanju trgovine in še naprej spodbujala druge članice STO k njegovemu izvajanju v korist izvoznikov EU, tudi s prispevanjem k prizadevanjem držav v razvoju, da bi se okrepilo olajševanje trgovine po vsem svetu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Komisijo, naj okrepi mednarodno sodelovanje, da bi dodatno razvila izvajanje – v dobavni verigi – akcijskega načrta EU za obvladovanje tveganja na carinskem področju; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Komisijo, naj pri carinskih zadevah okrepi sodelovanje z glavnimi trgovinskimi partnerji in njihovimi carinskimi organi ter naj začne dialog z državami, iz katerih prihaja največ ponarejenega blaga, z namenom sodelovanja v boju proti nezakonitim finančnim tokovom, pranju denarja, korupciji s podlago v trgovini, davčnim goljufijam in izogibanju plačilu davkov, organiziranemu kriminalu in terorizmu. Vse to namreč ogroža zdravje in varnost potrošnikov ter predstavlja tveganje za družbo in trg, obenem pa škodi gospodarstvom; poziva jo tudi, naj dodatno spodbuja dvostransko trgovino onkraj strogih zavez iz sporazuma o olajševanju trgovine; poudarja, da je to mogoče doseči z vključevanjem področij spodbujanja trgovine, kot so standardizirana pravila o metodah, preglednosti, integriteti in odgovornosti carinskih postopkov, ter z vključitvijo poglavij o boju proti goljufijam in ponarejanju v vsa pogajanja o prostotrgovinskih sporazumih oziroma v posebne carinske sporazume; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva Komisijo, naj nadaljuje in krepi carinsko sodelovanje na področju pravic intelektualne lastnine s tretjimi državami in prostotrgovinskimi območji, ki so najpogosteje vir nezakonite trgovine; v zvezi s tem meni, da je treba spodbujati tako upravno sodelovanje med carinskimi organi na mednarodni ravni kot tudi oblikovanje partnerstev z zasebnimi podjetji, da bi se zoperstavili kršitvam carinske zakonodaje in izogibanju davčnim obveznostim; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisijo, naj okrepi sodelovanje z Uradom Evropske unije za intelektualno lastnino (EUIPO) in še posebej z Evropskim opazovalnim uradom za kršitve pravic intelektualne lastnine, da bi podprla pobude glede uveljavljanja pravic intelektualne lastnine, kot so postopki olajševanja za imetnike pravic prek elektronske izmenjave podatkov, kar bi koristilo tudi MSP, in naj boj proti ponarejanju in goljufijam uvrsti med svoje prednostne naloge v okviru STO ter k svojemu delu na tem področju pritegne OECD in Svetovno carinsko organizacijo; zato poudarja, da ima sedanja uredba o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine s strani carinskih organov pomembno vlogo v boju proti ponarejanju (kršitvam blagovnih znamk), piratstvu (kršitvam avtorskih pravic) in tihotapljenju občutljivih proizvodov, pa tudi na področjih geografskih označb, označb izvora in nezakonite trgovine; šteje za bistveno, da se omenjena uredba, skupaj z direktivo o uveljavljanju pravic intelektualne lastnine, ustrezno izvaja po vsej Uniji in da se potrebno izvrševanje s strani carinskih organov izvaja na način, ki trgovcem, ki spoštujejo zakone, ne bo preprečeval dobronamernega delovanja; |
| --- | --- |

30.

| 31. | zahteva, da Komisija bolje usklajuje zaščito geografskega označevanja kmetijskih živil, tako znotraj same Komisije kot tudi z Uradom Evropske unije za intelektualno lastnino, saj na zunanjih trgih ta predstavlja resnično dodano vrednost; opozarja Komisijo na pomen oblikovanja enako ambiciozne politike o geografskih označbah za izdelke, ki niso kmetijska živila; poudarja, da bi uvedba sistema za varstvo nekmetijskih proizvodov z geografskimi označbami, ki bi bil dosleden, enostaven, pregleden in ne bi nalagal upravnega in finančnega bremena, predstavljala priložnost za MSP ter bi okrepila položaj EU v mednarodnih trgovinskih pogajanjih; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ugotavlja, da se carinske službe soočajo z novimi vrstami izzivov, povezanimi tako z novimi načini trgovanja kot z varnostjo in zaščito blaga v uvoznih postopkih ali v mednarodnem tranzitu s ciljem v Evropi; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ugotavlja, da učinkovitost carinskih postopkov ni bistvena zgolj za poenostavljanje trgovine, temveč tudi za učinkovito in primerno izvajanje kazenskega pregona ponarejanja in tihotapljenja trošarinskega blaga, ki vstopa v EU; meni, da so se carinske službe znašle na razpotju med varnim pretokom blaga in zaščito potrošnikov v EU ter izvrševanjem določb iz trgovinskih sporazumov; |
| --- | --- |

33.

| 34. | meni, da sta najpomembnejši kakovost in učinkovitost carinskih kontrol pri tranzitu blaga, zlasti pri dejavnostih pošiljanja in transporta v pristaniščih in na mejnih prehodih, in da ju je treba izboljšati; obžaluje, da trenutno obstaja dejanska vrzel v tipologiji nadzora znotraj Unije, ki daje prednost določenim dostopnim potem, zlasti pristaniškim, na račun drugih, kjer so pregledi strožji; meni, da je treba s spodbujanjem sodobnih, tehnološko razvitih in na obvladovanju tveganja temelječih kontrolnih strategij med državami članicami zagotoviti homogene in standardizirane kontrolne tehnike za filtriranje v pristaniščih in na mejah; |
| --- | --- |

34.

| 35. | meni, da bi se morale države članice pri carinskih kontrolah in, kolikor je mogoče, drugih ustreznih mejnih kontrolah osredotočati na pošiljke z visokim tveganjem, izbrane naključno z uporabo splošnih izbirnih meril, vključno z merili, ki se nanašajo na naravo in opis blaga, državo izvora, državo, iz katere je bilo blago odposlano, vrednost blaga, evidenco o regulativni skladnosti trgovcev in vrsto prevoznega sredstva; |
| --- | --- |

35.

| 36. | podpira vsa prizadevanja za spodbujanje celovitosti v mednarodni trgovini s prehodom na povsem elektronske carinske postopke EU do leta 2020, kakor predvideva nov carinski zakonik Unije, s katerim se bo izboljšala preglednost nadzornega vzorčenja blaga in zabojnikov; |
| --- | --- |

36.

| 37. | meni, da je potrebno tesnejše usklajevanje med Evropskim uradom za boj proti goljufijam (OLAF), carinskimi organi in organi za nadzor trga, saj to ne bo zgolj okrepilo boja proti ponarejanju, temveč bo zajezilo tudi trgovino z nezakonitimi izdelki, ki kršijo pravice intelektualne lastnine v EU; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja vlogo urada OLAF pri preiskovanju izogibanja plačila uvoznih dajatev (vključno s konvencionalnimi, protidampinškimi in izravnalnimi dajatvami) za vse vrste dobrin in blaga, zlasti z lažnimi izjavami o poreklu (v preferencialnih in nepreferencialnih režimih) ter podcenitvijo in napačnim opisom blaga; urad OLAF poziva, naj aktivneje nastopa pri usklajevanju sorodnih preiskav, ki jih vodijo nacionalni carinski organi držav članic EU in drugi partnerji tako v EU kot izven nje; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poudarja, da so redne skupne carinske operacije pomembne pri varovanju javnih financ EU, saj opozorijo na nevarnosti na posameznih trgovskih poteh, državljane in zakonita podjetja pa varujejo tako, da nezakonitim proizvodom onemogočajo vstop v EU; poziva urad OLAF, naj okrepi podporo za carinske organe držav članic EU, pa tudi za nekatere tretje države, da bo s pomočjo njegove tehnične infrastrukture, orodij informacijske tehnologije, komunikacijskih orodij, strateških analiz ter upravne in finančne podpore opravljenih več skupnih carinskih operacij, da bi se tako izboljšala učinkovitost carinskih služb pri izvajanju ciljno usmerjenih preverjanj na evropski ravni; |
| --- | --- |

39.

| 40. | meni, da bi morala Komisija na standardizirani podlagi tveganja bolje spremljati države, ki so upravičene do preferencialne obravnave, zlasti da bi preverila izvajanje pravil o izvoru in kumulaciji; v zvezi s tem meni, da je preverjanje izvora uvoženih proizvodov in ustreznost dokumentov, s katerimi se odobri preferencialna obravnava, bistven del kontrolnih strategij in sledljivosti; |
| --- | --- |

40.

| 41. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  UL C 80, 19.3.2013, str. 1.

(2)  UL C 407, 4.11.2016, str. 18.

(3)  UL L 269, 10.10.2013, str. 1.

(4)  UL L 343, 29.12.2015, str. 1.

(5)  UL L 343, 29.12.2015, str. 558.

(6)  UL L 69, 15.3.2016, str. 1.

(7)  UL L 99, 15.4.2016, str. 6.

(8)  UL L 181, 29.6.2013, str. 15.

(9)  Glej poročilo A8-0239/2016.

(10)  UL L 83, 27.3.2015, str. 16.

(11)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0011.

---

Sreda, 17. maj 2017

| 30.8.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 307/52 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 307/52

---

P8_TA(2017)0210

Letno poročilo o subsidiarnosti in sorazmernosti za leto 2014

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. maja 2017 o letnem poročilu o subsidiarnosti in sorazmernosti za leto 2014 (2015/2283(INI))

(2018/C 307/05)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2003 o boljši pripravi zakonodaje in njegove najnovejše različice, Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2003 o boljši pripravi zakonodaje in njegove najnovejše različice, Medinstitucionalnega sporazuma z dne 13. aprila 2016 o boljši pripravi zakonodaje,

| — | ob upoštevanju Protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti,

| — | ob upoštevanju praktičnih ureditev za izvajanje člena 294(4) PDEU v primeru sporazuma v prvi obravnavi, o katerih sta se dne 22. julija 2011 sporazumeli pristojni službi Evropskega parlamenta in Sveta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju praktičnih ureditev za izvajanje člena 294(4) PDEU v primeru sporazuma v prvi obravnavi, o katerih sta se dne 22. julija 2011 sporazumeli pristojni službi Evropskega parlamenta in Sveta,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. aprila 2016 o letnih poročilih o subsidiarnosti in sorazmernosti 2012 in 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. aprila 2016 o letnih poročilih o subsidiarnosti in sorazmernosti 2012 in 2013 (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. februarja 2014 o ustreznosti predpisov, subsidiarnosti in sorazmernosti v EU – 19. poročilo o boljši pripravi zakonodaje za leto 2011 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. februarja 2014 o ustreznosti predpisov, subsidiarnosti in sorazmernosti v EU – 19. poročilo o boljši pripravi zakonodaje za leto 2011 (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2012 o osemnajstem poročilu o boljši pripravi zakonodaje – uporaba načel subsidiarnosti in sorazmernosti (2010) (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2012 o osemnajstem poročilu o boljši pripravi zakonodaje – uporaba načel subsidiarnosti in sorazmernosti (2010) (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. septembra 2011 o boljši zakonodaji, subsidiarnosti, sorazmernosti in pametnih predpisih (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. septembra 2011 o boljši zakonodaji, subsidiarnosti, sorazmernosti in pametnih predpisih (4),

| — | ob upoštevanju sporazuma o sodelovanju med Evropskim parlamentom in Odborom regij, ki je bil podpisan 5. februarja 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o sodelovanju med Evropskim parlamentom in Odborom regij, ki je bil podpisan 5. februarja 2014,

| — | ob upoštevanju letnega poročila Komisije o subsidiarnosti in sorazmernosti za leto 2014 (COM(2015)0315), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila Komisije o subsidiarnosti in sorazmernosti za leto 2014 (COM(2015)0315),

| — | ob upoštevanju letnega poročila Odbora regij o subsidiarnosti za leto 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila Odbora regij o subsidiarnosti za leto 2014,

| — | ob upoštevanju polletnih poročil konference COSAC z dne 19. junija 2014, 14. novembra 2014, 6. maja 2015 in 4. novembra 2015 o razvoju postopkov in praks Evropske unije, ki se uporabljajo pri parlamentarnem nadzoru, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju polletnih poročil konference COSAC z dne 19. junija 2014, 14. novembra 2014, 6. maja 2015 in 4. novembra 2015 o razvoju postopkov in praks Evropske unije, ki se uporabljajo pri parlamentarnem nadzoru,

| — | ob upoštevanju členov 52 in 132 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 52 in 132 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve ter mnenja Odbora za ustavne zadeve (A8-0114/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve ter mnenja Odbora za ustavne zadeve (A8-0114/2017),

| A. | ker je Komisija leta 2014 prejela 21 obrazloženih mnenj, ki se nanašajo na 15 njenih predlogov; ker je vključno s prispevki v okviru političnega dialoga skupaj prejela 506 prispevkov; |
| --- | --- |

A.

ker je Komisija leta 2014 prejela 21 obrazloženih mnenj, ki se nanašajo na 15 njenih predlogov; ker je vključno s prispevki v okviru političnega dialoga skupaj prejela 506 prispevkov;

| B. | ker so leta 2014 trije nacionalni parlamenti (danski Folketing, nizozemski Tweede Kamer in britanski House of Lords) predložili poročila s podrobnimi predlogi za okrepitev vloge nacionalnih parlamentov v postopku odločanja; |
| --- | --- |

B.

ker so leta 2014 trije nacionalni parlamenti (danski Folketing, nizozemski Tweede Kamer in britanski House of Lords) predložili poročila s podrobnimi predlogi za okrepitev vloge nacionalnih parlamentov v postopku odločanja;

| C. | ker sta se v sporazumu o sodelovanju med Evropskim parlamentom in Odborom regij, ki je bil podpisan 5. februarja 2014, obe instituciji zavezali h krepitvi legitimnosti Evropske unije; |
| --- | --- |

C.

ker sta se v sporazumu o sodelovanju med Evropskim parlamentom in Odborom regij, ki je bil podpisan 5. februarja 2014, obe instituciji zavezali h krepitvi legitimnosti Evropske unije;

| D. | ker je Komisija 19. maja 2015 sprejela sveženj ukrepov za boljšo pripravo zakonodaje z novimi integriranimi smernicami za boljšo pripravo zakonodaje, vključno s posodobljenimi smernicami za oceno subsidiarnosti in sorazmernosti v okviru ocene učinka novih pobud; |
| --- | --- |

D.

ker je Komisija 19. maja 2015 sprejela sveženj ukrepov za boljšo pripravo zakonodaje z novimi integriranimi smernicami za boljšo pripravo zakonodaje, vključno s posodobljenimi smernicami za oceno subsidiarnosti in sorazmernosti v okviru ocene učinka novih pobud;

| E. | ker je Oddelek Evropskega parlamenta za oceno učinka leta 2014 pripravil 31 izhodiščnih vrednotenj, dve podrobni vrednotenji in tri nadomestne ali dopolnilne ocene učinka Komisije ter eno oceno učinka parlamentarnih predlogov sprememb; |
| --- | --- |

E.

ker je Oddelek Evropskega parlamenta za oceno učinka leta 2014 pripravil 31 izhodiščnih vrednotenj, dve podrobni vrednotenji in tri nadomestne ali dopolnilne ocene učinka Komisije ter eno oceno učinka parlamentarnih predlogov sprememb;

| F. | ker se delegirana pooblastila v zakonodajnih aktih Unije podeljujejo takrat, ko sta potrebni prožnost in učinkovitost, ki ju ni mogoče doseči v okviru rednega zakonodajnega postopka; ker smeta bistvene določbe na zadevnem področju sprejeti le zakonodajalca; |
| --- | --- |

F.

ker se delegirana pooblastila v zakonodajnih aktih Unije podeljujejo takrat, ko sta potrebni prožnost in učinkovitost, ki ju ni mogoče doseči v okviru rednega zakonodajnega postopka; ker smeta bistvene določbe na zadevnem področju sprejeti le zakonodajalca;

| G. | ker sta subsidiarnost in sorazmernost ključna premisleka v okviru retrospektivnih vrednotenj, s katerimi se oceni, ali ukrepi EU dejansko zagotavljajo pričakovane rezultate v smislu učinkovitosti, uspešnosti, skladnosti, ustreznosti in dodane vrednosti EU; |
| --- | --- |

G.

ker sta subsidiarnost in sorazmernost ključna premisleka v okviru retrospektivnih vrednotenj, s katerimi se oceni, ali ukrepi EU dejansko zagotavljajo pričakovane rezultate v smislu učinkovitosti, uspešnosti, skladnosti, ustreznosti in dodane vrednosti EU;

| 1. | pozdravlja stalno upoštevanje načel subsidiarnosti in sorazmernosti, ki sta v skladu s Pogodbama med vodilnimi načeli Evropske unije, ko se ta odloča o ukrepanju, in ju je treba šteti za sestavna dela postopka odločanja EU; opominja, da Pogodba Komisijo zavezuje, da v zvezi z vsako novo zakonodajno pobudo preuči, ali je EU pristojna ukrepati in ali je to ukrepanje upravičeno s stališča subsidiarnosti in sorazmernosti, vsako pobudo pa mora prav tako spremljati obrazložitev, v kateri je med drugim opredeljena skladnost s tema načeloma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | želi izpostaviti, da so presoje načela subsidiarnosti, ki jih pripravijo nacionalni parlamenti držav članic, med pomembnejšimi orodji za zmanjšanje t. i. demokratičnega primanjkljaja in za sodelovanje med evropskimi in nacionalnimi institucijami; želi poudariti, da imajo nacionalni parlamenti bistveno vlogo pri zagotavljanju, da se odločitve sprejemajo na najbolj učinkoviti ravni in čim bližje državljanom; poudarja, da je za sprejetje pravnih aktov potrebna velika večina glasov v Svetu, ki ga sestavljajo nacionalni ministri vseh držav članic, ki so politično odgovorni svojim nacionalnim parlamentom, to pa je še en način, na katerega se v celoti spoštuje načelo subsidiarnosti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | je seznanjen s precej manjšim številom obrazloženih mnenj nacionalnih parlamentov v letu 2014; želi vseeno izpostaviti, da je to lahko posledica manjšega števila zakonodajnih predlogov Komisije; opozarja na dejstvo, da v letu 2014 za noben predlog Komisije ni bil sprožen postopek rumenega ali oranžnega kartona v skladu s Protokolom št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti; opominja, da je bil v preteklosti postopek rumenega kartona sprožen dvakrat (leta 2012 in leta 2013), kar kaže, da sistem deluje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ugotavlja, da je leta 2014 samo 15 parlamentarnih domov poslalo obrazložena mnenja, kar glede na leto 2013 pomeni približno 50-odstotno zmanjšanje ravni udeležbe med vsemi 41 parlamentarnimi domovi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja, da so leta 2014 vse institucije EU imele dejavno vlogo pri zagotavljanju nadzora nad izvajanjem načel subsidiarnosti in sorazmernosti v skladu s členom 5 Pogodbe o Evropski uniji; pozdravlja krepitev političnega dialoga med Komisijo in nacionalnimi parlamenti, tudi prek raznih obiskov komisarjev pri nacionalnih parlamentih; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vseeno ugotavlja, da večino mnenj nacionalnih parlamentov predloži le nekaj nacionalnih parlamentarnih domov; spodbuja druge domove, naj se bolj vključijo v evropsko razpravo; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ugotavlja, da so nekateri nacionalni parlamenti izpostavili, da je v nekaterih zakonodajnih predlogih Komisije obrazložitev načel subsidiarnosti in sorazmernosti nepopolna ali je sploh ni; poziva Komisijo, naj izboljša svoje obrazložitve tako, da vedno zagotovi podrobno, celovito in z dejstvi podprto analizo svojega predloga z vidika subsidiarnosti in sorazmernosti, s čimer bo nacionalnim parlamentom pomagala k učinkovitejši izvedbi presoje teh predlogov; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ugotavlja, da je Odbor za oceno učinka presodil, da približno 32 % ocen učinka, ki so jih pregledali leta 2014, vključuje nezadostno analizo načela subsidiarnosti ali sorazmernosti ali obeh; opaža, da je ta delež podoben tistim iz prejšnjih let, in zato meni, da so potrebne izboljšave; |
| --- | --- |

8.

| 9. | v zvezi z navedenim ugotavlja, da je ocena učinka kot orodje, ki pomaga pri odločanju v zakonodajnem postopku, ključnega pomena, in ob tem poudarja, da je treba ustrezno obravnavati vprašanja, povezana s subsidiarnostjo in sorazmernostjo; v zvezi s tem pozdravlja sveženj ukrepov za boljšo pripravo zakonodaje, ki ga je Komisija sprejela 19. maja 2015, da bi tako zagotovila, da zakonodaja EU bolje služi interesom državljanov, kar med drugim odpravlja zadržke, ki jih je Odbor za oceno učinka izpostavil glede subsidiarnosti in sorazmernosti; pozdravlja, da je Komisija v sveženj vključila podrobnejše pojasnilo, kako zakonodajni predlogi izpolnjujejo pravne zaveze glede subsidiarnosti in sorazmernosti, tudi v ocenah učinka; poudarja, da je treba sveženj ukrepov za boljšo pripravo zakonodaje tako ali drugače uporabiti za oblikovanje trdne evropske zakonodaje o zadevah, pri katerih se lahko dejanski napredek in dodana vrednost najbolje dosežeta na evropski ravni; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, kako pomembna so letna poročila o subsidiarnosti in sorazmernosti, ki jih pripravlja Komisija; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj pripravi podrobnejša letna poročila o subsidiarnosti in sorazmernosti, vključno s temeljitejšo analizo načela sorazmernosti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja poročila, ki jih je pripravilo več nacionalnih parlamentov, zlasti danski Folketing, nizozemski Tweede Kamer in britanski House of Lords, in so dragocen prispevek k razpravi o vlogi nacionalnih parlamentov v postopku odločanja EU, ter je seznanjen s predlogi iz teh poročil; ugotavlja, da poročila vključujejo več predlogov o tem, kako razširiti področje uporabe mehanizma za preverjanje subsidiarnosti, in predlog, da bi morala obrazložena mnenja obravnavati tudi skladnost predloga z načelom sorazmernosti; vseeno meni, da je treba previdno oceniti praktičnost teh predlogov in spremeniti ustrezne določbe v Pogodbah in protokolih, saj v veljavnih Pogodbah ni podlage za te predloge; spodbuja druge nacionalne parlamente, naj izrazijo svoje poglede na vlogo, ki bi jo morali imeti nacionalni parlamenti v postopku odločanja EU; pozdravlja sodelovanje nacionalnih parlamentov v evropski razpravi in jih spodbuja, naj še tesneje sodelujejo med seboj in z Evropskim parlamentom; |
| --- | --- |

11.

| 12. | meni, da bi lahko ob morebitnem pregledu Pogodb in pripadajočih protokolov nameniti pozornost vprašanjem: ali obrazložena mnenja omejiti na preučitev subsidiarnosti ali vanje vključiti tudi presojo sorazmernosti, kolikšno je ustrezno število odgovorov nacionalnih parlamentov za začetek postopka za rumeni ali oranžni karton, in kakšen naj bo učinek teh postopkov, če je dosežen prag za njihov začetek iz člena 7(2) Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ugotavlja, da je več nacionalnih parlamentov v okviru Konference odborov za evropske zadeve izrazilo zanimanje za uvedbo postopka zelenega kartona, kot instrumenta za izboljšanje političnega dialoga; meni, da bi morali razmisliti o uvedbi postopka zelenega kartona, ki bi nacionalnim parlamentom omogočil, da Komisiji predlagajo zakonodajno pobudo v presojo; v zvezi s tem predlaga, da bi lahko razmislili o številu nacionalnih parlamentov, potrebnih za začetek tega postopka, in o posledicah postopka; poudarja, da morebitna uvedba takšnega mehanizma ne bi smela ogroziti institucij EU in rednega zakonodajnega postopka; |
| --- | --- |

13.

| 14. | je seznanjen z zahtevo nekaterih nacionalnih parlamentov za podaljšanje osemtedenskega roka, v katerem lahko predložijo obrazloženo mnenje v skladu s členom 6 Protokola št. 2; meni, da bi morali v zvezi s tem preučiti vprašanje ustreznega roka, v katerem lahko nacionalni parlamenti predložijo obrazloženo mnenje, če podaljšanje zahtevajo zaradi časovnih omejitev na podlagi upravičenih objektivnih razlogov, na primer zaradi naravne nesreče in parlamentarnih počitnic, o čemer se dogovorita nacionalni parlament in Komisija; meni, da bi bilo to mogoče doseči s politično zavezo, ki bi jo institucije in nacionalni parlamenti sklenili v prvi vrsti, ne da bi zaradi tega prišlo do zamude pri sprejetju zadevne zakonodaje; poudarja, da bi morali pri določanju tega roka doseči pravično ravnotežje med pravico nacionalnih parlamentov, da na podlagi načela subsidiarnosti ugovarjajo predlogu, in učinkovitostjo, s katero bi se morala Unija odzivati na potrebe svojih državljanov; v zvezi s tem ugotavlja, da imajo nacionalni parlamenti možnost intervencije in obravnave skladnosti z načelom subsidiarnosti, preden Komisija predstavi svoj zakonodajni predlog, in sicer ko predstavi zeleno ali belo knjigo ali svoj letni program dela; meni, da se je po sprejetju Lizbonske pogodbe udeležba nacionalnih parlamentov v obravnavi zadev EU znatno razvila, tudi prek rednega povezovanja z drugimi nacionalnimi parlamenti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | meni, da bi morali podaljšanje roka, v katerem lahko nacionalni parlament predloži obrazloženo mnenje v skladu s členom 6 Protokola št. 2, vključiti v prihodnji pregled Pogodb, če se države članice dogovorijo o tem podaljšanju; takšno podaljšanje roka bi se lahko potem tudi opredelilo v sekundarni zakonodaji; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opozarja, da lahko nacionalni parlamenti kadar koli med posvetovalnim postopkom ali v okviru političnega dialoga izrazijo pomisleke glede skladnosti z načelom subsidiarnosti, in sicer tako, da pripravijo mnenje, ki ga naslovijo na Komisijo; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva nacionalne parlamente in Evropski parlament, naj učinkoviteje sodelujejo drug z drugim na določenih področjih politike, tudi z oblikovanjem neformalnih stikov med poslanci Evropskega parlamenta in nacionalnih parlamentov; |
| --- | --- |

17.

| 18. | meni, da je treba podpreti nacionalne in regionalne parlamente prek orodij, ki omogočajo izmenjavo informacij, na primer z vzpostavitvijo platforme IT, ki bi bila dostopna državljanom EU; poudarja, da bi bilo treba, zlasti ker je število obrazloženih mnenj, ki so jih poslali nacionalni parlamenti, v letu 2014 ostalo nespremenjeno glede na število predlogov Komisije, razviti mehanizem za sodelovanje nacionalnih parlamentov v zakonodajnem procesu EU, čeprav je treba v celoti spoštovati pristojnosti vsake institucije in načelo subsidiarnosti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | spodbuja uporabo medparlamentarnega sodelovanja za krepitev vloge nacionalnih parlamentov v zakonodajnem postopku EU; poudarja pomen boljše uporabe medparlamentarnih orodij, ki so na voljo nacionalnim parlamentom, kot so Konferenca odborov za evropske zadeve, medparlamentarna srečanja, ki jih organizira Evropski parlament, in medparlamentarna konferenca za skupno zunanjo in varnostno politiko ter skupno varnostno in obrambno politiko; |
| --- | --- |

19.

| 20. | meni, da je pomembno okrepiti osveščenost nacionalnih parlamentov o njihovi posebni vlogi pri evropskem odločanju ter še dodatno spodbujati uporabo sistema medparlamentarne izmenjave v EU (mreža IPEX), ki lajša izmenjavo informacij; opozarja, da so lahko javna posvetovanja, ki jih redno organizira Komisija, vir informacij, vendar jih poslanci nacionalnih parlamentov večinoma na uporabljajo; |
| --- | --- |

20.

| 21. | priporoča nadaljnjo uporabo mreže predstavnikov nacionalnih parlamentov za osveščanje o načelih subsidiarnosti in sorazmernosti ter izboljšanje delovanja mreže IPEX; |
| --- | --- |

21.

| 22. | meni, da bi morale vse institucije EU v postopku odločanja v Uniji upoštevati obrazložena mnenja nacionalnih parlamentov v skladu s členom 7(1) Protokola št. 2, zato poziva vse institucije EU, naj z ustreznimi ukrepi to tudi zagotovijo; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opominja, da načelo sorazmernosti iz člena 5 PEU zahteva, da „ukrepi Unije vsebinsko in formalno ne presegajo tistega, kar je potrebno za doseganje ciljev Pogodb“; poudarja, da je Sodišče EU presodilo, da načelo sorazmernosti „zahteva, da so ukrepi, sprejeti v skladu s pravom Evropske unije, primerni za uresničenje legitimnih ciljev, ki jim sledi zadevna ureditev, in ne smejo prekoračiti okvirov, ki so potrebni za njihovo doseganje“; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Komisijo, naj izvaja razširjene presoje sorazmernosti različnih zakonodajnih predlogov, ki naj vključujejo ustrezno analizo različnih zakonodajnih možnosti, ki jih ima na voljo, ter vsebinsko obrazložitev okoljskih, socialnih in gospodarskih vplivov, ki se pričakujejo na podlagi izbrane možnosti, in morebitnih vplivov na konkurenčnost in MSP; meni, da bi morale te razširjene presoje sorazmernosti Komisiji pomagati, da zavrže možnosti z nesorazmernim vplivom ali nepotrebno obremenitvijo za posameznike, podjetja, zlasti MSP, civilno družbo, zaposlene in druge zadevne subjekte, obenem pa omogočiti boljšo presojo predlogov z vidika sorazmernosti; meni, da bi bilo treba preučiti možnost razširitve področja uporabe obrazloženih mnenj, da bi vključevala tudi spoštovanje načela sorazmernosti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisijo, naj s pomočjo nacionalnih parlamentov preuči možnost oblikovanja nezavezujočih smernic, s katerimi bi nacionalnim parlamentom olajšali nalogo presoje skladnosti zakonodajnih predlogov z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pozdravlja deklaracijo predsednikov italijanske poslanske zbornice, francoske narodne skupščine, nemškega Bundestaga in luksemburške poslanske zbornice, da Evropo vse bolj (in ne vse manj) potrebujemo za odzivanje na izzive, s katerimi se soočamo tako v Evropi kot zunaj nje; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ponovno poudarja, da bi lahko že uvedli več pobud, s katerimi bi izboljšali sodelovanje med evropskimi institucijami in nacionalnimi parlamenti ter ga naredili bolj učinkovitega, zlasti pa:






  — | predlaga, da se obrazložena mnenja, ki jih nacionalni parlamenti predložijo na podlagi člena 6 Protokola št. 2 k PEU in PDEU, nemudoma posredujejo sozakonodajalcema; |
| --- | --- | --- |

27.

—

predlaga, da se obrazložena mnenja, ki jih nacionalni parlamenti predložijo na podlagi člena 6 Protokola št. 2 k PEU in PDEU, nemudoma posredujejo sozakonodajalcema;

| — | meni, da bi lahko Komisija pripravila smernice za obrazložena mnenja o vprašanjih subsidiarnosti s sodelovanjem nacionalnih parlamentov in brez poseganja v njihove diskrecijske pravice; |
| --- | --- |

—

meni, da bi lahko Komisija pripravila smernice za obrazložena mnenja o vprašanjih subsidiarnosti s sodelovanjem nacionalnih parlamentov in brez poseganja v njihove diskrecijske pravice;

| — | spodbuja nacionalne parlamente, naj predstavijo svoje pripombe na ocene, ki jih je pripravila Komisija; |
| --- | --- |

—

spodbuja nacionalne parlamente, naj predstavijo svoje pripombe na ocene, ki jih je pripravila Komisija;

| 28. | meni, da bi morali Komisija, Svet in Parlament ustrezno upoštevati presoje skladnosti z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti, ki jih pripravi Odbor regij v okviru svojih mnenj o zakonodajnih predlogih; |
| --- | --- |

28.

| 29. | želi izpostaviti, da bi morala biti zakonodaja razumljiva in jasna, subjektom omogočati, da zlahka razumejo svoje pravice in obveznosti, vključevati ustrezne zahteve glede poročanja, spremljanja in vrednotenja, se izogibati nesorazmernim stroškom in biti praktična za izvajanje; |
| --- | --- |

29.

| 30. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

30.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0103.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0061.

(3)  UL C 353 E, 3.12.2013, str. 117.

(4)  UL C 51 E, 22.2.2013, str. 87.

---

| 30.8.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 307/57 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 307/57

---

P8_TA(2017)0211

Finančna tehnologija: vpliv tehnologije na prihodnost finančnega sektorja

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. maja 2017 o finančni tehnologiji: vpliv tehnologije na prihodnost finančnega sektorja (2016/2243(INI))

(2018/C 307/06)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. maja 2016 o virtualnih valutah (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. maja 2016 o virtualnih valutah (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. septembra 2016 o dostopu do finančnih sredstev za mala in srednja podjetja in povečanju raznolikosti financiranja teh podjetij v uniji kapitalskih trgov (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. septembra 2016 o dostopu do finančnih sredstev za mala in srednja podjetja in povečanju raznolikosti financiranja teh podjetij v uniji kapitalskih trgov (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. novembra 2016 o zeleni knjigi o maloprodajnih finančnih storitvah (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. novembra 2016 o zeleni knjigi o maloprodajnih finančnih storitvah (3),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. septembra 2016 z naslovom Unija kapitalskih trgov – pospešitev reform (COM(2016)0601), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. septembra 2016 z naslovom Unija kapitalskih trgov – pospešitev reform (COM(2016)0601),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. maja 2016 z naslovom Crowdfunding in the EU Capital Markets Union (Množično financiranje v uniji kapitalskih trgov EU) (SWD(2016)0154), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. maja 2016 z naslovom Crowdfunding in the EU Capital Markets Union (Množično financiranje v uniji kapitalskih trgov EU) (SWD(2016)0154),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o javnem posvetovanju z dne 10. januarja 2017 z naslovom Oblikovanje evropskega podatkovnega gospodarstva (COM(2017)0009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o javnem posvetovanju z dne 10. januarja 2017 z naslovom Oblikovanje evropskega podatkovnega gospodarstva (COM(2017)0009),

| — | ob upoštevanju poročila evropskih nadzornih organov z dne 16. decembra 2016 o avtomatizaciji v finančnem svetovanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila evropskih nadzornih organov z dne 16. decembra 2016 o avtomatizaciji v finančnem svetovanju,

| — | ob upoštevanju dokumenta za razpravo evropskih nadzornih organov z dne 19. decembra 2016 o uporabi velepodatkov v finančnih institucijah (JC 2016 86), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta za razpravo evropskih nadzornih organov z dne 19. decembra 2016 o uporabi velepodatkov v finančnih institucijah (JC 2016 86),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega bančnega organa z dne 26. februarja 2015 o množičnem financiranju s posojili (EBA/Op/2015/03), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega bančnega organa z dne 26. februarja 2015 o množičnem financiranju s posojili (EBA/Op/2015/03),

| — | ob upoštevanju dokumenta za razpravo Evropskega bančnega organa z dne 4. maja 2016 o inovativni uporabi velepodatkov v finančnih institucijah (EBA/DP/2016/01), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta za razpravo Evropskega bančnega organa z dne 4. maja 2016 o inovativni uporabi velepodatkov v finančnih institucijah (EBA/DP/2016/01),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega organa za vrednostne papirje in trge z dne 18. decembra 2014 o naložbenem množičnem financiranju (ESMA/2014/1378), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega organa za vrednostne papirje in trge z dne 18. decembra 2014 o naložbenem množičnem financiranju (ESMA/2014/1378),

| — | ob upoštevanju poročila Evropskega organa za vrednostne papirje in trge z dne 7. januarja 2017 o uporabi tehnologije distribuirane knjige transakcij na trgih vrednostnih papirjev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropskega organa za vrednostne papirje in trge z dne 7. januarja 2017 o uporabi tehnologije distribuirane knjige transakcij na trgih vrednostnih papirjev,

| — | ob upoštevanju poročila skupnega odbora evropskih nadzornih organov z dne 7. septembra 2016 o tveganjih in ranljivosti finančnega sistema EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila skupnega odbora evropskih nadzornih organov z dne 7. septembra 2016 o tveganjih in ranljivosti finančnega sistema EU,

| — | ob upoštevanju prikaza tveganja (Risk Dashboard) Evropskega bančnega organa na podlagi podatkov iz tretjega četrtletja 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prikaza tveganja (Risk Dashboard) Evropskega bančnega organa na podlagi podatkov iz tretjega četrtletja 2016,

| — | ob upoštevanju prikaza tveganja Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA) iz marca 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prikaza tveganja Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine (EIOPA) iz marca 2016,

| — | ob upoštevanju petega poročila Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine o potrošniških trendih z dne 16. decembra 2016 (EIOPA-BoS-16-239), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju petega poročila Evropskega organa za zavarovanja in poklicne pokojnine o potrošniških trendih z dne 16. decembra 2016 (EIOPA-BoS-16-239),

| — | ob upoštevanju prikaza tveganja Evropskega organa za vrednostne papirje in trge za četrto četrtletje 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prikaza tveganja Evropskega organa za vrednostne papirje in trge za četrto četrtletje 2016,

| — | ob upoštevanju priložnostnega dokumenta Evropske centralne banke št. 172 iz aprila 2016 z naslovom „Distributed ledger technologies in securities post-trading: Revolution or evolution?“ (Tehnologija distribuirane knjige transakcij v potrgovalnih dejavnostih v zvezi z vrednostnimi papirji: revolucija ali evolucija?), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priložnostnega dokumenta Evropske centralne banke št. 172 iz aprila 2016 z naslovom „Distributed ledger technologies in securities post-trading: Revolution or evolution?“ (Tehnologija distribuirane knjige transakcij v potrgovalnih dejavnostih v zvezi z vrednostnimi papirji: revolucija ali evolucija?),

| — | ob upoštevanju dokumenta Odbora za plačilne in tržne infrastrukture iz februarja 2017 z naslovom „Distributed ledger technology in payment, clearing and settlement: An analytical framework“ (Tehnologija distribuirane knjige transakcij pri plačilih, kliringu in poravnavi: analitični okvir), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta Odbora za plačilne in tržne infrastrukture iz februarja 2017 z naslovom „Distributed ledger technology in payment, clearing and settlement: An analytical framework“ (Tehnologija distribuirane knjige transakcij pri plačilih, kliringu in poravnavi: analitični okvir),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in mnenja Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A8-0176/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in mnenja Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A8-0176/2017),

| A. | ker bi bilo treba finančno tehnologijo razumeti kot financiranje, ki ga omogočajo ali zagotavljajo nove tehnologije in ki zadeva vse sestavne dele finančnega sektorja, od bančništva do storitev zavarovanja, pokojninskih skladov, investicijskega svetovanja, plačilnih storitev in tržne infrastrukture; |
| --- | --- |

A.

ker bi bilo treba finančno tehnologijo razumeti kot financiranje, ki ga omogočajo ali zagotavljajo nove tehnologije in ki zadeva vse sestavne dele finančnega sektorja, od bančništva do storitev zavarovanja, pokojninskih skladov, investicijskega svetovanja, plačilnih storitev in tržne infrastrukture;

| B. | ker so se finančne storitve vedno opirale na tehnologijo in se razvijale v skladu s tehnološkimi inovacijami; |
| --- | --- |

B.

ker so se finančne storitve vedno opirale na tehnologijo in se razvijale v skladu s tehnološkimi inovacijami;

| C. | ker lahko finančno tehnologijo uporabljajo vsi akterji ne glede na to, katere vrste pravne osebe so; ker so v vrednostne verige na področju finančnih storitev vse bolj vključeni alternativni akterji, kot so zagonska ali velika tehnološka podjetja; ker pojem zato vključuje širok nabor podjetij in storitev, ki se med seboj zelo razlikujejo in pomenijo različne izzive, njihova regulativna obravnava pa se mora razlikovati; |
| --- | --- |

C.

ker lahko finančno tehnologijo uporabljajo vsi akterji ne glede na to, katere vrste pravne osebe so; ker so v vrednostne verige na področju finančnih storitev vse bolj vključeni alternativni akterji, kot so zagonska ali velika tehnološka podjetja; ker pojem zato vključuje širok nabor podjetij in storitev, ki se med seboj zelo razlikujejo in pomenijo različne izzive, njihova regulativna obravnava pa se mora razlikovati;

| D. | ker so nove tehnologije podlaga za širok nabor inovacij v finančni tehnologiji, kot so aplikacije na podlagi tehnologije distribuirane knjige transakcij (tehnologija DLT), inovativne plačilne storitve, avtomatizirano svetovanje (robo-advice), velepodatki, računalništvo v oblaku, inovativne rešitve pri vpisovanju/identifikaciji stranke, platforme za množično financiranje in številne druge; |
| --- | --- |

D.

ker so nove tehnologije podlaga za širok nabor inovacij v finančni tehnologiji, kot so aplikacije na podlagi tehnologije distribuirane knjige transakcij (tehnologija DLT), inovativne plačilne storitve, avtomatizirano svetovanje (robo-advice), velepodatki, računalništvo v oblaku, inovativne rešitve pri vpisovanju/identifikaciji stranke, platforme za množično financiranje in številne druge;

| E. | ker naložbe v uporabo finančne tehnologije znašajo milijarde evrov in se iz leta v leto povečujejo; |
| --- | --- |

E.

ker naložbe v uporabo finančne tehnologije znašajo milijarde evrov in se iz leta v leto povečujejo;

| F. | ker se uporaba teh tehnologij različno hitro razvija, obseg in učinek razvoja teh tehnologij pa nista jasna, vendar bi lahko zelo občutno spremenila finančni sektor; ker bi lahko nekatere aplikacije finančne tehnologije nekoč postale sistemsko pomembne; |
| --- | --- |

F.

ker se uporaba teh tehnologij različno hitro razvija, obseg in učinek razvoja teh tehnologij pa nista jasna, vendar bi lahko zelo občutno spremenila finančni sektor; ker bi lahko nekatere aplikacije finančne tehnologije nekoč postale sistemsko pomembne;

| G. | ker bi moral razvoj finančne tehnologije prispevati k razvoju in konkurenčnosti evropskega finančnega sistema in gospodarstva, vključno z dobrobitjo evropskih državljanov, in obenem krepiti finančno stabilnost, varstvo potrošnikov pa bi moralo ostati na najvišji ravni; |
| --- | --- |

G.

ker bi moral razvoj finančne tehnologije prispevati k razvoju in konkurenčnosti evropskega finančnega sistema in gospodarstva, vključno z dobrobitjo evropskih državljanov, in obenem krepiti finančno stabilnost, varstvo potrošnikov pa bi moralo ostati na najvišji ravni;

| H. | ker lahko finančna tehnologija prinese velike koristi, npr. hitrejše, cenejše, bolj prilagojene, bolj vključujoče, odpornejše ter preglednejše in boljše finančne storitve za potrošnike in podjetja, evropskim podjetjem pa lahko ponudi številne nove poslovne priložnosti; ker je pri maloprodajnih finančnih storitvah potrošniška izkušnja gonilna sila za tržne akterje; ker napredek in inovacije v finančnem sektorju ne bi smele povzročiti izključitve gotovine kot plačilnega sredstva; |
| --- | --- |

H.

ker lahko finančna tehnologija prinese velike koristi, npr. hitrejše, cenejše, bolj prilagojene, bolj vključujoče, odpornejše ter preglednejše in boljše finančne storitve za potrošnike in podjetja, evropskim podjetjem pa lahko ponudi številne nove poslovne priložnosti; ker je pri maloprodajnih finančnih storitvah potrošniška izkušnja gonilna sila za tržne akterje; ker napredek in inovacije v finančnem sektorju ne bi smele povzročiti izključitve gotovine kot plačilnega sredstva;

| I. | ker bosta razvoj novih finančnih storitev in digitalizacija obstoječih storitev spremenila tržno dinamiko v sektorju finančnih storitev, saj bo pri akterjih in med njimi prišlo do novih oblik konkurence, inovacij, partnerstev in zunanjega izvajanja; |
| --- | --- |

I.

ker bosta razvoj novih finančnih storitev in digitalizacija obstoječih storitev spremenila tržno dinamiko v sektorju finančnih storitev, saj bo pri akterjih in med njimi prišlo do novih oblik konkurence, inovacij, partnerstev in zunanjega izvajanja;

| J. | ker je spodbujanje poštene konkurence z nevtralizacijo obstoječih ekonomskih rent in vzpostavitvijo enakih konkurenčnih pogojev za finančne storitve v EU pogoj za okrepitev finančne tehnologije v Evropi in sodelovanje med vsemi akterji; |
| --- | --- |

J.

ker je spodbujanje poštene konkurence z nevtralizacijo obstoječih ekonomskih rent in vzpostavitvijo enakih konkurenčnih pogojev za finančne storitve v EU pogoj za okrepitev finančne tehnologije v Evropi in sodelovanje med vsemi akterji;

| K. | ker so ekonomske raziskave pokazale, da bi stroškovna učinkovitost finančnega sistema lahko povzročila nižje cene maloprodajnih finančnih produktov in storitev za potrošnike; ker bi finančna tehnologija lahko prispevala k znižanju omenjenih cen; |
| --- | --- |

K.

ker so ekonomske raziskave pokazale, da bi stroškovna učinkovitost finančnega sistema lahko povzročila nižje cene maloprodajnih finančnih produktov in storitev za potrošnike; ker bi finančna tehnologija lahko prispevala k znižanju omenjenih cen;

| L. | ker lahko finančna tehnologija zlasti malim in srednjim podjetjem olajša dostop do kapitala, in sicer s čezmejnimi finančnimi storitvami ter alternativnimi kanali za posojanje in naložbe, kot sta množično financiranje in medsebojno posojanje, s čimer bi se okrepila unija kapitalskih trgov; |
| --- | --- |

L.

ker lahko finančna tehnologija zlasti malim in srednjim podjetjem olajša dostop do kapitala, in sicer s čezmejnimi finančnimi storitvami ter alternativnimi kanali za posojanje in naložbe, kot sta množično financiranje in medsebojno posojanje, s čimer bi se okrepila unija kapitalskih trgov;

| M. | ker lahko razvoj finančne tehnologije tudi olajša čezmejne finančne tokove in povezovanje kapitalskih trgov v Evropi, s tem pa spodbudi čezmejno poslovanje in omogoči dokončanje unije kapitalskih trgov; |
| --- | --- |

M.

ker lahko razvoj finančne tehnologije tudi olajša čezmejne finančne tokove in povezovanje kapitalskih trgov v Evropi, s tem pa spodbudi čezmejno poslovanje in omogoči dokončanje unije kapitalskih trgov;

| N. | ker lahko razvoj finančne tehnologije, zlasti na področju domačih in čezmejnih plačilnih rešitev, podpira tudi stalni razvoj enotnega trga blaga in storitev ter olajša doseganje ciljev 5x5 skupin G-20 in G-8 o znižanju stroškov nakazil; |
| --- | --- |

N.

ker lahko razvoj finančne tehnologije, zlasti na področju domačih in čezmejnih plačilnih rešitev, podpira tudi stalni razvoj enotnega trga blaga in storitev ter olajša doseganje ciljev 5x5 skupin G-20 in G-8 o znižanju stroškov nakazil;

| O. | ker lahko finančna tehnologija služi kot učinkovito orodje za finančno vključenost, saj omogoča posebej prilagojene finančne storitve za osebe, ki doslej do njih niso mogle dostopati, s čimer rast postane bolj vključujoča; ker je treba rešiti problematiko finančnega izobraževanja in digitalnih znanj in spretnosti evropskih državljanov, če naj finančna tehnologija prinese resnično finančno vključenost; |
| --- | --- |

O.

ker lahko finančna tehnologija služi kot učinkovito orodje za finančno vključenost, saj omogoča posebej prilagojene finančne storitve za osebe, ki doslej do njih niso mogle dostopati, s čimer rast postane bolj vključujoča; ker je treba rešiti problematiko finančnega izobraževanja in digitalnih znanj in spretnosti evropskih državljanov, če naj finančna tehnologija prinese resnično finančno vključenost;

| P. | ker se morajo zakonodaja, regulacija in nadzor prilagoditi inovacijam in doseči ustrezno ravnotežje med spodbudami za inovativno zaščito potrošnikov in vlagateljev ter finančno stabilnostjo; ker se pri finančni tehnologiji zahteva bolj uravnotežen pristop glede urejanja institucije in urejanja dejavnosti; ker lahko zapleteno medsebojno vplivanje finančne tehnologije in obstoječe ureditve povzroči neskladja, saj so podjetja in ponudniki storitev urejeni različno, četudi izvajajo zelo podobne dejavnosti, nekaterih dejavnosti pa obstoječa ureditev in njene opredelitve in/ali področje uporabe ne zajemajo zadovoljivo; ker sedanji okvir EU za varstvo potrošnikov in vlagateljev v zvezi s finančnimi storitvami vseh inovacij finančne tehnologije ne obravnava ustrezno; |
| --- | --- |

P.

ker se morajo zakonodaja, regulacija in nadzor prilagoditi inovacijam in doseči ustrezno ravnotežje med spodbudami za inovativno zaščito potrošnikov in vlagateljev ter finančno stabilnostjo; ker se pri finančni tehnologiji zahteva bolj uravnotežen pristop glede urejanja institucije in urejanja dejavnosti; ker lahko zapleteno medsebojno vplivanje finančne tehnologije in obstoječe ureditve povzroči neskladja, saj so podjetja in ponudniki storitev urejeni različno, četudi izvajajo zelo podobne dejavnosti, nekaterih dejavnosti pa obstoječa ureditev in njene opredelitve in/ali področje uporabe ne zajemajo zadovoljivo; ker sedanji okvir EU za varstvo potrošnikov in vlagateljev v zvezi s finančnimi storitvami vseh inovacij finančne tehnologije ne obravnava ustrezno;

| Q. | ker so evropski nadzorni organi začeli prepoznavati potencialna tveganja in koristi inovativnih finančnih tehnologij; ker pristojni nacionalni organi spremljajo ta tehnološki razvoj in so pripravili različne pristope; ker so doslej razvoj ekosistema finančne tehnologije v Evropi ovirale neenotne ureditve v posameznih državah članicah in pomanjkljivo sodelovanje na trgih; meni, da je za vzpostavitev trdnega ekosistema finančne tehnologije v Evropi pomembno odločno ukrepanje EU za spodbujanje skupnega pristopa k finančni tehnologiji; |
| --- | --- |

Q.

ker so evropski nadzorni organi začeli prepoznavati potencialna tveganja in koristi inovativnih finančnih tehnologij; ker pristojni nacionalni organi spremljajo ta tehnološki razvoj in so pripravili različne pristope; ker so doslej razvoj ekosistema finančne tehnologije v Evropi ovirale neenotne ureditve v posameznih državah članicah in pomanjkljivo sodelovanje na trgih; meni, da je za vzpostavitev trdnega ekosistema finančne tehnologije v Evropi pomembno odločno ukrepanje EU za spodbujanje skupnega pristopa k finančni tehnologiji;

| R. | ker lahko finančna tehnologija z decentralizacijo in dekoncentracijo tveganj, hitrejšim kliringom in poravnavo gotovinskih plačil ter trgovanjem z vrednostnimi papirji, boljšim upravljanjem z zavarovanji in optimizacijo kapitala prispeva k zmanjšanju tveganja v finančnem sistemu; |
| --- | --- |

R.

ker lahko finančna tehnologija z decentralizacijo in dekoncentracijo tveganj, hitrejšim kliringom in poravnavo gotovinskih plačil ter trgovanjem z vrednostnimi papirji, boljšim upravljanjem z zavarovanji in optimizacijo kapitala prispeva k zmanjšanju tveganja v finančnem sistemu;

| S. | ker se lahko pričakuje, da bo najpomembnejši vpliv finančne tehnologije zadeval vrednostno verigo po trgovanju, ki vključuje storitve, kot so kliring, poravnava, skrbništvo sredstev in regulativno poročanje, kjer bi tehnologije, kot je tehnologija distribuirane knjige transakcij (DLT), lahko imele potencial za preoblikovanje celotnega sektorja; ker bi v tej vrednostni verigi nekateri posredniki, kot so skrbniki, centralne nasprotne stranke in centralne depotne družbe, dolgoročno lahko postali odveč, medtem ko bodo nekatere druge funkcije še vedno morali opravljati neodvisni, regulirani subjekti; |
| --- | --- |

S.

ker se lahko pričakuje, da bo najpomembnejši vpliv finančne tehnologije zadeval vrednostno verigo po trgovanju, ki vključuje storitve, kot so kliring, poravnava, skrbništvo sredstev in regulativno poročanje, kjer bi tehnologije, kot je tehnologija distribuirane knjige transakcij (DLT), lahko imele potencial za preoblikovanje celotnega sektorja; ker bi v tej vrednostni verigi nekateri posredniki, kot so skrbniki, centralne nasprotne stranke in centralne depotne družbe, dolgoročno lahko postali odveč, medtem ko bodo nekatere druge funkcije še vedno morali opravljati neodvisni, regulirani subjekti;

| T. | ker regulativna tehnologija (RegTech) lahko prinese velike koristi za finančne institucije in nadzorne organe, saj omogoča preglednejšo in učinkovitejšo uporabo novih tehnologij za izpolnjevanje regulativnih zahtev in zahtev glede skladnosti v realnem času; |
| --- | --- |

T.

ker regulativna tehnologija (RegTech) lahko prinese velike koristi za finančne institucije in nadzorne organe, saj omogoča preglednejšo in učinkovitejšo uporabo novih tehnologij za izpolnjevanje regulativnih zahtev in zahtev glede skladnosti v realnem času;

| U. | ker se zavarovalniška tehnologija (InsurTech) nanaša na storitve zavarovanja, ki jih omogočajo ali zagotavljajo nove tehnologije, na primer z avtomatiziranim svetovanjem, oceno tveganja in velepodatki, pa tudi z zavarovanjem pred novimi tveganji, kot so kibernetski napadi; |
| --- | --- |

U.

ker se zavarovalniška tehnologija (InsurTech) nanaša na storitve zavarovanja, ki jih omogočajo ali zagotavljajo nove tehnologije, na primer z avtomatiziranim svetovanjem, oceno tveganja in velepodatki, pa tudi z zavarovanjem pred novimi tveganji, kot so kibernetski napadi;

| V. | ker je treba za spodbujanje finančnih inovacij v Evropi nujno olajšati dostop do financiranja za podjetja, ki razvijajo produkte in storitve finančne tehnologije, in za inovativne poslovne partnerje, ki jim dobavljajo potreben tehnološki material za zagotavljanje teh produktov in storitev, zlasti za zagonska podjetja, da bi se lahko razširila; ker sta razpoložljivost tveganega kapitala kot vira financiranja in zanesljiv tehnološki sektor ključna dejavnika pri spodbujanju dinamičnega ekosistema finančne tehnologije v Evropi; |
| --- | --- |

V.

ker je treba za spodbujanje finančnih inovacij v Evropi nujno olajšati dostop do financiranja za podjetja, ki razvijajo produkte in storitve finančne tehnologije, in za inovativne poslovne partnerje, ki jim dobavljajo potreben tehnološki material za zagotavljanje teh produktov in storitev, zlasti za zagonska podjetja, da bi se lahko razširila; ker sta razpoložljivost tveganega kapitala kot vira financiranja in zanesljiv tehnološki sektor ključna dejavnika pri spodbujanju dinamičnega ekosistema finančne tehnologije v Evropi;

| W. | ker kibernetski napadi vse bolj ogrožajo vso digitalno infrastrukturo in tako tudi finančno; ker je tveganje tovrstnih napadov v finančnem sektorju trikrat večje kot v katerem koli drugem sektorju; ker so varnost, zanesljivost in neprekinjenost storitev v tem sektorju temeljni pogoji za pridobitev zaupanja javnosti vanj; ker so potrošniki na maloprodajnem trgu tudi izredno dovzetni za podobne napade ali krajo identitete; |
| --- | --- |

W.

ker kibernetski napadi vse bolj ogrožajo vso digitalno infrastrukturo in tako tudi finančno; ker je tveganje tovrstnih napadov v finančnem sektorju trikrat večje kot v katerem koli drugem sektorju; ker so varnost, zanesljivost in neprekinjenost storitev v tem sektorju temeljni pogoji za pridobitev zaupanja javnosti vanj; ker so potrošniki na maloprodajnem trgu tudi izredno dovzetni za podobne napade ali krajo identitete;

| X. | ker so povezane naprave sestavni del storitev finančne tehnologije; ker je internet stvari (IoT) še posebej izpostavljen kibernetskim napadom in tako predstavlja poseben izziv za kibernetsko varnost; ker je povezan sistem le toliko varen kot njegov najšibkejši del; |
| --- | --- |

X.

ker so povezane naprave sestavni del storitev finančne tehnologije; ker je internet stvari (IoT) še posebej izpostavljen kibernetskim napadom in tako predstavlja poseben izziv za kibernetsko varnost; ker je povezan sistem le toliko varen kot njegov najšibkejši del;

| Y. | ker mora biti z uveljavitvijo finančne tehnologije potrošnikom in vlagateljem omogočeno, da se še naprej zanašajo na visoke standarde glede varstva potrošnikov in vlagateljev, podatkov in pravice do zasebnosti ter glede pravne odgovornosti ponudnikov finančnih storitev; |
| --- | --- |

Y.

ker mora biti z uveljavitvijo finančne tehnologije potrošnikom in vlagateljem omogočeno, da se še naprej zanašajo na visoke standarde glede varstva potrošnikov in vlagateljev, podatkov in pravice do zasebnosti ter glede pravne odgovornosti ponudnikov finančnih storitev;

| Z. | ker je za spodbujanje finančne tehnologije pomembno oblikovati usklajen in podporen regulativni okvir in konkurenčno okolje, ki lahko finančni tehnologiji omogoči razvoj in uporabo različnih inovativnih orodij za zagotovitev varnega šifriranja in spletne identifikacije in avtentikacije z enostavnim vmesnikom; |
| --- | --- |

Z.

ker je za spodbujanje finančne tehnologije pomembno oblikovati usklajen in podporen regulativni okvir in konkurenčno okolje, ki lahko finančni tehnologiji omogoči razvoj in uporabo različnih inovativnih orodij za zagotovitev varnega šifriranja in spletne identifikacije in avtentikacije z enostavnim vmesnikom;

| AA. | ker bi avtomatizacija v finančnem sektorju in tudi v drugih sektorjih lahko povzročila motnje v obstoječih vzorcih zaposlovanja; ker bosta morala biti izboljšanje in razvoj usposabljanja in preusposabljanja za pridobitev znanj in veščin v središču vsake evropske strategije na področju finančne tehnologije; |
| --- | --- |

AA.

ker bi avtomatizacija v finančnem sektorju in tudi v drugih sektorjih lahko povzročila motnje v obstoječih vzorcih zaposlovanja; ker bosta morala biti izboljšanje in razvoj usposabljanja in preusposabljanja za pridobitev znanj in veščin v središču vsake evropske strategije na področju finančne tehnologije;

| AB. | ker si tržna struktura na številnih področjih digitalnega gospodarstva zaradi mrežnih učinkov prizadeva za maloštevilne udeležence na trgu in ker to prinaša izzive na področju konkurenčnega in protimonopolnega prava; |
| --- | --- |

AB.

ker si tržna struktura na številnih področjih digitalnega gospodarstva zaradi mrežnih učinkov prizadeva za maloštevilne udeležence na trgu in ker to prinaša izzive na področju konkurenčnega in protimonopolnega prava;

Opredelitev okvira EU za finančno tehnologijo

| 1. | pozdravlja razvoj na področju finančne tehnologije in poziva Komisijo, naj oblikuje celovit akcijski načrt za finančno tehnologijo v okviru strategije za unijo kapitalskih trgov in enotni digitalni trg, s katerim bi prispevali k učinkovitemu, konkurenčnemu, globljemu in bolj povezanemu evropskemu finančnemu sistemu, zagotovili dolgoročne koristi za realno gospodarstvo, izpolnili potrebe potrošnikov in vlagateljev ter zagotovili regulativno varnost; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja nedavno ustanovitev projektne skupine za finančno tehnologijo, katere naloga je ocenjevati inovacije na tem področju in obenem razvijati strategije za obvladovanje potencialnih izzivov finančne tehnologije, ter začetek javnih posvetovanj Komisije o finančni tehnologiji; poziva Komisijo, naj Parlament vključi v delo projektne skupine za finančno tehnologijo; meni, da so nedavne pobude Komisije temeljni koraki v smeri oblikovanja obsežne strategije o finančni tehnologiji in zmanjšanja regulativne negotovosti na tem področju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | meni, da lahko finančna tehnologija omogoči uspešnost pobud za unijo kapitalskih trgov, na primer z diverzifikacijo možnosti financiranja v EU, in spodbuja Komisijo, naj koristi finančne tehnologije uporabi za pospešitev projekta unije kapitalskih trgov; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo, naj pri delu na področju finančne tehnologije uporabi sorazmeren, medsektorski in celosten pristop ter upošteva rešitve v drugih pravnih redih in se prilagodi raznolikosti akterjev in uporabljenih poslovnih modelov; poziva Komisijo, naj po potrebi ukrepa prva, da ustvari ugodno okolje za razširitev evropskih središč in podjetij na področju finančne tehnologije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da bi bilo treba po potrebi revidirati zakonodajo o finančnih storitvah tako na ravni EU kot na nacionalni ravni in da bi ta morala biti v zadostni meri naklonjena inovacijam, da bi lahko dosegli in ohranili enake konkurenčne pogoje za različne akterje; zlasti priporoča, da se v skladu z „inovacijskim načelom“ morebitni učinki na zakonodajo o inovacijah ustrezno upoštevajo pri oceni učinka, kar bi moralo prinesti obsežne in pomembne gospodarske in družbene koristi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da bi bilo treba okrepiti zakonodajo in nadzor na področju finančne tehnologije, da bi zagotovili enake konkurenčne pogoje in lažji dostop za nove udeležence na trgu ter preprečili regulativno arbitražo v državah članicah in pravnih statusih, in da bi morala temeljiti na naslednjih načelih:






  (a) | enake storitve in enako tveganje: veljati bi morala enaka pravila ne glede na vrsto zadevnega pravnega subjekta ali to, kje se nahaja v Uniji; |
| --- | --- | --- |

6.

(a)

enake storitve in enako tveganje: veljati bi morala enaka pravila ne glede na vrsto zadevnega pravnega subjekta ali to, kje se nahaja v Uniji;

| (b) | tehnološka nevtralnost; |
| --- | --- |

(b)

tehnološka nevtralnost;

| (c) | pristop, ki temelji na tveganju, z upoštevanjem sorazmernosti zakonodajnih in nadzornih ukrepov glede na tveganje in pomembnosti tveganj; |
| --- | --- |

(c)

pristop, ki temelji na tveganju, z upoštevanjem sorazmernosti zakonodajnih in nadzornih ukrepov glede na tveganje in pomembnosti tveganj;

| 7. | priporoča, naj pristojni organi novim in obstoječem udeležencem na trgu dovolijo nadzorovano preskušanje novih tehnologij in to tudi spodbujajo; ugotavlja, da bi tako nadzorovano okolje za preskušanje lahko uresničili v obliki regulativnega peskovnika za storitve finančne tehnologije, ki bi lahko prinesel koristi za družbo, povezuje najrazličnejše udeležence na trgu in v številnih državah članicah že obstaja; poudarja, da so potrebna proaktivna in v prihodnost usmerjena prizadevanja organov pri dialogu z udeleženci na trgu in drugimi ustreznimi deležniki, saj lahko to nadzornikom in regulatorjem pomaga pri razvoju tehnološkega strokovnega znanja; poziva pristojne organe, naj razmislijo o razvoju finančnih in/ali operativnih orodij za stresne teste za aplikacije finančne tehnologije, kadar bi lahko povzročile sistemska tveganja, s tem pa bi dopolnili delo Evropskega odbora za sistemska tveganja (ESRB); |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja, da nekatere centralne banke že preskušajo digitalno valuto centralne banke (CBDC) in druge nove tehnologije; spodbuja ustrezne organe v Evropi, naj ocenijo učinek potencialnih tveganj in koristi različice digitalne valute centralne banke, ki temelji na distribuirani knjigi, in s tem povezanih potrebnih zahtev v smislu varstva potrošnikov in preglednosti; spodbuja jih tudi k preskušanju, da bi lahko sledili razvoju trga; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, kako pomembno je, da regulatorji in nadzorniki razvijejo zadostno strokovno znanje, da bi lahko ustrezno preučili vse bolj zapletene storitve finančne tehnologije; poudarja, da bo s tem stalnim nadzorom regulatorjem omogočeno, da ugotovijo in vnaprej napovejo posebna tveganja za različne tehnologije in po potrebi nemudoma in z jasnim ciljem posredujejo; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zato poudarja, kako pomembno je, da imajo ponudniki storitev finančne tehnologije in uporabniki na voljo „točko vse na enem mestu“, organizirano v okviru regulativnih in nadzornih organov; priznava, da je treba premostiti medsektorske ovire na področju nadzora, in priporoča tesno sodelovanje nadzornikov finančnega sektorja z drugimi ustreznimi nacionalnimi in evropskimi organi, ki imajo zahtevano tehnološko strokovno znanje; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo in podpirajo več raziskovalnih projektov, povezanih s finančno tehnologijo; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja pomen spodbujanja finančnih inovacij v Evropi; poziva k olajšanemu dostopu do finančnih sredstev za ponudnike inovativnih finančnih storitev in inovativna podjetja, ki jim dobavljajo material, potreben za opravljanje teh storitev; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da podjetja na področju finančne tehnologije pozitivno prispevajo k razvoju finančnega posredništva, vendar pa ustvarjajo tudi nova tveganja, povezana s finančno stabilnostjo; ugotavlja, da regulativni in nadzorni organi prejmejo veliko informacij, ki so povezane z izvajanjem številnih regulativnih okvirov, kot so kapitalske zahteve, stopnja finančnega vzvoda in likvidnosti ter druge, iz bilanc stanja uveljavljenih finančnih institucij, medtem ko je v primeru nebančnih posojilnih subjektov, kot sta množično financiranje in medsebojno posojanje (P2P), težko dobiti zadostne informacije o njihovih finančnih posredniških dejavnostih iz bilanc stanja; zato regulativne in nadzorne organe poziva, naj preučijo možnosti za pridobivanje ustreznih nadzornih informacij za ohranjanje finančne stabilnosti in po potrebi uveljavijo regulativne omejitve za bilance stanja za doseganje in ohranjanje finančne stabilnosti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da lahko regulativna tehnologija izboljša in olajša postopke za preverjanje skladnosti, zlasti kakovost in pravočasnost nadzornih informacij, ki postanejo manj zapleteni in stroškovno učinkovitejši; poziva organe, naj pojasnijo pravne pogoje, pod katerimi bi lahko nadzorovani subjekti oddali dejavnosti za preverjanje skladnosti subjektov v zunanje izvajanje tretjim osebam, pri čemer bi zagotovili obstoj ustreznih nadzornih ureditev za tretje osebe ter da je za skladnost še naprej pravno odgovoren nadzorovani subjekt; poziva ustrezne organe, zlasti Komisijo, kot del njenega dela v zvezi z evropskim potrgovalnim forumom, naj s proaktivnim pristopom poskušajo razumeti ovire za uporabo novih rešitev finančne tehnologije in regulativne tehnologije na področjih pred- in potrgovalnih postopkov, vključenih v direktivo o trgu finančnih instrumentov (MiFID), uredbo o infrastrukturi evropskega trga (EMIR) in uredbo o centralnih depotnih družbah (CSDR), in tam, kjer ni ovir, pojasnijo pravico akterjev do uporabe teh rešitev z namenom izpolnjevanja njihovih obveznosti v skladu z omenjeno zakonodajo; |
| --- | --- |

14.

| 15. | želi spomniti, da bi morale biti inovativne finančne storitve na voljo povsod po EU, zato ne bi smeli po nepotrebnem ovirati njihovega čezmejnega zagotavljanja znotraj Unije; poziva Komisijo in evropske nadzorne organe, naj spremljajo in preprečujejo prekrivanja pri ureditvi, nove ovire za vstop na trg in nacionalne ovire za navedene storitve; poziva Komisijo, naj prepreči ovire med državami članicami zaradi neskladnosti nacionalnih ureditev in spodbuja primere dobre prakse pri pristopih držav članic k urejanju; poleg tega poziva Komisijo in evropske nadzorne organe, naj za ponudnike novih finančnih storitev, ki bodo na voljo po vsej Uniji, po potrebi uporabljajo ureditve za čezmejno opravljanje plačilnih storitev z enotnim dovoljenjem; podpira prizadevanja Komisije pri obravnavi vprašanja, kako lahko EU prispeva k izboljšanju izbire, preglednosti in konkurenčnosti pri maloprodajnih finančnih storitvah v korist evropskih potrošnikov, ter poudarja, da bi moral ta cilj dopolnjevati cilj izboljšanja učinkovitosti finančnega sistema; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja nastajanje vrste dinamičnih skupnosti za finančno tehnologijo po vsej EU; poziva Komisijo in povezane organe EU za ekonomsko upravljanje, naj tesno sodelujejo s središči finančne tehnologije ter razširijo pametno podjetništvo teh skupnosti in njihova prizadevanja s spodbujanjem in financiranjem inovacij ter obravnavanjem teh središč kot vira prihodnje konkurenčne prednosti EU v finančnem sektorju; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ugotavlja, da so zagonska podjetja na področju finančne tehnologije posebno ranljiva za subjekte, ki zlorabljajo patente, in sicer tako, da jih kupijo, nato pa podjetjem, ki že uporabljajo tehnološke pravice, grozijo s tožbami zaradi kršitve patenta; poziva Komisijo, naj analizira stanje in predlaga ukrepe za boj proti subjektom, ki zlorabljajo patente, na področju finančne tehnologije; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da bi s finančno tehnologijo lahko digitalizirali javne storitve in tako prispevali k njihovi večji učinkovitosti, na primer na področju pobiranja davkov in preprečevanja davčnih goljufij; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da je tržna struktura na številnih področjih digitalnega gospodarstva zaradi mrežnih učinkov usmerjena v maloštevilne udeležence na trgu, kar prinaša izzive na področju konkurenčnega in protimonopolnega prava; poziva Evropsko komisijo, naj preveri primernost konkurenčnega okvira za izzive digitalnega gospodarstva na splošno in zlasti finančne tehnologije; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da je mogoče sredstva, ki se lahko uporabijo za čezmejna plačila, nadalje izboljšati; podpira razvoj tovrstnih plačilnih sredstev v Evropi in obžaluje visoko stopnjo razdrobljenosti spletnega bančnega trga v EU ter pomanjkanje vseevropskega sistema kreditnih ali debetnih kartic, ki bi bil v evropski lasti; meni, da bi to bilo odločilno za dobro delujočo unijo kapitalskih trgov in bistven del evropskega enotnega digitalnega trga, saj bi spodbujalo e-trgovino in čezmejno konkurenco na področju finančnih storitev; poziva Komisijo, naj opredeli prihodnje ukrepe za vzpostavitev ugodnega okolja za razvoj tega sistema; priznava potrebo po takšnem sistemu, ki bi sobival in bil po potrebi interoperabilen z drugimi inovativnimi plačilnimi rešitvami v interesu konkurence; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da so potrošniki gonilna sila vzpona finančno-tehnoloških podjetij; poudarja, da bi moral biti cilj vseh prihodnjih zakonodajnih sprememb podpreti potrošnike pri tej preobrazbi; |
| --- | --- |

21.

Podatki

| 22. | želi spomniti, da imata zbiranje in analiza podatkov osrednjo vlogo v finančni tehnologiji, zato poudarja, da je treba veljavno zakonodajo o podatkih – vključno s splošno uredbo o varstvu podatkov, revidirano direktivo o plačilnih storitvah, uredbo o elektronski identifikaciji, četrto direktivo o preprečevanju pranja denarja ter direktivo o varnosti omrežij in informacij – uporabljati dosledno in tehnološko nevtralno; poudarja, da je za povečanje inovativnega financiranja v Evropi potreben prost pretok podatkov v Uniji, poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe za zagotovitev, da se pri zagotavljanju finančnih storitev uporabljajo samo objektivni in ustrezni podatkovni elementi; pozdravlja javno posvetovanje Komisije z dne 10. januarja 2017 o podatkovnem gospodarstvu (COM(2017)0009), katerega namen je bil zagotoviti dokaze in ugotoviti, ali v Uniji obstajajo ovire za prosti pretok podatkov; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da so potrebna jasna pravila o lastništvu podatkov, dostopu do njih in prenosu podatkov; poudarja, da vse večje količine podatkov ustvarjajo stroji ali procesi, ki temeljijo na nastajajočih tehnologijah, kot je strojno učenje; poudarja, da splošna uredba o varstvu podatkov zagotavlja jasen pravni okvir v zvezi z osebnimi podatki, vendar je potrebna večja pravna varnost v zvezi z drugimi vrstami podatkov; v zvezi s tem meni, da je treba jasno razlikovati med surovimi podatki in podatki, ki nastanejo pri nadaljnji obdelavi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da odprto bančništvo in izmenjava podatkov pripomoreta k temu, da se vsi poslovni modeli finančne tehnologije razvijajo hkrati, kar koristi potrošnikom; v zvezi s tem poudarja nedavne dosežke revidirane direktive o plačilnih storitvah v zvezi z odreditvami plačil in dostopom do podatkov o računu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja morebitne koristi računalništva v oblaku za potrošnike in ponudnike finančnih storitev v smislu stroškovne učinkovitosti, krajšega časa za trženje in boljše uporabe virov IKT; ugotavlja, da za finančni sektor ni jasnih in izčrpnih evropskih pravil ali smernic za prenos podatkov v oblak; poudarja, da je treba razviti te smernice in skupni pristop k uporabi računalništva v oblaku v vseh nacionalnih pristojnih organih; poudarja, da so ta pravila ali smernice potrebne za zagotovitev prožnosti in hitrosti pri sprejemanju računalništva v oblaku; poudarja, da bi morale te smernice vključevati visoke standarde varnosti podatkov in varstva potrošnikov; poziva Komisijo in evropske nadzorne organe, naj preučijo različne možnosti v zvezi s tem, kot so predhodno odobrene pogodbe med ponudniki storitev v oblaku in finančnimi institucijami; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ugotavlja, da je treba okrepiti ozaveščenost potrošnikov o vrednosti njihovih osebnih podatkov; ugotavlja, da lahko potrošniki sklenejo pogodbe o izmenjavi digitalnih vsebin proti plačilu provizije; poudarja, da to lahko prinese ekonomske koristi, lahko pa se tudi uporablja diskriminatorno; poziva Komisijo, naj preuči možnost evropske strategije za izmenjavo podatkov, da bi se potrošnikom zagotovil nadzor nad svojimi podatki; meni, da bo jasen pristop, osredotočen na potrošnike, povečal zaupanje v storitve v oblaku in spodbudil nove inovativne storitve, ki jih ponujajo različni akterji v vrednostni verigi na področju finančnih storitev, npr. z uporabo programskih vmesnikov ali olajševanjem neposrednega dostopa do podatkov za elektronske plačilne storitve; poziva Komisijo, naj preuči prihodnji potencial sistemov upravljanja osebnih podatkov kot tehničnih orodij za potrošnike za upravljanje svojih osebnih podatkov; |
| --- | --- |

26.

| 27. | glede na to, da finančne institucije vse bolj uporabljajo podatke potrošnikov ali velepodatke, želi spomniti na določbe splošne uredbe o varstvu podatkov, v skladu s katerim ima posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, pravico dobiti pojasnilo o odločitvi, sprejeti na podlagi avtomatizirane obdelave, in pravico do izpodbijanja te odločitve (4); poudarja, da je treba zagotoviti, da se nepravilni podatki spremenijo in da se uporabijo samo preverljivi in relevantni podatki; poziva vse deležnike, naj okrepijo prizadevanja za zagotovitev uresničevanja teh pravic; meni, da mora biti privolitev v uporabo osebnih podatkov dinamična in da mora imeti posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, možnost, da spremeni in prilagodi svojo privolitev; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ugotavlja, da bi dejstvo, da finančne institucije vse bolj uporabljajo podatke potrošnikov ali velepodatke, lahko prineslo koristi za potrošnike, kot je razvoj bolj prilagojenih, segmentiranih in cenejših ponudb na podlagi učinkovitejše dodelitve tveganja in razporeditve kapitala; ugotavlja pa tudi, da bi razvoj dinamičnega oblikovanja cen in njegov potencial lahko imela nasproten učinek, kar bi lahko škodilo primerljivosti ponudb, učinkoviti konkurenci ter združevanju in vzajemnemu prevzemanju tveganj, na primer v zavarovalnem sektorju; |
| --- | --- |

28.

| 29. | je seznanjen, da se za namene avtomatiziranega svetovanja vse bolj povezujejo osebni podatki in algoritmi; poudarja potencial avtomatiziranega svetovanja za učinkovitost in njegove potencialne pozitivne učinke na finančno vključenost; poudarja, da bi napake ali neobjektivnost algoritmov lahko povzročila sistemsko tveganje in škodila potrošnikom, saj bi lahko na primer povečala izključenost; poziva Komisijo in evropske nadzorne organe, naj spremljajo ta tveganja, da bi zagotovili, da bi avtomatizacija pri finančnem svetovanju resnično prinesla boljše, preglednejše, dostopnejše in učinkovitejše svetovanje, ter naj rešijo vprašanje vse težjega ugotavljanja odgovornosti za škodo, nastalo zaradi teh tveganj, v obstoječem pravnem okviru za odgovornost pri uporabi podatkov; poudarja, da bi morale za avtomatizirano svetovanje veljati enake zahteve o varstvu potrošnikov kot za osebno svetovanje strankam; |
| --- | --- |

29.

Kibernetska varnost in tveganja na področju informacijsko-komunikacijske tehnologije

| 30. | poudarja, da je vzdolž vse verige finančnih storitev potrebna celostna varnost; opozarja na velika in raznolika tveganja kibernetskih napadov, ki so usmerjeni v infrastrukturo naših finančnih trgov, internet stvari, valute in podatke; poziva Komisijo, naj v akcijskem načrtu za finančno tehnologijo kibernetsko varnost obravnava kot najpomembnejšo prednostno nalogo, ter poziva evropske nadzorne organe in ECB, ki ima vlogo bančnega nadzornika, naj jo obravnavajo kot ključni element svojih regulativnih in nadzornih programov; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva evropske nadzorne organe, naj v sodelovanju z nacionalnimi regulatorji redno pregledujejo obstoječe operativne standarde v zvezi s tveganji finančnih institucij na področju informacijsko-komunikacijske tehnologije; evropske nadzorne organe tudi poziva, naj pripravijo smernice za nadzor teh tveganj, saj je v strategijah držav članic za kibernetsko varnost raven varstva različna; poudarja, kako pomembno je, da imajo evropski nadzorni organi tehnološko strokovno znanje, saj jim to omogoča izvajanje njihovih nalog; spodbuja več raziskav na tem področju; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja potrebo po izmenjavi informacij in primerov dobre prakse med nadzornimi organi, regulativnimi organi in vladami držav članic, vsak na svoji ravni, med raziskovalci in udeleženci na trgu ter med samimi udeleženci na trgu; poziva Komisijo, države članice, udeležence na trgu in Agencijo Evropske unije za varnost omrežij in informacij (ENISA), naj preučijo potencial preglednosti in izmenjave informacij kot orodij proti kibernetskim napadom; predlaga, naj se v zvezi s tem raziščejo možne prednosti enotne kontaktne točke za udeležence na trgu in naj se obravnava bolj usklajen pristop k preiskovanju kibernetske kriminalitete na področju finančnih storitev, saj imajo te čedalje bolj izrazit čezmejni značaj; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja, da je treba pri urejanju zagotavljanja infrastrukture za finančne storitve določiti ustrezne strukture spodbud ponudnikom za ustrezne investicije v kibernetsko varnost; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva države članice, naj pravočasno prenesejo direktivo o varnosti omrežij in informacijskih sistemov; pozdravlja novo javno-zasebno partnerstvo na področju kibernetske varnosti, ki ga je Komisija nedavno ustanovila z udeleženci iz industrije; poziva Komisijo, naj pripravi vrsto novih in konkretnih pobud za krepitev odpornosti finančno-tehnoloških podjetij v tem sektorju, zlasti malih in srednjih podjetij ter zagonskih podjetij, proti kibernetskim napadom; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ugotavlja, da je zaupanje javnosti v zadevne tehnologije bistvenega pomena za rast finančne tehnologije v prihodnosti, in poudarja pomen boljšega izobraževanja in ozaveščanja o pozitivnih učinkih finančne tehnologije na vsakodnevne dejavnosti, pa tudi o tveganjih glede varnosti omrežij in informacijskih sistemov za državljane in podjetja, zlasti mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pozdravlja stalna prizadevanja na področju standardizacije, zaradi katerih so povezane naprave varnejše; vendar poudarja, da je treba zagotoviti varnost, ki presega najnižjo raven standardizacije, zlasti zato, ker se z enotnimi standardiziranimi varnostnimi ukrepi poveča tveganje obsežnih kršitev varnosti zaradi morebitnega domino učinka; močno spodbuja podjetja k razvoju lastnih in raznolikih odzivov za zagotovitev varnosti svojih naprav in dejavnosti; |
| --- | --- |

36.

Blokovne verige

| 37. | poudarja, kako pomembne so aplikacije blokovne verige za prenose denarja in vrednostnih papirjev ter za olajšanje pametnih pogodb, ki odpirajo številne možnosti za obe strani pri finančnih pogodbah, zlasti ureditvah glede financiranja trgovine in posojil za podjetja, s katerimi je mogoče poenostaviti zapletene trgovinske in finančne pogodbene odnose med podjetji ter med podjetji in potrošniki; poudarja, da so platforme blokovne verige primerne tudi za poenostavitev zapletenih transakcij med podjetji ter med podjetji in potrošniki; |
| --- | --- |

37.

| 38. | želi spomniti na koristi in tveganja nedovoljenih aplikacij blokovne verige; poziva Komisijo, naj vsako leto organizira konferenco deležnikov o tem; je zaskrbljen zaradi povečane uporabe nedovoljenih aplikacij blokovne verige za kriminalne dejavnosti, davčne utaje, izogibanje davkom in pranje denarja; poziva Komisijo, naj ta vprašanja tesno spremlja, vključno z vlogo mešalcev (mixers/tumblers) v tem procesu, in naj jih obravnava v poročilu; |
| --- | --- |

38.

Interoperabilnost

| 39. | priznava, da so za omogočanje dostopa do finančne strukture novim akterjem zelo pomembni programski vmesniki kot dopolnilo drugim orodjem, ki jih lahko uporablja potrošnik; priporoča uvedbo niza standardiziranih odprtih vmesnikov, ki jih bodo uporabljali prodajalci, na primer na področju odprtega bančništva, pri čemer naj se tem prodajalcem zagotovi možnost, da oblikujejo svojo programsko opremo; |
| --- | --- |

39.

| 40. | meni, da je interoperabilnost storitev finančne tehnologije ključni pogoj za prihodnji razvoj evropskega sektorja finančne tehnologije in polno uresničitev priložnosti, ki jih lahko ustvari, in to v Evropi in prek vključevanja jurisdikcij tretjih držav in drugih gospodarskih sektorjev; za lajšanje tovrstnega sodelovanja spodbuja standardizacijo oblik podatkov, kot je določena v revidirani direktivi o plačilnih storitvah, kjer je to mogoče; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Komisijo, naj usklajuje delo držav članic in udeležencev na trgu, da bi zagotovila interoperabilnost med različnimi nacionalnimi shemami za elektronsko identifikacijo; poudarja, da bi moral zasebni sektor imeti možnost uporabljati te sheme; meni, da bi morala biti sprejemljiva tudi sredstva za identifikacijo na daljavo, ki niso določena v uredbi o elektronski identifikaciji, če je njihova raven varnosti enaka ravni zanesljivosti sredstev elektronske identifikacije ter so torej varna in interoperabilna; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poudarja pomen interoperabilnosti med tradicionalnimi in novimi plačilnimi rešitvami za vzpostavitev celovitega in inovativnega evropskega trga plačil; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva evropske nadzorne organe, naj opredelijo primere, v katerih se lahko namesto močne avtentikacije uporabi ciljno usmerjena ali na tveganju temelječa avtentikacija; nadalje poziva Komisijo, naj preuči, ali lahko postopke močne avtentikacije izvajajo tudi drugi subjekti, ki niso banke; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva evropske nadzorne organe, naj v sodelovanju z nacionalnimi regulativnimi organi razvijajo tehnološko nevtralne standarde in licence za tehnologije poznavanja strank in identifikacije na daljavo, na primer na podlagi biometričnih meril, pri katerih se spoštuje zasebnost uporabnikov; |
| --- | --- |

44.

Finančna stabilnost ter varstvo potrošnikov in vlagateljev

| 45. | poziva Komisijo, naj pri načrtovanju svojega akcijskega načrta za finančno tehnologijo nameni posebno pozornost potrebam potrošnikov in vlagateljev na maloprodajnem trgu in tveganjem, ki so jim morda izpostavljeni, saj je finančna tehnologija pri storitvah za neprofesionalne stranke, na primer množičnem financiranju in medsebojnem posojanju, vse bolj razširjena; poudarja, da za storitve finančne tehnologije in druge finančne storitve veljajo enaki standardi varstva potrošnikov, ne glede na distribucijski kanal ali lokacijo potrošnika; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva evropske nadzorne organe, naj nadaljujejo in pospešijo svoje delo na področju spremljanja tehnološkega razvoja ter preučujejo njegove prednosti in potencialna tveganja, zlasti v zvezi z varstvom potrošnikov in vlagateljev in finančnim vključevanjem; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva Komisijo, naj preuči, koliko lahko finančna tehnologija prispeva k zagotavljanju kakovostnejšega finančnega svetovanja potrošnikom in ustreznost razdrobljenega regulativnega okvira EU, ki obravnava svetovanje, za vključitev tega; |
| --- | --- |

47.

| 48. | meni, da v zvezi z zavarovalniško tehnologijo še naprej obstaja precejšnja regulativna negotovost, in poudarja, da je to treba obravnavati, da se zagotovi varnost, zasebnost, poštena konkurenca in finančna stabilnost; poudarja, da bo večja pravna varnost prispevala k zagotavljanju, da potrošniki pri slabo urejenih podjetjih za zavarovalniško tehnologijo ne bodo utrpeli izgube ali postali žrtve zavajajoče prodaje, poleg tega pa bo podjetjem in potrošnikom pomagala bolje uporabiti rešitve zavarovalniške tehnologije; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poudarja, da je treba zagotoviti, da se finančna stabilnost okrepi ob razvoju rešitev finančne tehnologije; spodbuja preučitev odprtokodne in strokovno pregledane tehnologije za dosego tega cilja; poziva evropske nadzorne organe, naj sklenejo partnerstva z akterji iz zasebnega sektorja ter z njimi razvijajo in ocenijo inovativne tehnologije, ki lahko zaščitijo finančno stabilnost in povečajo varstvo potrošnikov, na primer z zmanjšanjem neobjektivnosti algoritmov ali okrepitvijo ozaveščenosti potrošnikov o kibernetskih grožnjah; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ugotavlja, da sta raznolikost udeležencev na trgu in konkurenca med njimi ključna dejavnika, ki prispevata k finančni stabilnosti; poziva regulativne in nadzorne organe, naj spremljajo vpliv digitalizacije na stanje konkurenčnosti po vseh zadevnih segmentih finančnega sektorja ter oblikujejo in uporabijo orodja za preprečitev ali odpravo protikonkurenčnega ravnanja ali izkrivljanj konkurence; |
| --- | --- |

50.

Finančno izobraževanje in digitalna znanja in spretnosti

| 51. | poudarja, da sta finančna in digitalna pismenost ključna dejavnika za učinkovito uporabo finančne tehnologije in zmanjšanje ravni tveganj v okolju finančne tehnologije; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poudarja, da je za to, da finančna tehnologija postane pravo orodje za finančno vključenost, potrebno ustrezno finančno izobraževanje potrošnikov in vlagateljev na maloprodajnem trgu, kar bi potrošnikom in vlagateljem, ki so še bolj neposredno izpostavljeni takoj dostopnim prilagojenim finančnim naložbenim produktom in storitvam, omogočilo tudi samostojno sprejemanje dobrih finančnih odločitev o ponudbah in razumevanje vseh tveganj, ki izhajajo iz teh inovativnih tehnologij; poziva Komisijo in evropske nadzorne organe, naj okrepijo podporo pobudam za izboljšanje finančnega izobraževanja; poudarja, da bi morali biti poklicno usposabljanje in informacije o pravicah potrošnikov in vlagateljev lahko dostopni; |
| --- | --- |

52.

| 53. | opozarja na napoved Komisije, da bi lahko do leta 2020 v Evropi primanjkovalo do 825 000 poklicnih strokovnjakov na področju IKT; meni, da je treba povečati število znanstvenikov s področja računalništva, in spodbuja države članice, naj se pripravijo na spremembe na trgu dela, ki bi se lahko zgodile hitreje, kot se zdaj morda pričakuje; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poudarja, da je treba okrepiti digitalno izobraževanje ter znanja in spretnosti v finančnem sektorju, regulativnih organih in vsej družbi, vključno s poklicnim usposabljanjem; poziva Komisijo, naj v okviru koalicije za digitalno pismenost in delovna mesta predstavi primere dobre prakse; |
| --- | --- |

54.

o

o o

| 55. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

55.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0228.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0358.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0434.

(4)  Glej uvodno izjavo 71 splošne uredbe o varstvu podatkov.

---

| 30.8.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 307/67 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 307/67

---

P8_TA(2017)0214

Gensko spremenjeni bombaž GHB119

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. maja 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž GHB119 (BCS-GHØØ5-8), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D050182 – 2017/2675(RSP))

(2018/C 307/07)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž GHB119 (BCS-GHØØ5-8), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D050182), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž GHB119 (BCS-GHØØ5-8), so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta (D050182),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (1) ter zlasti členov 7(3), 9(2), 19(3) in 21(2) Uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (1) ter zlasti členov 7(3), 9(2), 19(3) in 21(2) Uredbe,

| — | ob upoštevanju glasovanja Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 27. marca 2017 in po katerem ni bilo posredovano nobeno mnenje; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju glasovanja Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 27. marca 2017 in po katerem ni bilo posredovano nobeno mnenje;

| — | ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2),

| — | ob upoštevanju mnenja, ki ga je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) sprejela 21. septembra 2016 in objavila 21. oktobra 2016 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja, ki ga je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) sprejela 21. septembra 2016 in objavila 21. oktobra 2016 (3),

| — | ob upoštevanju predloga Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 182/2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (COM(2017)0085, COD(2017)0035), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 182/2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (COM(2017)0085, COD(2017)0035),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, s katerimi je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, s katerimi je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov (4),

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

| — | ob upoštevanju člena 106(2) in (3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 106(2) in (3) Poslovnika,

| A. | ker je družba Bayer 25. marca 2011 v skladu s členoma 5 in 17 Uredbe (ES) št. 1829/2003 nizozemskemu pristojnemu organu predložila vlogo za dajanje na trg živil, živilskih sestavin in krme, ki vsebujejo bombaž GHB119, so iz njega sestavljeni ali proizvedeni; ker vloga zajema tudi dajanje na trg gensko spremenjenega bombaža GHB119 v obliki proizvodov, ki so iz njega sestavljeni ali ga vsebujejo, ter se poleg uporabe za živila in krmo uporablja kot ves drugi bombaž, v kar pa ni zajeto gojenje; |
| --- | --- |

A.

ker je družba Bayer 25. marca 2011 v skladu s členoma 5 in 17 Uredbe (ES) št. 1829/2003 nizozemskemu pristojnemu organu predložila vlogo za dajanje na trg živil, živilskih sestavin in krme, ki vsebujejo bombaž GHB119, so iz njega sestavljeni ali proizvedeni; ker vloga zajema tudi dajanje na trg gensko spremenjenega bombaža GHB119 v obliki proizvodov, ki so iz njega sestavljeni ali ga vsebujejo, ter se poleg uporabe za živila in krmo uporablja kot ves drugi bombaž, v kar pa ni zajeto gojenje;

| B. | ker je 21. septembra 2016 Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) v skladu s členoma 6 in 18 Uredbe (ES) št. 1829/2003 sprejela pozitivno mnenje, ki je bilo objavljeno 21. oktobra 2016; |
| --- | --- |

B.

ker je 21. septembra 2016 Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) v skladu s členoma 6 in 18 Uredbe (ES) št. 1829/2003 sprejela pozitivno mnenje, ki je bilo objavljeno 21. oktobra 2016;

| C. | ker enotni identifikator BCS-GHØØ5-8, dodeljen bombažu GHB119, kakor je opisan v vlogi, izraža beljakovino PAT, ki omogoča odpornost proti herbicidom amonijevega glufosinata, in beljakovino Cry2A, ki varuje pred nekaterimi škodljivimi vrstami metuljev; ker bi dovoljenje za uvoz tovrstnega bombaža v Unijo nedvomno pomenilo povečanje njegove pridelave v drugih delih sveta ter posledično povečano uporabo herbicidov amonijevega glufosinata; |
| --- | --- |

C.

ker enotni identifikator BCS-GHØØ5-8, dodeljen bombažu GHB119, kakor je opisan v vlogi, izraža beljakovino PAT, ki omogoča odpornost proti herbicidom amonijevega glufosinata, in beljakovino Cry2A, ki varuje pred nekaterimi škodljivimi vrstami metuljev; ker bi dovoljenje za uvoz tovrstnega bombaža v Unijo nedvomno pomenilo povečanje njegove pridelave v drugih delih sveta ter posledično povečano uporabo herbicidov amonijevega glufosinata;

| D. | ker je glufosinat razvrščen kot strupen za razmnoževanje in zato zanj veljajo merila za izločitev iz Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (5); ker veljavnost odobritve glufosinata poteče 31. julija 2018; |
| --- | --- |

D.

ker je glufosinat razvrščen kot strupen za razmnoževanje in zato zanj veljajo merila za izločitev iz Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta (5); ker veljavnost odobritve glufosinata poteče 31. julija 2018;

| E. | ker ugotovitve neodvisnih raziskav vzbujajo zaskrbljenost zaradi velikih pomanjkljivosti v primerjalni oceni, na primer dejstvo, da se ni zdelo potrebno opraviti dodatne raziskave, kljub temu, da so bile v sestavi mnogih spojin ugotovljene statistično velike razlike; zaskrbljenost zaradi velikih pomanjkljivosti glede toksikološke ocene, na primer dejstvo, da se je upošteval le en način delovanja toksinov Bt, da se niso raziskali kombinirani učinki ter da ni bila opravljena nikakršna ocena ostankov pesticidov; ter zaskrbljenost zaradi neprepričljive ocene morebitnega vpliva na imunski sistem (6); |
| --- | --- |

E.

ker ugotovitve neodvisnih raziskav vzbujajo zaskrbljenost zaradi velikih pomanjkljivosti v primerjalni oceni, na primer dejstvo, da se ni zdelo potrebno opraviti dodatne raziskave, kljub temu, da so bile v sestavi mnogih spojin ugotovljene statistično velike razlike; zaskrbljenost zaradi velikih pomanjkljivosti glede toksikološke ocene, na primer dejstvo, da se je upošteval le en način delovanja toksinov Bt, da se niso raziskali kombinirani učinki ter da ni bila opravljena nikakršna ocena ostankov pesticidov; ter zaskrbljenost zaradi neprepričljive ocene morebitnega vpliva na imunski sistem (6);

| F. | ker so države članice v trimesečnem posvetovalnem obdobju posredovale veliko kritičnih pripomb; ker se te pripombe med drugim nanašajo na: pomanjkanje podatkov o identifikaciji in količinski oceni ostankov herbicidov in metabolitov v gensko spremenjenih rastlinah in semenih, ki se uporabljajo za živila ali krmo, pomanjkljivosti v oceni o okoljskih tveganjih in načrtu za okoljski nadzor, ki se med drugim nanašajo na različna stališča o tem, ali so bili v Evropi zabeleženi divji sorodniki, ali na pomanjkanje podatkov o sposobnosti kalitve uvoženih semen ter na dejstvo, da niso bili upoštevani nezaželeni učinki; ker se nadalje v nekaterih pripombah na splošno kritizira zelo slaba podatkovna baza in natančneje dejstvo, da se je upoštevalo le zelo majhno število študij in da niso bili na primer opravljeni ustrezni testi o toksičnosti rastlinskega materiala iz bombaža GHB119 in ustrezne študije o učinkih gensko spremenjenega bombaža na zdravje ljudi in živali ter da ni štela za dopustno predložena študija o hranilnosti (7); |
| --- | --- |

F.

ker so države članice v trimesečnem posvetovalnem obdobju posredovale veliko kritičnih pripomb; ker se te pripombe med drugim nanašajo na: pomanjkanje podatkov o identifikaciji in količinski oceni ostankov herbicidov in metabolitov v gensko spremenjenih rastlinah in semenih, ki se uporabljajo za živila ali krmo, pomanjkljivosti v oceni o okoljskih tveganjih in načrtu za okoljski nadzor, ki se med drugim nanašajo na različna stališča o tem, ali so bili v Evropi zabeleženi divji sorodniki, ali na pomanjkanje podatkov o sposobnosti kalitve uvoženih semen ter na dejstvo, da niso bili upoštevani nezaželeni učinki; ker se nadalje v nekaterih pripombah na splošno kritizira zelo slaba podatkovna baza in natančneje dejstvo, da se je upoštevalo le zelo majhno število študij in da niso bili na primer opravljeni ustrezni testi o toksičnosti rastlinskega materiala iz bombaža GHB119 in ustrezne študije o učinkih gensko spremenjenega bombaža na zdravje ljudi in živali ter da ni štela za dopustno predložena študija o hranilnosti (7);

| G. | ker EFSA kljub navedenim pomislekom ni menila, da je potreben nadzor po tem, ko so živila ali krma, pridobljena iz koruze GHB119, že na trgu; |
| --- | --- |

G.

ker EFSA kljub navedenim pomislekom ni menila, da je potreben nadzor po tem, ko so živila ali krma, pridobljena iz koruze GHB119, že na trgu;

| H. | ker po glasovanju Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 27. marca 2017, ni bilo posredovano nikakršno mnenje; ker je 15 držav članic glasovalo proti, za pa je glasovalo samo 11 držav članic, ki predstavljajo le 38,69 % prebivalcev Unije, dve državi članici pa sta se vzdržali; |
| --- | --- |

H.

ker po glasovanju Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 27. marca 2017, ni bilo posredovano nikakršno mnenje; ker je 15 držav članic glasovalo proti, za pa je glasovalo samo 11 držav članic, ki predstavljajo le 38,69 % prebivalcev Unije, dve državi članici pa sta se vzdržali;

| I. | ker je Komisija v obrazložitvenem memorandumu zakonodajnega predloga z dne 22. aprila 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 v zvezi z možnostjo držav članic, da na svojem ozemlju omejijo ali prepovejo uporabo gensko spremenjenih živil in krme (COM(2015)0177), in v obrazložitvenem memorandumu zakonodajnega predloga z dne 14. februarja 2017 o spremembi Uredbe (EU) št. 182/2011 obžalovala dejstvo, da od začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 1829/2003 odločbe o odobritvi sprejema brez podpore mnenja odbora držav članic in da je vrnitev dosjeja Komisiji v končno odločanje, ki naj bi bila kvečjemu izjema v postopku kot celoti, postala pravilo pri odločanju o odobritvi gensko spremenjenih živil in krme; ker je predsednik Komisije Jean-Claude Juncker to prakso že večkrat označil za nedemokratično (8); |
| --- | --- |

I.

ker je Komisija v obrazložitvenem memorandumu zakonodajnega predloga z dne 22. aprila 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 v zvezi z možnostjo držav članic, da na svojem ozemlju omejijo ali prepovejo uporabo gensko spremenjenih živil in krme (COM(2015)0177), in v obrazložitvenem memorandumu zakonodajnega predloga z dne 14. februarja 2017 o spremembi Uredbe (EU) št. 182/2011 obžalovala dejstvo, da od začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 1829/2003 odločbe o odobritvi sprejema brez podpore mnenja odbora držav članic in da je vrnitev dosjeja Komisiji v končno odločanje, ki naj bi bila kvečjemu izjema v postopku kot celoti, postala pravilo pri odločanju o odobritvi gensko spremenjenih živil in krme; ker je predsednik Komisije Jean-Claude Juncker to prakso že večkrat označil za nedemokratično (8);

| J. | ker je Parlament 28. oktobra 2015 pri prvi obravnavi zavrnil zakonodajni predlog z dne 22. aprila 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 (9) in Komisijo pozval, naj ga umakne in predloži novega; |
| --- | --- |

J.

ker je Parlament 28. oktobra 2015 pri prvi obravnavi zavrnil zakonodajni predlog z dne 22. aprila 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 (9) in Komisijo pozval, naj ga umakne in predloži novega;

| K. | ker je že v uvodni izjavi 14 Uredbe (EU) št. 182/2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije, jasno določeno: „Z namenom poiskati uravnotežene rešitve bo Komisija pri razmišljanju o sprejetju drugih osnutkov izvedbenih aktov na posebej občutljivih področjih, kot so davki, zdravje potrošnikov, varnost hrane in zaščita okolja, v največji možni meri ravnala tako, da ne bo nasprotovala prevladujočemu stališču, ki se morda v odboru za pritožbe pojavi v zvezi z ustreznostjo izvedbenega akta.“; |
| --- | --- |

K.

ker je že v uvodni izjavi 14 Uredbe (EU) št. 182/2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije, jasno določeno: „Z namenom poiskati uravnotežene rešitve bo Komisija pri razmišljanju o sprejetju drugih osnutkov izvedbenih aktov na posebej občutljivih področjih, kot so davki, zdravje potrošnikov, varnost hrane in zaščita okolja, v največji možni meri ravnala tako, da ne bo nasprotovala prevladujočemu stališču, ki se morda v odboru za pritožbe pojavi v zvezi z ustreznostjo izvedbenega akta.“;

| 1. | meni, da osnutek izvedbenega sklepa Komisije presega izvedbena pooblastila iz Uredbe (ES) št. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da osnutek izvedbenega sklepa Komisije ni v skladu s pravom Unije, saj ni skladen s ciljem Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je – v skladu s splošnimi načeli iz Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (10) – dati podlago za zagotavljanje visoke ravni varovanja življenja in zdravja ljudi, zdravja in dobrobiti živali, okolja in interesov potrošnikov v zvezi z gensko spremenjeno hrano in krmo, ob hkratnem zagotavljanju nemotenega delovanja notranjega trga; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj umakne svoj osnutek izvedbenega sklepa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo, naj prekine izvajanje vseh izvedbenih sklepov glede vlog za odobritev gensko spremenjenih organizmov, dokler postopek za odobritev ne bo spremenjen tako, da se odpravijo pomanjkljivosti v sedanjem postopku, ki se je izkazal za neustreznega; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  UL L 268, 18.10.2003, str. 1.

(2)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(3)  Dostopno na: https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4586

(4)

| — | Resolucija z dne 16. januarja 2014 o predlogu Sklepa Sveta o dajanju v promet za gojenje koruznega proizvoda (Zea mays L., linija 1507), gensko spremenjenega za odpornost proti nekaterim škodljivcem iz reda Lepidoptera, v skladu z Direktivo 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 482, 23.12.2016, str. 110), |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 16. januarja 2014 o predlogu Sklepa Sveta o dajanju v promet za gojenje koruznega proizvoda (Zea mays L., linija 1507), gensko spremenjenega za odpornost proti nekaterim škodljivcem iz reda Lepidoptera, v skladu z Direktivo 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 482, 23.12.2016, str. 110),

| — | Resolucija z dne 16. decembra 2015 o izvedbenem sklepu Komisije (EU) 2015/2279 z dne 4. decembra 2015 o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo NK603 × T25 (P8_TA(2015)0456), |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 16. decembra 2015 o izvedbenem sklepu Komisije (EU) 2015/2279 z dne 4. decembra 2015 o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo NK603 × T25 (P8_TA(2015)0456),

| — | Resolucija z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87705 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (P8_TA(2016)0040), |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87705 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (P8_TA(2016)0040),

| — | Resolucija z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87708 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (P8_TA(2016)0039), |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87708 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (P8_TA(2016)0039),

| — | Resolucija z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo FG72 (MST-FGØ72-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (P8_TA(2016)0038), |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo FG72 (MST-FGØ72-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (P8_TA(2016)0038),

| — | Resolucija z dne 8. junija 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh teh transformacij, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (P8_TA(2016)0271), |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 8. junija 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh teh transformacij, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (P8_TA(2016)0271),

| — | Resolucija z dne 8. junija 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o dajanju gensko spremenjenih nagljev na trg (Dianthus caryophyllus L., linija SHD-27531-4) (P8_TA(2016)0272), |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 8. junija 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o dajanju gensko spremenjenih nagljev na trg (Dianthus caryophyllus L., linija SHD-27531-4) (P8_TA(2016)0272),

| — | Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg za gojenje semen gensko spremenjene koruze MON 810 (P8_TA(2016)0388), |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg za gojenje semen gensko spremenjene koruze MON 810 (P8_TA(2016)0388),

| — | Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi za dajanje na trg proizvodov iz gensko spremenjene koruze MON 810 (P8_TA(2016)0389), |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi za dajanje na trg proizvodov iz gensko spremenjene koruze MON 810 (P8_TA(2016)0389),

| — | Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o dajanju semen gensko spremenjene koruze Bt11 v promet za gojenje (P8_TA(2016)0386), |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o dajanju semen gensko spremenjene koruze Bt11 v promet za gojenje (P8_TA(2016)0386),

| — | Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o dajanju semen gensko spremenjene koruze 1507 v promet za gojenje (P8_TA(2016)0387), |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o dajanju semen gensko spremenjene koruze 1507 v promet za gojenje (P8_TA(2016)0387),

| — | Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 (P8_TA(2016)0390), |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 (P8_TA(2016)0390),

| — | Resolucija z dne 5. aprila 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacijskih dogodkov Bt11, 59122, MIR604, 1507 in GA21 na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (P8_TA(2017)0123), |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 5. aprila 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacijskih dogodkov Bt11, 59122, MIR604, 1507 in GA21 na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (P8_TA(2017)0123),

(5)  UL L 309, 24.11.2009, str. 1.

(6)  Bauer-Panskus/Then: Pripombe Testbiotecha na znanstveno mnenje o vlogi EFSA-GMO-NL-2011-96 za dajanje na trg proti žuželkam in herbicidom odpornega gensko spremenjenega bombaža GHB119 družbe Bayer CropScience AG, dostopno na: https://www.testbiotech.org/node/1860.

(7)  http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA -Q-2011-00311

(8)  Na primer v uvodnem govoru na plenarnem zasedanju Evropskega parlamenta, vključenem v politične smernice za naslednjo Evropsko komisijo (Strasbourg, 15. julij 2014), ali v govoru o stanju Unije iz leta 2016 (Strasbourg, 14. september 2016);

(9)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0379.

(10)  UL L 31, 1.2.2002, str. 1.

---

| 30.8.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 307/71 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 307/71

---

P8_TA(2017)0215

Gensko spremenjena koruza DAS-40278-9

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. maja 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo DAS-40278-9, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (D050183 – 2017/2674(RSP))

(2018/C 307/08)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo DAS-40278-9, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (D050183), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo DAS-40278-9, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (D050183),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (1) ter zlasti členov 7(3), 9(2), 19(3) in 21(2) Uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (1) ter zlasti členov 7(3), 9(2), 19(3) in 21(2) Uredbe,

| — | ob upoštevanju glasovanja Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 27. marca 2017 in pri katerem ni bilo sprejeto mnenje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju glasovanja Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 27. marca 2017 in pri katerem ni bilo sprejeto mnenje,

| — | ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 11 in 13 Uredbe (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2),

| — | ob upoštevanju mnenja, ki ga je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) sprejela 26. oktobra 2016 in objavila 5. decembra 2016 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja, ki ga je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) sprejela 26. oktobra 2016 in objavila 5. decembra 2016 (3),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 182/2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (COM(2017)0085, COD(2017)0035), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 182/2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (COM(2017)0085, COD(2017)0035),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, s katerimi je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, s katerimi je nasprotoval odobritvi gensko spremenjenih organizmov (4),

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane,

| — | ob upoštevanju člena 106(2) in (3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 106(2) in (3) Poslovnika,

| A. | ker je družba DOW AgroSciences Europe 11. novembra 2010 pri pristojnem nizozemskem organu v skladu s členoma 5 in 17 Uredbe (ES) št. 1829/2003 oddala vlogo za dajanje živil, živilskih sestavin in krme, ki vsebujejo koruzo DAS-40278-9, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg; ker vloga zajema tudi dajanje gensko spremenjene koruze DAS-40278-9 na trg, in sicer v obliki proizvodov, ki so iz nje sestavljeni ali jo vsebujejo ter se poleg uporabe za živila in krmo uporabljajo kot vsa druga koruza, v kar pa ni zajeto gojenje; |
| --- | --- |

A.

ker je družba DOW AgroSciences Europe 11. novembra 2010 pri pristojnem nizozemskem organu v skladu s členoma 5 in 17 Uredbe (ES) št. 1829/2003 oddala vlogo za dajanje živil, živilskih sestavin in krme, ki vsebujejo koruzo DAS-40278-9, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg; ker vloga zajema tudi dajanje gensko spremenjene koruze DAS-40278-9 na trg, in sicer v obliki proizvodov, ki so iz nje sestavljeni ali jo vsebujejo ter se poleg uporabe za živila in krmo uporabljajo kot vsa druga koruza, v kar pa ni zajeto gojenje;

| B. | ker je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) 26. oktobra 2016 v skladu s členoma 6 in 18 Uredbe (ES) št. 1829/2003 sprejela pozitivno mnenje, ki je bilo objavljeno 5. decembra 2016 (5); |
| --- | --- |

B.

ker je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) 26. oktobra 2016 v skladu s členoma 6 in 18 Uredbe (ES) št. 1829/2003 sprejela pozitivno mnenje, ki je bilo objavljeno 5. decembra 2016 (5);

| C. | ker koruza DAS-40278-9 izraža beljakovino AAD-1, ki zagotavlja toleranco na 2,4-diklorofenoksiocetne kisline (2,4-D) in na herbicide na osnovi ariloksifenoksipropionatov (AOPP); |
| --- | --- |

C.

ker koruza DAS-40278-9 izraža beljakovino AAD-1, ki zagotavlja toleranco na 2,4-diklorofenoksiocetne kisline (2,4-D) in na herbicide na osnovi ariloksifenoksipropionatov (AOPP);

| D. | ker se na podlagi neodvisnih raziskav porajajo dvomi glede nevarnosti aktivne snovi 2,4-D za razvoj zarodka, prirojene motenje in endokrine motnje; ker ni jasno, ali in v kakšni meri proizvodi 2,4-D vsebujejo nečistoče zelo strupenih dioksinov in furanov, ki so rakotvorne za ljudi in povzročajo endokrine motnje ter ostajajo v okolju in se nalagajo v prehranski verigi (6); |
| --- | --- |

D.

ker se na podlagi neodvisnih raziskav porajajo dvomi glede nevarnosti aktivne snovi 2,4-D za razvoj zarodka, prirojene motenje in endokrine motnje; ker ni jasno, ali in v kakšni meri proizvodi 2,4-D vsebujejo nečistoče zelo strupenih dioksinov in furanov, ki so rakotvorne za ljudi in povzročajo endokrine motnje ter ostajajo v okolju in se nalagajo v prehranski verigi (6);

| E. | ker je bila leta 2015 podaljšana odobritev aktivne snovi 2,4-D; ker je bila prisotnost nečistoč, kot so dioksini in furani, priznana pod določenimi ravnmi; ker prosilec še ni predložil informacij glede morebitnih endokrinih lastnosti snovi (7); |
| --- | --- |

E.

ker je bila leta 2015 podaljšana odobritev aktivne snovi 2,4-D; ker je bila prisotnost nečistoč, kot so dioksini in furani, priznana pod določenimi ravnmi; ker prosilec še ni predložil informacij glede morebitnih endokrinih lastnosti snovi (7);

| F. | ker bo odobritev uvoza koruze DAS-40278-9 v Unijo nedvomno povzročila povečanje njene pridelave tudi drugje, na primer v ZDA, Braziliji in Argentini, ter ustrezno povečanje uporabe herbicidov 2,4-D in AOPP; ker je bila na podlagi neodvisne raziskave izražena zaskrbljenost tudi zaradi velikih vrzeli pri primerjalni oceni, resnih pomanjkljivosti glede toksikološke ocene (npr. da ni bilo zahtevano preskušanje cele rastline v krmni raziskavi, niso se upoštevali dolgoročni ali akumulirani učinki, niso se obravnavali učinek na reproduktivni sistem in metodološke pomanjkljivosti v študijah na živalih) in nejasna ocena morebitnega vpliva na imunski sistem (8); |
| --- | --- |

F.

ker bo odobritev uvoza koruze DAS-40278-9 v Unijo nedvomno povzročila povečanje njene pridelave tudi drugje, na primer v ZDA, Braziliji in Argentini, ter ustrezno povečanje uporabe herbicidov 2,4-D in AOPP; ker je bila na podlagi neodvisne raziskave izražena zaskrbljenost tudi zaradi velikih vrzeli pri primerjalni oceni, resnih pomanjkljivosti glede toksikološke ocene (npr. da ni bilo zahtevano preskušanje cele rastline v krmni raziskavi, niso se upoštevali dolgoročni ali akumulirani učinki, niso se obravnavali učinek na reproduktivni sistem in metodološke pomanjkljivosti v študijah na živalih) in nejasna ocena morebitnega vpliva na imunski sistem (8);

| G. | ker so države članice v trimesečnem posvetovalnem obdobju posredovale veliko kritičnih pripomb; ker se te pripombe med drugim nanašajo na: manjkajoče ali pomanjkljive podatke, manjkajoče obrazložitve, nasprotujoče si navedbe v vlogi, slabo zasnovo preskusov, manjkajoče preskuse, npr. glede alergenov, vprašljive rezultate študije za oceno varnosti, odsotnost 90-dnevne študije subkronične toksičnosti vseh živil, zaradi česar ni mogoče oceniti potencialnega tveganja uživanja živilskih proizvodov s koruzo ter izbire in zasnove študij, ki se upoštevajo pri oceni tveganja (9); |
| --- | --- |

G.

ker so države članice v trimesečnem posvetovalnem obdobju posredovale veliko kritičnih pripomb; ker se te pripombe med drugim nanašajo na: manjkajoče ali pomanjkljive podatke, manjkajoče obrazložitve, nasprotujoče si navedbe v vlogi, slabo zasnovo preskusov, manjkajoče preskuse, npr. glede alergenov, vprašljive rezultate študije za oceno varnosti, odsotnost 90-dnevne študije subkronične toksičnosti vseh živil, zaradi česar ni mogoče oceniti potencialnega tveganja uživanja živilskih proizvodov s koruzo ter izbire in zasnove študij, ki se upoštevajo pri oceni tveganja (9);

| H. | ker EFSA kljub tem pomislekom ni menila, da je potrebno po dajanju na trg živil/krme, pridobljene iz koruze DAS-40278-9, izvesti spremljanje; |
| --- | --- |

H.

ker EFSA kljub tem pomislekom ni menila, da je potrebno po dajanju na trg živil/krme, pridobljene iz koruze DAS-40278-9, izvesti spremljanje;

| I. | ker pri glasovanju Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 27. marca 2017, ni bilo sprejeto mnenje; ker je 16 držav članic glasovalo proti, za pa je glasovalo samo 9 držav članic, ki predstavljajo 36,22 % prebivalcev Unije, pri čemer so se tri države članice vzdržale; |
| --- | --- |

I.

ker pri glasovanju Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali iz člena 35 Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je potekalo 27. marca 2017, ni bilo sprejeto mnenje; ker je 16 držav članic glasovalo proti, za pa je glasovalo samo 9 držav članic, ki predstavljajo 36,22 % prebivalcev Unije, pri čemer so se tri države članice vzdržale;

| J. | ker je Komisija v obrazložitvenem memorandumu svojega zakonodajnega predloga z dne 22. aprila 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 v zvezi z možnostjo držav članic, da na svojem ozemlju omejijo ali prepovejo uporabo gensko spremenjenih živil in krme (COM(2015)0177), in v obrazložitvenem memorandumu zakonodajnega predloga z dne 14. februarja 2017 o spremembi Uredbe (EU) št. 182/2011 obžalovala, da je Komisija od začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 1829/2003 sprejela odločbe za odobritev brez podpore mnenja odbora držav članic in da je vrnitev dosjeja Komisiji v končno odločanje, kar naj bi bilo kvečjemu izjema za ves postopek, postala pravilo pri odločanju o odobritvi gensko spremenjenih živil in krme; ker je predsednik Komisije Jean-Claude Juncker to prakso že večkrat označil za nedemokratično (10); |
| --- | --- |

J.

ker je Komisija v obrazložitvenem memorandumu svojega zakonodajnega predloga z dne 22. aprila 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 v zvezi z možnostjo držav članic, da na svojem ozemlju omejijo ali prepovejo uporabo gensko spremenjenih živil in krme (COM(2015)0177), in v obrazložitvenem memorandumu zakonodajnega predloga z dne 14. februarja 2017 o spremembi Uredbe (EU) št. 182/2011 obžalovala, da je Komisija od začetka veljavnosti Uredbe (ES) št. 1829/2003 sprejela odločbe za odobritev brez podpore mnenja odbora držav članic in da je vrnitev dosjeja Komisiji v končno odločanje, kar naj bi bilo kvečjemu izjema za ves postopek, postala pravilo pri odločanju o odobritvi gensko spremenjenih živil in krme; ker je predsednik Komisije Jean-Claude Juncker to prakso že večkrat označil za nedemokratično (10);

| K. | ker je Parlament zavrnil zakonodajni predlog z dne 22. aprila 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 z dne 28. oktobra 2015 v prvi obravnavi (11) in Komisijo pozval, naj ga umakne in predloži novega; |
| --- | --- |

K.

ker je Parlament zavrnil zakonodajni predlog z dne 22. aprila 2015 o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 z dne 28. oktobra 2015 v prvi obravnavi (11) in Komisijo pozval, naj ga umakne in predloži novega;

| L. | ker je v uvodni izjavi 14 Uredbe (EU) št. 182/2011, ki določa splošna pravila in načela, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije, jasno določeno: „Z namenom poiskati uravnotežene rešitve bo Komisija pri razmišljanju o sprejetju drugih osnutkov izvedbenih aktov na posebej občutljivih področjih, kot so davki, zdravje potrošnikov, varnost hrane in zaščita okolja, v največji možni meri ravnala tako, da ne bo nasprotovala prevladujočemu stališču, ki se morda v odboru za pritožbe pojavi v zvezi z ustreznostjo izvedbenega akta“; |
| --- | --- |

L.

ker je v uvodni izjavi 14 Uredbe (EU) št. 182/2011, ki določa splošna pravila in načela, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije, jasno določeno: „Z namenom poiskati uravnotežene rešitve bo Komisija pri razmišljanju o sprejetju drugih osnutkov izvedbenih aktov na posebej občutljivih področjih, kot so davki, zdravje potrošnikov, varnost hrane in zaščita okolja, v največji možni meri ravnala tako, da ne bo nasprotovala prevladujočemu stališču, ki se morda v odboru za pritožbe pojavi v zvezi z ustreznostjo izvedbenega akta“;

| 1. | meni, da osnutek izvedbenega sklepa Komisije presega izvedbena pooblastila, določena v Uredbi (ES) št. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni, da osnutek izvedbenega sklepa Komisije ni v skladu s pravom Unije, saj ni skladen s ciljem Uredbe (ES) št. 1829/2003, ki je – v skladu s splošnimi načeli iz Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (12) – dati podlago za zagotavljanje visoke ravni varovanja življenja in zdravja ljudi, zdravja in dobrobiti živali, okolja in interesov potrošnika v zvezi z gensko spremenjeno hrano in krmo, ob hkratnem zagotavljanju nemotenega delovanja notranjega trga; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj razveljavi svoj osnutek izvedbenega sklepa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo, naj prekine izvajanje vseh izvedbenih sklepov glede vlog za odobritev gensko spremenjenih organizmov, dokler postopek za pridobitev dovoljenja ne bo spremenjen tako, da se odpravijo pomanjkljivosti v sedanjem postopku, ki se je izkazal za neustreznega; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  UL L 268, 18.10.2003, str. 1.

(2)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(3)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4633

(4)

| — | Resolucija z dne 16. januarja 2014 o predlogu sklepa Sveta o dajanju v promet za gojenje koruznega proizvoda (Zea mays L., linija 1507), gensko spremenjenega za odpornost proti nekaterim škodljivcem iz reda Lepidoptera, v skladu z Direktivo 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 482, 23.12.2016, str. 110), |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 16. januarja 2014 o predlogu sklepa Sveta o dajanju v promet za gojenje koruznega proizvoda (Zea mays L., linija 1507), gensko spremenjenega za odpornost proti nekaterim škodljivcem iz reda Lepidoptera, v skladu z Direktivo 2001/18/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL C 482, 23.12.2016, str. 110),

| — | Resolucija z dne 16. decembra 2015 o izvedbenem sklepu Komisije (EU) 2015/2279 z dne 4. decembra 2015 o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo NK603 × T25), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni (P8_TA(2015)0456), |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 16. decembra 2015 o izvedbenem sklepu Komisije (EU) 2015/2279 z dne 4. decembra 2015 o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo NK603 × T25), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni (P8_TA(2015)0456),

| — | Resolucija z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87708 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (P8_TA(2016)0040), |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87708 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (P8_TA(2016)0040),

| — | Resolucija z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87708 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (P8_TA(2016)0039), |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo MON 87708 × MON 89788, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (P8_TA(2016)0039),

| — | Resolucija z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo FG72 (MST-FGØ72-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (P8_TA(2016)0038), |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 3. februarja 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno sojo FG72 (MST-FGØ72-2), so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (P8_TA(2016)0038),

| — | Resolucija z dne 8. junija 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh teh transformacij, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (P8_TA(2016)0271), |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 8. junija 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh ali treh teh transformacij, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, na trg (P8_TA(2016)0271),

| — | Resolucija z dne 8. junija 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o dajanju gensko spremenjenih nagljev na trg (Dianthus caryophyllus L., linija SHD-27531-4) (P8_TA(2016)0272), |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 8. junija 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o dajanju gensko spremenjenih nagljev na trg (Dianthus caryophyllus L., linija SHD-27531-4) (P8_TA(2016)0272),

| — | Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg za gojenje semen gensko spremenjene koruze MON 810 (P8_TA(2016)0388), |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o obnovitvi odobritve za dajanje na trg za gojenje semen gensko spremenjene koruze MON 810 (P8_TA(2016)0388),

| — | Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi za dajanje na trg proizvodov iz gensko spremenjene koruze MON 810 (P8_TA(2016)0389), |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi za dajanje na trg proizvodov iz gensko spremenjene koruze MON 810 (P8_TA(2016)0389),

| — | Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o dajanju semen gensko spremenjene koruze Bt11 v promet za gojenje (P8_TA(2016)0386), |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o dajanju semen gensko spremenjene koruze Bt11 v promet za gojenje (P8_TA(2016)0386),

| — | Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o dajanju semen gensko spremenjene koruze 1507 v promet za gojenje (P8_TA(2016)0387), |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o dajanju semen gensko spremenjene koruze 1507 v promet za gojenje (P8_TA(2016)0387),

| — | Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, so iz njega sestavljeni ali proizvedeni (P8_TA(2016)0390), |
| --- | --- |

—

Resolucija z dne 6. oktobra 2016 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja na trg proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeni bombaž 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, so iz njega sestavljeni ali proizvedeni (P8_TA(2016)0390),

| — | Resolucijo z dne 5. aprila 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacijskih dogodkov Bt11, 59122, MIR604, 1507 in GA21 na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (P8_TA(2017)0123). |
| --- | --- |

—

Resolucijo z dne 5. aprila 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Komisije o odobritvi dajanja proizvodov, ki vsebujejo gensko spremenjeno koruzo Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21, so iz nje sestavljeni ali proizvedeni, in gensko spremenjeno koruzo s kombinacijo dveh, treh ali štirih transformacijskih dogodkov Bt11, 59122, MIR604, 1507 in GA21 na trg v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta o gensko spremenjenih živilih in krmi (P8_TA(2017)0123).

(5)  Dostopno na: https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4633

(6)  http://www.pan-europe.info/sites/pan-europe.info/files/public/resources/reports/pane-2014-risks-of-herbicide-2-4-d.pdf

(7)  Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/2033 z dne 13. novembra 2015 o podaljšanju odobritve aktivne snovi 2,4-D v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet ter o spremembi Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (UL L 298, 14.11.2015, str. 8).

(8)  Bauer-Panskus/Then: Pripombe podjetja Testbiotech na znanstveno mnenje EFSA o vlogi družbe DOW AgroSciences LLC (EFSA-GMO-NL-2010-89) za dajanje na trg proti herbicidom odporne gensko spremenjene koruze DAS-40278-9 so na voljo na: https://www.testbiotech.org/node/1862.

(9)  Glej register vprašanj EFSA, priloga G k vprašanju št. EFSA-Q-2010-01326, ki je na voljo na spletni povezavi: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2010-01326

(10)  Na primer v uvodnem govoru na plenarnem zasedanju Evropskega parlamenta, vključenem v politične smernice za naslednjo Evropsko komisijo (Strasbourg, 15. julij 2014), ali v govoru o stanju Unije iz leta 2016 (Strasbourg, 14. september 2016).

(11)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0379.

(12)  UL L 31, 1.2.2002, str. 1.

---

| 30.8.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 307/75 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 307/75

---

P8_TA(2017)0216

Razmere na Madžarskem

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. maja 2017 o razmerah na Madžarskem (2017/2656(RSP))

(2018/C 307/09)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti členov 2, 6 in 7, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti členov 2, 6 in 7,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 4, 12, 13, 14, 16, 18 in 21, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 4, 12, 13, 14, 16, 18 in 21,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah in sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice, zlasti zadev Szabó in Vissy zoper Madžarsko, Karácsony in drugi zoper Madžarsko, Magyar Keresztény Mennonita Egyház in drugi zoper Madžarsko, Baka Madžarsko ter Ilias in Ahmed zoper Madžarsko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah in sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice, zlasti zadev Szabó in Vissy zoper Madžarsko, Karácsony in drugi zoper Madžarsko, Magyar Keresztény Mennonita Egyház in drugi zoper Madžarsko, Baka Madžarsko ter Ilias in Ahmed zoper Madžarsko,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah in številnih pogodb o človekovih pravicah, sklenjenih v okviru Organizacije združenih narodov (OZN), ki so zavezujoče za vse države članice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah in številnih pogodb o človekovih pravicah, sklenjenih v okviru Organizacije združenih narodov (OZN), ki so zavezujoče za vse države članice,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. marca 2014 z naslovom „Novi okvir EU za krepitev načela pravne države“ (COM(2014)0158), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. marca 2014 z naslovom „Novi okvir EU za krepitev načela pravne države“ (COM(2014)0158),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 16. decembra (1) in 10. junija 2015 (2) o razmerah na Madžarskem, z dne 3. julija 2013 o razmerah na področju temeljnih pravic: standardi in prakse na Madžarskem (3), z dne 16. februarja 2012 o nedavnih političnih dogodkih na Madžarskem (4) in z dne 10. marca 2011 o madžarskem zakonu o medijih (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 16. decembra (1) in 10. junija 2015 (2) o razmerah na Madžarskem, z dne 3. julija 2013 o razmerah na področju temeljnih pravic: standardi in prakse na Madžarskem (3), z dne 16. februarja 2012 o nedavnih političnih dogodkih na Madžarskem (4) in z dne 10. marca 2011 o madžarskem zakonu o medijih (5),

| — | ob upoštevanju javne predstavitve o razmerah na Madžarskem 27. februarja 2017 v Odboru za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju javne predstavitve o razmerah na Madžarskem 27. februarja 2017 v Odboru za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve,

| — | ob upoštevanju razprave na plenarnem zasedanju 26. aprila 2017 o razmerah na Madžarskem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju razprave na plenarnem zasedanju 26. aprila 2017 o razmerah na Madžarskem,

| — | ob upoštevanju rimske izjave voditeljev 27 držav članic, Evropskega sveta, Evropskega parlamenta in Evropske komisije z dne 25. marca 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju rimske izjave voditeljev 27 držav članic, Evropskega sveta, Evropskega parlamenta in Evropske komisije z dne 25. marca 2017,

| — | ob upoštevanju zakona CLXVIII iz leta 2007 o razglasitvi Lizbonske pogodbe, ki spreminja Pogodbo o Evropski uniji in Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti, ki ga je madžarska narodna skupščina sprejela 17. decembra 2007, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zakona CLXVIII iz leta 2007 o razglasitvi Lizbonske pogodbe, ki spreminja Pogodbo o Evropski uniji in Pogodbo o ustanovitvi Evropske skupnosti, ki ga je madžarska narodna skupščina sprejela 17. decembra 2007,

| — | ob upoštevanju resolucije št. 2162 (2017) parlamentarne skupščine Sveta Evrope z dne 27. aprila 2017 z naslovom „Skrb zbujajoči dogodki na Madžarskem: osnutek zakona o nevladnih organizacijah, ki omejuje civilno družbo, in morebitno zaprtje Srednjeevropske univerze“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije št. 2162 (2017) parlamentarne skupščine Sveta Evrope z dne 27. aprila 2017 z naslovom „Skrb zbujajoči dogodki na Madžarskem: osnutek zakona o nevladnih organizacijah, ki omejuje civilno družbo, in morebitno zaprtje Srednjeevropske univerze“,

| — | ob upoštevanju izjave komisarja Sveta Evrope za človekove pravice z dne 8. marca 2017 o novem madžarskem zakonu, ki dopušča samodejno pridržanje prosilcev za azil, in njegovega pisma predsedniku madžarske narodne skupščine z dne 27. aprila 2017, v katerem je pozval, da se predlagani zakon o nevladnih organizacijah, ki se financirajo iz tujine, zavrne, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave komisarja Sveta Evrope za človekove pravice z dne 8. marca 2017 o novem madžarskem zakonu, ki dopušča samodejno pridržanje prosilcev za azil, in njegovega pisma predsedniku madžarske narodne skupščine z dne 27. aprila 2017, v katerem je pozval, da se predlagani zakon o nevladnih organizacijah, ki se financirajo iz tujine, zavrne,

| — | ob upoštevanju odločitve Komisije, da bo proti Madžarski sprožila postopek za ugotavljanje kršitev v zvezi z zakonom o spremembi nacionalnega zakona o visokem šolstvu, pa tudi drugih potekajočih in napovedanih postopkov za ugotavljanje kršitev proti Madžarski, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odločitve Komisije, da bo proti Madžarski sprožila postopek za ugotavljanje kršitev v zvezi z zakonom o spremembi nacionalnega zakona o visokem šolstvu, pa tudi drugih potekajočih in napovedanih postopkov za ugotavljanje kršitev proti Madžarski,

| — | ob upoštevanju odgovora Komisije glede madžarskega vsedržavnega posvetovanja „Ustavimo Bruselj“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odgovora Komisije glede madžarskega vsedržavnega posvetovanja „Ustavimo Bruselj“,

| — | ob upoštevanju obiska komisarja Avramopulosa na Madžarskem 28. marca 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obiska komisarja Avramopulosa na Madžarskem 28. marca 2017,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve podpredsedniku Timmermansu, v katerem je zahteval mnenje Komisije o skladnosti zakona o spremembi nekaterih zakonov o izboljšavi postopka, ki se izvaja na varovanih obmejnih območjih, z določbami pravnega reda Unije na področju azila ter listino o temeljnih pravicah pri izvajanju ukrepov, omenjenih v tem zakonu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve podpredsedniku Timmermansu, v katerem je zahteval mnenje Komisije o skladnosti zakona o spremembi nekaterih zakonov o izboljšavi postopka, ki se izvaja na varovanih obmejnih območjih, z določbami pravnega reda Unije na področju azila ter listino o temeljnih pravicah pri izvajanju ukrepov, omenjenih v tem zakonu,

| — | ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker Evropska unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, tudi pravic pripadnikov manjšin, in ker so te vrednote univerzalne in skupne državam članicam (člen 2 PEU); |
| --- | --- |

A.

ker Evropska unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, tudi pravic pripadnikov manjšin, in ker so te vrednote univerzalne in skupne državam članicam (člen 2 PEU);

| B. | ker je listina Evropske unije o temeljnih pravicah del primarne zakonodaje EU in prepoveduje diskriminacijo na podlagi spola, rase, barve kože, etničnega ali socialnega porekla, genetskih značilnosti, jezika, vere ali prepričanja, političnega ali drugega mnenja, pripadnosti narodni manjšini, premoženja, rojstva, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti; |
| --- | --- |

B.

ker je listina Evropske unije o temeljnih pravicah del primarne zakonodaje EU in prepoveduje diskriminacijo na podlagi spola, rase, barve kože, etničnega ali socialnega porekla, genetskih značilnosti, jezika, vere ali prepričanja, političnega ali drugega mnenja, pripadnosti narodni manjšini, premoženja, rojstva, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti;

| C. | ker je Madžarska država članica Evropske unije od leta 2004 in ker je po raziskavah javnega mnenja velika večina madžarskih državljanov članstvu v EU naklonjena; |
| --- | --- |

C.

ker je Madžarska država članica Evropske unije od leta 2004 in ker je po raziskavah javnega mnenja velika večina madžarskih državljanov članstvu v EU naklonjena;

| D. | ker listina določa, da sta umetnostno ustvarjanje in znanstveno raziskovanje svobodna in da se spoštuje akademska svoboda; ker zagotavlja tudi svobodo ustanavljanja izobraževalnih zavodov ob spoštovanju demokratičnih načel; |
| --- | --- |

D.

ker listina določa, da sta umetnostno ustvarjanje in znanstveno raziskovanje svobodna in da se spoštuje akademska svoboda; ker zagotavlja tudi svobodo ustanavljanja izobraževalnih zavodov ob spoštovanju demokratičnih načel;

| E. | ker je treba zaščititi svobodo združevanja in ker dinamična civilna družba igra ključno vlogo pri udeležbi javnosti v demokratičnem procesu in odgovornosti vlad pri uresničevanju pravnih obveznosti, vključno z varstvom temeljnih pravic in okolja ter bojem proti korupciji; |
| --- | --- |

E.

ker je treba zaščititi svobodo združevanja in ker dinamična civilna družba igra ključno vlogo pri udeležbi javnosti v demokratičnem procesu in odgovornosti vlad pri uresničevanju pravnih obveznosti, vključno z varstvom temeljnih pravic in okolja ter bojem proti korupciji;

| F. | ker je pravica do azila zagotovljena ob ustreznem upoštevanju pravil ženevske konvencije z dne 28. julija 1951 in protokola z dne 31. januarja 1967 o statusu beguncev ter v skladu s Pogodbo o Evropski uniji in Pogodbo o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

F.

ker je pravica do azila zagotovljena ob ustreznem upoštevanju pravil ženevske konvencije z dne 28. julija 1951 in protokola z dne 31. januarja 1967 o statusu beguncev ter v skladu s Pogodbo o Evropski uniji in Pogodbo o delovanju Evropske unije;

| G. | ker je bilo v letu 2016 zavrnjenih 91,54 % prošenj za azil; ker morajo prosilci za azil na Madžarskem od leta 2015, ko so bili sprejeti novi zakoni in postopki na področju azila, v državo vstopiti skozi tranzitno območje na madžarskem ozemlju, kamor je spuščeno omejeno število ljudi, trenutno deset dnevno; ker so nevladne organizacije večkrat poročale, da so migranti na madžarski meji po hitrem postopku vrnjeni v Srbijo, ne da bi preučili njihove prošnje za zaščito, v nekaterih primerih pa so celo žrtve krutega in nasilnega ravnanja; ker madžarska vlada ni izpolnila svojih obveznosti glede premestitve prosilcev za azil v skladu z zakonodajo EU; |
| --- | --- |

G.

ker je bilo v letu 2016 zavrnjenih 91,54 % prošenj za azil; ker morajo prosilci za azil na Madžarskem od leta 2015, ko so bili sprejeti novi zakoni in postopki na področju azila, v državo vstopiti skozi tranzitno območje na madžarskem ozemlju, kamor je spuščeno omejeno število ljudi, trenutno deset dnevno; ker so nevladne organizacije večkrat poročale, da so migranti na madžarski meji po hitrem postopku vrnjeni v Srbijo, ne da bi preučili njihove prošnje za zaščito, v nekaterih primerih pa so celo žrtve krutega in nasilnega ravnanja; ker madžarska vlada ni izpolnila svojih obveznosti glede premestitve prosilcev za azil v skladu z zakonodajo EU;

| H. | ker je komisar Sveta Evrope za človekove pravice v povezavi s pisnimi ugotovitvami, ki jih je 17. decembra 2016 posredoval Evropskemu sodišču za človekove pravice glede dveh pritožb zoper Avstrijo, nanašajočih se na premestitev prosilcev iz te države na Madžarsko v skladu z uredbo Dublin III, izjavil, da „obstaja precejšnje tveganje, da bodo prosilci za azil, vrnjeni na Madžarsko, zaradi korenitih sprememb tamkajšnjega zakona o azilu in prakse na tem področju v zadnjih mesecih izpostavljeni kršitvam človekovih pravic“; |
| --- | --- |

H.

ker je komisar Sveta Evrope za človekove pravice v povezavi s pisnimi ugotovitvami, ki jih je 17. decembra 2016 posredoval Evropskemu sodišču za človekove pravice glede dveh pritožb zoper Avstrijo, nanašajočih se na premestitev prosilcev iz te države na Madžarsko v skladu z uredbo Dublin III, izjavil, da „obstaja precejšnje tveganje, da bodo prosilci za azil, vrnjeni na Madžarsko, zaradi korenitih sprememb tamkajšnjega zakona o azilu in prakse na tem področju v zadnjih mesecih izpostavljeni kršitvam človekovih pravic“;

| I. | ker je bilo 11 beguncev, znanih tudi kot „enajsterica iz Röszkeja“, ki so bili na Madžarskem 16. septembra 2016, dan za tem, ko je država zaprla svoje meje s Srbijo, obtoženih terorizma in obsojenih na zaporno kazen, vključno z Ahmedom H., sirskim državljanom s prebivališčem na Cipru, ki je bil na nepoštenem sojenju novembra 2016 obsojen na 10 let zapora samo zato, ker je skušal prek megafona pomiriti napetosti in ker je v obmejno policijo vrgel tri predmete; |
| --- | --- |

I.

ker je bilo 11 beguncev, znanih tudi kot „enajsterica iz Röszkeja“, ki so bili na Madžarskem 16. septembra 2016, dan za tem, ko je država zaprla svoje meje s Srbijo, obtoženih terorizma in obsojenih na zaporno kazen, vključno z Ahmedom H., sirskim državljanom s prebivališčem na Cipru, ki je bil na nepoštenem sojenju novembra 2016 obsojen na 10 let zapora samo zato, ker je skušal prek megafona pomiriti napetosti in ker je v obmejno policijo vrgel tri predmete;

| J. | ker so bili od sprejetja resolucije Parlamenta 16. decembra 2015 izraženi pomisleki glede številnih vprašanj, namreč uporabe javnih sredstev, napadov na organizacije civilne družbe in zagovornike človekovih pravic, pravic prosilcev za azil, množičnega nadzora državljanov, svobode združevanja in izražanja, pluralizma medijev in zaprtja časnika Népszabadság, pravic Romov, vključno z izgonom Romov v kraju Miskolc in segregacijo romskih otrok v izobraževalnem sistemu, pravic oseb LGBTI in žensk, pravosodnega sistema, vključno z možnostjo izreka dosmrtne zaporne kazni brez pogojnega odpusta, prisilne izselitve madžarskih nevladnih organizacij Romski parlament in Neodvisna ciganska organizacija Phralipe iz njunih sedežev ter glede nevarnosti zaprtja Lukácsevih arhivov; |
| --- | --- |

J.

ker so bili od sprejetja resolucije Parlamenta 16. decembra 2015 izraženi pomisleki glede številnih vprašanj, namreč uporabe javnih sredstev, napadov na organizacije civilne družbe in zagovornike človekovih pravic, pravic prosilcev za azil, množičnega nadzora državljanov, svobode združevanja in izražanja, pluralizma medijev in zaprtja časnika Népszabadság, pravic Romov, vključno z izgonom Romov v kraju Miskolc in segregacijo romskih otrok v izobraževalnem sistemu, pravic oseb LGBTI in žensk, pravosodnega sistema, vključno z možnostjo izreka dosmrtne zaporne kazni brez pogojnega odpusta, prisilne izselitve madžarskih nevladnih organizacij Romski parlament in Neodvisna ciganska organizacija Phralipe iz njunih sedežev ter glede nevarnosti zaprtja Lukácsevih arhivov;

| K. | ker sta vsebina in jezik, ki ju vlada uporablja za vsedržavno posvetovanje „Ustavimo Bruselj“ o vprašanjih priseljevanja in terorizma ter s tem povezane oglaševalske akcije, zelo zavajajoča in pristranska; |
| --- | --- |

K.

ker sta vsebina in jezik, ki ju vlada uporablja za vsedržavno posvetovanje „Ustavimo Bruselj“ o vprašanjih priseljevanja in terorizma ter s tem povezane oglaševalske akcije, zelo zavajajoča in pristranska;

| L. | ker je Evropsko sodišče za človekove pravice v zadevi Szabó in Vissy zoper Madžarsko razsodilo, da madžarska zakonodaja o skrivnem protiterorističnem nadzoru, sprejeta leta 2011, krši pravico do zasebnega in družinskega življenja ter spoštovanja doma in korespondence; ker je to sodišče v zadevi Ilias in Ahmed zoper Madžarsko ugotovilo, da gre za kršitev pravice do svobode in varnosti, pravice do učinkovitega pravnega sredstva v zvezi z razmerami na tranzitnem območju v kraju Röszke in pravice do varstva pred nečloveškim ali ponižujočim ravnanjem v zvezi z izgonom prosilcev v Srbijo; ker je to sodišče v zadevi Baka zoper Madžarsko razsodilo, da je Madžarska kršila pravico do poštenega sojenja in svobodo izražanja Andrása Bake, nekdanjega predsednika madžarskega vrhovnega sodišča; |
| --- | --- |

L.

ker je Evropsko sodišče za človekove pravice v zadevi Szabó in Vissy zoper Madžarsko razsodilo, da madžarska zakonodaja o skrivnem protiterorističnem nadzoru, sprejeta leta 2011, krši pravico do zasebnega in družinskega življenja ter spoštovanja doma in korespondence; ker je to sodišče v zadevi Ilias in Ahmed zoper Madžarsko ugotovilo, da gre za kršitev pravice do svobode in varnosti, pravice do učinkovitega pravnega sredstva v zvezi z razmerami na tranzitnem območju v kraju Röszke in pravice do varstva pred nečloveškim ali ponižujočim ravnanjem v zvezi z izgonom prosilcev v Srbijo; ker je to sodišče v zadevi Baka zoper Madžarsko razsodilo, da je Madžarska kršila pravico do poštenega sojenja in svobodo izražanja Andrása Bake, nekdanjega predsednika madžarskega vrhovnega sodišča;

| M. | ker nedavni dogodki na Madžarskem – namreč zakon o spremembi nekaterih zakonov, ki poostruje postopke na področju upravljanja in azila, zakon o spremembi zakona o visokem šolstvu, ki neposredno ogroža Srednjeevropsko univerzo in ki je sprožil veliko neodobravanje v javnosti, in predlagani zakon o preglednosti organizacij, ki prejemajo podporo iz tujine (zakon madžarskega parlamenta T/14967) – zbujajo dvome o skladnosti z zakonodajo EU in listino o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

M.

ker nedavni dogodki na Madžarskem – namreč zakon o spremembi nekaterih zakonov, ki poostruje postopke na področju upravljanja in azila, zakon o spremembi zakona o visokem šolstvu, ki neposredno ogroža Srednjeevropsko univerzo in ki je sprožil veliko neodobravanje v javnosti, in predlagani zakon o preglednosti organizacij, ki prejemajo podporo iz tujine (zakon madžarskega parlamenta T/14967) – zbujajo dvome o skladnosti z zakonodajo EU in listino o temeljnih pravicah;

| 1. | opozarja, da morajo vse države članice EU spoštovati vrednote iz člena 2 TEU; |
| --- | --- |

1.

| 2. | obžaluje, da so dogodki na Madžarskem v zadnjih letih privedli do hudega poslabšanja razmer na področju pravne države, demokracije in temeljnih pravic, med drugim v zvezi s svobodo izražanja, akademsko svobodo, človekovimi pravicami migrantov, prosilcev za azil in beguncev ter svobodo zbiranja in združevanja, omejevanjem in oviranjem dejavnosti organizacij civilne družbe, pravico do enake obravnave, pravicami pripadnikov manjšin, vključno z Romi, Judi in osebami LGBTI, socialnimi pravicami, delovanjem ustavnega sistema, neodvisnostjo sodstva in drugih institucij ter številnimi skrb zbujajočimi obtožbami o domnevni korupciji in navzkrižju interesov, kar bi lahko pomenilo, da postaja vladavina prava v tej državi sistemsko ogrožena; meni, da je Madžarska preizkus za Evropsko unijo, namreč ali bo pokazala svojo zmožnost in pripravljenost za odzivanje na grožnje in kršitve lastnih temeljnih vrednot, ki jih izvaja država članica; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so dogodki v nekaterih drugih državah članicah skrb zbujajoče znamenje, da gre za podobno spodkopavanje pravne države kot na Madžarskem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva madžarsko vlado, naj se udeleži dialoga s Komisijo o vseh vprašanjih, omenjenih v tej resoluciji, zlasti o človekovih pravicah migrantov, prosilcev za azil in beguncev, svobodi združevanja, svobodi izobraževanja in akademskih raziskav, segregaciji Romov v izobraževalnem sistemu in zaščiti nosečnic na delovnem mestu; ponovno poudarja, da bi se morali obe strani takšnega dialoga udeležiti nepristransko, na podlagi dokazov in v duhu sodelovanja; poziva Komisijo, naj Parlament obvešča o svojih ocenah; |
| --- | --- |

3.

| 4. | je zaskrbljen zaradi zadnjih izjav in pobud madžarske vlade, zlasti nadaljevanja posvetovanja „Ustavimo Bruselj“ in preiskav tujih uslužbencev Srednjeevropske univerze, pa tudi zaradi izjav voditeljev vladajoče stranke, ki so nasprotovali vsem morebitnim zakonodajnim spremembam na osnovi priporočil institucij Unije in mednarodnih organizacij; obžaluje, da ti signali ne kažejo jasne zaveze madžarskih oblasti, da bodo ravnale povsem skladno s primarnim in sekundarnim pravom Unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisijo, naj pozorno spremlja, kako madžarska vlada uporablja finančna sredstva EU, zlasti na področju azila in migracij, komuniciranja z javnostjo, izobraževanja, vključevanja v družbo in gospodarskega razvoja, tako da bodo vsi sofinancirani projekti povsem v skladu s primarno in sekundarno zakonodajo EU; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva madžarsko vlado, naj medtem razveljavi zakon o spremembi nekaterih zakonov, ki zaostruje postopke na področjih upravljanja meje in azila, in zakon o spremembi zakona o visokem šolstvu ter umakne predlog zakona o preglednosti organizacij, ki prejemajo podporo iz tujine (zakon madžarskega parlamenta T/14967); |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva madžarsko vlado, naj nemudoma prekliče vse roke v zakonu o spremembi zakona o visokem šolstvu, naj nemudoma začne dialog z ustreznimi organi ZDA, da bi zagotovila prihodnje delovanje Srednjeevropske univerze, ki je v ZDA akreditirana za izdajo diplom, ter se javno zaveže, da bo lahko univerza še naprej delovala v Budimpešti kot svobodna institucija; |
| --- | --- |

7.

| 8. | obžaluje, da se Komisija ni odzvala na poziv Parlamenta, naj uporabi okvir EU za krepitev pravne države, iz njegovih resolucij z dne 10. junija 2015 in 16. decembra 2015 o razmerah na Madžarskem, da bi v dialogu s to državo članico preprečila zaostritev sistemske grožnje vladavini prava; meni, da se Komisija s sedanjim pristopom osredotoča predvsem na obrobne, tehnične vidike zakonodaje, zanemarja pa trende, vzorce in skupni učinek ukrepov na pravno državo in temeljne pravice; meni, da zlasti postopki za ugotavljanje kršitev v večini primerov niso privedli do dejanskih sprememb in širše obravnave stanja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | je prepričan, da trenutne razmere na Madžarskem pomenijo očitno tveganje, da bi lahko prišlo do hudih kršitev vrednot iz člena 2 PEU, in daje pooblastilo za začetek postopka iz člena 7(1) PEU; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naroči svojemu Odboru za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, naj sproži postopke in pripravi posebno poročilo, da bi lahko na plenarnem zasedanju v skladu s členom 83(1)(a) poslovnika glasovali o obrazloženem predlogu, s katerim bi Svet pozvali k ukrepanju v skladu s členom 7(1) PEU; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ponovno poudarja, da sta potrebna redno spremljanje in dialog, ki bo vključeval vse države članice, pa tudi Svet, Komisijo in Parlament, da bi se zaščitile temeljne vrednote EU – demokracija, temeljne pravice in pravna država – in preprečila dvojna merila, kot je predlagal v svoji resoluciji z dne 25. oktobra 2016 o uvedbi mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice (6); |
| --- | --- |

11.

| 12. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji in Svetu, predsedniku, vladi in parlamentu Madžarske, vladam in parlamentom držav članic ter Svetu Evrope. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0461.

(2)  UL C 407, 4.11.2016, str. 46.

(3)  UL C 75, 26.2.2016, str. 52.

(4)  UL C 249 E, 30.8.2013, str. 27.

(5)  UL C 199 E, 7.7.2012, str. 154.

(6)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0409.

---

| 30.8.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 307/79 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 307/79

---

P8_TA(2017)0217

Evropsko ogrodje kvalifikacij za vseživljenjsko učenje

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. maja 2017 o evropskem ogrodju kvalifikacij za vseživljenjsko učenje (2016/2798(RSP))

(2018/C 307/10)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga priporočila Sveta o evropskem ogrodju kvalifikacij za vseživljenjsko učenje in razveljavitvi Priporočila Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o uvedbi evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje (COM(2016)0383), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga priporočila Sveta o evropskem ogrodju kvalifikacij za vseživljenjsko učenje in razveljavitvi Priporočila Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o uvedbi evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje (COM(2016)0383),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. junija 2016 z naslovom „Novi program znanj in spretnosti za Evropo“ (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. junija 2016 z naslovom „Novi program znanj in spretnosti za Evropo“ (COM(2016)0381),

| — | ob upoštevanju priporočila Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o uvedbi evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2008 o uvedbi evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje (1),

| — | ob upoštevanju Odločbe št. 2241/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o enotnem okviru Skupnosti za preglednost kvalifikacij in usposobljenosti (Europass) (2), skozi katerega lahko ljudje predstavijo svoja znanja in spretnosti ter kvalifikacije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Odločbe št. 2241/2004/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o enotnem okviru Skupnosti za preglednost kvalifikacij in usposobljenosti (Europass) (2), skozi katerega lahko ljudje predstavijo svoja znanja in spretnosti ter kvalifikacije,

| — | ob upoštevanju novih prednostnih nalog za evropsko sodelovanje o izobraževanju in usposabljanju do leta 2020, kot so bile določene v skupnem poročilu Sveta in Komisije o izvajanju strateškega okvira za evropsko sodelovanje o izobraževanju in usposabljanju iz leta 2015 (ET 2020) (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju novih prednostnih nalog za evropsko sodelovanje o izobraževanju in usposabljanju do leta 2020, kot so bile določene v skupnem poročilu Sveta in Komisije o izvajanju strateškega okvira za evropsko sodelovanje o izobraževanju in usposabljanju iz leta 2015 (ET 2020) (3),

| — | ob upoštevanju Priporočila Sveta z dne 20. decembra 2012 o vrednotenju neformalnega in priložnostnega učenja (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Priporočila Sveta z dne 20. decembra 2012 o vrednotenju neformalnega in priložnostnega učenja (4),

| — | ob upoštevanju pregleda, ki ga je omrežje Eurydice izvedlo na področju priznavanja predhodnega neformalnega in priložnostnega učenja v visokošolskem izobraževanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pregleda, ki ga je omrežje Eurydice izvedlo na področju priznavanja predhodnega neformalnega in priložnostnega učenja v visokošolskem izobraževanju,

| — | ob upoštevanju večjezične evropske klasifikacije spretnosti, kompetenc, kvalifikacij in poklicev (ESCO), pri kateri bo za elektronsko objavo informacij o kvalifikacijah uporabljena enaka predloga kot pri evropskem ogrodju kvalifikacij, kot je navedeno v Prilogi VI k predlogu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju večjezične evropske klasifikacije spretnosti, kompetenc, kvalifikacij in poklicev (ESCO), pri kateri bo za elektronsko objavo informacij o kvalifikacijah uporabljena enaka predloga kot pri evropskem ogrodju kvalifikacij, kot je navedeno v Prilogi VI k predlogu,

| — | ob upoštevanju priporočila Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o vzpostavitvi evropskega referenčnega okvira za zagotavljanje kakovosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja (5) (EQAVET), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o vzpostavitvi evropskega referenčnega okvira za zagotavljanje kakovosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja (5) (EQAVET),

| — | ob upoštevanju neodvisnega evropskega registra za zagotavljanje kakovosti v visokem šolstvu (6), to je seznama agencij za zagotavljanje kakovosti, ki so dokazale, da v glavnem izpolnjujejo standarde in smernice za zagotavljanje kakovosti v evropskem visokošolskem prostoru, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju neodvisnega evropskega registra za zagotavljanje kakovosti v visokem šolstvu (6), to je seznama agencij za zagotavljanje kakovosti, ki so dokazale, da v glavnem izpolnjujejo standarde in smernice za zagotavljanje kakovosti v evropskem visokošolskem prostoru,

| — | ob upoštevanju evropskega sistema prenašanja in zbiranja kreditnih točk (ECTS) (7), ki je bil razvit v okviru evropskega visokošolskega prostora, in evropskega sistema kreditnih točk poklicnega izobraževanja in usposabljanja (ECVET), vzpostavljenega na podlagi Priporočila Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega sistema prenašanja in zbiranja kreditnih točk (ECTS) (7), ki je bil razvit v okviru evropskega visokošolskega prostora, in evropskega sistema kreditnih točk poklicnega izobraževanja in usposabljanja (ECVET), vzpostavljenega na podlagi Priporočila Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 (8),

| — | ob upoštevanju bolonjskega procesa za visoko šolstvo, erevanskega ministrskega sporočila iz leta 2015 in poročila z naslovom „Evropski visokošolski prostor v letu 2015: poročilo o izvajanju bolonjskega procesa“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bolonjskega procesa za visoko šolstvo, erevanskega ministrskega sporočila iz leta 2015 in poročila z naslovom „Evropski visokošolski prostor v letu 2015: poročilo o izvajanju bolonjskega procesa“,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1288/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o uvedbi programa „Erasmus+: program Unije za izobraževanje, usposabljanje, mladino in šport“ (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1288/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o uvedbi programa „Erasmus+: program Unije za izobraževanje, usposabljanje, mladino in šport“ (9),

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o priznavanju visokošolskih kvalifikacij v evropski regiji (Lizbonska konvencija o priznavanju) in priporočila glede uporabe ogrodij kvalifikacij pri priznavanju tujih kvalifikacij, ki izrecno navaja evropsko ogrodje kvalifikacij kot orodje, ki ga je treba uporabljati pri akademskem priznavanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o priznavanju visokošolskih kvalifikacij v evropski regiji (Lizbonska konvencija o priznavanju) in priporočila glede uporabe ogrodij kvalifikacij pri priznavanju tujih kvalifikacij, ki izrecno navaja evropsko ogrodje kvalifikacij kot orodje, ki ga je treba uporabljati pri akademskem priznavanju,

| — | ob upoštevanju strategije z naslovom „Widening Participation for Equity and Growth: A Strategy for the Development of the Social Dimension and Lifelong Learning in the European Higher Education Area to 2020“ (Povečevanje udeležbe za enakost in rast: strategija za razvoj socialne razsežnosti in vseživljenjskega učenja v evropskem visokošolskem prostoru do leta 2020), ki vključuje vse države, ki sodelujejo pri izvajanju evropskega ogrodja kvalifikacij, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije z naslovom „Widening Participation for Equity and Growth: A Strategy for the Development of the Social Dimension and Lifelong Learning in the European Higher Education Area to 2020“ (Povečevanje udeležbe za enakost in rast: strategija za razvoj socialne razsežnosti in vseživljenjskega učenja v evropskem visokošolskem prostoru do leta 2020), ki vključuje vse države, ki sodelujejo pri izvajanju evropskega ogrodja kvalifikacij,

| — | ob upoštevanju poročila Unesca iz leta 2015 o priznavanju, vrednotenju in akreditaciji neformalnega in priložnostnega učenja v državah članicah Unesca, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Unesca iz leta 2015 o priznavanju, vrednotenju in akreditaciji neformalnega in priložnostnega učenja v državah članicah Unesca,

| — | ob upoštevanju Direktive 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (10), kakor je bila spremenjena z Direktivo 2013/55/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2005/36/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. septembra 2005 o priznavanju poklicnih kvalifikacij (10), kakor je bila spremenjena z Direktivo 2013/55/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. novembra 2013 (11),

| — | ob upoštevanju vprašanja Komisiji o evropskem ogrodju kvalifikacij za vseživljenjsko učenje (O-000038/2017 – B8-0218/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja Komisiji o evropskem ogrodju kvalifikacij za vseživljenjsko učenje (O-000038/2017 – B8-0218/2017),

| — | ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker pravilno priznavanje, razumevanje in vrednotenje znanj in spretnosti presegata okvir tistega, kar išče trg dela; ker bi evropsko ogrodje kvalifikacij koristilo znanjem in spretnostim, ki so na voljo, ter tistim, ki so potrebna na trgu dela, saj se z njim lahko opredeli in uskladi ta znanja in spretnosti ter tako zagotovi socialne in gospodarske koristi; ker je ključnega pomena pomagati posameznikom, da pridobivajo in posodabljajo kompetence, znanja in spretnosti vse svoje življenje; |
| --- | --- |

A.

ker pravilno priznavanje, razumevanje in vrednotenje znanj in spretnosti presegata okvir tistega, kar išče trg dela; ker bi evropsko ogrodje kvalifikacij koristilo znanjem in spretnostim, ki so na voljo, ter tistim, ki so potrebna na trgu dela, saj se z njim lahko opredeli in uskladi ta znanja in spretnosti ter tako zagotovi socialne in gospodarske koristi; ker je ključnega pomena pomagati posameznikom, da pridobivajo in posodabljajo kompetence, znanja in spretnosti vse svoje življenje;

| B. | ker večja primerljivost kvalifikacij povečuje možnosti za zaposlitev in poklicno rast za vse delavce migrante; |
| --- | --- |

B.

ker večja primerljivost kvalifikacij povečuje možnosti za zaposlitev in poklicno rast za vse delavce migrante;

| C. | ker bi bilo treba v ospredje postaviti znanja in spretnosti s področja informacijske in komunikacijske tehnologije ter uvesti strukturne ukrepe, s katerimi bi ljudem pomagali ta znanja in spretnosti pridobivati ter jih potrjevati; |
| --- | --- |

C.

ker bi bilo treba v ospredje postaviti znanja in spretnosti s področja informacijske in komunikacijske tehnologije ter uvesti strukturne ukrepe, s katerimi bi ljudem pomagali ta znanja in spretnosti pridobivati ter jih potrjevati;

| D. | ker ob upoštevanju novih družbenih izzivov ter tehnoloških in demografskih sprememb nadaljnji razvoj evropskega ogrodja kvalifikacij lahko podpira vseživljenjsko učenje tako s spodbujanjem enakih možnosti in pravičnosti v izobraževanju kot z izboljševanjem prepustnosti med izobraževalnimi sistemi in sistemi usposabljanja; ker bi morala izobraževanje in usposabljanje ljudem pomagati pri prilagajanju na različne razmere, s katerimi se bodo srečevali, s celostnim izpopolnjevanjem in izobraževanjem, da bi postali kritični, samozavestni in samostojni, pa tudi pri pridobivanju znanj in spretnosti, potrebnih za 21. stoletje; |
| --- | --- |

D.

ker ob upoštevanju novih družbenih izzivov ter tehnoloških in demografskih sprememb nadaljnji razvoj evropskega ogrodja kvalifikacij lahko podpira vseživljenjsko učenje tako s spodbujanjem enakih možnosti in pravičnosti v izobraževanju kot z izboljševanjem prepustnosti med izobraževalnimi sistemi in sistemi usposabljanja; ker bi morala izobraževanje in usposabljanje ljudem pomagati pri prilagajanju na različne razmere, s katerimi se bodo srečevali, s celostnim izpopolnjevanjem in izobraževanjem, da bi postali kritični, samozavestni in samostojni, pa tudi pri pridobivanju znanj in spretnosti, potrebnih za 21. stoletje;

| E. | ker stalen razvoj znanj, spretnosti in kompetenc, znan tudi kot vseživljenjsko učenje, lahko prispeva k izboljšanju možnosti, ki so posameznikom na voljo v poklicnem in zasebnem življenju, jim pomaga pri osebnostnem razvoju in doseganju njihovih polnih potencialov ter koristi družbi, obenem pa izboljša možnosti posameznikov, da najdejo zaposlitev in varno poklicno pot; |
| --- | --- |

E.

ker stalen razvoj znanj, spretnosti in kompetenc, znan tudi kot vseživljenjsko učenje, lahko prispeva k izboljšanju možnosti, ki so posameznikom na voljo v poklicnem in zasebnem življenju, jim pomaga pri osebnostnem razvoju in doseganju njihovih polnih potencialov ter koristi družbi, obenem pa izboljša možnosti posameznikov, da najdejo zaposlitev in varno poklicno pot;

| F. | ker je cilj evropskega ogrodja kvalifikacij poenostaviti primerljivost izobraževalnih sistemov ter tako zagotoviti zagon za spremembe in reforme na nacionalni in sektorski ravni, kar bi sčasoma omogočilo doseganje ciljev strategije Evropa 2020 in strateškega okvira za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju (ET 2020); |
| --- | --- |

F.

ker je cilj evropskega ogrodja kvalifikacij poenostaviti primerljivost izobraževalnih sistemov ter tako zagotoviti zagon za spremembe in reforme na nacionalni in sektorski ravni, kar bi sčasoma omogočilo doseganje ciljev strategije Evropa 2020 in strateškega okvira za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju (ET 2020);

| G. | ker sta zaradi premajhnih ambicij držav članic in kljub dosedanjim prizadevanjem še opazna pomanjkanje preglednosti pri kvalifikacijah in nizka raven priznavanja tujih kvalifikacij; ker je treba evropsko ogrodje kvalifikacij prilagoditi, da bodo te postale še bolj pregledne in primerljive; |
| --- | --- |

G.

ker sta zaradi premajhnih ambicij držav članic in kljub dosedanjim prizadevanjem še opazna pomanjkanje preglednosti pri kvalifikacijah in nizka raven priznavanja tujih kvalifikacij; ker je treba evropsko ogrodje kvalifikacij prilagoditi, da bodo te postale še bolj pregledne in primerljive;

| H. | ker bi bilo treba v okviru evropskega ogrodja kvalifikacij zagotoviti metaogrodje za uporabnike ter olajšati sodelovanje med organi držav članic, socialnimi partnerji, izvajalci izobraževanja in usposabljanja, sindikati, civilno družbo ter drugimi deležniki na mednarodni ravni; |
| --- | --- |

H.

ker bi bilo treba v okviru evropskega ogrodja kvalifikacij zagotoviti metaogrodje za uporabnike ter olajšati sodelovanje med organi držav članic, socialnimi partnerji, izvajalci izobraževanja in usposabljanja, sindikati, civilno družbo ter drugimi deležniki na mednarodni ravni;

| I. | ker sta le Nizozemska in Švedska v okviru svojega nacionalnega ogrodja kvalifikacij vzpostavili posebne postopke za vključevanje neformalnih kvalifikacij; ker nobena država članica nima posebnih postopkov za priložnostno učenje v svojem nacionalnem ogrodju kvalifikacij; |
| --- | --- |

I.

ker sta le Nizozemska in Švedska v okviru svojega nacionalnega ogrodja kvalifikacij vzpostavili posebne postopke za vključevanje neformalnih kvalifikacij; ker nobena država članica nima posebnih postopkov za priložnostno učenje v svojem nacionalnem ogrodju kvalifikacij;

| J. | ker bi morale države članice v skladu z evropskim ogrodjem kvalifikacij čimprej, vendar najkasneje v letu 2018 vzpostaviti ureditve za vrednotenje neformalnega in priložnostnega učenja, povezanega z nacionalnim ogrodjem kvalifikacij, vključno z znanji, pridobljenimi med prostovoljnimi dejavnostmi; |
| --- | --- |

J.

ker bi morale države članice v skladu z evropskim ogrodjem kvalifikacij čimprej, vendar najkasneje v letu 2018 vzpostaviti ureditve za vrednotenje neformalnega in priložnostnega učenja, povezanega z nacionalnim ogrodjem kvalifikacij, vključno z znanji, pridobljenimi med prostovoljnimi dejavnostmi;

| K. | ker so se države članice v erevanskem sporočilu iz leta 2015 izrecno zavezale k pregledu nacionalnih zakonodaj, da bi jih v celoti uskladile z Lizbonsko konvencijo o priznavanju, ter k pregledu nacionalnih ogrodij kvalifikacij, s katerim bi zagotovile, da bi učne poti v danem okviru ustrezno zagotavljale priznavanje predhodnega učenja; |
| --- | --- |

K.

ker so se države članice v erevanskem sporočilu iz leta 2015 izrecno zavezale k pregledu nacionalnih zakonodaj, da bi jih v celoti uskladile z Lizbonsko konvencijo o priznavanju, ter k pregledu nacionalnih ogrodij kvalifikacij, s katerim bi zagotovile, da bi učne poti v danem okviru ustrezno zagotavljale priznavanje predhodnega učenja;

| L. | ker so države članice odgovorne in izključno pristojne za zagotavljanje kakovosti učne vsebine in organizacijo izobraževalnih sistemov; ker evropsko ogrodje kvalifikacij ne vpliva na to odgovornost; |
| --- | --- |

L.

ker so države članice odgovorne in izključno pristojne za zagotavljanje kakovosti učne vsebine in organizacijo izobraževalnih sistemov; ker evropsko ogrodje kvalifikacij ne vpliva na to odgovornost;

| M. | ker obstajajo razlike v priznavanju spričeval med regijami, zlasti čezmejnimi regijami, zaradi česar nastajajo razlike v zaposljivosti; |
| --- | --- |

M.

ker obstajajo razlike v priznavanju spričeval med regijami, zlasti čezmejnimi regijami, zaradi česar nastajajo razlike v zaposljivosti;

| N. | ker zasebne in javne knjižnice znatno prispevajo k vseživljenjskemu učenju ter izboljševanju pismenosti in digitalnih kompetenc; |
| --- | --- |

N.

ker zasebne in javne knjižnice znatno prispevajo k vseživljenjskemu učenju ter izboljševanju pismenosti in digitalnih kompetenc;

| O. | ker je pri izvajanju evropskega ogrodja kvalifikacij trenutno udeleženih 39 držav, vključno z državami članicami EU, državami EGP, državami kandidatkami, potencialnimi državami kandidatkami (Bosna in Hercegovina ter Kosovo) ter Švico; |
| --- | --- |

O.

ker je pri izvajanju evropskega ogrodja kvalifikacij trenutno udeleženih 39 držav, vključno z državami članicami EU, državami EGP, državami kandidatkami, potencialnimi državami kandidatkami (Bosna in Hercegovina ter Kosovo) ter Švico;

| 1. | je seznanjen s pobudo Komisije za revizijo evropskega ogrodja kvalifikacij (EOK) in nadaljnjo podporo posodabljanju evropskih sistemov izobraževanja in usposabljanja, ob nadaljnjem upoštevanju nacionalnih pristojnosti in jamstvu, da se bodo zaščitile posebnosti izobraževalnih sistemov držav članic; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da je spodbujanje kritičnega razmišljanja in razmišljanja zunaj okvirov ključno za razvoj novih znanj in spretnosti, potrebnih v prihodnosti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | priporoča zaščito obsežnega sklopa ne le tehničnih, ampak tudi ročnih znanj in spretnosti, ki se prenašajo iz roda v rod in so omogočili razvoj in rast obrtnih proizvodnih sektorjev, ki jih je treba ohraniti kot način za zaščito individualne identitete posameznih držav članic; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ugotavlja, da je ena od vlog EOK povečati primerljivost kvalifikacij, pridobljenih v državah članicah, ter hkrati ščititi posebnosti nacionalnih izobraževalnih sistemov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opozarja, da bi morala Unija vsem, ne glede na njihovo starost ali status, omogočiti boljšo prepoznavnost, cenjenje in priznavanje njihovih znanj, spretnosti in kompetenc na jasen in dostopen način, tudi tistih, pridobljenih s prostovoljstvom, zlasti na čezmejnih območjih, ne glede na to, kje ali kako so ta znanja, spretnosti in kompetence pridobili; poudarja potrebo po večjem prizadevanju držav članic za hitrejše in učinkovitejše priznavanje kvalifikacij in referenc v ustreznem EOK; |
| --- | --- |

5.

| 6. | želi spomniti, da je treba izpostaviti izvajanje EOK, da bi se povečala kakovost in potencial ogrodja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | priporoča večjo prožnost pri posodabljanju referenc v nacionalnih okvirih EOK; |
| --- | --- |

7.

| 8. | želi spomniti, da je ena od glavnih nalog EOK poenostavitev in spodbujanje prenosa kvalifikacij ter uveljavljanje formalnega in neformalnega usposabljanja in izobraževanja med različnimi sistemi izobraževanja in usposabljanja, da se omogoči čeznacionalna poklicna in učna mobilnost za boljše prilagajanje evropskemu trgu dela in izpolnjevanje osebnih potreb državljanov in družbe na splošno; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisijo, naj preuči, ali bi bilo treba tri horizontalna področja (znanja, spretnosti in kompetence) še dodatno revidirati, da bi bila razumljivejša in jasnejša; poziva, naj se evropski okvir ključnih kompetenc iz leta 2006 uporablja kot pomemben vir in glavni referenčni dokument za doseganje večje skladnosti v terminologiji med različnimi okviri EU in za vzpostavitev pristnega pristopa na podlagi učnih rezultatov; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opozarja na pomen analiziranja in razvijanja orodij za prepoznavanje prihodnjih potreb po znanjih in spretnostih, zato spodbuja države članice in vse ustrezne deležnike, kot so delodajalci, k izmenjavi dobrih praks na tem področju; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja pomen programov usposabljanja in vajeništva pri oblikovanju znanj in spretnosti, zato poudarja potrebo po spodbujanju dualnih izobraževalnih sistemov v državah članicah, ki združujejo vajeništvo v družbah in izobraževanje v poklicnih šolah; opozarja, da imajo delodajalci in podjetniki ključno vlogo pri usposabljanju na delovnem mestu ter pri zagotavljanju vajeništva, in meni, da bi bilo treba njihovo vlogo dodatno podpreti in razvijati; |
| --- | --- |

11.

| 12. | priporoča, naj bo EOK ustrezno povezan s potrebami družbe, vključno s povpraševanjem na trgu dela, da bi se izboljšala konkurenčnost evropskega gospodarstva ter pomagalo posameznikom, da razvijejo svoj potencial in uresničijo cilje strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja potrebo po celovitem izkoriščanju možnosti, ki jih nudi EOK, da bi se spodbudila in olajšala mobilnost študentov in delavcev v EU, spodbujalo vseživljenjsko učenje in podpiral razvoj mobilne in prožne delovne sile v vsej Evropi v času gospodarskih izzivov in globalizacije trga; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja dejstvo, da so številne države članice še vedno v zgodnji fazi izvajanja nacionalnih ogrodij kvalifikacij (NOK), ki temeljijo na osmih ravneh EOK; poziva Komisijo, naj države članice spodbuja k nadaljnjemu izvajanju tega procesa; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da je pobuda za evropsko klasifikacijo spretnosti, kompetenc, kvalifikacij in poklicev (ESCO), ki v 25 jezikih opredeljuje in razvršča spretnosti, kompetence, kvalifikacije in poklice, pomembna za trg dela EU ter za izobraževanje in usposabljanje; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva k močni podpori in spodbujanju skupnih evropskih načel glede zagotavljanja in hitrega vrednotenja ter priznavanja neformalnih in priložnostnih procesov učenja, kar je zlasti pomembno pri vključevanju netipičnih učencev; v zvezi s tem opozarja na vse več usposabljanja v delovnem okolju, katerega del bi moral biti postopek potrjevanja, ter poudarja, da je treba posebno pozornost nameniti izdajanju potrdil starejšim osebam, invalidom, dolgotrajno brezposelnim, starejšim delavcem in drugim skupinam; spodbuja Komisijo, naj oceni, ali je mogoče kreditne točke v okviru evropskega sistema kreditnih točk v poklicnem izobraževanju in usposabljanju (ECVET) uporabiti za vrednotenje in priznavanje priložnostnega in neformalnega učenja; meni, da ne bo prišlo do razvrednotenja formalnih dosežkov; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja potrebo po boljšem usklajevanju med EOK in drugimi obstoječimi orodji za priznavanje in preglednost, kot so evropski sistem kreditnih točk v poklicnem izobraževanju in usposabljanju (ECVET), evropski sistem prenašanja in zbiranja kreditnih točk (ECTS) in Europass, ki naj jih podpirajo sistemi za zagotavljanje kakovosti, da bi se ustvarile sinergije in povečala učinkovitost orodij za preglednost; |
| --- | --- |

17.

| 18. | priporoča, naj Komisija razvije orodje za samoocenjevanje za delodajalce, da bi se zagotovila učinkovitejša uporaba EOK; spodbuja delodajalce, naj kritično razmislijo o ravni znanj in spretnosti ter kvalifikacij, potrebnih za zaposlitev; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja morebitna tveganja, povezana z določitvijo učnih rezultatov v EOK in njihovega vpliva na učne načrte; poudarja pomen raznolikosti izobraževalnih sistemov v EU in sodelujočih državah; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva preostale države članice, naj hitro povežejo svoje NOK z EOK; poziva k hitrejšemu ukrepanju, da bi se odpravile vse preostale ovire za priznavanje; |
| --- | --- |

20.

| 21. | priporoča Komisiji, naj ponovno oceni stroške izboljšanja EOK, saj trenutno niso predvideni dodatni stroški; je zaskrbljen, ker se podcenjuje obseg dela v zvezi z revizijo EOK; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva države članice, naj izvajajo strategije socialne razsežnosti za svoje sisteme izobraževanja in usposabljanja, da bi se okrepila podpora enakim možnostim, izboljšala pravičnosti v izobraževanju, boj proti neenakosti in zagotovila prehodnost med sistemi izobraževanja in usposabljanja; poziva Komisijo, naj države članice pri tem podpre; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisijo, naj znova razmisli o spodbujanju financiranja na podlagi uspešnosti v poklicnem izobraževanju in usposabljanju ter visokošolskem izobraževanju in o šolninah v okviru agende za posodobitev, da bi se ohranila družbena vloga sistemov izobraževanja in usposabljanja ter zagotovil dostop do kvalifikacij; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Komisijo, naj pojasni predvideni vlogi evropskega sistema kreditnih točk v poklicnem izobraževanju in usposabljanju (ECVET) ter evropskega sistema prenašanja in zbiranja kreditnih točk (ECTS), da bi se za deležnike zagotovila večja preglednost revizije; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisijo in države članice, naj bodo zlasti pozorne na zavezo, da bodo vključile priložnostno in neformalno učenje, ki je zdaj izključeno iz večine NOK in posledično iz EOK, zlasti priložnostno učenje, ki je zdaj v celoti izključeno; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja potrebo po boljšem razumevanju kvalifikacij, pridobljenih zunaj EU, zaradi njihovega vrednotenja in priznavanja, da bi se spodbujalo vključevanje migrantov in beguncev v evropsko družbo, na trg dela EU in v sisteme izobraževanja in usposabljanja v EU; v zvezi s tem pozdravlja priporočilo, ki je podlaga za povezavo med nacionalnimi in regionalnimi ogrodji kvalifikacij tretjih držav, NOK in EOK držav članic, zlasti možnost za strukturirane dialoge s sosedskimi državami EU, ki so sklenile pridružitveni sporazum z EU, kar bi lahko prispevalo k boljšemu povezovanju njihovih nacionalnih ogrodij kvalifikacij z EOK in EU in okrepljeni podpori (npr. prek razvojne pomoči) tretjim državam za razvoj NOK; |
| --- | --- |

26.

| 27. | priznava, da je v interesu tretjih držav, da EOK uporabljajo kot referenčno točko za svoje kvalifikacijske sisteme in za revizijo EOK, da bi se poenostavila formalna primerjava kvalifikacij, pridobljenih v tretjih državah, s kvalifikacijami, pridobljenimi v EU; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vztraja, da bi morali biti ustrezni deležniki, kot so javni zavodi za zaposlovanje, socialni partnerji, ponudniki izobraževanja in usposabljanja ter civilna družba, bolj vključeni in tesneje sodelovati pri ustvarjanju, izvajanju, spodbujanju in nadzorovanju EOK na ravni EU in na nacionalni ravni, da bi mu zagotovili široko podporo; |
| --- | --- |

28.

| 29. | meni, da instrument, kot je EOK, potrebuje stalno posodabljanje in prilagajanje, zato bi ga bilo treba podpreti in izboljšati z rednim spremljanjem, zlasti glede njegove prijaznosti do uporabnikov, prehodnosti in preglednosti; poudarja, da bo EOK postal uspešen le, če se bodo države članice resnično zavezale k njegovemu izvajanju in uporabi; |
| --- | --- |

29.

| 30. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

30.

---

(1)  UL C 111, 6.5.2008, str. 1.

(2)  UL L 390, 31.12.2004, str. 6.

(3)  UL C 417, 15.12.2015, str. 25.

(4)  UL C 398, 22.12.2012, str. 1.

(5)  UL C 155, 8.7.2009, str. 1.

(6)  https://www.eqar.eu

(7)  http://ec.europa.eu/education/library/publications/2015/ects-users-guide_en.pdf

(8)  UL C 155, 8.7.2009, str. 11.

(9)  UL L 347, 20.12.2013, str. 50.

(10)  UL L 255, 30.9.2005, str. 22.

(11)  UL L 354, 28.12.2013, str. 132.

---

Četrtek, 18. maj 2017

| 30.8.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 307/84 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 307/84

---

P8_TA(2017)0218

Zambija, zlasti primer Hakainda Hichileme

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2017 o Zambiji, zlasti primer Hakainda Hichileme (2017/2681(RSP))

(2018/C 307/11)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Zambiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Zambiji,

| — | ob upoštevanju izjave tiskovnega predstavnika Evropske službe za zunanje delovanje z dne 16. aprila 2017 o političnih napetostih v Zambiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave tiskovnega predstavnika Evropske službe za zunanje delovanje z dne 16. aprila 2017 o političnih napetostih v Zambiji,

| — | ob upoštevanju poročila misije EU za opazovanje volitev o volitvah leta 2016 v Zambiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila misije EU za opazovanje volitev o volitvah leta 2016 v Zambiji,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah,

| — | ob upoštevanju zambijske ustave, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zambijske ustave,

| — | ob upoštevanju Sporazuma iz Cotonouja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma iz Cotonouja,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker je Zambija dolgoleten primer demokracije s 25-letnim rekordom mirnega prehoda; ker so na žalost priprave na volitve leta 2016 zaznamovali nasilni spopadi med privrženci obeh vodilnih strank, Patriotske fronte in Združene stranke za narodni razvoj (stranka UPND, opozicijska stranka); |
| --- | --- |

A.

ker je Zambija dolgoleten primer demokracije s 25-letnim rekordom mirnega prehoda; ker so na žalost priprave na volitve leta 2016 zaznamovali nasilni spopadi med privrženci obeh vodilnih strank, Patriotske fronte in Združene stranke za narodni razvoj (stranka UPND, opozicijska stranka);

| B. | ker je bil 11. maja 2017 že en mesec zaprt Hakainde Hichilema, vodja stranke UPND, ki so ga 11. aprila skupaj z njegovimi petimi zaposlenimi aretirali močno oboroženi policisti v hišni raciji; |
| --- | --- |

B.

ker je bil 11. maja 2017 že en mesec zaprt Hakainde Hichilema, vodja stranke UPND, ki so ga 11. aprila skupaj z njegovimi petimi zaposlenimi aretirali močno oboroženi policisti v hišni raciji;

| C. | ker je bil Hichilema obtožen ogrožanja življenja predsednika, saj naj bi 9. aprila 2017 oviral predsedniško spremstvo vozil v kraju Mongu, in je bil takoj obtožen izdaje, za kar se v Zambiji ne more položiti varščina, ter nespoštovanja zakonskih dolžnosti, nespoštovanja zakonitih ukazov in uporabe žaljivega jezika; ker je vse te navedbe zavrnil; |
| --- | --- |

C.

ker je bil Hichilema obtožen ogrožanja življenja predsednika, saj naj bi 9. aprila 2017 oviral predsedniško spremstvo vozil v kraju Mongu, in je bil takoj obtožen izdaje, za kar se v Zambiji ne more položiti varščina, ter nespoštovanja zakonskih dolžnosti, nespoštovanja zakonitih ukazov in uporabe žaljivega jezika; ker je vse te navedbe zavrnil;

| D. | ker je Zambija sicer dejansko odpravila smrtno kazen, saj je bila v tej državi zadnja usmrtitev opravljena leta 1997, a je najvišja kazen za izdajo še vedno smrtna kazen; |
| --- | --- |

D.

ker je Zambija sicer dejansko odpravila smrtno kazen, saj je bila v tej državi zadnja usmrtitev opravljena leta 1997, a je najvišja kazen za izdajo še vedno smrtna kazen;

| E. | ker so Hichilemovi odvetniki navedli, da je primer neutemeljen, in zahtevali, naj prvostopenjsko sodišče v Lusaki umakne obtožbo; ker je sodišče potrdilo obtožbo z obrazložitvijo, da je za izdajo pristojno samo vrhovno sodišče; |
| --- | --- |

E.

ker so Hichilemovi odvetniki navedli, da je primer neutemeljen, in zahtevali, naj prvostopenjsko sodišče v Lusaki umakne obtožbo; ker je sodišče potrdilo obtožbo z obrazložitvijo, da je za izdajo pristojno samo vrhovno sodišče;

| F. | ker je Hichilema trenutno v centralnem zaporu v Lusaki, kjer je dostop do zasebnih medijev, odvetnikov, zagovornikov in prijateljev omejen; ker Hichilema in njegovi odvetniki poročajo o ponižujočem ravnanju v priporu; |
| --- | --- |

F.

ker je Hichilema trenutno v centralnem zaporu v Lusaki, kjer je dostop do zasebnih medijev, odvetnikov, zagovornikov in prijateljev omejen; ker Hichilema in njegovi odvetniki poročajo o ponižujočem ravnanju v priporu;

| G. | ker stranka UPND meni, da so obtožbe politično motivirane, in ker je Hichilemova aretacija sprožila val protestov, nasilnih spopadov in naraščajočo politično napetost v državi; |
| --- | --- |

G.

ker stranka UPND meni, da so obtožbe politično motivirane, in ker je Hichilemova aretacija sprožila val protestov, nasilnih spopadov in naraščajočo politično napetost v državi;

| H. | ker so organizacije za človekove pravice pozvale zambijske državne organe, naj prekličejo obtožbo, saj trdijo, da je bila zasnovana za nadlegovanje in ustrahovanje Hichileme in za odvračanje od opravljanja njegovega političnega dela; ker je predsednik Lungu 14. aprila 2017 izjavil, da se ne bo vmešaval v Hichilemovo zadevo; |
| --- | --- |

H.

ker so organizacije za človekove pravice pozvale zambijske državne organe, naj prekličejo obtožbo, saj trdijo, da je bila zasnovana za nadlegovanje in ustrahovanje Hichileme in za odvračanje od opravljanja njegovega političnega dela; ker je predsednik Lungu 14. aprila 2017 izjavil, da se ne bo vmešaval v Hichilemovo zadevo;

| I. | ker je katoliška škofovska konferenca Zambije kritizirala brutalno aretacijo glavnega opozicijskega voditelja v državi in grajala uporabo nacionalne policije, da bi domnevno preprečili organizacijo in splošno delovanje politične opozicije; |
| --- | --- |

I.

ker je katoliška škofovska konferenca Zambije kritizirala brutalno aretacijo glavnega opozicijskega voditelja v državi in grajala uporabo nacionalne policije, da bi domnevno preprečili organizacijo in splošno delovanje politične opozicije;

| J. | ker je po predsedniških volitvah, ki so potekale avgusta 2016 in v katerih je predsednik Lungu s tesno večino premagal Hichilemo, stranka UPND izpodbijala zakonitost volilnih rezultatov in neodvisnost sodstva, vendar je bila pritožba zavrnjena brez zaslišanja na sodišču; |
| --- | --- |

J.

ker je po predsedniških volitvah, ki so potekale avgusta 2016 in v katerih je predsednik Lungu s tesno večino premagal Hichilemo, stranka UPND izpodbijala zakonitost volilnih rezultatov in neodvisnost sodstva, vendar je bila pritožba zavrnjena brez zaslišanja na sodišču;

| K. | ker je bila Hichilemi 18. aprila 2017 obtožnici dodana še izdaja, kot tudi petim članom stranke UPND, ki naj bi med 5. in 8. aprilom domnevno poskušali strmoglaviti vlado; |
| --- | --- |

K.

ker je bila Hichilemi 18. aprila 2017 obtožnici dodana še izdaja, kot tudi petim članom stranke UPND, ki naj bi med 5. in 8. aprilom domnevno poskušali strmoglaviti vlado;

| L. | ker je misija EU za opazovanje volitev 13. novembra 2016 objavila svoje končno poročilo, v katerem je navedla, da so bile splošne volitve leta 2016 pripravljene v veliki meri strokovno, vendar sta obe glavni politični stranki dajali izjave, ki so zaostrile napetosti med kampanjo, kar je povzročilo številne resne primere nasilja; |
| --- | --- |

L.

ker je misija EU za opazovanje volitev 13. novembra 2016 objavila svoje končno poročilo, v katerem je navedla, da so bile splošne volitve leta 2016 pripravljene v veliki meri strokovno, vendar sta obe glavni politični stranki dajali izjave, ki so zaostrile napetosti med kampanjo, kar je povzročilo številne resne primere nasilja;

| M. | ker sta EU in Združene države Amerike izrazile zaskrbljenost zaradi zaprtja opozicijskega voditelja in pozvale k mirnemu dialogu med vlado in stranko UPND, da se ublažijo napetosti, ki so se pojavile med stranema; |
| --- | --- |

M.

ker sta EU in Združene države Amerike izrazile zaskrbljenost zaradi zaprtja opozicijskega voditelja in pozvale k mirnemu dialogu med vlado in stranko UPND, da se ublažijo napetosti, ki so se pojavile med stranema;

| N. | ker je 20. aprila 2017 zambijski predsednik zagrozil z uvedbo izrednega stanja po nizu požigov trgovin in policijskih postaj, ki so bili pripisani stranki UPND; ker bo to še zaostrilo sedanje napetosti, prednost pa bi morali dati politični rešitvi; |
| --- | --- |

N.

ker je 20. aprila 2017 zambijski predsednik zagrozil z uvedbo izrednega stanja po nizu požigov trgovin in policijskih postaj, ki so bili pripisani stranki UPND; ker bo to še zaostrilo sedanje napetosti, prednost pa bi morali dati politični rešitvi;

| O. | ker Hichilemova zadeva poteka v okviru povečane politične napetosti po lanskih spornih volitvah; ker so opazovalci za človekove pravice poročali o zatiranju političnih aktivistov in opozicijskih strank, prekomerni uporabili sile za razganjanje mirnih protestov in pritiskih na medije in neodvisne novinarje; |
| --- | --- |

O.

ker Hichilemova zadeva poteka v okviru povečane politične napetosti po lanskih spornih volitvah; ker so opazovalci za človekove pravice poročali o zatiranju političnih aktivistov in opozicijskih strank, prekomerni uporabili sile za razganjanje mirnih protestov in pritiskih na medije in neodvisne novinarje;

| P. | ker je vlada izrazila pripravljenost za začetek dialoga, pod pogojem, da vse opozicijske stranke priznajo izid volitev iz leta 2016; |
| --- | --- |

P.

ker je vlada izrazila pripravljenost za začetek dialoga, pod pogojem, da vse opozicijske stranke priznajo izid volitev iz leta 2016;

| Q. | ker je Zambija podpisnica Sporazuma iz Cotonouja, katerega člen 9 določa, da se pogodbenice zavežejo spodbujanju in varovanju vseh temeljnih svoboščin in človekovih pravic, vključno s političnimi pravicami; |
| --- | --- |

Q.

ker je Zambija podpisnica Sporazuma iz Cotonouja, katerega člen 9 določa, da se pogodbenice zavežejo spodbujanju in varovanju vseh temeljnih svoboščin in človekovih pravic, vključno s političnimi pravicami;

| R. | ker je zambijska vlada 27. marca 2017 začela javna posvetovanja o članstvu te države v Mednarodnem kazenskem sodišču; |
| --- | --- |

R.

ker je zambijska vlada 27. marca 2017 začela javna posvetovanja o članstvu te države v Mednarodnem kazenskem sodišču;

| 1. | izraža zaskrbljenost zaradi aretacije in pridržanja Hakainda Hichileme in vztraja, da je treba vedno zagotoviti poštenost, skrbnost in preglednost pri uporabi prava in na vseh stopnjah sodnega postopka; je zaskrbljen zaradi poročil o političnih motivih v zvezi z obtožbami, in zato opozarja zambijsko vlado, da je dolžna zagotavljati temeljne pravice, načelo pravne države, vključno z dostopom do sodnega varstva in pravico do poštenega sojenja, kot so opredeljene v Afriški listini in drugih mednarodnih ter regionalnih instrumentih o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

1.

| 2. | je globoko zaskrbljen zaradi poročil o vse večjem omejevanju svobode izražanja in združevanja; poziva vlado, naj nadaljuje svoja prizadevanja, da bi obnovili popolno medijsko svobodo; vztraja, da je vlada odgovorna, da prepreči poglabljanje sedanjih političnih napetosti, ter za spoštovanje, zaščito in uveljavljanje državljanskih in političnih pravic svojih državljanov; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva zambijske organe, naj opravijo hitro, nepristransko in temeljito preiskavo domnevnega grdega ravnanja s Hichilemo med pridržanjem, in storilce privedejo pred sodišče; |
| --- | --- |

3.

| 4. | spodbuja vse politične deležnike, naj v skladu z mednarodnimi normami in standardi izkoristijo ustavna in pravna sredstva za reševanje vseh sporov ali razhajanj, ki se nanašajo na rezultate volitev, ter si po najboljših močeh prizadevajo za ohranitev miru in varnost civilne družbe; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva EU, naj še naprej budno spremlja splošno stanje v Zambiji in uporabi vsa razpoložljiva politična sredstva, tudi dialog na najvišji ravni, da se ohranijo pogoji za načelo pravne države in demokracije, odprt politični prostor, neodvisne institucije in spoštovanje človekovih pravic; |
| --- | --- |

5.

| 6. | odločno spodbuja zambijsko vlado, naj upošteva končna priporočila misije EU za opazovanje volitev iz leta 2016, s posebnim poudarkom na odpravi omejitev svobode združevanja v zakonu o javnem redu, da se zagotovi svoboda in neodvisnost medijev ter sprejmejo vsi ustrezni ukrepi za preprečitev političnega nasilja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | vztraja, da nujno potrebujemo miren in konstruktiven dialog med Patriotsko fronto in stranko UPND, da bi se ponovno vzpostavila politično zaupanje in stabilnost; poudarja odgovornost obeh strani, da se vzdržita spodbujanja in podpiranja nasilja ter ustvarita spodbudno okolje za odprto demokratično razpravo; glede tega pozdravlja prizadevanja in posredniško vlogo mednarodnih in regionalnih partnerjev ter tudi poziv Komisije Združenih narodov za človekove pravice k dialogu za rešitev političnega nasilja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | podpira pobudo katoliške škofovske konference Zambija in drugih skupin civilne družbe in poziva k miroljubnemu dialogu med sprtima stranema; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ponovno odločno nasprotuje uporabi smrtne kazni v vseh primerih in vseh okoliščinah; pozdravlja, da v državi vse od leta 1997 ni bila izvedena smrtna kazen; poziva Zambijo, naj ratificira drugi izbirni protokol k Mednarodnemu paktu o državljanskih in političnih pravicah, da bi odpravila smrtno kazen; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, sopredsednikoma skupne parlamentarne skupščine AKP-EU, komisiji Afriške unije, vseafriškemu parlamentu, vladi Zambije in generalnemu sekretarju Združenih narodov. |
| --- | --- |

10.

---

| 30.8.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 307/87 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 307/87

---

P8_TA(2017)0219

Etiopija, zlasti primer Merere Gudine

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2017 o Etiopiji, zlasti primeru Merere Gudine (2017/2682(RSP))

(2018/C 307/12)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o razmerah v Etiopiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o razmerah v Etiopiji,

| — | ob upoštevanju zadnjega splošnega rednega pregleda Etiopije, opravljenega pred Svetom OZN za človekove pravice leta 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zadnjega splošnega rednega pregleda Etiopije, opravljenega pred Svetom OZN za človekove pravice leta 2015,

| — | ob upoštevanju sporočila Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD) za javnost, potem ko je podpredsednica Evropske komisije/visoka predstavnica za zunanje zadeve in varnostno politiko Federica Mogherini dne 17. marca 2017 v Adis Abebi obiskala predsednika etiopske vlade Hailemariama Desalegna, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD) za javnost, potem ko je podpredsednica Evropske komisije/visoka predstavnica za zunanje zadeve in varnostno politiko Federica Mogherini dne 17. marca 2017 v Adis Abebi obiskala predsednika etiopske vlade Hailemariama Desalegna,

| — | ob upoštevanju ustave Federativne demokratične republike Etiopije, sprejete dne 8. decembra 1994, zlasti določb III. poglavja o temeljnih pravicah in svoboščinah, človekovih pravicah in demokratičnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustave Federativne demokratične republike Etiopije, sprejete dne 8. decembra 1994, zlasti določb III. poglavja o temeljnih pravicah in svoboščinah, človekovih pravicah in demokratičnih pravicah,

| — | ob upoštevanju ustnega poročila etiopske komisije za človekove pravice etiopskemu parlamentu z dne 18. aprila 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustnega poročila etiopske komisije za človekove pravice etiopskemu parlamentu z dne 18. aprila 2017,

| — | ob upoštevanju izjave posebnega predstavnika Evropske unije za človekove pravice Stavrosa Lambrinidisa z dne 10. aprila 2017 o njegovem obisku Etiopije z namenom začetka strateškega sodelovanja na področju človekovih pravic in upravljanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave posebnega predstavnika Evropske unije za človekove pravice Stavrosa Lambrinidisa z dne 10. aprila 2017 o njegovem obisku Etiopije z namenom začetka strateškega sodelovanja na področju človekovih pravic in upravljanja,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, ki ga je Etiopija ratificirala leta 1993, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, ki ga je Etiopija ratificirala leta 1993,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju izjave ESZD z dne 23. decembra 2015 o nedavnih spopadih v Etiopiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave ESZD z dne 23. decembra 2015 o nedavnih spopadih v Etiopiji,

| — | ob upoštevanju izjave uradne govorke podpredsednice/visoke predstavnice z dne 10. oktobra 2016 o tem, da je Etiopija razglasila izredne razmere, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave uradne govorke podpredsednice/visoke predstavnice z dne 10. oktobra 2016 o tem, da je Etiopija razglasila izredne razmere,

| — | ob upoštevanju skupne agende EU in Etiopije o migracijah in mobilnosti, ki je bila podpisana 11. novembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne agende EU in Etiopije o migracijah in mobilnosti, ki je bila podpisana 11. novembra 2015,

| — | ob upoštevanju izjave zunanjega ministrstva ZDA z dne 18. decembra 2015 o spopadih v Oromiji v Etiopiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave zunanjega ministrstva ZDA z dne 18. decembra 2015 o spopadih v Oromiji v Etiopiji,

| — | ob upoštevanju strateškega sodelovanja med EU in Etiopijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateškega sodelovanja med EU in Etiopijo,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev,

| — | ob upoštevanju Sporazuma iz Cotonouja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma iz Cotonouja,

| — | ob upoštevanju obiska komisarja OZN za človekove pravice Zejda Rada Al Huseina v Etiopiji, ki se je zaključil 4. maja 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obiska komisarja OZN za človekove pravice Zejda Rada Al Huseina v Etiopiji, ki se je zaključil 4. maja 2017,

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker ima Etiopija pomembno vlogo v regiji in uživa politično podporo zahodnih donatorjev in večine svojih regionalnih sosed, in sicer zaradi vloge gostiteljice Afriške unije in prispevka k mirovnim operacijam OZN, varnosti in partnerstvom za pomoč z zahodnimi državami kot podpornice mednarodnih prizadevanj za stabilnost v Somaliji in boj proti terorističnim skupinam v tej regiji; ker je Etiopija tudi zelo vključena v odnose med Sudanom in Južnim Sudanom in organizira mirovne pogovore pod pokroviteljstvom IGAD; |
| --- | --- |

A.

ker ima Etiopija pomembno vlogo v regiji in uživa politično podporo zahodnih donatorjev in večine svojih regionalnih sosed, in sicer zaradi vloge gostiteljice Afriške unije in prispevka k mirovnim operacijam OZN, varnosti in partnerstvom za pomoč z zahodnimi državami kot podpornice mednarodnih prizadevanj za stabilnost v Somaliji in boj proti terorističnim skupinam v tej regiji; ker je Etiopija tudi zelo vključena v odnose med Sudanom in Južnim Sudanom in organizira mirovne pogovore pod pokroviteljstvom IGAD;

| B. | ker je Etiopija z več kot 100 milijoni prebivalcev domnevno eno najhitreje rastočih gospodarstev v Afriki in privablja številne tuje naložbe, tudi v kmetijskem, gradbenem in proizvodnem sektorju, razvojne projekte velikega obsega, kot so gradnja jezov za hidroelektrarne in nasadov, ter je splošno razširjen zakup zemljišč, pogosto omogočen tujim gospodarskim družbam, pri čemer je povprečna rast v državi v zadnjem desetletju znašala 10 %; ker je to kljub temu še vedno eno najrevnejših gospodarstev z bruto nacionalnim dohodkom na prebivalca 632 USD; ker se na lestvici indeksa človeškega razvoja za leto 2014 uvršča na 173. mesto izmed 187 držav; |
| --- | --- |

B.

ker je Etiopija z več kot 100 milijoni prebivalcev domnevno eno najhitreje rastočih gospodarstev v Afriki in privablja številne tuje naložbe, tudi v kmetijskem, gradbenem in proizvodnem sektorju, razvojne projekte velikega obsega, kot so gradnja jezov za hidroelektrarne in nasadov, ter je splošno razširjen zakup zemljišč, pogosto omogočen tujim gospodarskim družbam, pri čemer je povprečna rast v državi v zadnjem desetletju znašala 10 %; ker je to kljub temu še vedno eno najrevnejših gospodarstev z bruto nacionalnim dohodkom na prebivalca 632 USD; ker se na lestvici indeksa človeškega razvoja za leto 2014 uvršča na 173. mesto izmed 187 držav;

| C. | ker je trenutna humanitarna kriza na Afriškem rogu, ki vpliva na regijo Ogaden in druge dele Etiopije, povzročila tudi izbruh kolere in pomanjkanje hrane, ki sta že povzročila številne smrti in ogrozila več tisoč drugih, zlasti od začetka marca 2017; ker je Urad visokega komisarja Združenih narodov za begunce (UNHCR) sprožil doslej najobsežnejši poziv za 96,4 milijona USD, da bi pomagali 1,19 milijona beguncev in nekdanjih beguncev v Sudanu, Somaliji, Etiopiji in Srednjeafriški republiki; ker je Etiopija januarja 2017 v vzhodnih provincah razglasila izredne razmere zaradi suše, zaradi katere 5,6 milijona ljudi nujno potrebuje pomoč, in prosi za pomoč mednarodne skupnosti; ker je suša leta 2016 povzročila lakoto med 10 milijoni ljudi in povzročila smrt več sto tisoč glav živine; |
| --- | --- |

C.

ker je trenutna humanitarna kriza na Afriškem rogu, ki vpliva na regijo Ogaden in druge dele Etiopije, povzročila tudi izbruh kolere in pomanjkanje hrane, ki sta že povzročila številne smrti in ogrozila več tisoč drugih, zlasti od začetka marca 2017; ker je Urad visokega komisarja Združenih narodov za begunce (UNHCR) sprožil doslej najobsežnejši poziv za 96,4 milijona USD, da bi pomagali 1,19 milijona beguncev in nekdanjih beguncev v Sudanu, Somaliji, Etiopiji in Srednjeafriški republiki; ker je Etiopija januarja 2017 v vzhodnih provincah razglasila izredne razmere zaradi suše, zaradi katere 5,6 milijona ljudi nujno potrebuje pomoč, in prosi za pomoč mednarodne skupnosti; ker je suša leta 2016 povzročila lakoto med 10 milijoni ljudi in povzročila smrt več sto tisoč glav živine;

| D. | ker je bil strateški sporazum med EU in Etiopijo podpisan 14. junija 2016; ker ta sporazum priznava strateško vlogo Etiopije v Afriki in mednarodni skupnosti, pa tudi njeno znatno gospodarsko rast in napredek pri uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja; ker EU podpira konstruktivno vlogo Etiopije pri miru in varnosti na Afriškem rogu; |
| --- | --- |

D.

ker je bil strateški sporazum med EU in Etiopijo podpisan 14. junija 2016; ker ta sporazum priznava strateško vlogo Etiopije v Afriki in mednarodni skupnosti, pa tudi njeno znatno gospodarsko rast in napredek pri uresničevanju razvojnih ciljev tisočletja; ker EU podpira konstruktivno vlogo Etiopije pri miru in varnosti na Afriškem rogu;

| E. | ker se Etiopija sooča s stalnim pritokom in odhodom migrantov in gosti približno 800 000 beguncev, predvsem iz Južnega Sudana in Eritreje, pa tudi iz Somalije; ker sta EU in Etiopija 11. novembra 2015 podpisali skupno agendo o migracijah in mobilnosti, ki naj bi okrepila sodelovanje in dialog med njima na področju migracij; |
| --- | --- |

E.

ker se Etiopija sooča s stalnim pritokom in odhodom migrantov in gosti približno 800 000 beguncev, predvsem iz Južnega Sudana in Eritreje, pa tudi iz Somalije; ker sta EU in Etiopija 11. novembra 2015 podpisali skupno agendo o migracijah in mobilnosti, ki naj bi okrepila sodelovanje in dialog med njima na področju migracij;

| F. | ker je Etiopija podpisnica sporazuma iz Cotonouja, ki v členu 96 določa, da je spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin bistven element sodelovanja med AKP in EU; |
| --- | --- |

F.

ker je Etiopija podpisnica sporazuma iz Cotonouja, ki v členu 96 določa, da je spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin bistven element sodelovanja med AKP in EU;

| G. | ker etiopske oblasti vedno znova uporabljajo prekomerno silo proti miroljubnim protestnikom in zlorabljajo človekove pravice, na primer v obliki preganjanja, samovoljnih aretacij in ubojev, proti članom skupnosti Oromo in drugim etničnim skupinam zaradi njihovega domnevnega nasprotovanja vladi; ker etiopska vlada redno obtožuje tiste, ki kritizirajo vladno politiko glede povezovanja s terorizmom; ker so bili novinarji, blogerji, protestniki in aktivisti preganjani zaradi stroge protiteroristične naravnanosti države iz leta 2009; |
| --- | --- |

G.

ker etiopske oblasti vedno znova uporabljajo prekomerno silo proti miroljubnim protestnikom in zlorabljajo človekove pravice, na primer v obliki preganjanja, samovoljnih aretacij in ubojev, proti članom skupnosti Oromo in drugim etničnim skupinam zaradi njihovega domnevnega nasprotovanja vladi; ker etiopska vlada redno obtožuje tiste, ki kritizirajo vladno politiko glede povezovanja s terorizmom; ker so bili novinarji, blogerji, protestniki in aktivisti preganjani zaradi stroge protiteroristične naravnanosti države iz leta 2009;

| H. | ker so se razmere poslabšale sredi aprila 2014, ko je vlada napovedala izvajanje načrta celostnega regionalnega razvoja, v katerem se predlaga razširitev infrastrukture na območja zunaj mesta, ki pripadajo nacionalni regionalni državi Oromiji, največji etiopski regiji, ki obkroža Adis Abebo; |
| --- | --- |

H.

ker so se razmere poslabšale sredi aprila 2014, ko je vlada napovedala izvajanje načrta celostnega regionalnega razvoja, v katerem se predlaga razširitev infrastrukture na območja zunaj mesta, ki pripadajo nacionalni regionalni državi Oromiji, največji etiopski regiji, ki obkroža Adis Abebo;

| I. | ker je vlada 14. januarja 2016 preklicala sporni načrt za obsežno širitev mesta; ker so bili zaradi povečanja Adis Abebe že razseljenih številni kmetje iz etnične skupine Oromo, ki so zdaj obsojeni na revščino; |
| --- | --- |

I.

ker je vlada 14. januarja 2016 preklicala sporni načrt za obsežno širitev mesta; ker so bili zaradi povečanja Adis Abebe že razseljenih številni kmetje iz etnične skupine Oromo, ki so zdaj obsojeni na revščino;

| J. | ker so v letih 2015 in 2016 v Oromiji potekali množični protesti zaradi širitve občinskih meja na zemljiška kmetov etnične skupnosti Oromo, ki živi dva milijona ljudi, saj so protestniki razlastitve videli kot prilaščanje zemlje; ker je etiopska komisija za človekove pravice, ki je bila pooblaščena za preiskavo nemirov, 19. aprila 2017 poročala, da je med junijem in oktobrom 2016 umrlo 462 civilistov in 33 pripadnikov varnostnih sil, 338 civilistov in 126 pripadnikov varnostnih sil pa je bilo ranjenih; |
| --- | --- |

J.

ker so v letih 2015 in 2016 v Oromiji potekali množični protesti zaradi širitve občinskih meja na zemljiška kmetov etnične skupnosti Oromo, ki živi dva milijona ljudi, saj so protestniki razlastitve videli kot prilaščanje zemlje; ker je etiopska komisija za človekove pravice, ki je bila pooblaščena za preiskavo nemirov, 19. aprila 2017 poročala, da je med junijem in oktobrom 2016 umrlo 462 civilistov in 33 pripadnikov varnostnih sil, 338 civilistov in 126 pripadnikov varnostnih sil pa je bilo ranjenih;

| K. | ker je etiopski predsednik vlade Hailemariam Desalegn 9. oktobra 2016 razglasil izredne razmere, ki jih predvideva etiopska ustava; ker izredne razmere vojski dovoljujejo, da po vsej državi zagotavlja varnost, in nalagajo dodatne omejitve svobode govora in dostopa do informacij; ker je vlada 15. marca 2017 napovedala, da so bile številne omejitve na podlagi izrednih razmer umaknjene, in izjavila, da glavni štab ne bo več mogel samovoljno aretirati oseb ali izvajati preiskave lastnine brez nalogov in da se bodo odpravile policijska ura in nekatere omejitve za medije glede poročanja; ker se je etiopski parlament 29. marca 2017 soglasno odločil podaljšati izredne razmere za štiri mesece; |
| --- | --- |

K.

ker je etiopski predsednik vlade Hailemariam Desalegn 9. oktobra 2016 razglasil izredne razmere, ki jih predvideva etiopska ustava; ker izredne razmere vojski dovoljujejo, da po vsej državi zagotavlja varnost, in nalagajo dodatne omejitve svobode govora in dostopa do informacij; ker je vlada 15. marca 2017 napovedala, da so bile številne omejitve na podlagi izrednih razmer umaknjene, in izjavila, da glavni štab ne bo več mogel samovoljno aretirati oseb ali izvajati preiskave lastnine brez nalogov in da se bodo odpravile policijska ura in nekatere omejitve za medije glede poročanja; ker se je etiopski parlament 29. marca 2017 soglasno odločil podaljšati izredne razmere za štiri mesece;

| L. | ker so etiopske varnostne sile 30. novembra 2016 aretirale Merero Gudino, predsednika etiopske opozicijske stranke Federalni kongres Oromije v Adis Abebi, potem ko je 9. novembra 2016 obiskal Evropski parlament, kjer je sodeloval v razpravi z drugimi člani opozicije, in tako domnevno kršil zakon o izvajanju izrednih razmer, saj naj bi „ustvaril pritisk na vlado“, „grozil družbi z nasiljem“ in poskušal „motiti ustavni red“; ker je bila zahteva za varščino zavrnjena in je še vedno v priporu, kjer čaka na sodbo; ker so bili 24. februarja 2017 Gudina in dva soobtoženca, Berhanu Nega in Džavar Mohamed, obtoženi v štirih ločenih primerih kršenja etiopskega kazenskega zakonika; |
| --- | --- |

L.

ker so etiopske varnostne sile 30. novembra 2016 aretirale Merero Gudino, predsednika etiopske opozicijske stranke Federalni kongres Oromije v Adis Abebi, potem ko je 9. novembra 2016 obiskal Evropski parlament, kjer je sodeloval v razpravi z drugimi člani opozicije, in tako domnevno kršil zakon o izvajanju izrednih razmer, saj naj bi „ustvaril pritisk na vlado“, „grozil družbi z nasiljem“ in poskušal „motiti ustavni red“; ker je bila zahteva za varščino zavrnjena in je še vedno v priporu, kjer čaka na sodbo; ker so bili 24. februarja 2017 Gudina in dva soobtoženca, Berhanu Nega in Džavar Mohamed, obtoženi v štirih ločenih primerih kršenja etiopskega kazenskega zakonika;

| M. | ker so bili aretirani ali zaprti tudi drugi aktivisti, novinarji in zagovorniki človekovih pravic, med njimi Getačev Šiferav (glavni urednik časopisa Negere Ethiopia), Fikadu Mirkana (RTV Oromija), Eskinder Nega (znan novinar), Bekele Gerba (mirovni aktivist etnične skupine Oromo) in Andragačev Cige (vodja opozicije); ker je bil spletni aktivist Jonatan Tesfaje zaradi svojih komentarjev na družbeni spletni strani Facebook obsojen v skladu s protiteroristično zakonodajo in ker mu grozi 10 do 20 let zaporne kazni; |
| --- | --- |

M.

ker so bili aretirani ali zaprti tudi drugi aktivisti, novinarji in zagovorniki človekovih pravic, med njimi Getačev Šiferav (glavni urednik časopisa Negere Ethiopia), Fikadu Mirkana (RTV Oromija), Eskinder Nega (znan novinar), Bekele Gerba (mirovni aktivist etnične skupine Oromo) in Andragačev Cige (vodja opozicije); ker je bil spletni aktivist Jonatan Tesfaje zaradi svojih komentarjev na družbeni spletni strani Facebook obsojen v skladu s protiteroristično zakonodajo in ker mu grozi 10 do 20 let zaporne kazni;

| N. | ker je švedsko-etiopski kardiolog dr. Fikru Maru vodil prvo etiopsko bolnico za bolezni srca v Adis Abebi; ker se od leta 2013 nahaja v zaporu v Etiopiji na podlagi zelo sumljivih obtožb; ker je mnogo let preživel v zaporu brez sodnega procesa; ker je bil tik pred koncem prestajanja kazni dodatno obdolžen terorizma; |
| --- | --- |

N.

ker je švedsko-etiopski kardiolog dr. Fikru Maru vodil prvo etiopsko bolnico za bolezni srca v Adis Abebi; ker se od leta 2013 nahaja v zaporu v Etiopiji na podlagi zelo sumljivih obtožb; ker je mnogo let preživel v zaporu brez sodnega procesa; ker je bil tik pred koncem prestajanja kazni dodatno obdolžen terorizma;

| O. | ker je Etiopija nedavno gostila višje uradnike s področja človekovih pravic, med njimi visokega komisarja OZN za človekove pravice in posebnega predstavnika EU za človekove pravice Stavrosa Lambrinidisa, da bi uradno začela sektorski dialog o človekovih pravicah in upravljanju v okviru strateškega sodelovanja med EU in Etiopijo; ker je bil pri izboljšanju razmer na področju človekovih pravic v Etiopiji dosežen počasen napredek, tudi v zvezi z zaporno kaznijo za politične osebnosti, nenehno uporabo protiterorističnega zakona/zakona za organizacije civilne družbe in podaljšanjem izrednih razmer; |
| --- | --- |

O.

ker je Etiopija nedavno gostila višje uradnike s področja človekovih pravic, med njimi visokega komisarja OZN za človekove pravice in posebnega predstavnika EU za človekove pravice Stavrosa Lambrinidisa, da bi uradno začela sektorski dialog o človekovih pravicah in upravljanju v okviru strateškega sodelovanja med EU in Etiopijo; ker je bil pri izboljšanju razmer na področju človekovih pravic v Etiopiji dosežen počasen napredek, tudi v zvezi z zaporno kaznijo za politične osebnosti, nenehno uporabo protiterorističnega zakona/zakona za organizacije civilne družbe in podaljšanjem izrednih razmer;

| P. | ker je visoki komisar OZN za človekove pravice Zejd Rad Al Husein 5. maja 2017 izjavil, da se zakon o dobrodelnih organizacijah in združenjih ter zakon o boju proti terorizmu in množičnih medijih nista „usklajena z ustreznimi mednarodnimi pravnimi normami in bi ju bilo treba prenoviti“; |
| --- | --- |

P.

ker je visoki komisar OZN za človekove pravice Zejd Rad Al Husein 5. maja 2017 izjavil, da se zakon o dobrodelnih organizacijah in združenjih ter zakon o boju proti terorizmu in množičnih medijih nista „usklajena z ustreznimi mednarodnimi pravnimi normami in bi ju bilo treba prenoviti“;

| 1. | poziva etiopsko vlado, naj nemudoma izpusti na prostost proti varščini dr. Merero Gudino, dr. Fikruja Maruja in vse druge politične zapornike ter naj umakne vse obtožbe proti Berhanuju Negi in Jawarju Mohamedu, ki sta bila obtožena v odsotnosti in sta trenutno v izgnanstvu; poudarja, da mora za verodostojen dialog z opozicijo izpustiti na prostost opozicijske vodje, kot je dr. Gudina; poziva visoko predstavnico EU, naj mobilizira države članice EU, da bi začele mednarodno preiskavo pod vodstvom OZN o uboju protestnikov, ki naj bo verodostojna, pregledna in neodvisna, da bi etiopsko vlado prisilila, da jo dovoli; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva etiopsko vlado, naj odpravi omejitve in izredne razmere ter naj prizna, da preprečujejo svobodo izražanja in močno omejujejo različna in legitimna stališča o etiopski družbi, ki so nujno potrebna za spoprijemanje z etiopsko krizo; poudarja, da pomanjkanje razprave ogroža stabilnost Etiopije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva etiopske državne organe, naj prenehajo uporabljati protiteroristično zakonodajo (protiteroristični zakon št. 652/2009) za zatiranje legitimnih miroljubnih protestov ali nestrinjanja; prav tako poziva etiopsko vlado, naj pregleda protiteroristično zakonodajo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | meni, da je treba v Etiopiji omogočiti etnično bolj raznoliko demokratično udeležbo in različnim etničnim in verskim skupinam bolj enakopraven dostop do političnih, ekonomskih, socialnih in kulturnih priložnosti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva etiopsko vlado, naj popolnoma spoštuje svobodo izražanja, združevanja in tiska, kot določa etiopska ustava, ter naj izpusti na prostost nepravično pridržane novinarje in blogerje; odločno verjame, da so miroljubni protesti del demokratičnega procesa in da se je treba na vsak način izogibati odzivu s prekomerno uporabo sile; poziva vlado, naj ustrezno izvaja priporočila etiopske komisije za človekove pravice v zvezi z nedavnimi nasilnimi protesti, zlasti da se privedejo pred sodišče člani različnih varnostnih sil, odgovorni za nasilje, preprečijo ciljni napadi na pripadnike določenih narodnosti in varuje pravica državljanov do sodnega varstva; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opominja etiopsko vlado, da je dolžna zagotavljati temeljne pravice, vključno z dostopom do sodnega varstva in pravico do poštenega sojenja, kot so opredeljene v Afriški listini in drugih mednarodnih ter regionalnih instrumentih o človekovih pravicah, vključno s Sporazumom iz Cotonouja, zlasti njegovih členov 8 in 96; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva etiopsko vlado, naj organizacijam za človekove pravice in nevladnim organizacija omogoči neoviran dostop do vseh območij v državi, zlasti do tistih, kjer potekajo spopadi in protesti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | izraža zaskrbljenost zaradi zakonodaje, ki zelo omejuje pravico do svobode izražanja, tiska, obveščanja, združevanja in miroljubnega zbiranja, in za nadzorovanje človekovih pravic; |
| --- | --- |

8.

| 9. | želi opomniti, da je Etiopija pomembna namembna, tranzitna in izvorna država migrantov in da gosti najštevilčnejšo begunsko populacijo v Afriki; ugotavlja, da je bila sprejeta skupna agenda o migracijah in mobilnosti med EU in Etiopijo, ki obravnava vprašanje beguncev, nadzora meja in boja proti trgovini z ljudmi; poleg tega poziva Evropsko komisijo, naj pozorno spremlja vse nedavno začete projekte v okviru Skrbniškega sklada EU za Afriko; opozarja, da je Etiopija druga najbolj poseljena država v Afriki in ima eno od najhitreje rastočih gospodarstev, vendar je kljub temu ena od najrevnejših; opozarja, da se Etiopija s svojimi 5 328 kilometri meja sooča z nestabilnostjo svojih sosedov in s stalnim pritokom migrantov, saj gosti približno 800 000 beguncev; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ugotavlja, da Etiopija igra pomembno vlogo v regiji, zlasti pri podpiranju stabilizacije v Somaliji, boju proti terorizmu, mirovnem procesu, ki poteka med Sudanom in Južnim Sudanom ter v samem Južnem Sudanu; verjame, da je za Evropsko unijo bistvenega pomena politični dialog s to ključno državo; |
| --- | --- |

10.

| 11. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi sedanje suše v Etiopiji, zaradi katere so se humanitarne razmere v državi še poslabšale; pozdravlja dodelitev dodatnih 165 milijonov EUR za pomoč območju zaradi krize v Južnem Sudanu in sosednjih državah ter zaradi suše v Etiopiji, Somaliji in Keniji; |
| --- | --- |

11.

| 12. | izreka priznanje Etiopiji za napredek v izboljšanju razmer njenega hitro rastočega prebivalstva, vključno z begunci zaradi spopadov v sosednjih državah, ter ji je hvaležen zaradi vodilne vloge v regiji in Afriški uniji; |
| --- | --- |

12.

| 13. | meni, da bi moralo prihodnje sodelovanje med EU in Etiopijo upoštevati doseženi veliki napredek na področju človekovih pravic; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva etiopske oblasti, naj preprečijo etnično diskriminacijo ter spodbujajo miren in konstruktiven dialog med različnimi skupnostmi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropski službi za zunanje delovanje, visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednici Evropske komisije, parlamentom in vladam držav članic, sopredsednikoma skupne parlamentarne skupščine AKP-EU, komisiji Afriške unije, vseafriškemu parlamentu in vladi Etiopije. |
| --- | --- |

15.

---

| 30.8.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 307/92 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 307/92

---

P8_TA(2017)0220

Južni Sudan

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2017 o Južnem Sudanu (2017/2683(RSP))

(2018/C 307/13)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Sudanu in Južnem Sudanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Sudanu in Južnem Sudanu,

| — | ob upoštevanju izjave trojke (ZDA, Združenega kraljestva in Norveške) in EU z dne 8. maja 2017 o varnostnih razmerah v Južnem Sudanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave trojke (ZDA, Združenega kraljestva in Norveške) in EU z dne 8. maja 2017 o varnostnih razmerah v Južnem Sudanu,

| — | ob upoštevanju izjave o Južnem Sudanu, ki jo je 29. aprila 2017 podal tiskovni predstavnik generalnega sekretarja OZN, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave o Južnem Sudanu, ki jo je 29. aprila 2017 podal tiskovni predstavnik generalnega sekretarja OZN,

| — | ob upoštevanju končnega poročila skupine strokovnjakov OZN z dne 13. aprila 2017 o Demokratični republiki Kongo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila skupine strokovnjakov OZN z dne 13. aprila 2017 o Demokratični republiki Kongo,

| — | ob upoštevanju uradnega sporočila o Južnem Sudanu, ki je bil 25. marca 2017 objavljen po 30. izrednem vrhunskem srečanju Medvladne agencije za razvoj (IGAD), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju uradnega sporočila o Južnem Sudanu, ki je bil 25. marca 2017 objavljen po 30. izrednem vrhunskem srečanju Medvladne agencije za razvoj (IGAD),

| — | ob upoštevanju sklepov s 34. zasedanja Sveta za človekove pravice v Ženevi, ki je potekalo od 27. februarja do 24. marca 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov s 34. zasedanja Sveta za človekove pravice v Ženevi, ki je potekalo od 27. februarja do 24. marca 2017,

| — | ob upoštevanju izjave o Južnem Sudanu, ki jo je 23. marca 2017 podal predsednik Varnostnega sveta OZN, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave o Južnem Sudanu, ki jo je 23. marca 2017 podal predsednik Varnostnega sveta OZN,

| — | ob upoštevanju izjave Komisije Evropskemu parlamentu z dne 1. februarja 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Komisije Evropskemu parlamentu z dne 1. februarja 2017,

| — | ob upoštevanju resolucije Varnostnega sveta OZN št. 2327(2016) z dne 16. decembra 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Varnostnega sveta OZN št. 2327(2016) z dne 16. decembra 2016,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta o Južnem Sudanu z dne 12. decembra 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta o Južnem Sudanu z dne 12. decembra 2016,

| — | ob upoštevanju poročila z dne 9. maja 2017 o humanitarnih razmerah, ki ga je pripravil Urad OZN za usklajevanje humanitarnih aktivnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z dne 9. maja 2017 o humanitarnih razmerah, ki ga je pripravil Urad OZN za usklajevanje humanitarnih aktivnosti,

| — | ob upoštevanju sporazuma IGAD z dne 17. avgusta 2015 o reševanju konflikta v Republiki Južni Sudan (ARCSS), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma IGAD z dne 17. avgusta 2015 o reševanju konflikta v Republiki Južni Sudan (ARCSS),

| — | ob upoštevanju sudanskega celovitega mirovnega sporazuma iz leta 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sudanskega celovitega mirovnega sporazuma iz leta 2005,

| — | ob upoštevanju revidiranega Sporazuma iz Cotonouja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju revidiranega Sporazuma iz Cotonouja,

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Afriške listine o človekovih pravicah in pravicah ljudstev,

| — | ob upoštevanju pogodbe o mednarodni trgovini z orožjem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pogodbe o mednarodni trgovini z orožjem,

| — | ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 135(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker je Južni Sudan že več kot tri leta v vrtincu državljanske vojne, ki je izbruhnila potem, ko je Salva Kiir, predsednik države in član etnične skupine Dinka, obtožil svojega odstavljenega podpredsednika Rieka Macharja, ki je iz etnične skupine Nuer, da proti njemu načrtuje državni udar; ker je Riek Machar to zanikal; |
| --- | --- |

A.

ker je Južni Sudan že več kot tri leta v vrtincu državljanske vojne, ki je izbruhnila potem, ko je Salva Kiir, predsednik države in član etnične skupine Dinka, obtožil svojega odstavljenega podpredsednika Rieka Macharja, ki je iz etnične skupine Nuer, da proti njemu načrtuje državni udar; ker je Riek Machar to zanikal;

| B. | ker se kljub temu, da je bil avgusta 2015 podpisan sporazum o reševanju konflikta v Republiki Južni Sudan, mednarodno pravo človekovih pravic in humanitarno pravo v tej državi še vedno nikakor ne spoštuje in nihče ne odgovarja za kršitve in zlorabe v tem konfliktu; |
| --- | --- |

B.

ker se kljub temu, da je bil avgusta 2015 podpisan sporazum o reševanju konflikta v Republiki Južni Sudan, mednarodno pravo človekovih pravic in humanitarno pravo v tej državi še vedno nikakor ne spoštuje in nihče ne odgovarja za kršitve in zlorabe v tem konfliktu;

| C. | ker v državi vlada lakota, tamkajšnje gospodarstvo pa je zaradi državljanske vojne povsem uničeno in je moralo domove zapustiti nad 3,6 milijona prebivalcev, po ocenah pa naj bi jih bilo 4,9 milijona ogroženih zaradi negotove preskrbe s hrano; ker so humanitarne potrebe še vedno neznansko velike, saj naj bi po ocenah humanitarno pomoč potrebovalo 7,5 milijona ljudi, več kot milijon pa se jih je zateklo v prostore OZN; ker agencije OZN še intenzivneje prosijo za humanitarno pomoč in poudarjajo, da za ublažitev „nepredstavljivega“ trpljenja potrebujejo najmanj 1,4 milijarde ameriških dolarjev; ker je po njihovem pozivu prispelo le 14 % tega zneska; |
| --- | --- |

C.

ker v državi vlada lakota, tamkajšnje gospodarstvo pa je zaradi državljanske vojne povsem uničeno in je moralo domove zapustiti nad 3,6 milijona prebivalcev, po ocenah pa naj bi jih bilo 4,9 milijona ogroženih zaradi negotove preskrbe s hrano; ker so humanitarne potrebe še vedno neznansko velike, saj naj bi po ocenah humanitarno pomoč potrebovalo 7,5 milijona ljudi, več kot milijon pa se jih je zateklo v prostore OZN; ker agencije OZN še intenzivneje prosijo za humanitarno pomoč in poudarjajo, da za ublažitev „nepredstavljivega“ trpljenja potrebujejo najmanj 1,4 milijarde ameriških dolarjev; ker je po njihovem pozivu prispelo le 14 % tega zneska;

| D. | ker bo, če se bodo dogodki odvijali tako hitro kot do zdaj, do konca leta 2017 mrtvih ali razseljenih pol vseh prebivalcev te države; ker ni znano, koliko oseb je bilo ubitih zaradi nasilja; |
| --- | --- |

D.

ker bo, če se bodo dogodki odvijali tako hitro kot do zdaj, do konca leta 2017 mrtvih ali razseljenih pol vseh prebivalcev te države; ker ni znano, koliko oseb je bilo ubitih zaradi nasilja;

| E. | ker se po navedbah iz najnovejšega poročila skupine strokovnjakov OZN med največje krivce za nasilje in zlorabe človekovih pravic v državi uvršča vlada Južnega Sudana in ker naj bi bila lakota umetno povzročena, saj je v veliki meri posledica dejstva, da južnosudanska vlada denar zapravlja za nakup orožja; |
| --- | --- |

E.

ker se po navedbah iz najnovejšega poročila skupine strokovnjakov OZN med največje krivce za nasilje in zlorabe človekovih pravic v državi uvršča vlada Južnega Sudana in ker naj bi bila lakota umetno povzročena, saj je v veliki meri posledica dejstva, da južnosudanska vlada denar zapravlja za nakup orožja;

| F. | ker so obsežne ofenzive vladnih sil v zveznih državah Yuai, Waaat, Tonga in Kodok v zadnjih tednih privedle do tragičnih humanitarnih razmer, vključno s 50 000 do 100 000 razseljenimi osebami; ker je do tega prišlo po uboju številnih civilistov 8. aprila 2017 v zahodnem mestu Wau, ki so bili žrtev kolektivne kazni zaradi njihove etnične pripadnosti in političnih prepričanj; ker vladne sile v nasprotju s pravom oboroženih spopadov še naprej ciljajo prav civiliste in misiji OZN onemogočajo, da bi jih zaščitila; |
| --- | --- |

F.

ker so obsežne ofenzive vladnih sil v zveznih državah Yuai, Waaat, Tonga in Kodok v zadnjih tednih privedle do tragičnih humanitarnih razmer, vključno s 50 000 do 100 000 razseljenimi osebami; ker je do tega prišlo po uboju številnih civilistov 8. aprila 2017 v zahodnem mestu Wau, ki so bili žrtev kolektivne kazni zaradi njihove etnične pripadnosti in političnih prepričanj; ker vladne sile v nasprotju s pravom oboroženih spopadov še naprej ciljajo prav civiliste in misiji OZN onemogočajo, da bi jih zaščitila;

| G. | ker so vladne sile porušile bolnišnice in zdravstvene domove, kar šteje za vojno hudodelstvo; ker je bila iz bolnic in zdravstvenih domov pokradena zdravstvena oprema, zaradi česar so jih morali zapreti, ljudje pa so ostali brez nujne zdravniške pomoči; |
| --- | --- |

G.

ker so vladne sile porušile bolnišnice in zdravstvene domove, kar šteje za vojno hudodelstvo; ker je bila iz bolnic in zdravstvenih domov pokradena zdravstvena oprema, zaradi česar so jih morali zapreti, ljudje pa so ostali brez nujne zdravniške pomoči;

| H. | ker je v državi porušenih, poškodovanih, zasedenih ali zaprtih skoraj tretjina šol, zaradi česar bo brez možnosti šolanja ostala cela generacija otrok; ker naj bi bilo nad 600 000 otrok, mlajših od 5 let, akutno podhranjenih; |
| --- | --- |

H.

ker je v državi porušenih, poškodovanih, zasedenih ali zaprtih skoraj tretjina šol, zaradi česar bo brez možnosti šolanja ostala cela generacija otrok; ker naj bi bilo nad 600 000 otrok, mlajših od 5 let, akutno podhranjenih;

| I. | ker je iz Južnega Sudana pobegnilo približno 2 milijona otrok, kar predstavlja 62 % vseh beguncev, ki so pobegnili iz države, in ker zaradi konflikta otroci trpijo neznosne travme, stres in motnje; ker se ocenjuje, da so oborožene sile in skupine po državi v svoje vrste priključile ali kot vojake uporabile 17 000 otrok, večinoma dečkov; ker je bilo ubitih, posiljenih in razseljenih na tisoče otrok, preštevilni pa so postali sirote; |
| --- | --- |

I.

ker je iz Južnega Sudana pobegnilo približno 2 milijona otrok, kar predstavlja 62 % vseh beguncev, ki so pobegnili iz države, in ker zaradi konflikta otroci trpijo neznosne travme, stres in motnje; ker se ocenjuje, da so oborožene sile in skupine po državi v svoje vrste priključile ali kot vojake uporabile 17 000 otrok, večinoma dečkov; ker je bilo ubitih, posiljenih in razseljenih na tisoče otrok, preštevilni pa so postali sirote;

| J. | ker ženske in dekleta sistematično posiljujejo in ugrabljajo kot vojno orožje in ker iz raziskave OZN izhaja, da je bilo posiljenih 70 % žensk, ki živijo v taboriščih za notranje razseljene osebe v Jubi, kar so v veliki večini zakrivili policisti in vojaki; |
| --- | --- |

J.

ker ženske in dekleta sistematično posiljujejo in ugrabljajo kot vojno orožje in ker iz raziskave OZN izhaja, da je bilo posiljenih 70 % žensk, ki živijo v taboriščih za notranje razseljene osebe v Jubi, kar so v veliki večini zakrivili policisti in vojaki;

| K. | ker se je v Južni Sudan zaradi nestabilnosti v sosednjih državah zateklo približno 270 000 beguncev iz Sudana, Demokratične republike Kongo, Etiopije in Srednjeafriške republike; |
| --- | --- |

K.

ker se je v Južni Sudan zaradi nestabilnosti v sosednjih državah zateklo približno 270 000 beguncev iz Sudana, Demokratične republike Kongo, Etiopije in Srednjeafriške republike;

| L. | ker je Svetovna zdravstvena organizacija junija 2016 razglasila izbruh kolere, ki je prizadela na tisoče ljudi in se je menda v zadnjih tednih še razširila; ker za posledicami kolere, malarije, ošpic, driske in akutnih bolezni dihal mnogi umrejo zaradi skrajne revščine in izredno slabih življenjskih pogojev, številne smrtne žrtve pa bi bilo mogoče preprečiti, če bi le te osebe imele dostop do zdravstvene oskrbe; |
| --- | --- |

L.

ker je Svetovna zdravstvena organizacija junija 2016 razglasila izbruh kolere, ki je prizadela na tisoče ljudi in se je menda v zadnjih tednih še razširila; ker za posledicami kolere, malarije, ošpic, driske in akutnih bolezni dihal mnogi umrejo zaradi skrajne revščine in izredno slabih življenjskih pogojev, številne smrtne žrtve pa bi bilo mogoče preprečiti, če bi le te osebe imele dostop do zdravstvene oskrbe;

| M. | ker naj bi se v skladu s sporazumom o reševanju konflikta v Republiki Južni Sudan mandat prehodne vlade narodne enotnosti iztekel po volitvah avgusta 2018; |
| --- | --- |

M.

ker naj bi se v skladu s sporazumom o reševanju konflikta v Republiki Južni Sudan mandat prehodne vlade narodne enotnosti iztekel po volitvah avgusta 2018;

| N. | ker so po navedbah OZN in drugih verodostojnih virov posredniki s sedežem v državah članicah EU in več tretjih državah pretovorili helikopterje in avtomatske puške za vojaške frakcije v Južnem Sudanu in jim zagotovili vojaško logistično pomoč; ker so se v tem dolgotrajnem konfliktu oblikovale nove oborožene skupine in se je družba militarizirala; |
| --- | --- |

N.

ker so po navedbah OZN in drugih verodostojnih virov posredniki s sedežem v državah članicah EU in več tretjih državah pretovorili helikopterje in avtomatske puške za vojaške frakcije v Južnem Sudanu in jim zagotovili vojaško logistično pomoč; ker so se v tem dolgotrajnem konfliktu oblikovale nove oborožene skupine in se je družba militarizirala;

| O. | ker so številni napadi na humanitarne konvoje in osebje izjemno zaskrbljujoči; ker je bilo od decembra 2013 ubitih vsaj 79 humanitarnih delavcev; ker je bilo v nedavnem napadu marca 2017 ubitih šest humanitarnih delavcev in njihovi vozniki, kar je do sedaj najbolj smrtonosen napad na humanitarne delavce; |
| --- | --- |

O.

ker so številni napadi na humanitarne konvoje in osebje izjemno zaskrbljujoči; ker je bilo od decembra 2013 ubitih vsaj 79 humanitarnih delavcev; ker je bilo v nedavnem napadu marca 2017 ubitih šest humanitarnih delavcev in njihovi vozniki, kar je do sedaj najbolj smrtonosen napad na humanitarne delavce;

| P. | ker je 21. februarja 2017 Komisija napovedala, da bo zaradi izbruha lakote pripravila paket pomoči v izrednih razmerah v višini 82 milijonov EUR; ker je EU med največjimi donatorji tej državi, kateri je v letu 2016 zagotovila več kot 40 % vse finančne pomoči za humanitarne programe, od začetka konflikta leta 2013 pa že približno 381 milijonov EUR v obliki humanitarne pomoči; |
| --- | --- |

P.

ker je 21. februarja 2017 Komisija napovedala, da bo zaradi izbruha lakote pripravila paket pomoči v izrednih razmerah v višini 82 milijonov EUR; ker je EU med največjimi donatorji tej državi, kateri je v letu 2016 zagotovila več kot 40 % vse finančne pomoči za humanitarne programe, od začetka konflikta leta 2013 pa že približno 381 milijonov EUR v obliki humanitarne pomoči;

| 1. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi konflikta v Južnem Sudanu; poziva k takojšnji prekinitvi vseh vojaških operacij in predsednika Salve Kiirja in nekdanjega podpredsednika Rieka Macharja znova opominja na njune obveznosti iz sporazuma o reševanju konflikta v Južnem Sudanu; poziva predsednika Kiirja, naj takoj uresniči zavezo za enostransko premirje, ki jo je voditeljem držav Medvladne agencije za razvoj sporočil 25. marca 2017; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva, naj vse strani, vpletene v oborožene spopade, nemudoma in v celoti prenehajo izvajati vsakršno spolno nasilje nad civilnim prebivalstvom, zlasti nad ženskami in dekleti; opozarja, da posilstvo kot vojno orožje šteje za vojno hudodelstvo in kaznivo dejanje po mednarodnem pravu; poziva vlado Južnega Sudana, naj zagotovi varstvo vseh ranljivih skupin, pred sodišče privede vse storilce in naredi konec nekaznovanosti med policijo in vojsko; |
| --- | --- |

2.

| 3. | obsoja vse napade na civiliste in humanitarne delavce, saj se z njimi ovira pomoč in oskrba, ki lahko reši življenja; poudarja, da rešitev konflikta nikakor ne sme biti vojaška in da mora vlada Južnega Sudana zagotoviti resnično premirje, z njim pa pokazati resnično zavezanost miru in stabilnosti; meni, da mora prizadevanje za mir preseči zgolj prenehanje sovražnosti, ampak mora obsegati umik vojske, razpustitev etničnih milic, neovirano humanitarno pomoč ter izpustitev političnih zapornikov; |
| --- | --- |

3.

| 4. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi težkih humanitarnih razmer po vsej državi, ki se še naprej slabšajo; zato EU in njene države članice ponovno poziva, naj za odpravo lakote še okrepijo humanitarno pomoč, vlado Južnega Sudana pa odločno poziva, naj zagotovi, da bodo poti za dostavo humanitarne pomoči ostale odprte; |
| --- | --- |

4.

| 5. | obsoja, da vse strani v oboroženem konfliktu v Južnem Sudanu novačijo otroke; poudarja, da novačenje otrok za sodelovanje v konfliktu šteje za vojno hudodelstvo, za katerega morajo poveljniki kazensko odgovarjati; opozarja, da celi generaciji mladih grozijo hude travme in hudi čustveni pretresi, pa tudi to, da bodo ostali brez vsake možnosti šolanja; poziva, naj se humanitarno in razvojno načrtovanje EU osredotoči na pomoč pri zagotavljanju osnovne izobrazbe, dolgoročne rehabilitacije in svetovanja; odločno obsoja uporabo šol za vojaške operacije; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in podpredsednico Komisije/visoko predstavnico Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj uporabita vse razpoložljive vire in OZN, Afriško unijo in Medvladno agencijo za razvoj pritegneta k oblikovanju novega političnega procesa za dosego trajnega premirja in celovito izvedbo določb o varnosti in upravljanju iz mirovnega sporazuma; |
| --- | --- |

6.

| 7. | meni, da mora Afriška unija ob podpori EU in njenih držav članic prevzeti dejavno vlogo pri iskanju politične rešitve za trajni mir v Južnem Sudanu, vključno z dodelitvijo več sredstev za odposlanca Afriške unije Alpha Oumar Konareja; podpira pozive k mednarodni konferenci v organizaciji Komisije Afriške unije in ob sodelovanju OZN in Medvladne agencije za razvoj, saj bi to prispevalo k poenotenju in uskladitvi mednarodnih prizadevanj za konec vojne v Južnem Sudanu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ponovno izraža popolno podporo delu posebnega predstavnika OZN za Južni Sudan ter mandatu misije OZN v Južnem Sudanu (UNMISS) in njenih regionalnih varnostnih sil, ki imajo nalogo varovati civiliste in preprečevati nasilje nad njimi ter ustvarjati pogoje za dostavo humanitarne pomoči; vse strani poziva, naj omogočijo hitro namestitev dejavnih regionalnih varnostnih sil pod okriljem Varnostnega sveta OZN, s katerimi se bo okrepila dejavna navzočnost misije UNMISS, države članice in podpredsednico/visoko predstavnico pa poziva, naj UNMISS nujno in temeljito podpre z evropskimi zmogljivostmi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja nujno potrebo po vzpostavitvi hibridnega sodišča za Južni Sudan, vključno s sprejetjem pravnih statutov v okviru Afriške unije in ob pomoči OZN in EU; opozarja, da je to del mirovnega sporazuma iz leta 2016 in da se o tem ne bi smelo ponovno pogajati; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vztraja, da bo proces nacionalnega dialoga ploden in vključujoč le, če bodo opredeljeni jasni cilji, vključno z nevtralnim vodstvom in vključitvijo opozicijskih skupin in državljanov Južnega Sudana, ki živijo zunaj države, zaradi legitimnosti in učinkovitosti pa mora vključevati tudi predstavnike vseh strani v konfliktu in druge južnosudanske deležnike, vključno z ženskimi predstavnicami; |
| --- | --- |

10.

| 11. | obsoja vse poskuse omejevanja svobode izražanja, ki je temeljna človekova pravica in del pristne politične razprave; obžaluje uboje humanitarnih delavcev, predstavnikov civilne družbe in novinarjev, in zahteva, naj se storilce teh kaznivih dejanj privede pred sodišče; poziva k takojšnji izpustitvi vseh političnih zapornikov; |
| --- | --- |

11.

| 12. | obsoja napade na šolske in javne zgradbe ter uporabo šol za vojaške namene; vse strani poziva k spoštovanju smernic za zaščito šol in univerz pred vojaško uporabo med oboroženimi konflikti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | obžaluje, da Varnostni svet OZN 23. decembra 2016 ni uspel sprejeti resolucije za uvedbo embarga na orožje za Južni Sudan ter za prepoved potovanj in zamrznitev sredstev za tri pomembne južnosudanske voditelje; poziva EU, naj si še naprej prizadeva za mednarodni embargo na orožje za Južni Sudan, ki ga bo treba tudi učinkovito izvrševati; je zelo zaskrbljen zaradi poročil o transferjih orožja v Južni Sudan (kar je v nasprotju s Skupnim stališčem 2008/944/SZVP), pri katerem sodelujejo posredniki s sedežem v državah članicah EU; poziva države članice in podpredsednico/visoko predstavnico, naj zagotovi upoštevanje režima EU za nadzor nad orožjem in uradno naveže stike z vsemi tretjimi državami, ki v Južni Sudan dokazano izvažajo orožje in vojaško logistično pomoč; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva oblasti, naj zagotovijo, da bo vračanje ali ponovna namestitev notranje razseljenih oseb izvedena na varen in dostojanstven način; poziva k uporabi ciljno usmerjenih sankcij proti vsem ključnim političnim ali vojaškim osebnostim v vladi ali opoziciji, ki podžigajo konflikt ali so zagrešile kršitve človekovih pravic, kar mora biti del strategije EU za zagotavljanje humanitarne pomoči, ohranitev premirja in obnovljeni politični proces v okviru izvajanja mirovnega sporazuma; |
| --- | --- |

14.

| 15. | meni, da zaradi neprestanega konflikta, prevladujoče negotovosti in množično razseljenih prebivalcev v trenutnih političnih razmerah ni mogoče izvesti verodostojnih in mirnih volitev; opozarja, da se mandat prehodne vlade narodne enotnosti izteče junija 2018; poudarja, kako pomembno je, da se južnosudanskim ženskam nameni celovita vloga v mirovnih pogovorih in se jih vključi v upravljanje države; poziva EU, naj podpira ženske vse od lokalni ravni naprej, saj je njihova udeležba v mirovnih pogajanjih pomembna za dosego kakovostnega rezultata, premagovanje dvomov, izgradnjo zaupanja in doseganje sprave; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, vladi Južnega Sudana, Medvladni agenciji za razvoj, komisarju Južnega Sudana za človekove pravice, nacionalni zakonodajni skupščini Južnega Sudana, institucijam Afriške unije, sopredsednikoma Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU in generalnemu sekretarju OZN. |
| --- | --- |

16.

---

| 30.8.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 307/96 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 307/96

---

P8_TA(2017)0222

Ustrezna mešanica financiranja evropskih regij: uravnoteženje finančnih instrumentov in nepovratnih sredstev v kohezijski politiki EU

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2017 o ustrezni mešanici financiranja evropskih regij: uravnoteženje finančnih instrumentov in nepovratnih sredstev v kohezijski politiki EU (2016/2302(INI))

(2018/C 307/14)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti naslova XVIII Pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti naslova XVIII Pogodbe,

| — | ob upoštevanju člena 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (1) (uredba o skupnih določbah) ter delegiranih in izvedbenih aktov, povezanih z ustreznimi členi omenjene uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (1) (uredba o skupnih določbah) ter delegiranih in izvedbenih aktov, povezanih z ustreznimi členi omenjene uredbe,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1301/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in o posebnih določbah glede cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1080/2006 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1301/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in o posebnih določbah glede cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1080/2006 (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1304/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem socialnem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1081/2006 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1304/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem socialnem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1081/2006 (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1300/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1084/2006 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1300/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1084/2006 (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2015/1017 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2015 o Evropskem skladu za strateške naložbe, Evropskem svetovalnem vozlišču za naložbe in Evropskem portalu naložbenih projektov ter o spremembi uredb (EU) št. 1291/2013 in (EU) št. 1316/2013 – Evropski sklad za strateške naložbe (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2015/1017 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. junija 2015 o Evropskem skladu za strateške naložbe, Evropskem svetovalnem vozlišču za naložbe in Evropskem portalu naložbenih projektov ter o spremembi uredb (EU) št. 1291/2013 in (EU) št. 1316/2013 – Evropski sklad za strateške naložbe (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2016 o evropskem teritorialnem sodelovanju – najboljša praksa in inovativni ukrepi (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2016 o evropskem teritorialnem sodelovanju – najboljša praksa in inovativni ukrepi (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. oktobra 2015 o kohezijski politiki in pregledu strategije Evropa 2020 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. oktobra 2015 o kohezijski politiki in pregledu strategije Evropa 2020 (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. septembra 2015 o naložbah za delovna mesta in rast: spodbujanje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije v Uniji (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. septembra 2015 o naložbah za delovna mesta in rast: spodbujanje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije v Uniji (8),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za regionalni razvoj iz poročila Odbora za proračunski nadzor z naslovom Evropska investicijska banka (EIB) – letno poročilo 2014 (A8-0050/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za regionalni razvoj iz poročila Odbora za proračunski nadzor z naslovom Evropska investicijska banka (EIB) – letno poročilo 2014 (A8-0050/2016),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. decembra 2015 z naslovom Vlaganje v delovna mesta in rast – za kar največji prispevek evropskih strukturnih in investicijskih skladov (COM(2015)0639), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. decembra 2015 z naslovom Vlaganje v delovna mesta in rast – za kar največji prispevek evropskih strukturnih in investicijskih skladov (COM(2015)0639),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. novembra 2014 z naslovom Naložbeni načrt za Evropo (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. novembra 2014 z naslovom Naložbeni načrt za Evropo (COM(2014)0903),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. januarja 2014 z naslovom Smernice o državni pomoči za spodbujanje naložb tveganega financiranja (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. januarja 2014 z naslovom Smernice o državni pomoči za spodbujanje naložb tveganega financiranja (9),

| — | ob upoštevanju šestega poročila Komisije o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji z dne 23. julija 2014 z naslovom Naložbe za delovna mesta in rast (COM(2014)0473), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju šestega poročila Komisije o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji z dne 23. julija 2014 z naslovom Naložbe za delovna mesta in rast (COM(2014)0473),

| — | ob upoštevanju zbirnega poročila Komisije iz avgusta 2016 o naknadni oceni programov kohezijske politike za obdobje 2007–2013 s poudarkom na Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zbirnega poročila Komisije iz avgusta 2016 o naknadni oceni programov kohezijske politike za obdobje 2007–2013 s poudarkom na Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu in Kohezijskem skladu,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 30. oktobra 2014 o finančnih instrumentih, ki jih podpira splošni proračun v skladu s členom 140(8) finančne uredbe z dne 31. decembra 2013 (COM(2014)0686), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 30. oktobra 2014 o finančnih instrumentih, ki jih podpira splošni proračun v skladu s členom 140(8) finančne uredbe z dne 31. decembra 2013 (COM(2014)0686),

| — | ob upoštevanju navodil Komisije za države članice z dne 26. novembra 2015 o členu 42(1)(d) uredbe o skupnih določbah – upravičeni stroški upravljanja in provizije za upravljanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju navodil Komisije za države članice z dne 26. novembra 2015 o členu 42(1)(d) uredbe o skupnih določbah – upravičeni stroški upravljanja in provizije za upravljanje,

| — | ob upoštevanju navodil Komisije z dne 10. avgusta 2015 za države članice o členu 37(7) (8) (9) – kombiniranje podpore iz finančnih instrumentov z drugimi oblikami podpore, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju navodil Komisije z dne 10. avgusta 2015 za države članice o členu 37(7) (8) (9) – kombiniranje podpore iz finančnih instrumentov z drugimi oblikami podpore,

| — | ob upoštevanju navodil Komisije za države članice z dne 27. marca 2015 o členu 37(2) uredbe o skupnih določbah – predhodna ocena, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju navodil Komisije za države članice z dne 27. marca 2015 o členu 37(2) uredbe o skupnih določbah – predhodna ocena,

| — | ob upoštevanju kratkih navodil Komisije za organe upravljanja z dne 2. julija 2014 o finančnih instrumentih v programih evropskih strukturnih in investicijskih skladih v obdobju 2014–2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju kratkih navodil Komisije za organe upravljanja z dne 2. julija 2014 o finančnih instrumentih v programih evropskih strukturnih in investicijskih skladih v obdobju 2014–2020,

| — | ob upoštevanju zbirnega poročila Komisije iz novembra 2016 o finančnih instrumentih v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Povzetki podatkov o napredku pri financiranju in izvajanju finančnih instrumentov za programsko obdobje 2014–2020 v skladu s členom 46 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zbirnega poročila Komisije iz novembra 2016 o finančnih instrumentih v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov. Povzetki podatkov o napredku pri financiranju in izvajanju finančnih instrumentov za programsko obdobje 2014–2020 v skladu s členom 46 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta,

| — | ob upoštevanju zbirnega poročila Komisije iz decembra 2015 z naslovom Povzetek podatkov o napredku pri financiranju in izvajanju instrumentov finančnega inženiringa za programsko obdobje 2014–2020 v skladu s členom 46 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zbirnega poročila Komisije iz decembra 2015 z naslovom Povzetek podatkov o napredku pri financiranju in izvajanju instrumentov finančnega inženiringa za programsko obdobje 2014–2020 v skladu s členom 46 Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta,

| — | ob upoštevanju zbirnega poročila Komisije iz septembra 2014 o povzetku podatkov o napredku pri financiranju in izvajanju instrumentov finančnega inženiringa v skladu s členom 67(2)(j) Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006, ki so jih sporočili organi upravljanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zbirnega poročila Komisije iz septembra 2014 o povzetku podatkov o napredku pri financiranju in izvajanju instrumentov finančnega inženiringa v skladu s členom 67(2)(j) Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006, ki so jih sporočili organi upravljanja,

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 13. novembra 2015 o dejavnostih, povezanih s finančnimi instrumenti (spremni dokument k Poročilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o finančnih instrumentih, ki jih podpira splošni proračun po členu 140(8) finančne uredbe od 31. decembra 2014) (SWD(2015)0206), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 13. novembra 2015 o dejavnostih, povezanih s finančnimi instrumenti (spremni dokument k Poročilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu o finančnih instrumentih, ki jih podpira splošni proračun po členu 140(8) finančne uredbe od 31. decembra 2014) (SWD(2015)0206),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 19/2016 z naslovom Izvrševanje proračuna EU s finančnimi instrumenti – izkušnje, pridobljene v programskem obdobju 2007–2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 19/2016 z naslovom Izvrševanje proračuna EU s finančnimi instrumenti – izkušnje, pridobljene v programskem obdobju 2007–2013,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Računskega sodišča št. 5/2015 z naslovom Ali so finančni instrumenti uspešno in obetavno orodje na področju razvoja podeželja?, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Računskega sodišča št. 5/2015 z naslovom Ali so finančni instrumenti uspešno in obetavno orodje na področju razvoja podeželja?,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 16/2014 z naslovom Uspešnost kombiniranja nepovratnih sredstev regionalnih naložbenih instrumentov s posojili finančnih institucij pri podpori zunanjim politikam EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 16/2014 z naslovom Uspešnost kombiniranja nepovratnih sredstev regionalnih naložbenih instrumentov s posojili finančnih institucij pri podpori zunanjim politikam EU,

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 2/2012 o finančnih instrumentih za MSP, ki jih sofinancira Evropski sklad za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Evropskega računskega sodišča št. 2/2012 o finančnih instrumentih za MSP, ki jih sofinancira Evropski sklad za regionalni razvoj,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 14. oktobra 2015 z naslovom Finančni instrumenti v podporo teritorialnemu razvoju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 14. oktobra 2015 z naslovom Finančni instrumenti v podporo teritorialnemu razvoju,

| — | ob upoštevanju končnega poročila Evropske investicijske banke iz marca 2013 z naslovom Finančni instrumenti: Pregled stanja v pripravah na programsko obdobje 2014–2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila Evropske investicijske banke iz marca 2013 z naslovom Finančni instrumenti: Pregled stanja v pripravah na programsko obdobje 2014–2020,

| — | ob upoštevanju študije iz oktobra 2016 o finančnih instrumentih v programskem obdobju 2014–2020: prve izkušnje držav članic, ki jo je naročil Generalni direktorat Parlamenta za notranjo politiko, tematski sektor B: strukturna in kohezijska politika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije iz oktobra 2016 o finančnih instrumentih v programskem obdobju 2014–2020: prve izkušnje držav članic, ki jo je naročil Generalni direktorat Parlamenta za notranjo politiko, tematski sektor B: strukturna in kohezijska politika,

| — | ob upoštevanju študije iz marca 2016 o pregledu vloge, ki jo ima skupina Evropske investicijske banke v evropski kohezijski politiki, ki jo je naročil Generalni direktorat Parlamenta za notranjo politiko, tematski sektor B: strukturna in kohezijska politika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije iz marca 2016 o pregledu vloge, ki jo ima skupina Evropske investicijske banke v evropski kohezijski politiki, ki jo je naročil Generalni direktorat Parlamenta za notranjo politiko, tematski sektor B: strukturna in kohezijska politika,

| — | ob upoštevanju kratkega poročila Službe Evropskega parlamenta za raziskave iz maja 2016 o izzivih za kohezijsko politiko EU: vprašanja v reformi po letu 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju kratkega poročila Službe Evropskega parlamenta za raziskave iz maja 2016 o izzivih za kohezijsko politiko EU: vprašanja v reformi po letu 2020,

| — | ob upoštevanju informativnega pregleda Službe Evropskega parlamenta za raziskave iz septembra 2015 o izvajanju kohezijske politike v EU-28, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju informativnega pregleda Službe Evropskega parlamenta za raziskave iz septembra 2015 o izvajanju kohezijske politike v EU-28,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj ter mnenj Odbora za proračun in Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0139/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj ter mnenj Odbora za proračun in Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0139/2017),

| A. | ker se je zaradi pregleda/revizije večletnega finančnega okvira in dejstva, da je programsko obdobje 2014–2020 skoraj na polovici, začela razprava o mešanici nepovratnih sredstev in finančnih instrumentov za naložbe iz proračuna EU v obdobju po letu 2020; |
| --- | --- |

A.

ker se je zaradi pregleda/revizije večletnega finančnega okvira in dejstva, da je programsko obdobje 2014–2020 skoraj na polovici, začela razprava o mešanici nepovratnih sredstev in finančnih instrumentov za naložbe iz proračuna EU v obdobju po letu 2020;

| B. | ker predlog omnibus (COM(2016)0605) pomeni edino priložnost za več srednjeročnih izboljšav sistema, ki ureja sedanje programsko obdobje; |
| --- | --- |

B.

ker predlog omnibus (COM(2016)0605) pomeni edino priložnost za več srednjeročnih izboljšav sistema, ki ureja sedanje programsko obdobje;

| C. | ker pojem „finančni instrumenti“ zajema vrsto instrumentov in ker njihova ocena in odločanje o njihovi uporabi zahtevata redno in podrobnejše analiziranje posameznih primerov, povezano z oceno posebnih potreb lokalnega in regionalnega gospodarstva ali posamezne ciljne skupine; |
| --- | --- |

C.

ker pojem „finančni instrumenti“ zajema vrsto instrumentov in ker njihova ocena in odločanje o njihovi uporabi zahtevata redno in podrobnejše analiziranje posameznih primerov, povezano z oceno posebnih potreb lokalnega in regionalnega gospodarstva ali posamezne ciljne skupine;

Obdobje 2007–2013 – zanesljive naložbe z nepovratnimi sredstvi in finančnimi instrumenti

| 1. | priznava, da čeprav so bili finančni instrumenti zasnovani pred finančno in gospodarsko krizo ter niso bili najprimernejši za gospodarske okoliščine krize, poročanje Komisije prepričljivo dokazuje, da so naložbe iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov v obliki nepovratnih sredstev in finančnih instrumentov znatno vplivale na regije EU ter prinesle vidne rezultate, in sicer so naložbe znašale 347,6 milijarde EUR, kar ne vključuje nacionalnega sofinanciranja in pridobljenih dodatnih sredstev; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja sedanje dejavnosti Evropske investicijske banke na področju kohezijske politike, ki so razvidne iz letnih in sektorskih poročil in vplivajo na mala in srednja podjetja ter podjetja s srednje veliko tržno kapitalizacijo, infrastrukturo, raziskave in inovacije, okolje, energijo in kmetijstvo; ugotavlja, da naj bi posojila Evropske investicijske banke za podporo kohezijske politike v obdobju 2007–2013 po ocenah znašala 147 milijard EUR, kar je približno 38 % vseh posojil v EU; |
| --- | --- |

2.

Obdobje 2014–2020 – novo obdobje naložb iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov

| 3. | pozdravlja, da bo EU v obdobju 2014–2020 za naložbe iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov predvidoma namenila 454 milijard EUR, ta znesek pa naj bi se z nacionalnim sofinanciranjem naložb v obliki nepovratnih sredstev in finančnih instrumentov povzpel na 637 milijard EUR; |
| --- | --- |

3.

| 4. | priznava, da sta se količina in kakovost finančnih instrumentov (v obliki mikrokreditov, posojil, jamstev, lastniškega in tveganega kapitala) pod skupnim upravljanjem v okviru kohezijske politike povečali; poudarja glavna razloga za ta trend – v obdobju 2007–2013 so bile pridobljene dragocene izkušnje glede izvajanja evropskih strukturnih in investicijskih skladov prek nepovratnih sredstev in finančnih instrumentov, medtem ko obdobje 2014–2020 odraža potrebo po povečanju finančnih instrumentov zaradi fiskalnih omejitev po krizi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ugotavlja, da bi se po ocenah sredstva, dodeljena v finančne instrumente iz Evropskega sklada za regionalni razvoj, Kohezijskega sklada in Evropskega socialnega sklada, med obdobjema 2007–2013, ko so znašala 11,7 milijarde EUR, ter 2014–2020, ko bi znašala 20,9 milijarde EUR, skoraj podvojila; ugotavlja, da bi bilo finančnim instrumentom v obdobju 2014–2020 tako namenjenih 6 % vseh sredstev za kohezijsko politiko v višini 351,8 milijarde EUR, medtem ko jim je bilo v obdobju 2007–2013 namenjenih 3,4 % od 347 milijard EUR; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ugotavlja, da dodeljena sredstva iz Kohezijskega sklada znašajo približno 75 milijard EUR, kar je 11,8 % vseh dodeljenih finančnih instrumentov v obdobju 2014–2020; pozdravlja povečanje dodeljenih sredstev s 70 milijard EUR v obdobju 2007–2013 na 75 milijard v obdobju 2014–2020; poudarja, da Kohezijskemu skladu ne bi smeli dodeliti manj sredstev, saj je treba upoštevati, da približno 34 % prebivalcev EU živi v regijah, ki prejemajo pomoč iz tega sklada; |
| --- | --- |

6.

| 7. | je seznanjen s tem, da so prispevki za operativne programe, ki jih je 21 držav članic do 31. decembra 2015 vložilo v finančne instrumente v sklopu veljavnega večletnega finančnega okvira, znašali 5 571,63 milijona EUR, pri čemer je bilo 5 005,25 milijona EUR iz Evropskega sklada za regionalni razvoj in Kohezijskega sklada; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja dejstvo, da lahko bistvene regulativne spremembe pri načrtovanju, izvajanju in upravljanju finančnih instrumentov, kot so neposredne povezave z vsemi 11 tematskimi cilji, ustrezna obvezna predhodna ocena, ki omogoča prepoznavanje tržnih pomanjkljivosti, ter oblikovanje prilagojenih in poenostavljenih standardnih finančnih instrumentov in mehanizmov poročanja, pomembno pripomorejo k privlačnosti in hitrosti izvajanja kohezijske politike, in sicer z obravnavanjem pravnih negotovosti iz obdobja 2007–2013; poziva pa k prizadevanju, s katerim bi zagotovili, da te spremembe ne bodo vplivale na privlačnost finančnih instrumentov in hitrost njihovega izvajanja; |
| --- | --- |

8.

Nepovratna sredstva in finančni instrumenti – logika ukrepanja opredeljuje mešanico virov

| 9. | poudarja, da se z nepovratnimi sredstvi in finančnimi instrumenti evropskih strukturnih in investicijskih skladov v okviru skupnega upravljanja sicer podpirajo enaki cilji kohezijske politike, ki pa sami niso končni cilj, saj sta njihova logika ukrepanja in uporaba za izpolnjevanje potreb razvoja in trga ter glede na različna področja delovanja drugačni; |
| --- | --- |

9.

| 10. | priznava, da imajo nepovratna sredstva, odvisno od vrste projekta, nekatere prednosti v primerjavi s finančnimi instrumenti: podpiranje projektov, pri katerih se morda ne ustvarja prihodek, zagotavljanje financiranja projektov, ki iz različnih razlogov ne morejo pritegniti zasebnih ali javnih sredstev, usmerjanje na posebne upravičence, vprašanja in regionalne prednostne naloge ter manjša zapletenost uporabe zaradi obstoječih izkušenj in zmogljivosti; priznava, da za nepovratna sredstva v nekaterih primerih veljajo omejitve: težave pri doseganju kakovosti in vzdržnosti projektov, tveganje, da bi morebitne zasebne naložbe dolgoročno nadomestilo javno financiranje in jih izrinilo tudi v primeru obnavljajočih se projektov, in zmožnost ustvarjanja prihodkov za odplačilo financiranja s posojili; |
| --- | --- |

10.

| 11. | priznava, da tudi finančni instrumenti omogočajo prednosti, kot so učinki finančnega vzvoda in obnavljanja financiranja, privlačnost zasebnega kapitala ter odprava posebnih naložbenih vrzeli v okviru visokokakovostnih dobičkonosnih projektov, s tem pa povečanje učinkovitosti in uspešnosti izvajanja regionalne politike; priznava, da imajo finančni instrumenti tudi določene pomanjkljivosti, zaradi katerih lahko pridejo v navzkrižje s privlačnejšimi nacionalnimi in regionalnimi instrumenti, na primer: počasnejše izvajanje v nekaterih regijah, večja zapletenost, vzvod finančnih instrumentov, podprtih z evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi, ki je nižji od pričakovanega, v nekaterih primerih pa tudi višji stroški izvajanja in provizije za upravljanje; ugotavlja, da so na nekaterih področjih politike, kot so nekatere vrste javne infrastrukture, socialne storitve, raziskave in inovacije ali na splošno projekti, ki ne ustvarjajo prihodkov, nepovratna sredstva bolj zaželena oblika naložb; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da logika ukrepanja nepovratnih sredstev in finančnih sredstev ne ločuje, temveč jih združuje, da bi ustvarila enake konkurenčne pogoje, tako da je mogoče v okviru kohezijske politike z različnimi ukrepi bolje zajeti upravičence in naložbene vrzeli; poudarja, da logika ukrepanja pomeni pristop od spodaj navzgor pri načrtovanju programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov in da bi morale vse države članice in regije še naprej upoštevati najprimernejšo možnost, ko svobodno določajo delež finančnih instrumentov ali nepovratnih sredstev kot izvedbenih orodij, ki bodo prispevala k izbranim prednostnim nalogam v njihovih operativnih programih, ob tem pa vključiti lokalne in regionalne organe, ki imajo pri tem bistveno vlogo; opozarja, da so organi upravljanja tisti, ki morajo prostovoljno določiti, katera vrsta finančnega instrumenta je najprimernejša za njegovo izvajanje; |
| --- | --- |

12.

Uspešnost finančnih instrumentov – izzivi

| 13. | priznava pomen uporabe finančnih instrumentov pri dejavnostih kohezijske politike; pozdravlja dejstvo, da je kljub poznemu začetku sedanjega programskega obdobja v poročilih o izvajanju finančnih instrumentov leta 2015 ugotovljen napredek; ugotavlja pa, da je napredek pri izvajanju finančnih instrumentov v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov zelo različen, ne le med državami članicami EU temveč tudi znotraj njih; opozarja, da so bila poleg pozitivnih izkušenj in učinka uporabe finančnih instrumentov v programskem obdobju 2007–2013 izpostavljena tudi številna vprašanja uspešnosti: pozen začetek dejavnosti, netočna ocena trga, različno črpanje sredstev v regijah, splošno nizka stopnja izplačil, majhen učinek finančnega vzvoda, težave pri obnavljanju sredstev, visoki stroški in provizije upravljanja ter neprimerno visoke dotacije; opominja, da se je število ugotovljenih pomanjkljivosti zmanjšalo s ciljnimi ukrepi po letu 2015, potem ko je Komisija podaljšala posebne roke za izvajanje finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ugotavlja, da zamude pri izvajanju evropskih strukturnih in investicijskih skladov lahko vplivajo na stopnje izplačil, obnavljanje in finančne vzvode, pri čemer bi morali slednji temeljiti na opredelitvi in na metodologijah, ki jih uporabljajo mednarodne organizacije, kot je OECD, in jasno razločevati med javnimi in zasebnimi prispevki, obenem pa bi bilo treba opredeliti točno raven finančnega vzvoda, ki jo omogoča vsak finančni instrument, in sicer glede na državo in regijo; želi spomniti na to, da so zamude v obdobju 2007–2013 nepopravljivo prizadele učinkovitost finančnih instrumentov Evropskega sklada za regionalni razvoj in Evropskega socialnega sklada, ki zato ni bila optimalna; poudarja, da lahko zapoznelo izvajanje zaradi poznega začetka programskega obdobja negativno vpliva na uspešnost finančnih instrumentov v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov, kar bi lahko povzročilo netočne ugotovitve v oceni ob koncu obdobja; zato poziva, naj države članice sprejmejo vse potrebne ukrepe za ublažitev negativnih učinkov zapoznelega izvajanja, zlasti kar zadeva tveganje omejene uporabe in vpliv finančnih instrumentov; |
| --- | --- |

14.

| 15. | je zelo zaskrbljen, ker obstaja velika možnost, da bi se v drugi polovici veljavnega večletnega finančnega okvira ponovno nakopičili neporavnani računi, kar bi lahko močno vplivalo na druge politike, ki jih financira EU; |
| --- | --- |

15.

| 16. | se zaveda, da po EU prihaja do znatnih razlik pri uveljavljanju finančnih instrumentov, vključno z evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi in Evropskim skladom za strateške naložbe, pri začetnih rezultatih teh skladov ter pri pričakovanem vzvodu dodatnih sredstev, pa tudi pri drugih finančnih instrumentih EU v najuspešnejših gospodarstvih Unije, ki prispevajo k spodkopavanju ciljev kohezijske politike; poudarja, da je splošni uspeh teh instrumentov odvisen od tega, kako enostavni so za uporabo, in od zmožnosti držav članic, da prek njih upravljajo naložbe, za katere po so potrebni natančni in različni kazalniki, ki bi omogočili ocenjevanje njihovega dejanskega vpliva na kohezijsko politiko; |
| --- | --- |

16.

Poenostavitev, sinergija in tehnična pomoč – rešitve

| 17. | pozdravlja ukrepe Komisije za optimizacijo ureditve in zmanjšanje birokracije; poudarja, da je ureditev kljub izboljšavam še vedno zapletena in da problemi zaradi dolgotrajnega vzpostavljanja in upravnih obremenitev za prejemnike odvračajo od uporabe finančnih instrumentov; poziva Komisijo, naj v tesnem sodelovanju z Evropsko investicijsko banko, Evropskim investicijskim skladom in organi upravljanja omogoči lažje združevanje mikrokreditov, posojil, jamstev, lastniškega in tveganega kapitala v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov, pri čemer pa naj zagotovi enako raven preglednosti, demokratičnega nadzora, poročanja in nadzora; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ugotavlja, da posebne določbe omejujejo prožnost pri dejavnostih s finančnimi instrumenti; poudarja, da se pravila o državni pomoči zdijo posebno obremenjujoča, zlasti pri kombiniranju nepovratnih sredstev s finančnimi instrumenti; poziva Komisijo, naj zagotovi ustrezen okvir za državno pomoč in naj prouči dodatne možnosti za poenostavitev skladnosti s pravili o državni pomoči na vseh treh ravneh – za organe upravljanja, sklad skladov in finančne posrednike; poziva k enakim konkurenčnim pogojem pri pravilih o državni pomoči za vse finančne instrumente, da bi preprečili prednostno obravnavanje nekaterih virov financiranja pred drugimi, zlasti pri podpori malim in srednjim podjetjem; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja pomen revizije smotrnosti poslovanja finančnih instrumentov, vključno z revizijo dejavnosti skupine Evropske investicijske banke na področju kohezijske politike; ugotavlja, da imajo revizijske dejavnosti dostop do celotnega cikla evropskih strukturnih in investicijskih skladov; poziva Komisijo in nacionalne organe, naj v okviru procesa revizije opredelijo možnosti za poenostavitev in sinergijo; zato poziva Komisijo, naj se osredotoči tudi na primerjalno analizo nepovratnih sredstev in finančnih instrumentov, nadaljnjo krepitev zmogljivosti, revizijsko metodologijo in smernice za postopke revizije, ki ne bi smeli povečati finančnega in upravnega bremena za upravičence; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da potencial kombiniranja nepovratnih sredstev in finančnih instrumentov še ni raziskan; poudarja, da je treba poleg navodil za pristojne organe poenostaviti in harmonizirati tudi pravila, ki se nanašajo na kombiniranje različnih evropskih strukturnih in investicijskih skladov, in pravila, ki se nanašajo na kombiniranje teh skladov z instrumenti, kot je program Obzorje 2020 in Evropski sklad za strateške naložbe; poziva k boljši pravni ureditvi v obliki jasnih, doslednih in usmerjenih pravil na področju zmanjšanja upravnih obremenitev s poenostavitvijo omenjenega kombiniranja dodeljenih sredstev iz več kot enega programa z istim finančnim instrumentom, pa tudi k omogočanju kombiniranja mikrofinančnih instrumentov v operacijah Evropskega socialnega sklada ter nadaljnji poenostavitvi javnih naročil pri izbiri finančnih posrednikov in za javno-zasebna partnerstva; poziva k boljši usklajenosti med različnimi strategijami; poudarja, da je z združevanjem nepovratnih sredstev in finančnih instrumentov iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov z drugimi viri financiranja lahko struktura financiranja privlačnejša za upravičence in vlagatelje iz javnega in zasebnega sektorja zaradi boljše delitve tveganja in večje uspešnosti projekta, ter tako pomaga instrumentom, s tem pa bi instrumenti lažje zagotovili potencial dolgoročne rasti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ugotavlja, da je mogoče z naložbenimi partnerstvi izboljšati uporabo finančnih instrumentov, javno-zasebna partnerstva pa izboljšujejo sinergije med viri financiranja ter ohranjajo potrebno ravnovesje med zasebnimi in javnimi interesi; poudarja, da je treba spodbujati uporabo finančnih instrumentov v okviru pobud lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, in celostnih teritorialnih naložb; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pozdravlja obstoječe prakse tehnične pomoči, ki jo prek platforme fi-compass zagotavljata Komisija in skupina Evropske investicijske banke; obžaluje, da je za pristojne organe in zlasti za prejemnike finančnih instrumentov malo podpornih storitev na terenu, mnogi lokalni in regionalni organi pa so imeli tehnične težave ter niso imeli zmogljivosti in strokovnega znanja za učinkovito uporabo finančnih instrumentov;; poziva k vzpostavitvi tehnične pomoči, ki je namenjena prvenstveno lokalnim ali regionalnim deležnikom, pa tudi vsem sodelujočim partnerjem, vendar se ne sme uporabiti za financiranje dejavnosti nacionalnih organov; poleg tega poziva, naj Komisija in Evropska investicijska banka oblikujeta skupni načrt tehnične pomoči, ki bo vključeval finančno in nefinančno svetovanje, zlasti za pomembnejše projekte, krepitev zmogljivosti, usposabljanje, podporo ter izmenjavo znanja in izkušenj; poziva tudi k vzpostavitvi kombinacije strokovnega znanja (vključno s pravnim svetovanjem) o predpisih na področju kohezijske politike, o finančnih produktih ter o državni pomoči in javnih naročilih, ki bo namenjen nacionalnim organom, upravljavcem skladom in upravičencem, obenem pa poudarja, da se je treba izogibati podvajanju struktur; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisijo, naj poveča prepoznavnost naložb iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter jasneje pokaže, da so bila uporabljena sredstva EU; poziva tudi k zagotavljanju ustreznih in celovitih informacij ter obvestil o možnostih financiranja iz EU, kar bi spodbudilo uporabo teh možnosti v javnem in zasebnem sektorju, namenjeno pa bi bilo potencialnim upravičencem in zlasti mladim; |
| --- | --- |

23.

Na poti k pravi mešanici financiranja za obdobje po letu 2020 in prihodnost kohezijske politike

| 24. | priznava, da izzivi, kot so migracije in varnost, ali sedanji in prihodnji politični razvoj dogodkov v EU ne bi smeli negativno vplivati na naložbe ali cilje v okviru kohezijske politike in pričakovane rezultate, zlasti po koncu sedanjega programskega obdobja; |
| --- | --- |

24.

| 25. | priznava, da imajo tako nepovratna sredstva kot finančni instrumenti svojo posebno vlogo v kohezijski politiki, kljub temu pa je njihov skupni namen v okviru 11 tematskih ciljev doseči pet krovnih ciljev strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast; poudarja, da je treba zagotoviti, da finančni instrumenti ne zamenjajo nepovratnih sredstev kot glavnega orodja kohezijske politike, obenem pa poudarja, da je treba ohranjati obnovljivo naravo sredstev, ki so na voljo za ponovne naložbe, in sicer na podlagi sektorjev in ukrepov, ki jih lahko podpirajo; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da je uspešnost finančnih instrumentov večja v razvitih regijah in na območjih velikih mest, kjer so finančni trgi bolje razviti, medtem ko najbolj oddaljene regije in regije z visoko harmonizirano stopnjo brezposelnosti in nizko gostoto prebivalstva težko privabijo naložbe, z nepovratnimi sredstvi pa se rešujejo regionalna strukturna vprašanja in regionalno uravnoteženo financiranje; ugotavlja, da je uspeh finančnih instrumentov odvisen od več dejavnikov in na podlagi enega samega merila ni mogoče priti do splošnih zaključkov; ugotavlja, da ni mogoče upravičiti uvedbe zavezujočih ciljev za uporabo finančnih instrumentov v kohezijski politiki po letu 2020; ugotavlja, da povečanje deleža finančnih instrumentov ne bi smelo vplivati na dodeljevanje nepovratnih finančnih prispevkov, saj bi to preprečevalo uravnoteženost; poudarja, da morajo biti v številnih javnih politikah najpomembnejša nepovratna sredstva, finančni instrumenti pa jih lahko dopolnjujejo, pri čemer je treba zagotoviti polno skladnost z ustrezno predhodno oceno in tržno analizo; poziva k nadaljnjemu spodbujanju uporabe finančnih instrumentov v programih Interreg, da bi tako postali bolj skladni s cilji evropskega teritorialnega sodelovanja; |
| --- | --- |

26.

| 27. | želi spomniti, da izkušnje pri izvajanju evropskih strukturnih in investicijskih skladov kažejo, da se z mešanico financiranja z nepovratnimi sredstvi in finančnimi instrumenti rešujejo specifične razmere in vrzeli na področju socialne, ekonomske in teritorialne kohezije; poudarja, da mešanica financiranja ne more privesti do enotne rešitve, kar je posledica več dejavnikov: geografska regija, področje politike, vrsta in velikost upravičenca, upravna zmogljivost, tržni pogoji, obstoj konkurenčnih instrumentov, poslovno okolje ter fiskalni in gospodarski položaj; |
| --- | --- |

27.

o

o o

| 28. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 320.

(2)  UL L 347, 20.12.2013, str. 289.

(3)  UL L 347, 20.12.2013, str. 470.

(4)  UL L 347, 20.12.2013, str. 281.

(5)  UL L 169, 1.7.2015, str. 1.

(6)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0321.

(7)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0384.

(8)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0308.

(9)  UL C 19, 22.1.2014, str. 4.

---

| 30.8.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 307/103 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 307/103

---

P8_TA(2017)0223

Prihodnje perspektive za tehnično pomoč pri kohezijski politiki

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2017 o prihodnjih perspektivah za tehnično pomoč pri kohezijski politiki (2016/2303(INI))

(2018/C 307/15)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti naslova XVIII Pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti naslova XVIII Pogodbe,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba o skupnih določbah), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba o skupnih določbah),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1299/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o posebnih določbah za podporo cilju „evropsko teritorialno sodelovanje“ iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1299/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o posebnih določbah za podporo cilju „evropsko teritorialno sodelovanje“ iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1300/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1084/2006 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1300/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1084/2006 (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1301/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in o posebnih določbah glede cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1080/2006 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1301/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in o posebnih določbah glede cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1080/2006 (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1304/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem socialnem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1081/2006 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1304/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem socialnem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1081/2006 (5),

| — | ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 240/2014 z dne 7. januarja 2014 o Evropskem kodeksu dobre prakse za partnerstvo v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 240/2014 z dne 7. januarja 2014 o Evropskem kodeksu dobre prakse za partnerstvo v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov (6),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi programa za podporo strukturnim reformam za obdobje 2017–2020 ter o spremembi uredb (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 1305/2013 (COM(2015)0701), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi programa za podporo strukturnim reformam za obdobje 2017–2020 ter o spremembi uredb (EU) št. 1303/2013 in (EU) št. 1305/2013 (COM(2015)0701),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 o naložbah v delovna mesta in rast – za kar največji prispevek evropskih strukturnih in investicijskih skladov: ocena poročila v skladu s členom 16(3) uredbe o skupnih določbah (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2017 o naložbah v delovna mesta in rast – za kar največji prispevek evropskih strukturnih in investicijskih skladov: ocena poročila v skladu s členom 16(3) uredbe o skupnih določbah (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. septembra 2015 o naložbah za delovna mesta in rast: spodbujanje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije v Uniji (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. septembra 2015 o naložbah za delovna mesta in rast: spodbujanje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije v Uniji (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. maja 2016 o novih orodjih teritorialnega razvoja v kohezijski politiki za obdobje 2014–2020: celostne teritorialne naložbe in lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. maja 2016 o novih orodjih teritorialnega razvoja v kohezijski politiki za obdobje 2014–2020: celostne teritorialne naložbe in lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost (9),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Računskega sodišča, objavljenega 16. februarja 2016, z naslovom Za izboljšanje zagotavljanja tehnične pomoči Grčiji bo treba posvetiti več pozornosti rezultatom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Računskega sodišča, objavljenega 16. februarja 2016, z naslovom Za izboljšanje zagotavljanja tehnične pomoči Grčiji bo treba posvetiti več pozornosti rezultatom,

| — | ob upoštevanju poglobljene analize z naslovom Tehnična pomoč na pobudo Komisije, ki jo je pripravil generalni direktorat za notranjo politiko (tematski sektor B: strukturna in kohezijska politika), objavljene septembra 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poglobljene analize z naslovom Tehnična pomoč na pobudo Komisije, ki jo je pripravil generalni direktorat za notranjo politiko (tematski sektor B: strukturna in kohezijska politika), objavljene septembra 2016,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za proračun, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za proračun,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A8-0180/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A8-0180/2017),

| A. | ker ima tehnična pomoč, na pobudo Komisije ali držav članic, pomembno vlogo v vseh fazah izvajanja kohezijske politike in je pomemben instrument za privabljanje in ohranjanje kakovostnega osebja v upravi, oblikovanje stabilnega sistema upravljanja in uporabe evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter reševanje ozkih grl v postopku izvajanja in zagotavljanja pomoči upravičencem pri pripravi kakovostnih projektov; ker bi bilo treba preučiti možnost uporabe tehnične pomoči v fazi priprave programov; |
| --- | --- |

A.

ker ima tehnična pomoč, na pobudo Komisije ali držav članic, pomembno vlogo v vseh fazah izvajanja kohezijske politike in je pomemben instrument za privabljanje in ohranjanje kakovostnega osebja v upravi, oblikovanje stabilnega sistema upravljanja in uporabe evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter reševanje ozkih grl v postopku izvajanja in zagotavljanja pomoči upravičencem pri pripravi kakovostnih projektov; ker bi bilo treba preučiti možnost uporabe tehnične pomoči v fazi priprave programov;

| B. | ker lokalni, regionalni in nacionalni organi pogosto nimajo potrebnih zmogljivosti za učinkovito in uspešno izvajanje evropskih strukturnih in investicijskih skladov in v skladu s členom 5 uredbe o skupnih določbah organizirajo partnerstvo z drugimi, tudi mestnimi, javnimi organi, gospodarskimi in socialnimi partnerji ter predstavniki civilne družbe; ker se upravne zmogljivosti med državami članicami in regijami zelo razlikujejo; |
| --- | --- |

B.

ker lokalni, regionalni in nacionalni organi pogosto nimajo potrebnih zmogljivosti za učinkovito in uspešno izvajanje evropskih strukturnih in investicijskih skladov in v skladu s členom 5 uredbe o skupnih določbah organizirajo partnerstvo z drugimi, tudi mestnimi, javnimi organi, gospodarskimi in socialnimi partnerji ter predstavniki civilne družbe; ker se upravne zmogljivosti med državami članicami in regijami zelo razlikujejo;

| C. | ker bi morali biti ukrepi tehnične pomoči usmerjeni tudi v partnerje pri pripravi in izvajanju kohezijske politike, zlasti na področju gradnje zmogljivosti, povezovanja v mreže in obveščanja o kohezijski politiki; |
| --- | --- |

C.

ker bi morali biti ukrepi tehnične pomoči usmerjeni tudi v partnerje pri pripravi in izvajanju kohezijske politike, zlasti na področju gradnje zmogljivosti, povezovanja v mreže in obveščanja o kohezijski politiki;

| D. | ker nacionalni, lokalni in regionalni organi težko obdržijo usposobljeno osebje, saj to odhaja na bolje plačana delovna mesta v zasebnem sektorju ali dobičkonosnejša delovna mesta v nacionalnih organih; ker to zelo omejuje zmožnost javnih organov za uspešno izvajanje evropskih strukturnih in investicijskih skladov in izpolnjevanje ciljev kohezije; |
| --- | --- |

D.

ker nacionalni, lokalni in regionalni organi težko obdržijo usposobljeno osebje, saj to odhaja na bolje plačana delovna mesta v zasebnem sektorju ali dobičkonosnejša delovna mesta v nacionalnih organih; ker to zelo omejuje zmožnost javnih organov za uspešno izvajanje evropskih strukturnih in investicijskih skladov in izpolnjevanje ciljev kohezije;

| E. | ker je kljub večjemu poudarku na rezultatih v programskem obdobju 2014–2020 in kljub temu, da je pretekla že polovica tega obdobja, še mogoče izboljšati spremljanje in ocenjevanje tehnične pomoči; |
| --- | --- |

E.

ker je kljub večjemu poudarku na rezultatih v programskem obdobju 2014–2020 in kljub temu, da je pretekla že polovica tega obdobja, še mogoče izboljšati spremljanje in ocenjevanje tehnične pomoči;

| F. | ker je treba čim bolj uskladiti tehnično pomoč, ki se izvaja na pobudo Komisije, ter ukrepe tehnične pomoči, ki se izvajajo na nacionalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

F.

ker je treba čim bolj uskladiti tehnično pomoč, ki se izvaja na pobudo Komisije, ter ukrepe tehnične pomoči, ki se izvajajo na nacionalni in regionalni ravni;

Tehnična pomoč na pobudo Komisije (člen 58 uredbe o skupnih določbah)

| 1. | ugotavlja, da so se sredstva za tehnično pomoč na pobudo Komisije v primerjavi s prejšnjim programskim obdobjem povečala na 0,35 % letnih dodeljenih sredstev iz Evropskega sklada za regionalni razvoj, Evropskega socialnega sklada in Kohezijskega sklada, po odbitku za instrument za povezovanje Evrope in Sklad za evropsko pomoč najbolj ogroženim; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja dejavnosti Komisije, ki se financirajo iz tehnične pomoči, zlasti uporabo orodja TAIEX REGIO PEER 2 PEER, okvira kompetenc in orodja za samoocenjevanje, dogovorov proti podkupovanju, smernic za strokovne delavce o preprečevanju 25 najpogostejših napak pri javnem naročanju in pregleda upravne zmogljivosti pri javnem naročanju v 28 državah članicah; poziva države članice, naj te pobude uporabljajo; poudarja, da bi morali imeti ti instrumenti večjo vlogo v kohezijski politiki po letu 2020, in zato poziva Komisijo k ozaveščanju na lokalni in regionalni ravnih, tudi na ravni otokov, glede njihove uporabe; priporoča razširitev uporabo orodja TAIEX REGIO PEER 2 PEER na vse partnerje v skladu s členom 5 uredbe o skupnih določbah, da se zagotovi široka izmenjava izkušenj in olajša uporaba dobre prakse; |
| --- | --- |

2.

| 3. | meni, da bi morala Komisija začeti izvajati oceno učinkovitosti in dodane vrednosti izvajanja dogovorov proti podkupovanju – civilnih nadzornih mehanizmov za varovanje sredstev EU; |
| --- | --- |

3.

| 4. | je seznanjen z delom delovne skupine za Grčijo in podporne skupine za Ciper glede izvajanja evropskih strukturnih in investicijskih skladov v teh dveh državah, zlasti glede stopnje črpanja, ki pa vendar ostaja samo eden izmed kazalnikov za pozitivno ocenjevanje izvajanja kohezijske politike; vendar ugotavlja, da so bili v skladu s posebnim poročilom Evropskega računskega sodišča z naslovom „Za izboljšanje zagotavljanja tehnične pomoči Grčiji bo treba posvetiti več pozornosti rezultatom“ pri doseganju učinkovite in trajnostne reforme doseženi mešani rezultati; zato poziva Komisijo, naj poroča o rezultatih dejavnosti podporne službe za strukturne reforme v Grčiji; poudarja, da je treba nadaljevati in izboljšati delo projektne skupine za boljše izvajanje, in sicer na podlagi izkušenj, pridobljenih v programskem obdobju 2007–2013, za podporo drugim državam članicam, ki se spopadajo s težavami pri izvajanju kohezijske politike; |
| --- | --- |

4.

| 5. | je seznanjen z vzpostavitvijo programa za podporo strukturnim reformam in priznava njegove morebitne koristi tudi za kohezijsko politiko, pa tudi za druga področja; poziva, naj bo usklajen in skladen s priporočili za posamezne države na področju kohezijske politike; vendar meni, da v primeru podaljšanja programa ta ne sme škoditi tematskim ciljem kohezijske politike, prav tako pa se sredstva zanj ne bodo smela vzeti iz tehnične pomoči za evropske strukturne in investicijske sklade; poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami zagotovi čim večjo usklajenost in dopolnjevanje med ukrepi, ki se financirajo iz programa za podporo strukturnim reformam, in tehnično pomočjo, zagotovljeno v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov, da se ukrepanje osredotoči na čim učinkovitejše izpolnjevanje ciljev kohezijske politike; |
| --- | --- |

5.

| 6. | je seznanjen s strategijo za tehnično pomoč, ki jo je pripravil generalni direktorat Komisije za regionalno in mestno politiko; predlaga razvoj širše strategije tehnične pomoči, ki bi zagotavljala večjo usklajenost in vključevala vse generalne direktorate, ki se ukvarjajo z evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi, pa tudi dejavnosti podporne službe za strukturne reforme, povezane s kohezijsko politiko, da bi tako racionalizirali podporo, preprečili podvajanje ter okrepili sinergije in dopolnjevanje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja pomen tehnične pomoči na področju finančnih instrumentov, saj njihova uporaba eksponentno narašča, čeprav so po svoji naravi precej zapleteni; v zvezi s tem pozdravlja partnerstvo med Komisijo in Evropsko investicijsko banko o ustanovitvi platforme fi-compass; poziva Komisijo, naj bolje uskladi tehnično pomoč, da bo zajela področja, na katerih se organi upravljanja in upravičenci srečujejo z največ izzivov; pozdravlja tehnično okrepitev Evropskega svetovalnega vozlišča za naložbe pri kombiniranju evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter Evropskega sklada za strateške naložbe; vseeno poudarja, da bi morale biti manjše potrebe po tehnični pomoči na področju finančnih instrumentov na koncu znak večje zmogljivosti in poenostavitve tega specifičnega področja; poudarja, da je potrebno tudi dopolnjevanje z ukrepi tehnične pomoči, ki se izvajajo nižje na nacionalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja, da se je državam članicam zagotovila pomoč v okviru instrumenta tehnične pomoči JASPERS (skupna pomoč pri podpori projektov v evropskih regijah), ki državam članicam zagotavlja strokovno znanje pri pripravi večjih projektov, ki se sofinancirajo iz Evropskega sklada za regionalni razvoj in Kohezijskega sklada; z zanimanjem pričakuje posebno poročilo Evropskega računskega sodišča, predvideno za leto 2017, katerega cilj bo preveriti, ali je instrument JASPERS izboljšal razvoj večjih projektov s pomočjo, ki jih sofinancira EU, in tako prispeval k višji kakovosti projektov, pa tudi povečanju upravnih zmogljivosti držav članic; v zvezi s tem poudarja, da je treba natančno analizirati, kako je dejavnost zagotavljanja neodvisnega pregleda kakovosti v okviru tehnične pomoči JASPERS za obdobje 2007–2013 izboljšala kakovost projekta in skrajšala čas, ki ga Komisija potrebuje za odobritev večjih projektov; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ugotavlja, da se od začetka uporabe tega instrumenta v okviru kohezijske politike ni izvedla celovita analiza dejanskega prispevka tehnične pomoči, prav tako pa je težko izvesti podrobno oceno njegovega pomena in prispevka k izboljšanju upravnih zmogljivosti in institucionalni okrepitvi za učinkovito vodenje sredstev iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov; zato poziva k boljšemu zagotavljanju informacij o dejavnosti tehnične pomoči in k boljši preglednosti teh dejavnosti, večji vlogi Parlamenta pri nadzoru in spremljanju ter k izvedbi podrobne globalne študije o njegovem prispevku na področju kohezijske politike; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opozarja na pomen ustreznih in ciljno usmerjenih kazalnikov, ki ustrezajo rezultatom merjenja in vplivom porabe evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter razpoložljivosti tehnične pomoči za določeno spremljanje; meni, da je bila uvedba skupnih kazalnikov prvi korak v tej smeri, vendar so jo spremljale številne pomanjkljivosti, kot so prevelik poudarek na rezultatu, manjkajoča dolgoročna perspektiva in neskladje potreb po prilagojenih informacijah; nujno poziva Komisijo, naj vlaga v izboljšanje sistema poročanja in ocenjevanja z razvojem ustreznejših kazalnikov, ki bodo pripravljeni za uporabo v naslednjem programskem obdobju; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisijo, naj pripravi ukrepe in sredstva za vzpostavitev tehnične pomoči pri izvajanju makroregionalnih strategij EU ob upoštevanju različnih izkušenj in uspešnosti pri izvajanju takih strategij ter dejstva, da pri njih sodelujejo tudi države, ki niso članice EU in ki imajo na voljo omejena sredstva in premalo človeških virov; meni, da bi to učinkoviteje prispevalo k pripravi pomembnih projektov na makroregionalni ravni, ki bi se lahko financirali iz kohezijske politike; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja pomen sprejetja posebnih ukrepov tehnične pomoči za spodbujanje procesov ponovne industrializacije območij v težavah s pritegnitvijo industrijskih naložb v inovativne sektorje, ki so visoko tehnološki in imajo majhen vpliv na okolje; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisijo, naj zagotovi vzpostavitev tehnične pomoči oziroma delovnih skupin za države članice, da se preprečijo zamude pri pripravi potrebnih organov in operativnih programov v državah članicah na področju kohezijske politike po letu 2020; |
| --- | --- |

13.

Tehnična pomoč na pobudo držav članic (člen 59 uredbe o skupnih določbah)

| 14. | poudarja, da razpoložljivo sofinanciranje EU za tehnično pomoč, ki je na voljo državam članicam v okviru petih evropskih strukturnih in investicijskih skladov, v programskem obdobju 2014–2020 znaša približno 13,4 milijarde EUR; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da se tehnična pomoč bistveno razlikuje od drugih ukrepov, financiranih iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov, in da je zapleteno izmeriti njene rezultate; vendar meni, da glede na njeno nujnost, sredstva, ki so z njo na voljo, in njen potencial, obstaja močna potreba po strateškem, preglednem in usklajenem pristopu na različnih ravneh upravljanja in prožnosti pri izpolnjevanju potreb, ki jih ugotovijo organi upravljanja držav članic; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da bo ocena uspešnosti leta 2019 pojasnila rezultate uporabe tehnične pomoči v programskem obdobju 2014–2020 in zagotovila, da bodo rezultati pravočasno na voljo za razprave o obdobju po letu 2020; zato poziva k širši vmesni razpravi o učinkovitosti in rezultatih tehnične pomoči ter k njihovi analizi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | izraža zaskrbljenost, ker v nekaterih državah članicah tehnična pomoč ne pride učinkovito in uspešno do lokalnih in regionalnih organov, katerih upravna zmogljivost je običajno najnižja; poudarja, da je treba vzpostaviti zanesljive in pregledne komunikacijske kanale med različnimi ravnmi upravljanja za uspešno izvajanje evropskih strukturnih in investicijskih skladov in izpolnjevanje ciljev kohezijske politike, pa tudi povrniti zaupanje v učinkovito delovanje EU in njene politike; meni, da imajo vsi partnerji v kohezijski politiki pri tem pomembno vlogo in predlaga, naj Komisija v prihodnjem obdobje finančnega načrtovanja neposredno sodeluje pri krepitvi vloge partnerjev; poziva države članice, naj bistveno okrepijo svoja prizadevanja za poenostavitev izvajanja določb kohezijske politike, kar vključuje zlasti tehnično pomoč; zato pozdravlja primer večplastnega sistema izvajanja kohezijske politike na Poljskem (trije stebri tehnične pomoči), ki omogoča usklajen strateški in pregleden pristop, ki je bolj usmerjen v rezultate, ter ustvarja večjo dodano vrednost; poziva k strožjemu nadzoru rezultatov dejavnosti velikih zasebnih podjetij, ki zagotavljajo tehnično pomoč javnim upravam, da se prepreči navzkrižje interesov; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da je treba tehnično pomoč, namenjeno razvoju človeških zmogljivosti, usmeriti v potrebe, ki so vnaprej določene v načrtih za razvoj, in v specializirano usposabljanje zaposlenih; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da je zmogljivost na nižjih ravneh upravljanja bistvena za uspeh novih orodij teritorialnega razvoja, kot so lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, in celostne teritorialne naložbe; poziva k nadaljnji decentralizaciji izvajanja lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost; poudarja, da kljub težavam pri merjenju rezultatov tehnične pomoči takšno merjenje ni nemogoče, zlasti kar zadeva razmerje med stroški in koristmi; poudarja, da tehnična pomoč, ki se v nekaterih državah članicah zagotavlja pri vzpostavljanju celotnega sistema izvajanja ESRR in sistema izvajanja celostne teritorialne naložbe, kaže na negativno razmerje; vendar ugotavlja, da je visoke stroške delno mogoče pojasniti s posebnimi okoliščinami, ki zahtevajo večja prizadevanja, kot je na primer ustanovitev nove sheme; zato zahteva vzpostavitev jasnih nadzornih mehanizmov, zlasti pri nepreglednem dogovarjanju o tehnični pomoči; opozarja na pomembno vlogo lokalnih akcijskih skupin, zlasti pri izvajanju lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, in meni, da bi morale države članice zagotoviti tehnično pomoč, da bi podprle njihov dragocen prispevek k trajnostnemu lokalnemu razvoju v Uniji; |
| --- | --- |

19.

| 20. | na področju tehnične pomoči opozarja na potrebo po vključitvi podpore za tehnično in ekonomsko izvedljive projekte, da bi države članice predlagale strateške projekte, ki bodo upravičeni do financiranja v okviru kohezijskih politik; |
| --- | --- |

20.

| 21. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se pri izvajanju celostnih ukrepov za trajnostni urbani razvoj, naloge prenesejo na mestne organe, ki nastopajo kot posredniška telesa, vendar ti pogosto ne dobijo potrebne tehnične pomoči za krepitev svojih zmogljivosti; v zvezi s tem meni, da bi bilo treba okrepiti tehnično pomoč na ravni mestnih območij, in sicer ob upoštevanju vloge mestnih organov v kohezijski politiki ter potrebe po ustvarjanju močne zmogljivosti za nadaljnje izvajanje evropske agende za mesta in Amsterdamskega pakta; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ugotavlja, da je za programsko obdobje 2014–2020 predvideno večje vključevanje lokalnih organov; poudarja, da to pomeni večje tehnične in upravne pristojnosti; poziva Komisijo, naj prouči pobude in mehanizme, ki bi lokalnim akterjem omogočili, da v celoti izkoristijo možnosti programskega načrtovanja iz uredb o evropskih strukturnih in investicijskih skladih; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opozarja na Evropski kodeks dobre prakse za partnerstvo, ki določa, da je treba partnerjem pomagati okrepiti njihove institucionalne zmogljivosti za pripravo in izvajanje programov; poudarja, da se Evropski kodeks dobre prakse za partnerstvo v številnih državah članicah ne uporablja; meni tudi, da bi bilo treba dejansko izvajati glavna načela in dobro prakso, ki so zapisani v členu 5 Evropskega kodeksa dobre prakse za partnerstvo in se nanašajo na vključenost ustreznih partnerjev v pripravo partnerskega sporazuma in programov s posebnim poudarkom na pravočasnem razkrivanju in neoviranem dostopu do ustreznih informacij; poudarja potrebo po jasnih smernicah za povečanje doslednosti in odpravo regulativne negotovosti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja potrebo, da se tehnična pomoč nameni in financira za kvalificirane nacionalne subjekte za zagotovitev stalnega izvajanja; vendar poudarja, da ta sredstva v nobenem primeru ne smejo nadomestiti nacionalnega financiranja na tem področju in da je nujen postopen strateški premik k dejavnostim, ki ustvarjajo večjo dodano vrednost za kohezijsko politiko na splošno, kot so gradnja zmogljivosti, komuniciranje ali izmenjava izkušenj; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja pomembnost vključevanja institucij, ki niso del sistema upravljanja, vendar neposredno vplivajo na izvajanje kohezijske politike; opozarja, da je tem institucijam treba zagotoviti podporo pri povečanju in izboljšanju upravnih zmogljivosti in standardov v smislu izobraževanja, izmenjave znanja, izgradnje zmogljivosti, povezovanja v mreže in vzpostavitve sistemov IT, ki so potrebni za upravljanje projektov; poudarja, da lahko boljša komunikacija in prepoznavnost rezultatov in uspehov, doseženih s podporo evropskih strukturnih in investicijskih skladov, prispeva k ponovnemu pridobivanju zaupanja državljanov v evropski projekt; zato poziva, da se znotraj tehnične pomoči na pobudo države članice oblikuje ločen okvir za komuniciranje; poziva Komisijo, naj spodbuja zamenljivost ukrepov tehnične pomoči, da omogoči ekonomijo obsega in financiranje skupnih ukrepov v okviru različnih evropskih strukturnih in investicijskih skladov; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da mora biti za zmanjšanje odvečnih postopkovnih zapletov tehnična pomoč v prihodnje vse bolj usmerjena na raven upravičenec/projekt, ne glede na to, ali se nanaša na javni ali zasebni sektor ali sektor civilne družbe, da se zagotovi, da bodo novi inovativni in dobro zasnovani projekti skladni z že obstoječimi strategijami in za preprečevanje uporabe pristopa samo ene rešitve; poziva države članice, naj razvijejo mehanizme, s katerimi bodo upravičence do sredstev iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov vključile v izvajanje in spremljanje tehnične pomoči; priporoča, naj države članice ustanovijo mreže informacijskih točk, da bi potencialni upravičenci lahko pridobili informacije o dostopnih virih financiranja, operativnih programih in odprtih razpisih ter da bi se naučili izpolnjevati obrazce za prijavo ter izvajati projekte; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da je treba videti tehnično pomoč kot enostaven, prožen instrument, ki se lahko prilagodi spreminjajočim se razmeram; meni, da bi morala tehnična pomoč prispevati k trajnosti projektov (njihovi dolgoročnosti) s poudarkom na glavnih področjih kohezijske politike in spodbujanjem dolgoročnih rezultatov, na primer projektov, s katerimi bi se ustvarjala trajna delovna mesta; v zvezi s tem poudarja, da se lahko tehnična pomoč uporablja za preskušanje pilotnih projektov z inovativnimi rešitvami; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva, da se v programskem obdobju po letu 2020 poskrbi za boljše poročanje držav članic o vrstah ukrepov, financiranih iz tehnične pomoči, ter doseženih rezultatih; poudarja, da je potrebna večja preglednost, da se poveča prepoznavnost tehnične pomoči in spremlja, kako in kje se porabi, za doseganje večje odgovornosti, vključno z jasno revizijsko potjo; meni, da bi bilo zato treba razmisliti o redno posodobljenih in javno dostopnih zbirkah podatkov o ukrepih, ki jih države članice načrtujejo ali izvajajo, pri tem pa izhajati iz izkušenj portala odprtih podatkov Komisije za evropske strukturne in investicijske sklade; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ugotavlja, da so imele v sedanjem programskem obdobju države članice izbiro, da so tehnično pomoč vključile kot prednostno os v okviru operativnega programa ali pa so imele določen operativni program, namenjen tehnični pomoči; poziva Komisijo, naj preuči, katera možnost je dala boljše rezultate ter omogočila boljše spremljanje in ocenjevanje, ob upoštevanju različnih institucionalnih ureditev v državah članicah; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva k večji rabi tehnične pomoči na tem področju in v programih evropskega teritorialnega sodelovanja, še zlasti na področju čezmejnega sodelovanja, ki imajo svoje značilnosti in potrebujejo podporo v vseh fazah izvajanja, da bi na ta način okrepili to sodelovanje in stabilnost teh programov; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Komisijo, naj vse te elemente oziroma izkušnje iz sedanjega in prejšnjega programskega obdobja obravnava v okviru priprave zakonodajnih predlogov za kohezijsko politiko po letu 2020; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva Komisijo, naj izvaja naknadne ocene tehnične pomoči, ki se upravlja v okviru centralnega in tehnične pomoči v deljenem upravljanju; |
| --- | --- |

32.

o

o o

| 33. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 320.

(2)  UL L 347, 20.12.2013, str. 259.

(3)  UL L 347, 20.12.2013, str. 281.

(4)  UL L 347, 20.12.2013, str. 289.

(5)  UL L 347, 20.12.2013, str. 470.

(6)  UL L 74, 14.3.2014, str. 1.

(7)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0053.

(8)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0308.

(9)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0211.

---

| 30.8.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 307/109 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 307/109

---

P8_TA(2017)0225

Izvajanje prostotrgovinskega sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Korejo

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2017 o izvajanju prostotrgovinskega sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Korejo (2015/2059(INI))

(2018/C 307/16)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Sporazuma z dne 6. oktobra 2010 o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma z dne 6. oktobra 2010 o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani (1),

| — | ob upoštevanju Okvirnega sporazuma o trgovini in sodelovanju z dne 28. oktobra 1996 med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi (2), in Sklepa Sveta 2001/248/ES z dne 19. marca 2001 (3) o njegovi sklenitvi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sporazuma o trgovini in sodelovanju z dne 28. oktobra 1996 med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi (2), in Sklepa Sveta 2001/248/ES z dne 19. marca 2001 (3) o njegovi sklenitvi,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2015 z naslovom Trgovina za vse – Za odgovornejšo trgovinsko in naložbeno politiko (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. oktobra 2015 z naslovom Trgovina za vse – Za odgovornejšo trgovinsko in naložbeno politiko (COM(2015)0497),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2015 o zunanjem vplivu trgovinske in naložbene politike EU na javno-zasebne pobude v državah zunaj EU (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2015 o zunanjem vplivu trgovinske in naložbene politike EU na javno-zasebne pobude v državah zunaj EU (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. septembra 2011 o novi trgovinski politiki za Evropo v okviru strategije EU 2020 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. septembra 2011 o novi trgovinski politiki za Evropo v okviru strategije EU 2020 (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 511/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2011 o izvajanju dvostranske zaščitne klavzule Sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami in Republiko Korejo (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 511/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2011 o izvajanju dvostranske zaščitne klavzule Sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami in Republiko Korejo (6),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta z dne 16. septembra 2010 o podpisu Sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani v imenu Evropske unije in o njegovi začasni uporabi (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta z dne 16. septembra 2010 o podpisu Sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani v imenu Evropske unije in o njegovi začasni uporabi (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. februarja 2011 o osnutku Sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. februarja 2011 o osnutku Sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Republiko Korejo na drugi strani (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o mednarodni trgovinski politiki v okviru zahtev glede podnebnih sprememb (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o mednarodni trgovinski politiki v okviru zahtev glede podnebnih sprememb (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o človekovih pravicah ter socialnih in okoljskih standardih v mednarodnih trgovinskih sporazumih (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o človekovih pravicah ter socialnih in okoljskih standardih v mednarodnih trgovinskih sporazumih (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o družbeni odgovornosti gospodarskih družb v mednarodnih trgovinskih sporazumih (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2010 o družbeni odgovornosti gospodarskih družb v mednarodnih trgovinskih sporazumih (11),

| — | ob upoštevanju Marakeškega sporazuma o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Marakeškega sporazuma o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2016 o novi v prihodnost usmerjeni in inovativni strategiji za trgovino in naložbe (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. julija 2016 o novi v prihodnost usmerjeni in inovativni strategiji za trgovino in naložbe (12),

| — | ob upoštevanju člena 21 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 21 Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju členov 207, 208 in 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 207, 208 in 218 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0123/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0123/2017),

| A. | ker je bila 1. julija 2016 peta obletnica začetka veljavnosti sporazuma o prosti trgovini med EU in njenimi državami članicami ter Republiko Korejo (v nadaljnjem besedilu: Koreja); |
| --- | --- |

A.

ker je bila 1. julija 2016 peta obletnica začetka veljavnosti sporazuma o prosti trgovini med EU in njenimi državami članicami ter Republiko Korejo (v nadaljnjem besedilu: Koreja);

| B. | ker nova trgovinska strategija Komisije z naslovom Trgovina za vse poudarja, kako pomembno je zagotavljati učinkovito izvajanje prostotrgovinskih sporazumov EU, tudi z uporabo mehanizmov za reševanje sporov, ki jih vsebujejo; |
| --- | --- |

B.

ker nova trgovinska strategija Komisije z naslovom Trgovina za vse poudarja, kako pomembno je zagotavljati učinkovito izvajanje prostotrgovinskih sporazumov EU, tudi z uporabo mehanizmov za reševanje sporov, ki jih vsebujejo;

| C. | ker je sporazum o prosti trgovini med EU in Korejo (v nadaljnjem besedilu: sporazum) začel uradno veljati, potem ko so ga države članice EU ratificirale 13. decembra 2015; |
| --- | --- |

C.

ker je sporazum o prosti trgovini med EU in Korejo (v nadaljnjem besedilu: sporazum) začel uradno veljati, potem ko so ga države članice EU ratificirale 13. decembra 2015;

| D. | ker je prostotrgovinski sporazum prvi v novi generaciji sporazumov o prosti trgovini, sklenjenih med EU in azijskim partnerjem, ki poleg odprave tarif vsebuje tudi pravila o odpravi necarinskih ovir ter ustvarja nove možnosti za dostop do trga storitev in naložb, pa tudi na področjih, kot so intelektualna lastnina, javna naročila in politika konkurence, zato ga bo mogoče uporabiti kot zgled za prihodnje sporazume o prosti trgovini; |
| --- | --- |

D.

ker je prostotrgovinski sporazum prvi v novi generaciji sporazumov o prosti trgovini, sklenjenih med EU in azijskim partnerjem, ki poleg odprave tarif vsebuje tudi pravila o odpravi necarinskih ovir ter ustvarja nove možnosti za dostop do trga storitev in naložb, pa tudi na področjih, kot so intelektualna lastnina, javna naročila in politika konkurence, zato ga bo mogoče uporabiti kot zgled za prihodnje sporazume o prosti trgovini;

| E. | ker so bili v okviru sporazuma o prosti trgovini med EU in Korejo do zdaj doseženi naslednji rezultati:






  — | trgovinski primanjkljaj EU, ki je v 12-mesečnem obdobju pred začetkom veljavnosti sporazuma znašal 7,6 milijarde EUR, se je v petem letu izvajanja sporazuma spremenil v trgovinski presežek v znesku 2,5 milijarde EUR, |
| --- | --- | --- |

E.

ker so bili v okviru sporazuma o prosti trgovini med EU in Korejo do zdaj doseženi naslednji rezultati:

—

trgovinski primanjkljaj EU, ki je v 12-mesečnem obdobju pred začetkom veljavnosti sporazuma znašal 7,6 milijarde EUR, se je v petem letu izvajanja sporazuma spremenil v trgovinski presežek v znesku 2,5 milijarde EUR,

| — | izvoz EU v Korejo se je povečal za 47 %, torej s 30,6 milijarde EUR v 12-mesečnem obdobju pred začetkom veljavnosti sporazuma na 44,9 milijarde EUR v petem letu izvajanja sporazuma, pri čemer se je izvoz proizvodov iz EU v Korejo, ki so bili s sporazumom delno ali v celoti liberalizirani, povečal za 57 % oziroma 71 %, izvoz proizvodov po ničelni carinski stopnji v skladu s klavzulo največjih ugodnosti pa se je povečal za 25 % (1,9 milijarde EUR), |
| --- | --- |

—

izvoz EU v Korejo se je povečal za 47 %, torej s 30,6 milijarde EUR v 12-mesečnem obdobju pred začetkom veljavnosti sporazuma na 44,9 milijarde EUR v petem letu izvajanja sporazuma, pri čemer se je izvoz proizvodov iz EU v Korejo, ki so bili s sporazumom delno ali v celoti liberalizirani, povečal za 57 % oziroma 71 %, izvoz proizvodov po ničelni carinski stopnji v skladu s klavzulo največjih ugodnosti pa se je povečal za 25 % (1,9 milijarde EUR),

| — | uvoz iz Koreje v EU je v petem letu izvajanja sporazuma znašal 42,3 milijarde EUR, kar je 11 % več kot v 12-mesečnem obdobju pred veljavnostjo sporazuma, uvoz proizvodov iz Koreje v EU, ki so bili s sporazumom v celoti ali delno liberalizirani, se je povečal za 35 % oziroma 64 % (tj. za 5 milijard EUR oziroma 0,5 milijarde EUR), uvoz proizvodov po ničelni carinski stopnji na podlagi klavzule največjih ugodnosti pa se je zmanjšal za 29 % (5,8 milijarde EUR), |
| --- | --- |

—

uvoz iz Koreje v EU je v petem letu izvajanja sporazuma znašal 42,3 milijarde EUR, kar je 11 % več kot v 12-mesečnem obdobju pred veljavnostjo sporazuma, uvoz proizvodov iz Koreje v EU, ki so bili s sporazumom v celoti ali delno liberalizirani, se je povečal za 35 % oziroma 64 % (tj. za 5 milijard EUR oziroma 0,5 milijarde EUR), uvoz proizvodov po ničelni carinski stopnji na podlagi klavzule največjih ugodnosti pa se je zmanjšal za 29 % (5,8 milijarde EUR),

| — | delež EU v korejskem uvozu se je z 9 % pred veljavnostjo sporazuma v četrtem letu njegovega izvajanja na splošno povečal na 13 %; v istem obdobju se je delež EU v korejskem izvozu na splošno zmanjšal z 11 % na nekoliko manj kot 9 %, |
| --- | --- |

—

delež EU v korejskem uvozu se je z 9 % pred veljavnostjo sporazuma v četrtem letu njegovega izvajanja na splošno povečal na 13 %; v istem obdobju se je delež EU v korejskem izvozu na splošno zmanjšal z 11 % na nekoliko manj kot 9 %,

| — | izvoz osebnih avtomobilov iz EU v Korejo se je povečal za 246 %, tj. z 2,0 milijarde EUR v 12-mesečnem obdobju pred veljavnostjo sporazuma na 6,9 milijarde EUR v petem letu izvajanja sporazuma, |
| --- | --- |

—

izvoz osebnih avtomobilov iz EU v Korejo se je povečal za 246 %, tj. z 2,0 milijarde EUR v 12-mesečnem obdobju pred veljavnostjo sporazuma na 6,9 milijarde EUR v petem letu izvajanja sporazuma,

| — | uvoz osebnih avtomobilov iz Koreje v EU se je povečal za 71 %, tj. z 2,6 milijarde EUR v 12-mesečnem obdobju pred veljavnostjo sporazuma na 4,5 milijarde EUR v petem letu izvajanja sporazuma, |
| --- | --- |

—

uvoz osebnih avtomobilov iz Koreje v EU se je povečal za 71 %, tj. z 2,6 milijarde EUR v 12-mesečnem obdobju pred veljavnostjo sporazuma na 4,5 milijarde EUR v petem letu izvajanja sporazuma,

| — | izvoz storitev iz EU je v letu 2014 znašal 11,9 milijarde EUR, kar je 11 % več kot leto prej, zato je trgovinski presežek EU s Korejo v storitvenem sektorju znašal 6 milijard EUR; hkrati je uvoz korejskih storitev v EU znašal 6 milijard EUR, kar je 4 % več kot v letu 2013, |
| --- | --- |

—

izvoz storitev iz EU je v letu 2014 znašal 11,9 milijarde EUR, kar je 11 % več kot leto prej, zato je trgovinski presežek EU s Korejo v storitvenem sektorju znašal 6 milijard EUR; hkrati je uvoz korejskih storitev v EU znašal 6 milijard EUR, kar je 4 % več kot v letu 2013,

| — | neposredne tuje naložbe EU v Koreji so leta 2014 dosegle 43,7 milijarde EUR, kar pomeni, da je EU največji vlagatelj v Koreji; neposredne tuje naložbe Koreje v EU pa so po drugi strani dosegle 20,3 milijarde EUR in so se v primerjavi s prejšnjim letom povečale za 35 %, |
| --- | --- |

—

neposredne tuje naložbe EU v Koreji so leta 2014 dosegle 43,7 milijarde EUR, kar pomeni, da je EU največji vlagatelj v Koreji; neposredne tuje naložbe Koreje v EU pa so po drugi strani dosegle 20,3 milijarde EUR in so se v primerjavi s prejšnjim letom povečale za 35 %,

| — | stopnja uporabe preferencialov EU na korejskem trgu se je povišala na 68,5 %, medtem ko korejska stopnja uporabe preferencialov znaša približno 85 %, |
| --- | --- |

—

stopnja uporabe preferencialov EU na korejskem trgu se je povišala na 68,5 %, medtem ko korejska stopnja uporabe preferencialov znaša približno 85 %,

| — | ustanovljenih je bilo sedem posebnih odborov in sedem delovnih skupin, prav tako pa je bil vzpostavljen dialog o intelektualni lastnini, |
| --- | --- |

—

ustanovljenih je bilo sedem posebnih odborov in sedem delovnih skupin, prav tako pa je bil vzpostavljen dialog o intelektualni lastnini,

| — | deluje Odbor za trgovino in trajnostni razvoj, ki je specializiran za izvajanje poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju v sporazumu med EU in Korejo; |
| --- | --- |

—

deluje Odbor za trgovino in trajnostni razvoj, ki je specializiran za izvajanje poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju v sporazumu med EU in Korejo;

| 1. | opozarja, da je prostotrgovinski sporazum proces in ne enkratna transakcija, zato bi bilo treba v skladu z določbami sporazuma s tem povezane dejavnosti še naprej redno analizirati in ocenjevati glede na to, kakšen je učinek trgovine na določene gospodarske sektorje EU in vseh držav članic EU; v zvezi s tem poudarja, kako pomembno je zagotoviti ustrezno izvajanje sporazuma in upoštevanje njegovih določb; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja, da je sporazum prispeval k znatnemu povečanju trgovanja med EU in Korejo; poziva Komisijo in države članice, naj natančneje preučijo posledice in neposredni vpliv sporazuma na blaginjo potrošnikov, podjetnikov in evropskega gospodarstva ter o tem učinkoviteje obveščajo javnost; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da je bila sklenitev sporazuma posebnost tako z vidika njegovega obsega kot hitrosti, s katero je bilo treba odstraniti trgovinske ovire, saj so bile po petih letih izvajanja sporazuma na primer na obeh straneh odpravljene skoraj vse uvozne dajatve; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ugotavlja, da prostotrgovinski sporazum, tako kot drugi sporazumi o prosti trgovini, storitvah in naložbah, pozitivno vpliva na socialno-ekonomski razvoj obeh strani, gospodarsko povezovanje, trajnostni razvoj ter zbliževanje med državami in državljani; |
| --- | --- |

4.

| 5. | je seznanjen s prizadevanji foruma civilne družbe in domačih svetovalnih skupin, ustanovljenih v skladu z določbami v poglavju o trgovini in trajnostnem razvoju, ki so osrednji del skupnega svežnja sporazuma o prosti trgovini; opozarja, da sta se v skladu s členom 13.4 sporazuma obe strani zavezali, da bosta spoštovali, spodbujali ter v zakonih in praksi uresničevali načela, pri tem pa upoštevali obveznosti, ki izhajajo iz članstva v Mednarodni organizaciji dela, in Deklaracijo Mednarodne organizacije dela o temeljnih načelih in pravicah pri delu, predvsem na področju svobode združevanja in pravice do kolektivnih pogajanj; poudarja pa, da napredek Koreje na področju ciljev iz poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju ni zadovoljiv in da je še vedno opaziti primere kršitve svobode združevanja, vključno z zaskrbljujočimi primeri zapiranja voditeljev sindikatov, in poseganj v pogajanja, ki bi morala ostati v rokah izključno pogajalskih partnerjev; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj začne uradna posvetovanja s korejsko vlado v skladu s členom 13.14 sporazuma, in poziva skupino strokovnjakov iz člena 13.15 sporazuma, naj, če posvetovanja spodletijo, sprejme ukrepe in nadaljuje dialog o tem, da korejska vlada ne izpolnjuje svojih obveznosti, predvsem pa naj si nenehno in vztrajno prizadeva, da bi si v skladu z zavezami iz sporazuma prizadevala, da bi Koreja ratificirala temeljne konvencije Mednarodne organizacije dela, ki jih ta država še ni ratificirala; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da med državami članicami EU obstajajo velike razlike v stopnji uporabe preferencialov, in sicer v razponu od 16 % do 92 %; poudarja, da bi utegnila večja uporaba veljavnih preferencialov izvoznikom EU prinesti ugodnosti v vrednosti več kot 900 milijonov EUR; predlaga, da se za ta in druge trgovinske sporazume analizira uporaba preferencialov, da bi kar najbolj povečali uporabo trgovinskih ugodnosti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | priznava, da sporazum sicer izpolnjuje pričakovanja podpisnic v smislu povečanja dvostranske trgovine in globljega trgovinskega partnerstva, vendar pa bi bilo treba v sklopu sporazuma in dialoga s Korejo v skladu z duhom sporazuma analizirati, ustrezno uveljavljati in izvajati naslednja vprašanja ter po potrebi odpraviti obstoječe težave:






  (a) | tehnične ovire za trgovino, na primer: klavzula o neposrednem transportu, ki družbam preprečuje, da bi gospodarno optimizirale pošiljke zabojnikov, klavzula o popravljenem blagu, vključitev vlačilcev v področje uporabe sporazume in, nič manj pomembno, vprašanje pravil in postopkov, ki urejajo potrdila za stroje, izvožene v Korejo; |
| --- | --- | --- |

7.

(a)

tehnične ovire za trgovino, na primer: klavzula o neposrednem transportu, ki družbam preprečuje, da bi gospodarno optimizirale pošiljke zabojnikov, klavzula o popravljenem blagu, vključitev vlačilcev v področje uporabe sporazume in, nič manj pomembno, vprašanje pravil in postopkov, ki urejajo potrdila za stroje, izvožene v Korejo;

| (b) | ovire na področju sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov, med drugim: ovire, ki omejujejo izvoz govejega in svinjskega mesa ter mlečnih izdelkov iz EU; |
| --- | --- |

(b)

ovire na področju sanitarnih in fitosanitarnih ukrepov, med drugim: ovire, ki omejujejo izvoz govejega in svinjskega mesa ter mlečnih izdelkov iz EU;

| (c) | pravice intelektualne lastnine, na primer: priznavanje in zaščita geografskih označb in komercialnih pravic pri javnem izvajanju glasbenih del, fonogramov in izvedb, zaščitenih z avtorskimi ali sorodnimi pravicami; |
| --- | --- |

(c)

pravice intelektualne lastnine, na primer: priznavanje in zaščita geografskih označb in komercialnih pravic pri javnem izvajanju glasbenih del, fonogramov in izvedb, zaščitenih z avtorskimi ali sorodnimi pravicami;

| (d) | poglavje o trgovini in trajnostnem razvoju: ratifikacija in izvajanje temeljnih konvencij Mednarodne organizacije dela s strani Koreje; |
| --- | --- |

(d)

poglavje o trgovini in trajnostnem razvoju: ratifikacija in izvajanje temeljnih konvencij Mednarodne organizacije dela s strani Koreje;

| (e) | besedilo pravil o poreklu in njihovem učinku na stopnjo uporabe preferencialov; |
| --- | --- |

(e)

besedilo pravil o poreklu in njihovem učinku na stopnjo uporabe preferencialov;

| (f) | carinske zadeve, vključno s postopki preverjanja izvora; |
| --- | --- |

(f)

carinske zadeve, vključno s postopki preverjanja izvora;

| 8. | ugotavlja, da je bilo v zadnjem času opaziti primere oblikovanja novih netarifnih ovir, kot so na primer tehnične norme za stroje, opremo in vozila, ki jih v preteklosti ni bilo; poudarja, da je še posebej nesprejemljiv pojav neutemeljen umik homologacije tipa vozila za različne evropske proizvajalce avtomobilov; poziva Komisijo, naj začne dvostranske pogovore, da bi rešila to vprašanje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da številna mala in srednja podjetja (MSP) ne poznajo možnosti, ki jih zagotavlja sporazum; zato poziva Komisijo in države članice EU, naj preučijo stopnjo uporabe preferencialov, predvsem za MSP, ter sprejmejo učinkovite ukrepe za ozaveščanje MSP o možnostih, ki jih prinaša sporazum; |
| --- | --- |

9.

| 10. | podpira dodatno poglabljanje trgovinskih in naložbenih odnosov med EU in Korejo, zlasti v zvezi s poglavjem v sporazumu, ki se nanaša na naložbe; pričakuje, da bodo pred pogajanji o poglavju o naložbah odpravljene težave iz poglavja o trgovini in trajnostnem razvoju; podpira sodelovanje podpisnic sporazuma pri ustvarjanju dodatne gospodarske rasti in trajnostnega razvoja v korist državljanom EU in Koreje; poziva Komisijo in vlado Republike Koreje, naj pri pogajanjih o poglavju o naložbah ne uporabljata stare metode ISDS, temveč se raje opirata na novi sistem sodišč za naložbe, kakor ga je predlagala Komisija, in poziva Komisijo, naj dolgoročno oblikuje večstransko sodišče za naložbe, ki bi utegnilo v sedanjih in prihodnjih sporazumih o prosti trgovini nadomestiti vse mehanizme za reševanje sporov v zvezi z naložbami; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, kako pomembno je še izboljšati mednarodno sodelovanje v večstranskem, mnogostranskem in regionalnem mednarodnem okviru ter v sklopu STO, na primer v zvezi s pogajanji o sporazumu o okoljskem blagu (EGA) in sporazumu o trgovini s storitvami (TiSA); |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da strateške vrednote prostotrgovinskega sporazuma presegajo področje trgovine, saj postavljajo trdne temelje za tesnejše odnose in dolgoročno sodelovanje, prav tako pa prispevajo k vzpostavitvi strateškega partnerstva med EU in Korejo; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic EU ter vladi in Državnemu zboru Republike Koreje. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  UL L 127, 14.5.2011, str. 6.

(2)  UL L 90, 30.3.2001, str. 46.

(3)  UL L 90, 30.3.2001, str. 45.

(4)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0250.

(5)  UL C 56 E, 26.2.2013, str. 87.

(6)  UL L 145, 31.5.2011, str. 19.

(7)  UL L 127, 14.5.2011, str. 1.

(8)  UL C 188 E, 28.6.2012, str. 113.

(9)  UL C 99 E, 3.4.2012, str. 94.

(10)  UL C 99 E, 3.4.2012, str. 31.

(11)  UL C 99 E, 3.4.2012, str. 101.

(12)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0299.

---

| 30.8.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 307/113 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 307/113

---

P8_TA(2017)0226

Uresničevanje dvodržavne rešitve na Bližnjem vzhodu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2017 o uresničevanju dvodržavne rešitve na Bližnjem vzhodu (2016/2998(RSP))

(2018/C 307/17)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o bližnjevzhodnem mirovnem procesu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o bližnjevzhodnem mirovnem procesu,

| — | ob upoštevanju preteklih resolucij Združenih narodov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju preteklih resolucij Združenih narodov,

| — | ob upoštevanju konvencij Združenih narodov o človekovih pravicah, ki sta jih podpisala Izrael in Palestina, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencij Združenih narodov o človekovih pravicah, ki sta jih podpisala Izrael in Palestina,

| — | ob upoštevanju poročila bližnjevzhodne četverice z dne 1. julija 2016 in njene izjave z dne 23. septembra 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila bližnjevzhodne četverice z dne 1. julija 2016 in njene izjave z dne 23. septembra 2016,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o bližnjevzhodnem mirovnem procesu, zlasti tistih z dne 18. januarja 2016 in 20. junija 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o bližnjevzhodnem mirovnem procesu, zlasti tistih z dne 18. januarja 2016 in 20. junija 2016,

| — | ob upoštevanju Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in državo Izrael na drugi strani, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evro-mediteranskega sporazuma o pridružitvi med Evropskimi skupnostmi in njihovimi državami članicami na eni strani in državo Izrael na drugi strani,

| — | ob upoštevanju člena 123(2) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker doseganje miru na Bližnjem vzhodu ostaja ključna prednostna naloga za mednarodno skupnost ter nujen element za regionalno in svetovno stabilnost in varnost; |
| --- | --- |

A.

ker doseganje miru na Bližnjem vzhodu ostaja ključna prednostna naloga za mednarodno skupnost ter nujen element za regionalno in svetovno stabilnost in varnost;

| B. | ker je podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (visoka predstavnica) ob več priložnostih izrazila svojo zavezo obnovitvi in krepitvi vloge Unije v mirovnem procesu; ker je aprila 2015 imenovala novega posebnega predstavnika EU za mirovni proces na Bližnjem vzhodu (posebni predstavnik EU); ker njegovo delo še ni prineslo rezultatov; |
| --- | --- |

B.

ker je podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko (visoka predstavnica) ob več priložnostih izrazila svojo zavezo obnovitvi in krepitvi vloge Unije v mirovnem procesu; ker je aprila 2015 imenovala novega posebnega predstavnika EU za mirovni proces na Bližnjem vzhodu (posebni predstavnik EU); ker njegovo delo še ni prineslo rezultatov;

| C. | ker četverica in regionalne partnerice, kot so Egipt, Jordanija in Saudova Arabija, igrajo pomembno vlogo pri iskanju rešitve arabsko-izraelskega konflikta; |
| --- | --- |

C.

ker četverica in regionalne partnerice, kot so Egipt, Jordanija in Saudova Arabija, igrajo pomembno vlogo pri iskanju rešitve arabsko-izraelskega konflikta;

| D. | ker stalno nasilje, teroristični napadi na civilno prebivalstvo ter spodbujanje k nasilju zelo poglabljajo nezaupanje in so v bistvu nezdružljivi z mirno rešitvijo; |
| --- | --- |

D.

ker stalno nasilje, teroristični napadi na civilno prebivalstvo ter spodbujanje k nasilju zelo poglabljajo nezaupanje in so v bistvu nezdružljivi z mirno rešitvijo;

| E. | ker je varnostni svet Združenih narodov v svoji resoluciji št. 2334 (2016):






  (a) | ponovno potrdil, da gradnja izraelskih naselbin na palestinskem ozemlju, ki je zasedeno od leta 1967, vključno z vzhodnim Jeruzalemom, nima pravne podlage in pomeni hudo kršitev mednarodnega prava ter veliko oviro za doseganje dvodržavne rešitve; |
| --- | --- | --- |

E.

ker je varnostni svet Združenih narodov v svoji resoluciji št. 2334 (2016):

(a)

ponovno potrdil, da gradnja izraelskih naselbin na palestinskem ozemlju, ki je zasedeno od leta 1967, vključno z vzhodnim Jeruzalemom, nima pravne podlage in pomeni hudo kršitev mednarodnega prava ter veliko oviro za doseganje dvodržavne rešitve;

| (b) | pozval vse strani, naj pri svojem delovanju razlikujejo med ozemljem države Izrael ter ozemlji, ki so zasedena od leta 1967; |
| --- | --- |

(b)

pozval vse strani, naj pri svojem delovanju razlikujejo med ozemljem države Izrael ter ozemlji, ki so zasedena od leta 1967;

| (c) | opozoril na obveznosti v okviru časovnega načrta četverice za varnostne sile Palestinske oblasti, da se ohranijo učinkovite operacije za preganjanje vseh, ki sodelujejo pri terorističnih dejanjih, in za razbijanje terorističnih zmogljivosti, vključno z zaplembo nezakonitega orožja; |
| --- | --- |

(c)

opozoril na obveznosti v okviru časovnega načrta četverice za varnostne sile Palestinske oblasti, da se ohranijo učinkovite operacije za preganjanje vseh, ki sodelujejo pri terorističnih dejanjih, in za razbijanje terorističnih zmogljivosti, vključno z zaplembo nezakonitega orožja;

| F. | ker so po podatkih urada predstavnika EU v Palestini v zadnjih mesecih porušili veliko palestinskih objektov; |
| --- | --- |

F.

ker so po podatkih urada predstavnika EU v Palestini v zadnjih mesecih porušili veliko palestinskih objektov;

| G. | ker obstajajo številna poročila o kršitvah človekovih pravic na območju Gaze; |
| --- | --- |

G.

ker obstajajo številna poročila o kršitvah človekovih pravic na območju Gaze;

| H. | ker vlada zaskrbljenost zaradi položaja zapornikov na obeh straneh, zlasti v ravno potekajoči gladovni stavki palestinskih zapornikov; ker bi obe strani morali izpolniti svoje mednarodne obveznosti glede spoštovanja pravic zapornikov; |
| --- | --- |

H.

ker vlada zaskrbljenost zaradi položaja zapornikov na obeh straneh, zlasti v ravno potekajoči gladovni stavki palestinskih zapornikov; ker bi obe strani morali izpolniti svoje mednarodne obveznosti glede spoštovanja pravic zapornikov;

| I. | ker bi morale vse strani spodbujati dialog in praktično sodelovanje, zlasti na področju varnosti, dostopa do vode, sanitarnih objektov in energetskih virov, ter pri spodbujanju rasti palestinskega gospodarstva, ter tako ponuditi vizijo upanja, miru in sprave, ki jo ta regija tako zelo potrebuje; |
| --- | --- |

I.

ker bi morale vse strani spodbujati dialog in praktično sodelovanje, zlasti na področju varnosti, dostopa do vode, sanitarnih objektov in energetskih virov, ter pri spodbujanju rasti palestinskega gospodarstva, ter tako ponuditi vizijo upanja, miru in sprave, ki jo ta regija tako zelo potrebuje;

| J. | ker bi morali odnosi med EU in obema stranema temeljiti na spoštovanju človekovih pravic in demokratičnih načel, ki vodi njuno notranjo in mednarodno politiko in je bistveni element teh odnosov; |
| --- | --- |

J.

ker bi morali odnosi med EU in obema stranema temeljiti na spoštovanju človekovih pravic in demokratičnih načel, ki vodi njuno notranjo in mednarodno politiko in je bistveni element teh odnosov;

| 1. | znova izraža odločno podporo dvodržavni rešitvi izraelsko-palestinskega konflikta na podlagi meja iz leta 1967 z Jeruzalemom kot glavnim mestom obeh držav, varne države Izrael in neodvisne, demokratične, nedeljive in trajne palestinske države, ki bi sobivali v miru in varnosti, na podlagi pravice do samoodločbe in popolnega spoštovanja mednarodnega prava; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, kako pomembno je, da obe strani čim prej ponovno začneta pomenljiva pogajanja, da bi dosegli pravičen, trajen in celovit mir; poziva obe strani, naj se vzdržita korakov, ki bi dodatno stopnjevali napetosti, vključno z enostranskimi ukrepi, ki bi lahko negativno vplivali na izid pogajanj, ogrozili uresničljivost dvodržavne rešitve in še okrepili nezaupanje; poziva obe strani, naj se ponovno zavežeta dvodržavni rešitvi in se tako distancirata od tistih, ki jo zavračajo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | odločno nasprotuje vsem ukrepom, ki bi lahko ogrožali uresničljivost dvodržavne rešitve, in poziva obe strani, naj s svojimi politikami in ukrepi dokažeta resnično zavezanost tej rešitvi, da bi obnovili zaupanje; pozdravlja, da si želita skupaj prizadevati za mir, kar sta izraelski predsednik vlade Benjamin Netanjahu in palestinski predsednik Mahmud Abas izrazila med nedavnim obiskom v Združenih državah Amerike; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da mora biti varovanje in ohranjanje uresničljivosti dvodržavne rešitve neposredna prednostna naloga v politikah in ukrepih Evropske unije v zvezi z izraelsko-palestinskim konfliktom ter bližnjevzhodnim mirovnim procesom; |
| --- | --- |

4.

| 5. | obsoja vse nasilje, teroristične napade proti Izraelcem in spodbujanje k nasilju, ki so v bistvu nezdružljivi z mirno dvodržavno rešitvijo; ugotavlja, da bi morale za povrnitev zaupanja in preprečitev zaostrovanja, ki bi še dodatno ogrozilo možnosti za mir, vse strani učinkovito ukrepati proti nasilju, terorizmu, sovražnemu govoru in hujskaštvu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opozarja, da so naselja po mednarodnem pravu nezakonita, in poudarja, da nedavni sklepi za izgradnjo novih naselbin globoko v notranjosti Zahodnega brega, za izdajo ponudb za skoraj 2 000 stanovanjskih enot in za opredelitev celo zemljišč globoko v notranjosti Zahodnega brega kot „državnih zemljišč“ še dodatno ogrožajo možnost trajne dvodržavne rešitve; obsoja nadaljevanje politike naseljevanja in poziva izraelske oblasti, naj nemudoma nehajo izvajati to politiko in obnovijo prejšnje stanje; zlasti obžaluje, da je kneset 6. februarja 2017 potrdil „zakon o regulaciji“, ki omogoča retroaktivno legalizacijo naselbin, ki so bile zgrajene na posestih Palestincev brez soglasja legitimnih zasebnih lastnikov; pričakuje odločitev vrhovnega sodišča v zvezi z novim zakonom; |
| --- | --- |

6.

| 7. | z zadovoljstvom ugotavlja, da odstavek 8 v sklepih Sveta z dne 18. januarja 2016 o zavezi EU in njenih držav članic zagotavlja popolno izvajanje veljavne zakonodaje EU in dvostranskih sporazumov med EU in Izraelom; |
| --- | --- |

7.

| 8. | v skladu s poročilom četverice poziva k ustavitvi rušenja palestinskih stavb, objektov in projektov, financiranih s sredstvi EU, prisilnih razselitev palestinskih družin ter zaseganja palestinskega premoženja na Zahodnem bregu; poudarja, da so ustrezni organi EU še vedno dolžni zagotavljati, da finančna sredstva EU ne bodo neposredno ali posredno preusmerjena terorističnim organizacijam ali dejavnostim, ki spodbujajo tovrstna dejanja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | želi spomniti, da morajo države in nedržavni akterji spoštovati mednarodno humanitarno pravo in mednarodno pravo na področju človekovih pravic, kar vključuje tudi odgovornost za njihova dejanja, in da je to temelj miru in varnosti v regiji; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da je sprava med palestinskimi frakcijami pomemben element na poti k uresničitvi dvodržavne rešitve, in obžaluje trajajočo palestinsko neenotnost; podpira, da EU vse palestinske frakcije poziva, naj si kot prvo prednostno nalogo zadajo spravo in vrnitev Palestinske oblasti na območje Gaze; poziva palestinske sile, naj si nemudoma začnejo ponovno prizadevati za spravo, zlasti z izvedbo predsedniških in parlamentarnih volitev, za katere je že skrajni čas; poudarja, da mora Palestinska oblast opravljati svojo vladno funkcijo na območju Gaze, tudi na področju varnosti in civilne uprave, in s svojo navzočnostjo na mejnih prehodih; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da vojaške dejavnosti in nedovoljeno kopičenje orožja povečujejo nestabilnost in ovirajo prizadevanja za sporazumno rešitev; poziva varnostne sile Palestinske oblasti, naj izvajajo zares učinkovite in pravočasne operacije, da preprečijo dejavnosti teh oboroženih skupin, kot je izstreljevanje raket na Izrael; poudarja, da je zelo pomembno preprečiti oboroževanje terorističnih skupin, tihotapljenje orožja, izdelavo raket in gradnjo predorov; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ponovno poziva k odprtju območja Gaze ter k nujni obnovi in sanaciji tega območja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | države članice opozarja na beneško izjavo iz junija 1980, v skladu s katero so države članice EU prevzele odgovornost v mirovnem procesu; poziva, naj se junija letos sprejme nova izjava EU; poziva visoko predstavnico, naj uporabi novo izjavo za vzpostavitev drzne in celovite evropske mirovne pobude za to regijo; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva k mirovni pobudi Evropske unije za razrešitev izraelsko-palestinskega konflikta, katere namen bo doseči vidne rezultate, in sicer v določenem roku, v okviru dvodržavne rešitve ter z mednarodnim mehanizmom spremljanja in izvajanja; poudarja, da je pri tem pomembno vključiti druge mednarodne akterje, zlasti v okviru bližnjevzhodne četverice in glede arabske mirovne pobude; poziva, da je treba učinkovito uporabiti vzvode in instrumente Evropske unije pri stikih z obema stranema, da bi olajšali mirovna prizadevanja, saj lahko usklajeno delovanje EU prinese rezultate; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da morajo države članice za podporo resnične evropske mirovne pobude nujno dejavno prispevati k oblikovanju enotnega evropskega stališča in se vzdržati enostranskih pobud, ki slabijo evropsko ukrepanje; poudarja, da evropski voditelji držav in vlad ne morejo zahtevati od Unije, naj proaktivno deluje v regiji, če Unija zaradi njihovih razhajajočih se stališč ne more govoriti z enim glasom prek visoke predstavnice; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ugotavlja, da ima palestinska arabska skupnost v Izraelu veliko možnosti, da bi odigrala bistveno vlogo pri doseganju trajnega miru med Izraelci in Palestinci; poudarja tudi pomen njene udeležbe v mirovnem procesu in njenega prispevka k njemu; poziva, da morajo imeti vsi državljani Izraela enake pravice, kar je osnovni pogoj za izpolnjevanje te vloge; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva k podpori Evropske unije in zaščiti akterjev civilne družbe, vključno z organizacijami za človekove pravice, ki prispevajo k prizadevanjem za mir in h krepitvi zaupanja med Izraelci in Palestinci na obeh straneh, ter pozdravlja prispevek civilne družbe k mirovnemu procesu z novimi zamislimi in pobudami; |
| --- | --- |

17.

| 18. | predlaga, naj se začne izvajati pobuda „Parlamentarci za mir“, katere namen je združiti evropske, izraelske in palestinske parlamentarce, da bi podprli agendo za mir in dopolnili diplomatska prizadevanja EU; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da bi morala EU spodbujati pobude, ki lahko prispevajo k ponovni vzpostavitvi zaupanja med političnimi, nedržavnimi in gospodarskimi akterji, in vzpostavitvi vzorcev sodelovanja pri konkretnih vprašanjih; v zvezi s tem poudarja pomen političnih področij, kjer je sodelovanje pomembno za vsakodnevno življenje državljanov, zlasti na področjih varnosti, dostopa do vode, sanitarnih objektov, energetskih virov in rasti palestinskega gospodarstva; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, posebnemu predstavniku EU za mirovni proces na Bližnjem vzhodu, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju Združenih narodov, odposlancu bližnjevzhodne četverice, generalnemu sekretarju Lige arabskih držav, knesetu in izraelski vladi, predsedniku Palestinske oblasti in palestinskemu zakonodajnemu svetu. |
| --- | --- |

20.

---

| 30.8.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 307/117 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 307/117

---

P8_TA(2017)0227

Strategija EU za Sirijo

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2017 o strategiji EU za Sirijo (2017/2654(RSP))

(2018/C 307/18)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Siriji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Siriji,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve n varnostno politiko Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 14. marca 2017 z naslovom „Elementi strategije EU za Sirijo“ (JOIN(2017)0011) in zaključkov Sveta o Siriji z dne 3. aprila 2017, ki skupaj tvorijo novo strategijo EU za Sirijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve n varnostno politiko Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 14. marca 2017 z naslovom „Elementi strategije EU za Sirijo“ (JOIN(2017)0011) in zaključkov Sveta o Siriji z dne 3. aprila 2017, ki skupaj tvorijo novo strategijo EU za Sirijo,

| — | ob upoštevanju izjave sopredsedujočih z dne 5. aprila 2017 o konferenci z naslovom „Podpiranje prihodnosti Sirije in širše regije“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave sopredsedujočih z dne 5. aprila 2017 o konferenci z naslovom „Podpiranje prihodnosti Sirije in širše regije“,

| — | ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 30. decembra 2016 o napovedi prenehanja sovražnosti v Siriji in z dne 23. marca 2017 o Siriji ter njene izjave v imenu EU z dne 9. decembra 2016 o razmerah v Alepu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 30. decembra 2016 o napovedi prenehanja sovražnosti v Siriji in z dne 23. marca 2017 o Siriji ter njene izjave v imenu EU z dne 9. decembra 2016 o razmerah v Alepu,

| — | ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 6. aprila 2017 o domnevnem napadu s kemičnim orožjem v Idlibu v Siriji ter z dne 7. aprila 2017 o napadu ZDA v Siriji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 6. aprila 2017 o domnevnem napadu s kemičnim orožjem v Idlibu v Siriji ter z dne 7. aprila 2017 o napadu ZDA v Siriji,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o omejevalnih ukrepih EU za odgovorne za nasilno zatiranje prebivalstva v Siriji, vključno s sklepi z dne 14. novembra 2016 in 20. marca 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o omejevalnih ukrepih EU za odgovorne za nasilno zatiranje prebivalstva v Siriji, vključno s sklepi z dne 14. novembra 2016 in 20. marca 2017,

| — | ob upoštevanju poročil neodvisne mednarodne preiskovalne komisije za Sirijo, ki jo je ustanovil Svet OZN za človekove pravice, in resolucij Sveta OZN za človekove pravice o Sirski arabski republiki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil neodvisne mednarodne preiskovalne komisije za Sirijo, ki jo je ustanovil Svet OZN za človekove pravice, in resolucij Sveta OZN za človekove pravice o Sirski arabski republiki,

| — | ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta Združenih narodov o ISIL/Daišu in Fronti Al Nusra ter njegovih ustreznih resolucij o konfliktu v Sirski arabski republiki, zlasti resolucij 2218 (2013), 2139 (2014), 2165 (2014), 2191 (2014), 2199 (2015), 2254 (2015), 2258 (2015), 2268 (2016), 2328 (2016), 2332 (2016) in 2336 (2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij varnostnega sveta Združenih narodov o ISIL/Daišu in Fronti Al Nusra ter njegovih ustreznih resolucij o konfliktu v Sirski arabski republiki, zlasti resolucij 2218 (2013), 2139 (2014), 2165 (2014), 2191 (2014), 2199 (2015), 2254 (2015), 2258 (2015), 2268 (2016), 2328 (2016), 2332 (2016) in 2336 (2016),

| — | ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta Združenih narodov št. 1325 (2000) z dne 31. oktobra 2000 o ženskah, miru in varnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta Združenih narodov št. 1325 (2000) z dne 31. oktobra 2000 o ženskah, miru in varnosti,

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Združenih narodov št. A/71/L.48 z dne 19. decembra 2016, ki vzpostavlja mednarodni, nepristranski in neodvisni mehanizem za pomoč pri preiskovanju in pregonu oseb, odgovornih za najhujša kazniva dejanja po mednarodnem pravu, ki so bila storjena v Sirski arabski republiki od marca 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Združenih narodov št. A/71/L.48 z dne 19. decembra 2016, ki vzpostavlja mednarodni, nepristranski in neodvisni mehanizem za pomoč pri preiskovanju in pregonu oseb, odgovornih za najhujša kazniva dejanja po mednarodnem pravu, ki so bila storjena v Sirski arabski republiki od marca 2011,

| — | ob upoštevanju ženevskega sporočila iz leta 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ženevskega sporočila iz leta 2012,

| — | ob upoštevanju Ustanovne listine Združenih narodov in vseh konvencij Združenih narodov, ki jih je podpisala Sirija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Ustanovne listine Združenih narodov in vseh konvencij Združenih narodov, ki jih je podpisala Sirija,

| — | ob upoštevanju Rimskega statuta in ustanovitvenih dokumentov Meddržavnega sodišča (ICJ), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Rimskega statuta in ustanovitvenih dokumentov Meddržavnega sodišča (ICJ),

| — | ob upoštevanju ad hoc sodišč, vključno z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo, Mednarodnim kazenskim sodiščem za Ruando in Posebnim sodiščem za Libanon, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ad hoc sodišč, vključno z Mednarodnim kazenskim sodiščem za nekdanjo Jugoslavijo, Mednarodnim kazenskim sodiščem za Ruando in Posebnim sodiščem za Libanon,

| — | ob upoštevanju ženevskih konvencij iz leta 1949 in njihovih dodatnih protokolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ženevskih konvencij iz leta 1949 in njihovih dodatnih protokolov,

| — | ob upoštevanju člena 123(2) in (4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) in (4) Poslovnika,

| A. | ker je vojna v Siriji prerasla v eno najhujših humanitarnih kriz v svetu vse od druge svetovne vojne in ima še naprej uničujoče in tragične posledice za tamkajšnje prebivalstvo; ker je bilo med tarčami napadov ogromno civilistov, tudi otrok, ki še vedno trpijo zaradi te surove državljanske vojne, in ker je od začetka konflikta v Siriji leta 2011 življenje izgubilo več kot 400 000 ljudi; ker več kot 13,5 milijona ljudi v Siriji, kar je skoraj tri četrtine prebivalstva, ki je ostalo v državi, obvezno potrebuje nujno pomoč, na primer zdravstveno oskrbo ter hrano, vodo in zatočišče; ker je 6,3 milijona ljudi notranje razseljenih, 4,7 milijona jih biva v težko dostopnih in obleganih območjih, pet milijonov pa kot begunci v sosednjih državah in širši regiji; ker ima kriza v Siriji vse močnejši destabilizacijski učinek na celotno regijo; |
| --- | --- |

A.

ker je vojna v Siriji prerasla v eno najhujših humanitarnih kriz v svetu vse od druge svetovne vojne in ima še naprej uničujoče in tragične posledice za tamkajšnje prebivalstvo; ker je bilo med tarčami napadov ogromno civilistov, tudi otrok, ki še vedno trpijo zaradi te surove državljanske vojne, in ker je od začetka konflikta v Siriji leta 2011 življenje izgubilo več kot 400 000 ljudi; ker več kot 13,5 milijona ljudi v Siriji, kar je skoraj tri četrtine prebivalstva, ki je ostalo v državi, obvezno potrebuje nujno pomoč, na primer zdravstveno oskrbo ter hrano, vodo in zatočišče; ker je 6,3 milijona ljudi notranje razseljenih, 4,7 milijona jih biva v težko dostopnih in obleganih območjih, pet milijonov pa kot begunci v sosednjih državah in širši regiji; ker ima kriza v Siriji vse močnejši destabilizacijski učinek na celotno regijo;

| B. | ker je EU skupaj z državami članicami od izbruha vojne leta 2011 do januarja 2017 v odziv na sirsko krizo tako znotraj Sirije kot v regiji zbrala sredstva v višini več kot 9,4 milijarde EUR ter s tem postala največja donatorka; ker EU znatno podpira tudi sosednje države, v katere so se zatekli sirski begunci; |
| --- | --- |

B.

ker je EU skupaj z državami članicami od izbruha vojne leta 2011 do januarja 2017 v odziv na sirsko krizo tako znotraj Sirije kot v regiji zbrala sredstva v višini več kot 9,4 milijarde EUR ter s tem postala največja donatorka; ker EU znatno podpira tudi sosednje države, v katere so se zatekli sirski begunci;

| C. | ker kršitve med konfliktom v Siriji vključujejo ciljno usmerjene in vsesplošne napade na civiliste, zunajsodne poboje, mučenje in slabo ravnanje, prisilna izginotja, množične in samovoljne aretacije, kolektivno kaznovanje, napade na zdravstveno osebje ter odrekanje hrane in vode; ker naj bi bil Asadov režim odgovoren za množična obešanja, mučenje in izvensodne poboje v ustanovah za pridržanje; ker je sirska vlada namerno onemogočila oskrbo civilistov z osnovnimi dobrinami in storitvami, vključno z dobavo hrane in vode ter medicinsko pomočjo; ker napadi in stradanje civilistov z obleganjem naseljenih območij kot vojna taktika pomenijo jasno kršitev mednarodnega humanitarnega prava; ker so ta hudodelstva doslej ostala nekaznovana; |
| --- | --- |

C.

ker kršitve med konfliktom v Siriji vključujejo ciljno usmerjene in vsesplošne napade na civiliste, zunajsodne poboje, mučenje in slabo ravnanje, prisilna izginotja, množične in samovoljne aretacije, kolektivno kaznovanje, napade na zdravstveno osebje ter odrekanje hrane in vode; ker naj bi bil Asadov režim odgovoren za množična obešanja, mučenje in izvensodne poboje v ustanovah za pridržanje; ker je sirska vlada namerno onemogočila oskrbo civilistov z osnovnimi dobrinami in storitvami, vključno z dobavo hrane in vode ter medicinsko pomočjo; ker napadi in stradanje civilistov z obleganjem naseljenih območij kot vojna taktika pomenijo jasno kršitev mednarodnega humanitarnega prava; ker so ta hudodelstva doslej ostala nekaznovana;

| D. | ker so Islamska država/Daiš in druge džihadistične skupine zagrešile kruta grozodejstva, med drugim surove usmrtitve in neprimerljivo spolno nasilje, ugrabitve, mučenje, prisilne spreobrnitve ter sužnost žensk in deklet; ker se za izvajanje terorističnih napadov novačijo in izrabljajo otroci; ker vlada resna zaskrbljenost zaradi razmer, v katerih trenutno živijo prebivalci pod nadzorom Islamske države/Daiša, in obstaja možnost, da bi jih v kampanji za osvoboditev uporabili kot živi ščit; ker lahko ta dejanja pomenijo vojna hudodelstva, hudodelstvo zoper človečnost in genocid; |
| --- | --- |

D.

ker so Islamska država/Daiš in druge džihadistične skupine zagrešile kruta grozodejstva, med drugim surove usmrtitve in neprimerljivo spolno nasilje, ugrabitve, mučenje, prisilne spreobrnitve ter sužnost žensk in deklet; ker se za izvajanje terorističnih napadov novačijo in izrabljajo otroci; ker vlada resna zaskrbljenost zaradi razmer, v katerih trenutno živijo prebivalci pod nadzorom Islamske države/Daiša, in obstaja možnost, da bi jih v kampanji za osvoboditev uporabili kot živi ščit; ker lahko ta dejanja pomenijo vojna hudodelstva, hudodelstvo zoper človečnost in genocid;

| E. | ker se premirje, sprejeto 30. decembra 2016, ne spoštuje, saj se iz celotne države poroča o številnih kršitvah, prav tako pa prihaja do resnih incidentov, kot sta bila napad s kemičnim orožjem v Kan Šejkunu, ki naj bi ga izvedel režim, in bombni napad na avtobuse, ki so odvažali evakuirance iz obleganih mest Foah in Kefraja v območja, ki so pod nadzorom vlade; ker je bilo ubitih več deset ljudi, tudi otrok, še več pa ranjenih; |
| --- | --- |

E.

ker se premirje, sprejeto 30. decembra 2016, ne spoštuje, saj se iz celotne države poroča o številnih kršitvah, prav tako pa prihaja do resnih incidentov, kot sta bila napad s kemičnim orožjem v Kan Šejkunu, ki naj bi ga izvedel režim, in bombni napad na avtobuse, ki so odvažali evakuirance iz obleganih mest Foah in Kefraja v območja, ki so pod nadzorom vlade; ker je bilo ubitih več deset ljudi, tudi otrok, še več pa ranjenih;

| F. | ker je bilo v več preiskavah ugotovljeno, da so Asadove sile uporabile kemične snovi, da bi poškodovale in ubile civiliste, kar je v nasprotju z dogovorom iz leta 2013, da jih bodo odstranile; ker se je zadnji primer uporabe orožja za množično uničenje zoper civiliste zgodil 4. aprila 2017 v kraju Kan Šejkun v provinci Idlib, v njem pa je bilo ubitih vsaj 70 civilistov, med njimi veliko otrok, na stotine pa jih je bilo ranjenih; ker je Rusija 12. aprila 2017 vložila veto na resolucijo varnostnega sveta OZN, s katero bi obsodili domnevno uporabo prepovedanega kemičnega orožja v Siriji in pozvali sirsko vlado, naj sodeluje pri preiskavi primera; ker so ZDA obvestile Evropsko unijo, da so na podlagi ocene, da je sirski režim uporabil kemično orožje, napadle letalsko oporišče Al Šajrat v provinci Homs v Siriji z namenom preprečevanja in odvračanja od širjenja in uporabe kemičnega orožja; |
| --- | --- |

F.

ker je bilo v več preiskavah ugotovljeno, da so Asadove sile uporabile kemične snovi, da bi poškodovale in ubile civiliste, kar je v nasprotju z dogovorom iz leta 2013, da jih bodo odstranile; ker se je zadnji primer uporabe orožja za množično uničenje zoper civiliste zgodil 4. aprila 2017 v kraju Kan Šejkun v provinci Idlib, v njem pa je bilo ubitih vsaj 70 civilistov, med njimi veliko otrok, na stotine pa jih je bilo ranjenih; ker je Rusija 12. aprila 2017 vložila veto na resolucijo varnostnega sveta OZN, s katero bi obsodili domnevno uporabo prepovedanega kemičnega orožja v Siriji in pozvali sirsko vlado, naj sodeluje pri preiskavi primera; ker so ZDA obvestile Evropsko unijo, da so na podlagi ocene, da je sirski režim uporabil kemično orožje, napadle letalsko oporišče Al Šajrat v provinci Homs v Siriji z namenom preprečevanja in odvračanja od širjenja in uporabe kemičnega orožja;

| G. | ker je EU marca 2017 na seznam oseb, za katere veljajo sankcije, dodala štiri visoke sirske vojaške uradnike zaradi njihove vloge pri uporabi kemičnega orožja proti civilnemu prebivalstvu, kar je v skladu s politiko EU za boj proti širjenju in uporabi kemičnega orožja; |
| --- | --- |

G.

ker je EU marca 2017 na seznam oseb, za katere veljajo sankcije, dodala štiri visoke sirske vojaške uradnike zaradi njihove vloge pri uporabi kemičnega orožja proti civilnemu prebivalstvu, kar je v skladu s politiko EU za boj proti širjenju in uporabi kemičnega orožja;

| H. | ker je predsednik Komisije Jean-Claude Juncker v svojem govoru o stanju Unije septembra 2016 omenil potrebo po strategiji EU za Sirijo; ker je Parlament oktobra pozval podpredsednico/visoko predstavnico Federico Mogherini, naj zagotovi, da bo nova strategija za Sirijo omogočala iskanje politične rešitve v Siriji, vključno z nadzornimi in izvrševalnimi ukrepi za doslednejše spoštovanje dogovorov in zavez, sprejetih v mednarodni podporni skupini za Sirijo (ISSG); |
| --- | --- |

H.

ker je predsednik Komisije Jean-Claude Juncker v svojem govoru o stanju Unije septembra 2016 omenil potrebo po strategiji EU za Sirijo; ker je Parlament oktobra pozval podpredsednico/visoko predstavnico Federico Mogherini, naj zagotovi, da bo nova strategija za Sirijo omogočala iskanje politične rešitve v Siriji, vključno z nadzornimi in izvrševalnimi ukrepi za doslednejše spoštovanje dogovorov in zavez, sprejetih v mednarodni podporni skupini za Sirijo (ISSG);

| I. | ker je cilj strategije EU za Sirijo opredeliti, kako lahko EU v obstoječem okviru, dogovorjenem v OZN, prevzame vidnejšo in prepoznavnejšo vlogo pri prispevanju k trajni politični rešitvi v Siriji ter podpre obnovo po doseženem dogovoru, ko se bo začela verodostojna tranzicija; ker je v tej strategiji opredeljenih šest ključnih področij, ki jim je treba nameniti pozornost, in sicer: končanje vojne z dejansko politično tranzicijo; spodbujanje dejanske in vključujoče tranzicije; obravnavanje humanitarnih potreb najbolj ranljivih Sircev; spodbujanje demokracije in človekovih pravic; spodbujanje prevzemanja odgovornosti za vojna hudodelstva in podpiranje odpornosti prebivalcev Sirije in njene družbe; |
| --- | --- |

I.

ker je cilj strategije EU za Sirijo opredeliti, kako lahko EU v obstoječem okviru, dogovorjenem v OZN, prevzame vidnejšo in prepoznavnejšo vlogo pri prispevanju k trajni politični rešitvi v Siriji ter podpre obnovo po doseženem dogovoru, ko se bo začela verodostojna tranzicija; ker je v tej strategiji opredeljenih šest ključnih področij, ki jim je treba nameniti pozornost, in sicer: končanje vojne z dejansko politično tranzicijo; spodbujanje dejanske in vključujoče tranzicije; obravnavanje humanitarnih potreb najbolj ranljivih Sircev; spodbujanje demokracije in človekovih pravic; spodbujanje prevzemanja odgovornosti za vojna hudodelstva in podpiranje odpornosti prebivalcev Sirije in njene družbe;

| J. | ker je 5. aprila 2017 EU sopredsedovala konferenci v podporo prihodnosti Sirije in regije, na kateri so sodelovali predstavniki več kot 70 držav in mednarodnih organizacij, pa tudi predstavniki mednarodne in sirske civilne družbe; ker je bil za obravnavo sirske krize na konferenci v Bruslju izbran holističen pristop, kot odziv na humanitarne razmere pa je bila odobrena dodatna finančna pomoč, ki bo v obdobju 2018–2020 znašala 3,47 milijarde EUR, pri čemer bi EU kot največja donatorka prispevala 1,3 milijarde EUR; ker so nekatere mednarodne finančne institucije in donatorji napovedali posojila v višini približno 27,9 milijard EUR; ker se stroški za obnovo Sirije ocenjujejo na približno 200 milijard USD; |
| --- | --- |

J.

ker je 5. aprila 2017 EU sopredsedovala konferenci v podporo prihodnosti Sirije in regije, na kateri so sodelovali predstavniki več kot 70 držav in mednarodnih organizacij, pa tudi predstavniki mednarodne in sirske civilne družbe; ker je bil za obravnavo sirske krize na konferenci v Bruslju izbran holističen pristop, kot odziv na humanitarne razmere pa je bila odobrena dodatna finančna pomoč, ki bo v obdobju 2018–2020 znašala 3,47 milijarde EUR, pri čemer bi EU kot največja donatorka prispevala 1,3 milijarde EUR; ker so nekatere mednarodne finančne institucije in donatorji napovedali posojila v višini približno 27,9 milijard EUR; ker se stroški za obnovo Sirije ocenjujejo na približno 200 milijard USD;

| K. | ker EU priznava in podpira prizadevanja Turčije, Libanona in Jordanije, tj. sosednjih držav Sirije, ki gostijo največ beguncev; |
| --- | --- |

K.

ker EU priznava in podpira prizadevanja Turčije, Libanona in Jordanije, tj. sosednjih držav Sirije, ki gostijo največ beguncev;

| L. | ker je bil 4. maja 2017 v Astani v Kazahstanu sklenjen sporazum med Rusijo, Iranom in Turčijo o ustanovitvi štirih območij za umiritev razmer; ker naj bi vse tri države podpisnice jamčile za šestmesečno premirje z možnostjo podaljšanja, vključno z oboroženimi silami za izvajanje nadzora na terenu; ker sporazum poziva k ustavitvi vseh preletov Asadovega režima preko teh območij in neoviranemu humanitarnemu dostopu do območij pod nadzorom upornikov; ker se bo v Ženevi ta teden nadaljeval nov krog pogajanj pod vodstvom OZN, nov krog pogajanj pod vodstvom Rusije pa naj bi po načrtih potekal sredi julija v Kazahstanu; |
| --- | --- |

L.

ker je bil 4. maja 2017 v Astani v Kazahstanu sklenjen sporazum med Rusijo, Iranom in Turčijo o ustanovitvi štirih območij za umiritev razmer; ker naj bi vse tri države podpisnice jamčile za šestmesečno premirje z možnostjo podaljšanja, vključno z oboroženimi silami za izvajanje nadzora na terenu; ker sporazum poziva k ustavitvi vseh preletov Asadovega režima preko teh območij in neoviranemu humanitarnemu dostopu do območij pod nadzorom upornikov; ker se bo v Ženevi ta teden nadaljeval nov krog pogajanj pod vodstvom OZN, nov krog pogajanj pod vodstvom Rusije pa naj bi po načrtih potekal sredi julija v Kazahstanu;

| M. | ker je EU že večkrat ponovila, da rešitev konflikta v Siriji ne sme biti vojaška in da se lahko nesprejemljivo trpljenje sirskega ljudstva konča le z vključujočo tranzicijo, ki jo bo vodila Sirija; ker bi se morala prizadevanja za spravo začeti čim prej, pri čemer bi jih morala EU podpreti, da bi zagotovila dolgoročno stabilnost, čeprav je jasno, da se lahko obnova začne šele po političnem dogovoru; ker so v zvezi s tem ključni tako iskanje resnice, spodbujanje odgovornosti in tranzicijska pravičnost kot amnestija; |
| --- | --- |

M.

ker je EU že večkrat ponovila, da rešitev konflikta v Siriji ne sme biti vojaška in da se lahko nesprejemljivo trpljenje sirskega ljudstva konča le z vključujočo tranzicijo, ki jo bo vodila Sirija; ker bi se morala prizadevanja za spravo začeti čim prej, pri čemer bi jih morala EU podpreti, da bi zagotovila dolgoročno stabilnost, čeprav je jasno, da se lahko obnova začne šele po političnem dogovoru; ker so v zvezi s tem ključni tako iskanje resnice, spodbujanje odgovornosti in tranzicijska pravičnost kot amnestija;

| 1. | pozdravlja strategijo EU za Sirijo, vključno s strateškimi cilji EU za Sirijo in podcilji EU za Sirijo, ter rezultat konference v Bruslju, na kateri so bile dane večletne zaveze; poziva vse udeležence in mednarodne donatorje, naj v celoti izpolnijo svoje zaveze in tudi v prihodnje zagotavljajo podporo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ponovno najostreje obsoja grozodejstva in vsesplošne kršitve človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava, ki jih izvajajo vsi udeleženci v konfliktu, zlasti pa sile Asadovega režima ob podpori zaveznic Rusije in Irana, pa tudi nedržavne oborožene skupine, predvsem Islamska država/Daiš in Fronta Fatah Al Šam; poudarja stališče, da morajo tisti, ki so odgovorni za kršitve mednarodnega humanitarnega prava in mednarodnega prava o človekovih pravicah, odgovarjati za svoja dejanja; poziva vse države, naj pri boju proti nekaznovanosti uporabijo načelo splošne sodne pristojnosti, in pozdravlja ukrepe številnih držav članic EU v zvezi s tem, vključno z nedavno odločitvijo španskega nacionalnega sodišča, da bo obravnavalo kazensko ovadbo zoper devet pripadnikov sirske obveščevalne službe zaradi mučenja in drugih kršitev človekovih pravic; ponovno poziva EU in njene države članice, naj – do uspešne predaje zadeve Mednarodnemu kazenskemu sodišču – ob tesnem usklajevanju s podobno mislečimi državami preučijo možnost ustanovitve sodišča za vojna hudodelstva, zagrešena v Siriji; poudarja, da je treba pred sodišče privesti tudi storilce kaznivih dejanj zoper verske, etnične in druge skupine; ostaja prepričan, da dejanske rešitve konflikta in trajnega miru v Siriji ne bo, če ne bodo vse strani odgovarjale za storjena hudodelstva; |
| --- | --- |

2.

| 3. | najostreje obsoja grozovit letalski napad s kemičnim orožjem na kraj Kan Šejkun v provinci Idlib 4. aprila 2017, v katerem je bilo ubitih najmanj 70 civilistov, tudi otroci in humanitarni delavci, od katerih so mnogi kazali znake zastrupitve s plinom; ugotavlja, da so glede na predhodno oceno, ki jo je v okviru misije za ugotavljanje dejstev izvedla Organizacija za prepoved kemičnega orožja, trditve o uporabi kemičnega orožja verodostojne; poudarja, da mora Sirija izpolnjevati priporočila, ki jih je v okviru misije za ugotavljanje dejstev podala Organizacija za prepoved kemičnega orožja, pa tudi priporočila skupnega preiskovalnega mehanizma Organizacije za prepoved kemičnega orožja in OZN, ter omogočiti takojšen in neomejen dostop do vseh lokacij in priznati pravico do njihovega pregleda; poudarja, da bodo tisti, ki so odgovorni za te napade, odgovarjali pred sodiščem; obžaluje, da je Rusija v varnostnem svetu že večkrat vložila veto, prav tako v primeru resolucije varnostnega sveta OZN, ki obsoja zadnji napad s kemičnim orožjem in poziva k mednarodni preiskavi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja vzpostavitev mednarodnega, nepristranskega in neodvisnega mehanizma za pomoč pri preiskovanju in pregonu oseb, odgovornih za najhujša kazniva dejanja po mednarodnem pravu, ki so bila storjena v Sirski arabski republiki od marca 2011; obžaluje dejstvo, da financiranje tega mehanizma še vedno ni povsem zagotovljeno; poziva vse države članice, naj izpolnijo svoje zaveze v zvezi s tem; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ostaja predan enotnosti, suverenosti, ozemeljski celovitosti in neodvisnosti Sirije ter podpira odločen pristop k „celotni Siriji“ in demokratično prihodnost za sirsko prebivalstvo; vztraja, da je edini način, s katerim bi dosegli mir v državi, politični proces, ki ga bo vodila Sirija in bo zagotovil svobodne in poštene volitve, ki jih bodo omogočili in spremljali Združeni narodi in bodo temeljile na novi ustavi; ponovno opozarja vse strani, da je mogoče vključujoče premirje po vsej državi in vzajemno sprejemljivo mirno rešitev sirske krize doseči pod okriljem OZN in, kot je navedeno v ženevskem sporočilu iz leta 2012 in resoluciji varnostnega sveta OZN št. 2254 (2015), s podporo posebnega odposlanca generalnega sekretarja za Sirijo Staffana de Misture ter ključnih mednarodnih in regionalnih akterjev; |
| --- | --- |

5.

| 6. | je seznanjen z nedavnim memorandumom o ustanovitvi območij za umiritev razmer v Sirij in podpira namero, da se okrepi premirje, ustavijo preleti letalskih sil režima nad območji za umiritev razmer ter ustvarijo pogoji za humanitarni dostop, zdravstveno pomoč, vračanje razseljenih civilistov na domove in obnovo poškodovane infrastrukture; vendar poudarja pomisleke opozicije, da bi utegnil tak dogovor povzročiti oblikovanje območij vpliva in razdelitev Sirije; poziva vse strani, naj začnejo izvajati sporazume iz Astane, tri garante pa, naj zagotovijo spoštovanje premirja; poudarja, kako pomembno je odpraviti vse nejasnosti glede skupin, ki jih premirje ne zajema, in vse strani, vključno s Turčijo, poziva, naj zagotovijo, da memorandum ne bo pripomogel k lažji izvedbi napadov na sile, ki so zaveznice zmerne opozicije, ali na tiste, ki se borijo na strani mednarodne koalicije proti ISIL/Daišu; poudarja, da je treba zagotoviti mednarodno spremljanje izvajanja, in podpira odločno sodelovanje OZN; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Rusko federacijo in Islamsko republiko Iran, naj izkoristita svoj vpliv na sirski režim, da bi sprejel in si dejavno prizadeval za razumen kompromis, s katerim bi se končala državljanska vojna in tlakovala pot za vključujočo in dejansko tranzicijo; poziva EU in njene države članice, naj še naprej podpirajo zmerno opozicijo, pri čemer naj opredelijo in osamijo radikalizirane dejavnike ter spodbujajo spravo; spodbuja člane Visokega pogajalskega odbora, naj še naprej sodelujejo v pogovorih v Ženevi, katerih posrednik je OZN; |
| --- | --- |

7.

| 8. | je trdno prepričan, da mora EU dejavneje sodelovati in z učinkom vzvoda še povečati svojo pomembno finančno pomoč po konfliktu, da bi imela pomembno vlogo pri prizadevanjih za pogajanja v okviru obstoječega okvira, dogovorjenega v OZN, in zagotovila politično tranzicijo, pri čemer bi razvila prepoznavno politiko, katere cilj bo tesnejše sodelovanje strani in okrepitev prizadevanj na področjih, na katerih ima lahko Unija dodano vrednost; podpira prizadevanja podpredsednice/visoke predstavnice, da bi pomagala ključnim akterjem v regiji ter zagotovila politično tranzicijo, spravo po konfliktu in obnovo; poziva jo, naj začne pripravljati konkreten načrt za sodelovanje EU pri obnovi Sirije, ki bo usmerjen k vključujočim in skupnim prizadevanjem s ključnimi mednarodnimi organizacijami in finančnimi institucijami ter regionalnimi in lokalnimi akterji; vendar poudarja, kako pomembno je, da bo proces obnove po konfliktu v rokah Sircev samih; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja osrednji pomen delovanja lokalnih in mednarodnih organizacij civilne družbe ter nevladnih organizacij pri dokumentiranju dokazov o vojnih hudodelstvih, hudodelstvih zoper človečnost in drugih kršitvah, vključno z uničevanjem kulturne dediščine; poziva EU in njene države članice, naj zagotovijo nadaljnjo in celovito podporo tem akterjem; poziva EU in njene države članice, naj ustrezno financirajo organizacije, ki na podlagi splošno dostopnih podatkov preiskujejo in digitalizirajo dokaze o vojnih hudodelstvih in hudodelstvih zoper človečnost, da se zagotovi, da bodo storilci odgovarjali pred sodiščem; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja pozornost, namenjeno podpiranju odpornosti sirskega prebivalstva in sirske družbe v strategiji EU za Sirijo; poziva EU in države članice, naj okrepijo prizadevanja za krepitev zmogljivosti prebivalcev in civilne družbe v Siriji, tudi v sodelovanju z akterji, ki spodbujajo človekove pravice, enakost (vključno z enakostjo spolov in pravicami manjšin), demokracijo in opolnomočenje, in sicer povsod v Siriji, kjer je to mogoče, pa tudi za krepitev zmogljivosti sirskih beguncev, ki živijo v izgnanstvu v tamkajšnji regiji ali v Evropi; poudarja, da bi morala biti ta krepitev zmogljivosti Sircem v pomoč pri upravljanju tranzicije (na področjih, kot so reguliranje medijev, decentralizacija, upravljanje občin in priprava ustave), pri tem pa bi bilo treba ustrezno upoštevati potrebe in vlogo žensk; |
| --- | --- |

10.

| 11. | izraža zadovoljstvo, da je bila vloga civilne družbe, med drugim organizacij žensk, prepoznana kot ključni del trajne rešitve; ponovno opozarja, da mora EU v skladu s celovitim pristopom k izvajanju resolucij varnostnega Sveta Združenih narodovšt. 1325 (2000) in 1820 (2008) o ženskah, miru in varnosti na ravni EU spodbujati in poenostavljati ustrezno sodelovanje civilne družbe in žensk ali posvetovanje z njimi v mirovnem procesu; vztraja, da mora nova ustava Sirije vsebovati človekove pravice žensk; |
| --- | --- |

11.

| 12. | podpira prizadevanja svetovne koalicije v boju proti ISIL/Daišu, vendar meni, da bi morala strategija EU preučiti tudi vidike, ki zadevajo boj proti ISIL/Daišu in drugim terorističnim organizacijam s seznama OZN, poudariti in se osredotočiti na politične in družbenoekonomske temeljne vzroke, ki so olajšali širjenje terorizma, ter opredeliti konkretne ukrepe za njihovo preprečevanje; meni tudi, da bi bilo treba poiskati načine, s katerimi bi bilo mogoče prispevati k ohranitvi večetničnega in večverskega značaja sirske družbe; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja pomen varstva etničnih in verskih manjšin v Siriji in je trdno prepričan, da bi morali biti vsi politični procesi vključujoči in usmerjeni v obnovo Sirije kot večverske in strpne države; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ponovno opozarja, da so ključnega pomena zgodnje oblikovanje ukrepov za krepitev zaupanja, vključno s povsem neoviranim humanitarnim dostopom po celotni Siriji, zagotovitev osnovnih javnih storitev (električne energije, vode, zdravstvenega varstva), konec vseh obleganj mest ter izpustitev zapornikov in talcev; pozdravlja sporazum med sirsko vlado in uporniškimi skupinami, ki omogoča evakuacijo štirih obleganih mest; poziva vse strani, naj podprejo in olajšajo sprejetje celovitega sporazuma o ukrepih za krepitev zaupanja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | z obžalovanjem ugotavlja, da je uničujoči državljanski konflikt državo vrnil več desetletij v preteklost, kar zadeva družbeni in gospodarski razvoj, ter več milijonov ljudi prisilil v brezposelnost in revščino, ki s sabo prinašata razpad zdravstvenih in izobraževalnih storitev ter obsežno razselitev Sircev in beg možganov; zato izpostavlja, da je pomembno povečati nehumanitarno pomoč, ki je namenjena krepitvi odpornosti ljudi v Siriji in ponovnemu zagonu gospodarstva; prav tako poziva države članice EU, naj pokažejo večjo predanost delitvi odgovornosti, pri tem pa s programi preselitev in humanitarnega sprejema beguncem, ki bežijo iz sirskih vojnih območij, omogočijo, da poiščejo zaščito zunaj neposrednega sosedstva; meni pa, da bi bilo treba čim prej po koncu konflikta zagotoviti spodbude za usposobljene sirske begunce, da bi se vrnili in prispevali k prizadevanjem za obnovo; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja nove partnerske prednostne naloge, o katerih se je EU dogovorila z Jordanijo in Libanonom, ter poenostavitev pravil o poreklu blaga za izvoz iz Jordanije; obžaluje, da veliko beguncev v Jordaniji, Libanonu in Turčiji še vedno živi v negotovih socialnih in gospodarskih razmerah ter pogosto ne more najti (zakonite) zaposlitve; poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj vztraja pri tem, da si morajo jordanski in libanonski organi prizadevati za odpravo preostalih (neformalnih) ovir, podpirati razširjene možnosti samozaposlitve ter uresničiti zaveze glede ustvarjanja novih delovnih mest za ženske in mlade; |
| --- | --- |

16.

| 17. | v celoti podpira cilj pobude, da v Siriji in regiji ne bi bilo izgubljene generacije otrok, ter poziva k dodatnim prizadevanjem za izpolnitev cilja, da bi se vsi otroci begunci in ranljivi otroci v gostiteljskih skupnostih vključili v kakovostno izobraževanje z enakim dostopom za deklice in dečke; poudarja, da je treba priznati pogosto neformalno izobraževanje v begunskih taboriščih in podpreti psihološko rehabilitacijo teh travmatiziranih otrok; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic EU, Združenim narodom, članom mednarodne podporne skupine za Sirijo in vsem stranem, udeleženim v konfliktu, ter poskrbi za prevod besedila v arabščino. |
| --- | --- |

18.

---

| 30.8.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 307/123 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 307/123

---

P8_TA(2017)0228

Cestni promet v Evropski uniji

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2017 o cestnem prometu v Evropski uniji (2017/2545(RSP))

(2018/C 307/19)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 91 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 91 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 1999/62/ES z dne 17. junija 1999 o cestnih pristojbinah za uporabo določene infrastrukture za težka tovorna vozila (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Evropskega parlamenta in Sveta 1999/62/ES z dne 17. junija 1999 o cestnih pristojbinah za uporabo določene infrastrukture za težka tovorna vozila (1),

| — | ob upoštevanju Direktive 2002/15/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2002 o urejanju delovnega časa oseb, ki opravljajo spremljevalne dejavnosti v cestnem prometu (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2002/15/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2002 o urejanju delovnega časa oseb, ki opravljajo spremljevalne dejavnosti v cestnem prometu (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 561/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2006 o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1071/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih pravilih glede pogojev za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1071/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih pravilih glede pogojev za opravljanje dejavnosti cestnega prevoznika (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1072/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih pravilih za dostop do trga mednarodnega cestnega prevoza blaga (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1072/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih pravilih za dostop do trga mednarodnega cestnega prevoza blaga (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1073/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih pravilih za dostop do mednarodnega trga avtobusnih prevozov (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1073/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o skupnih pravilih za dostop do mednarodnega trga avtobusnih prevozov (6),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 165/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. februarja 2014 o tahografu v cestnem prometu (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 165/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. februarja 2014 o tahografu v cestnem prometu (7),

| — | ob upoštevanju bele knjige Komisije z naslovom Načrt za enotni evropski prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bele knjige Komisije z naslovom Načrt za enotni evropski prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu (COM(2011)0144),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. septembra 2015 o izvajanju bele knjige o prometu iz leta 2011: ocena in pot naprej proti trajnostni mobilnosti (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. septembra 2015 o izvajanju bele knjige o prometu iz leta 2011: ocena in pot naprej proti trajnostni mobilnosti (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2017 o logistiki v EU in multimodalnem prometu na novih koridorjih TEN-T (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2017 o logistiki v EU in multimodalnem prometu na novih koridorjih TEN-T (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. novembra 2016 o novih priložnostih za mala prevozna podjetja, vključno s sodelovalnimi poslovnimi modeli (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. novembra 2016 o novih priložnostih za mala prevozna podjetja, vključno s sodelovalnimi poslovnimi modeli (10),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu 2014 o stanju na trgu cestnega prevoza v Uniji (COM(2014)0222), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu 2014 o stanju na trgu cestnega prevoza v Uniji (COM(2014)0222),

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2015/413 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2015 o lažji čezmejni izmenjavi informacij o prometnih prekrških, povezanih z varnostjo v cestnem prometu (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2015/413 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2015 o lažji čezmejni izmenjavi informacij o prometnih prekrških, povezanih z varnostjo v cestnem prometu (11),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Evropska strategija za mobilnost z nizkimi emisijami (COM(2016)0501) in sporočila Komisije z naslovom Transport and CO2
  (Promet in CO2) (COM(1998)0204), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Evropska strategija za mobilnost z nizkimi emisijami (COM(2016)0501) in sporočila Komisije z naslovom Transport and CO2
  (Promet in CO2) (COM(1998)0204),

| — | ob upoštevanju Pariškega sporazuma in z njim povezane zaveze, da se povečanje globalne temperature ohrani precej pod 2 oC v primerjavi s predindustrijsko ravnjo in da se prizadeva za omejitev povečanja celo na 1,5 oC, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pariškega sporazuma in z njim povezane zaveze, da se povečanje globalne temperature ohrani precej pod 2 oC v primerjavi s predindustrijsko ravnjo in da se prizadeva za omejitev povečanja celo na 1,5 oC,

| — | ob upoštevanju izjave iz Amsterdama z dne 14. aprila 2016 o sodelovanju na področju povezane in avtomatizirane vožnje – Na poti k povezanim in avtomatiziranim vozilom na evropskih cestah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave iz Amsterdama z dne 14. aprila 2016 o sodelovanju na področju povezane in avtomatizirane vožnje – Na poti k povezanim in avtomatiziranim vozilom na evropskih cestah,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. septembra 2016 o socialnem dampingu v Evropski uniji (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. septembra 2016 o socialnem dampingu v Evropski uniji (12),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Evropska strategija za kooperativne inteligentne prometne sisteme – mejnik na poti h kooperativni, povezani in avtomatizirani mobilnosti – (COM(2016)0766), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Evropska strategija za kooperativne inteligentne prometne sisteme – mejnik na poti h kooperativni, povezani in avtomatizirani mobilnosti – (COM(2016)0766),

| — | ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker bi Komisija nujno morala predložiti zakonodajne predloge v zvezi s trgom cestnega prevoza blaga (v nadaljevanju „cestne pobude“), da bi opredelili in obravnavali izzive, s katerimi se sektor sooča; |
| --- | --- |

A.

ker bi Komisija nujno morala predložiti zakonodajne predloge v zvezi s trgom cestnega prevoza blaga (v nadaljevanju „cestne pobude“), da bi opredelili in obravnavali izzive, s katerimi se sektor sooča;

| B. | ker sektor cestnega prevoza v EU neposredno ustvarja 5 milijonov delovnih mest in prispeva skoraj 2 % k BDP Evropske unije, v njem pa deluje 344 000 podjetij za cestni prevoz potnikov in več kot 560 000 podjetij za cestni prevoz blaga (13); |
| --- | --- |

B.

ker sektor cestnega prevoza v EU neposredno ustvarja 5 milijonov delovnih mest in prispeva skoraj 2 % k BDP Evropske unije, v njem pa deluje 344 000 podjetij za cestni prevoz potnikov in več kot 560 000 podjetij za cestni prevoz blaga (13);

| C. | ker je bilo leta 2013 v okviru dejavnosti cestnega prevoza potnikov v EU prevoženih 5 323 milijard potniških kilometrov, od katerih je bilo v EU-28 72,3 % skupnih prometnih dejavnosti opravljenega s potniškimi avtomobili, 8,1 % pa z avtobusi (14); |
| --- | --- |

C.

ker je bilo leta 2013 v okviru dejavnosti cestnega prevoza potnikov v EU prevoženih 5 323 milijard potniških kilometrov, od katerih je bilo v EU-28 72,3 % skupnih prometnih dejavnosti opravljenega s potniškimi avtomobili, 8,1 % pa z avtobusi (14);

| D. | ker je varnost v cestnem prometu še vedno aktualna tema v EU, saj je v letu 2015 bilo resno poškodovanih 135 000 ljudi, 26 100 pa jih je umrlo; |
| --- | --- |

D.

ker je varnost v cestnem prometu še vedno aktualna tema v EU, saj je v letu 2015 bilo resno poškodovanih 135 000 ljudi, 26 100 pa jih je umrlo;

| E. | ker je cestni promet gonilna sila gospodarstva EU in bi moral ohraniti vodilno vlogo pri ustvarjanju nadaljnje gospodarske rasti, ustvarjanju delovnih mest ter spodbujanju konkurenčnosti in teritorialne kohezije, hkrati pa je nujno, da postane bolj trajnosten ter spoštuje dostojne delovne pogoje in socialne pravice; |
| --- | --- |

E.

ker je cestni promet gonilna sila gospodarstva EU in bi moral ohraniti vodilno vlogo pri ustvarjanju nadaljnje gospodarske rasti, ustvarjanju delovnih mest ter spodbujanju konkurenčnosti in teritorialne kohezije, hkrati pa je nujno, da postane bolj trajnosten ter spoštuje dostojne delovne pogoje in socialne pravice;

| F. | ker je cestni promet sektor, v katerem ima Evropa svetovni primat, tako v proizvodnji kot v prevoznih storitvah, in ker je bistveno, da se evropski cestni promet razvija naprej, da vlaga in se obnavlja na trajnostni in ekološki način, da bi ohranili tehnološki primat na globalni ravni v globalnem gospodarstvu, ki ga vse bolj zaznamuje pojav vplivnih novih udeležencev in novih poslovnih modelov; |
| --- | --- |

F.

ker je cestni promet sektor, v katerem ima Evropa svetovni primat, tako v proizvodnji kot v prevoznih storitvah, in ker je bistveno, da se evropski cestni promet razvija naprej, da vlaga in se obnavlja na trajnostni in ekološki način, da bi ohranili tehnološki primat na globalni ravni v globalnem gospodarstvu, ki ga vse bolj zaznamuje pojav vplivnih novih udeležencev in novih poslovnih modelov;

| G. | ker se v cestnem prometu nadaljuje opuščanje fosilnih goriv, saj je nujno treba izboljšati njegovo energijsko učinkovitost in trajnost, predvsem z alternativnimi gorivi, alternativnimi pogonskimi sistemi in digitalizacijo ter na stroškovno učinkovit način, ne da bi žrtvovali njegovo konkurenčnost; |
| --- | --- |

G.

ker se v cestnem prometu nadaljuje opuščanje fosilnih goriv, saj je nujno treba izboljšati njegovo energijsko učinkovitost in trajnost, predvsem z alternativnimi gorivi, alternativnimi pogonskimi sistemi in digitalizacijo ter na stroškovno učinkovit način, ne da bi žrtvovali njegovo konkurenčnost;

| H. | ker ima promet pomembno vlogo pri podnebnih spremembah, saj proizvede okoli 23,2 % vseh emisij toplogrednih plinov v EU, in ker je cestni promet EU v letu 2014 proizvedel 72,8 % emisij toplogrednih plinov iz prometa; |
| --- | --- |

H.

ker ima promet pomembno vlogo pri podnebnih spremembah, saj proizvede okoli 23,2 % vseh emisij toplogrednih plinov v EU, in ker je cestni promet EU v letu 2014 proizvedel 72,8 % emisij toplogrednih plinov iz prometa;

| I. | ker naj bi zastoji na cesti po ocenah za gospodarstvo EU pomenili izgubo v višini 1 % njenega BDP, izgubo časa, dodatno porabo goriva in onesnaženje; |
| --- | --- |

I.

ker naj bi zastoji na cesti po ocenah za gospodarstvo EU pomenili izgubo v višini 1 % njenega BDP, izgubo časa, dodatno porabo goriva in onesnaženje;

| J. | ker se mednarodni cestni prevoz blaga sooča z vse večjim številom regulativnih ovir, ki so jih postavile države članice; |
| --- | --- |

J.

ker se mednarodni cestni prevoz blaga sooča z vse večjim številom regulativnih ovir, ki so jih postavile države članice;

| K. | ker so multimodalna omrežja in povezovanje različnih načinov prevoza in storitev potencialno koristni za izboljšanje potniških in tovornih prometnih povezav in učinkovitosti, s čimer lahko pripomorejo k zmanjšanju ogljikovih in drugih škodljivih emisij; |
| --- | --- |

K.

ker so multimodalna omrežja in povezovanje različnih načinov prevoza in storitev potencialno koristni za izboljšanje potniških in tovornih prometnih povezav in učinkovitosti, s čimer lahko pripomorejo k zmanjšanju ogljikovih in drugih škodljivih emisij;

| L. | ker države članice ne izvršujejo dovolj zakonodaje EU o kabotaži; |
| --- | --- |

L.

ker države članice ne izvršujejo dovolj zakonodaje EU o kabotaži;

| M. | ker pri izvrševanju veljavne zakonodaje o delovnih pogojih, socialnih pravicah in varnosti v cestnem prometu prihaja do ogromnih razlik po Uniji; |
| --- | --- |

M.

ker pri izvrševanju veljavne zakonodaje o delovnih pogojih, socialnih pravicah in varnosti v cestnem prometu prihaja do ogromnih razlik po Uniji;

Izboljšanje konkurenčnosti in inovacij v cestnem sektorju

| 1. | meni, da bi morali s cestnimi pobudami zagotoviti zagon, ki je močno potreben za bolj trajnostni, varen, inovativen in konkurenčen evropski cestni sektor, dodatno razviti evropsko cestno infrastrukturo, da bi izboljšali kakovost cestnega prevoza in logistike, zagotovili enake konkurenčne pogoje za prevoznike na globalnem trgu, dokončali in izboljšali delovanje notranjega trga za cestni prevoz potnikov in blaga ter oblikovali dolgoročno strategijo za evropski cestni sektor; |
| --- | --- |

1.

| 2. | meni tudi, da bi s cestnimi pobudami morali spodbujati tehnološki razvoj vozil, promovirati alternativna goriva, okrepiti interoperabilnost prometnih sistemov in načinov prevoza ter zagotoviti dostop do trga za male in srednje prevoznike; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj upošteva resolucijo Parlamenta z dne 9. septembra 2015 o izvajanju bele knjige o prometu iz leta 2011 pri oblikovanju cestnih pobud; poudarja, da je treba cestni promet obravnavati celovito in dolgoročno v okviru politike EU za intermodalni in trajnostni promet; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo, naj pri pripravi svežnja o pobudi za cestno mobilnost prav tako upošteva resolucijo Parlamenta z dne 14. septembra 2016 o socialnem dampingu v Evropski uniji; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da je cestni sektor pomemben ustvarjalec delovnih mest in rasti v EU ter da so gospodarske razmere tesno povezane z njegovo konkurenčnostjo; zato poziva k proaktivnim politikam, namenjenim podpori in razvoju trajnostnega cestnega sektorja s pošteno konkurenco, zlasti za mala in srednja podjetja, da bi omogočili prihodnji digitalni, tehnološki in okoljski razvoj sektorja, hkrati pa spodbudili izpopolnjevanje delovne sile; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva evropski cestni sektor, naj izkoristi priložnosti, ki jih ponuja digitalizacija; poziva Komisijo, naj razvije infrastrukturo za komunikacijo tako med vozili kot med vozili in infrastrukturo, da bi okrepili varnost na cesti in učinkovitost ter da bi pripravili prihodnost cestne mobilnosti; poudarja, da je treba razviti prenos tehnologij za vozila, povečati njihovo logistično podporo in v zvezi s tem pripraviti ustrezne opredelitve in pravila; poziva Komisijo, naj predvidi ustrezni regulativni okvir za povezano in avtomatizirano vožnjo ter za nove sodelovalne poslovne modele; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisijo, naj okrepi harmonizacijo prevoza potnikov in prevoza blaga, zlasti za sisteme elektronskega cestninjenja v EU, saj sedanje pomanjkanje harmonizacije povzroča dodatne stroške za prevoz; v zvezi s tem spodbuja uporabo digitalnih tehnologij (dokumenti brez papirja in standardizirani dokumenti, pametni tahograf e-CMR it.), da bi zagotovili popolnoma delujoč notranji trg; |
| --- | --- |

7.

Lajšanje čezmejne mobilnosti na cesti

| 8. | poziva države članice, naj bolj natančno izvajajo ustrezna pravila EU, in Komisijo, naj podrobneje spremlja to izvajanje, tudi glede čezmejnega sodelovanja, razlaganje in pravilno in nediskriminatorno izvrševanje veljavne zakonodaje ter se loti harmonizacije nacionalnih zakonodaj; meni, da bi morala Komisija, kjer je legitimno, sprožiti postopke za ugotavljanje kršitev zoper zakone in ukrepe, ki ukrivljajo trg; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva države članice, naj tesneje sodelujejo z organizacijo Euro Contrôle Route in evropsko mrežo prometnih policij (TISPOL), da bi izboljšale izvrševanje zakonodaje o cestnem prometu v Evropi in oblikovale trden mehanizem za zagotovitev enakega in ustreznega izvajanja veljavnega pravnega reda, na primer s podporo državam članicam pri certificiranju, standardizaciji, strokovnem znanju, zbiranju podatkov, usposabljanju in inšpekcijskih pregledih ter z upravljanjem platform za izmenjavo informacij med nacionalnimi strokovnjaki in organi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva države članice, naj okrepijo nadzor, zlasti v zvezi z upoštevanjem časa vožnje in počitka in pravil o kabotaži, ter nalagajo učinkovite, sorazmerne in odvračilne sankcije; poziva Komisijo, naj pospeši obvezno uporabo digitalnih naprav, kot so pametni tahografi, in uporabo elektronskih tovornih listov (e-CMR), da bi izboljšali spremljanje skladnosti z ustreznimi pravili EU, hkrati pa zmanjšali upravne stroške; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisijo, naj nadaljuje harmonizacijo veljavnih pravil za obvezno varnostno opremo v lahkih in težkih motornih vozilih, kot so varnostni trikotniki, odsevni jopiči, rezervne žarnice ali etilometri; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo, naj preuči možnosti za zmanjšanje birokratskih in finančnih bremen v različnih nacionalnih zakonodajah, da bi olajšali svobodo zagotavljanja prevoznih storitev po EU; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da bi imel skladen, pregleden, nediskriminatoren in nebirokratski sistem cestninjenja, ki se izvaja v EU in je sorazmeren z uporabo ceste in zunanjimi stroški, ki jih povzročijo tovornjaki, avtobusi in avtomobili (načeli „uporabnik plača“ in „onesnaževalec plača“), pozitiven učinek na reševanje težav v zvezi s propadajočo cestno infrastrukturo, zastoji in onesnaževanjem; poziva Komisijo, naj pripravi okvir, ki bo zagotovil nediskriminatorno obravnavo in preprečeval razdrobljene sisteme cestninjenja osebnih vozil po EU; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva Komisijo, naj predlaga revizijo direktive o evropskem elektronskem cestninjenju, ki bi moral vključevati zunanje stroške na podlagi načela „onesnaževalec plača“, biti popolnoma interoperabilen z namenom prispevanja k vzpostavitvi harmoniziranih tehničnih standardov EU za pobiranje cestnine, temeljiti na preglednosti, boljšem razvoju in integraciji različne opreme za pametne prometne sisteme, vgrajene v vozila, ter na jasnejši zakonodaji, da bi bolje opredelili in zavarovali pravice ponudnikov evropskega elektronskega cestninjenja in zmanjšali breme njihovih obveznosti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | meni, da imajo države članice na obrobju in države, ki nimajo prave alternative cestnemu prevozu, več težav pri doseganju jedra notranjega trga EU; poziva Komisijo, naj v svoje cestne pobude vključi mehanizem za zmanjšanje pristojbin, ki jih morajo plačevati podjetja za cestni promet z obrobja; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da so najeta vozila običajno najnovejša in najbolj čista na trgu ter prispevajo k učinkovitosti cestnoprometnega sektorja; zato poziva Komisijo, naj pregleda veljavna pravila o najetih vozilih, ki trenutno državam članicam dovoljujejo prepoved uporabe tovrstnih vozil za dejavnosti mednarodnega prevoza; |
| --- | --- |

16.

| 17. | je zaskrbljen, ker nacionalni organi ne izvršujejo pravil o goljufijah v zvezi s tahografi in kabotažo, ter zato poziva Komisijo, naj obravnava te težave, med drugim z uporabo novih tehnologij, poenostavitvijo in pojasnitvijo določb o kabotaži ter z boljšo izmenjavo informacij med organi, da bi bolje izvrševali pravila po vsej EU in boljše spremljali kabotažo; |
| --- | --- |

17.

| 18. | meni, da bi morale biti zakonodajne zahteve sorazmerne z naravo poslovanja in velikostjo podjetja; vendar se sprašuje, ali je izvzetje, ki ga za lahka tovorna vozila določajo številni evropski predpisi, še vedno utemeljeno, glede na znatno povečanje njihove uporabe na področju mednarodnega prevoza blaga, ter zahteva, da Komisija predstavi diagnostično poročilo o posledicah njihove vse večje rabe za gospodarstvo, okolje in varnost; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da bi bilo treba olajšati čezmejno mobilnost na cestah s sosednjimi državami pristopnicami, in sicer z boljšo harmonizacijo standardov na področju cestne infrastrukture, signaliziranja in elektronskih sistemov, s čimer bi odpravili ozka grla, zlasti v osrednjem omrežju TEN-T; |
| --- | --- |

19.

Izboljšanje socialnih pogojev in varnostnih predpisov

| 20. | poudarja, da s svobodo do zagotavljanja prevoznih storitev po EU ne bi smeli upravičevati kršitev temeljnih pravic delavcev ali oslabiti veljavno zakonodajo o delovnih razmerah, kot so čas počitka, delovni vzorci, čas v tujini, dostop do znanj in spretnosti, usposabljanje in poklicni razvoj, zdravje in varnost, nega in socialna pomoč ter minimalna plača; |
| --- | --- |

20.

| 21. | meni, da je izjemno pomembno opozoriti Komisijo na njene lastne zaveze iz predloga za evropski steber socialnih pravic, zlasti glede:






  — | varne in prilagodljive zaposlitve, načelo 5d: „Preprečujejo se zaposlitvena razmerja, ki vodijo do negotovih delovnih razmer, vključno s prepovedjo zlorab netipičnih pogodb o zaposlitvi. Poskusne dobe ne bi smele trajati nerazumno dolgo“; |
| --- | --- | --- |

21.

—

varne in prilagodljive zaposlitve, načelo 5d: „Preprečujejo se zaposlitvena razmerja, ki vodijo do negotovih delovnih razmer, vključno s prepovedjo zlorab netipičnih pogodb o zaposlitvi. Poskusne dobe ne bi smele trajati nerazumno dolgo“;

| — | poštene plače, načelo 6a: „Delavci imajo pravico do poštenih plač, ki zagotavljajo dostojen življenjski standard“; |
| --- | --- |

—

poštene plače, načelo 6a: „Delavci imajo pravico do poštenih plač, ki zagotavljajo dostojen življenjski standard“;

opozarja, da pobude Komisije v zvezi s cestnim prometom ne smejo kršiti tega načela ali ogrožati pravic delavcev v tem sektorju;

| 22. | je zaskrbljen zaradi socialno spornih poslovnih praks, ki so tudi tvegane v smislu cestne varnosti, povezanih predvsem s pravili o kabotaži in tako imenovanimi slamnatimi družbami (zlasti vprašanja glede prikritega samozaposlovanja in namerno škodljivih praks ali izogibanja veljavne evropske in nacionalne zakonodaje, ki omogočajo nastanek nepoštene konkurence z nezakonitim zmanjševanjem stroškov dela in poslovanje in ki vodijo v kršitev pravic delavcev, do katerih pride zaradi nejasnosti evropskih pravil, različnih razlag in praks izvrševanja na nacionalni ravni); |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisijo, naj pregleda zahteve o pravici do ustanavljanja, da bi izkoreninili slamnate družbe v sektorju cestnega prevoza; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Komisijo in države članice, naj nujno obravnavajo vprašanja, povezana z utrujenostjo voznikov, vključno z zagotavljanjem, da naložbe v cestno infrastrukturo vključujejo izboljšave objektov za voznike, zlasti za voznike na dolge proge, in da se zakonodaja o počitku popolnoma spoštuje; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisijo, naj pojasni pravila o kabotaži in pravila o dostopu do opravljanja dejavnosti prevoza v cestnem prometu ter izboljša njihovo izvajanje, da bi učinkovito obravnavala goljufije in zlorabe; |
| --- | --- |

25.

| 26. | zavrača nadaljnjo liberalizacijo kabotaže, zlasti neomejeno kabotažo v določenem številu dni; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Komisijo, naj pojasni izvajanje določb direktive o napotitvi delavcev v sektorju cestnega prevoza ter izboljša njihovo izvajanje in izvrševanje; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja, da se zaradi večjega povpraševanja po prevoznih storitvah, hitrega razvoja mednarodne trgovine in demografske situacije Evropa sooča s pomanjkanjem poklicnih voznikov; zato poziva Komisijo, naj olajša dostop mladih moških in žensk do tega poklica ter obravnava problema slabih delovnih pogojev za voznike in slabe kakovosti obcestne infrastrukture; |
| --- | --- |

28.

| 29. | opozarja, da različne nacionalne zakonodaje glede socialnih razmer in pravic v sektorju cestnega prevoza v Uniji ustvarjajo znatne in nesorazmerne upravne ovire za prevoznike, zlasti za mala in srednja podjetja, večajo kompleksnost pravnega okvira in spodkopavajo vzpostavitev notranjega trga v sektorju cestnega prevoza v Uniji ter povzročajo ovire za prosti pretok storitev in blaga; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisijo, naj pripravi predloge za bližajoče se cestne pobude, ki bodo omogočale učinkovitejše razlikovanje med svobodo opravljanja storitev in svobodo ustanavljanja s ciljem, da se bodo poslovne dejavnosti v državi članici, kjer podjetje nima svojega sedeža, izvajale zgolj začasno, in da bo za zaposlene veljala zakonodaja države, kjer imajo običajno delovno mesto ali kjer izvajajo večino poklicne dejavnosti; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Komisijo in države članice, naj obravnavajo kakovost dela v sektorju cestnega prevoza, zlasti kar zadeva usposabljanje, certificiranje, delovne pogoje in poklicni razvoj, da bi ustvarili kakovostna delovna mesta, razvili nove spretnosti in okrepili konkurenčnost cestnih prevoznikov v EU, da bi postali privlačnejši za mlade, hkrati pa bi se osredotočili na zagotavljanje ustreznega usklajevanja poklicnega in zasebnega življenja za voznike; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva Komisijo, naj pregleda direktivo o kombiniranem prevozu (92/106/EGS), da se okrepi multimodalni prevoz, odpravijo nepoštene prakse in zagotovi skladnost s socialno zakonodajo na področju kombiniranega prevoza; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Komisijo, naj oceni možnost vzpostavitve „elektronske in integrirane datoteke o prevozniku“ za vse prevoznike z licenco Skupnosti, saj bi to omogočalo, da se vsi ustrezni podatki o prevozniku, vozilu in vozniku, ugotovljeni pri cestnem preverjanju, zberejo na enem mestu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poudarja, da je sistem počivališč v EU nezadosten in neustrezen; zato poziva države članice, naj v posvetovanju s Komisijo oblikujejo načrt za izgradnjo/zagotavljanje zmogljivosti in uporabniku prijaznih, varnih in zaščitenih počivališč z zadostnim številom parkirnih mest, sanitarnimi objekti in tranzitnimi hoteli, zlasti na strateških točkah/vozliščih v bližini zelo prometnih cest; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisijo in države članice, naj obravnavajo trenutne težave glede nepraktičnosti, povezane s časom vožnje in počitka, saj so razmere, ko so vozniki prisiljeni počivati več ur, čeprav so le nekaj kilometrov stran od njihove domače baze ali prebivališča, so pogoste; poziva Komisijo, naj to upošteva pri reviziji Uredbe (ES) št. 561/2006 o usklajevanju določene socialne zakonodaje v zvezi s cestnim prometom; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo cilj za vso EU za zmanjšanje resnih poškodb v cestnem prometu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva Komisijo, naj po vsej EU izvede znanstveno študijo o učinkih utrujenosti voznikov v avtobusnem prevozu in prevozu tovora s kombiniranim vozilom ali tovornjakom; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva Komisijo, naj nemudoma začne revizijo Uredbe o splošni varnosti (ES) št. 661/2009 in pri tem upošteva vlogo novih tehnologij in standardov, vključno vsaj z zapisovalniki podatkov v primeru nesreče, standardi za neposredno vidno polje, pametni sistemi za prilagajanje hitrosti in spremljanjem tlaka v pnevmatikah; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poudarja, da je treba izboljšati standarde varnosti na cestah EU, da bi izpolnili cilj prepolovitve števila smrti in resnih poškodb do leta 2020; podpira oceno učinka, ki jo je Komisija uporabila pri pregledu zakonodajnega okvira za izboljšanje varnosti cestne infrastrukture; |
| --- | --- |

39.

Spodbujanje prometa z nizkimi emisijami

| 40. | poudarja, da je treba izboljšati učinkovito rabo virov v cestnem prometu in njegovo vlogo v modernem sinhromodalnem prevoznem omrežju, da bi učinkoviteje uporabljali obstoječe zmogljivosti, izboljšali zasedenost vozil, spodbudili uporabo manjših in lažjih vozil in souporabo potniških avtomobilov ter zmanjšali število koles iz štirih na dve; meni, da je digitalizacija bistvena za izpolnitev cilja učinkovitejše rabe virov; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poudarja, da je za izpolnjevanje ciljev Pariške pogodbe iz leta 2015 (COP 21) o podnebnih spremembah treba doseči dekarbonizacijo prometnega sektorja in izboljšati kakovost zraka s spodbujanjem električne mobilnosti, gorivnih celic in drugih naprednih pogonskih sistemov, zlasti tistih, pri katerih ima Evropa znatno tehnološko prednost; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva Komisijo, naj pripravi ambiciozne predloge za standarde CO2 za tovornjake in avtobuse, da bi zmanjšali emisije toplogrednih plinov iz sektorja cestnega prevoza; poziva Komisijo, naj nadaljnje preuči priložnosti za pospešitev prehoda na promet z nizkimi emisijami z uvedbo pobude za naknadno opremljanje; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva h konkretnim ukrepom, da bi zagotovili izvajanje načel „uporabnik plača“ in „onesnaževalec plača“ v cestnem prometu, vključno s smernicami in primeri najboljše prakse, ter da bi zagotovili poštene in enake konkurenčne pogoje v vseh regijah EU; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poudarja, da bi morala revizija direktive o evropskem elektronskem cestninjenju prispevati k spodbujanju vozil, ki manj onesnažujejo, in souporabe vozil; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poudarja, da je ustrezna infrastruktura za uporabo alternativnih vozil v cestnem prometu zelo pomembna, zato poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo modele spodbud za dokončanje oskrbnega omrežja za alternativna goriva; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva k učinkovitim okvirom nacionalnih politik za spodbujanje širše uporabe vozil, ki uporabljajo alternativna vozila (npr. električna energija, hibridna vozila, vodik in stisnjeni zemeljski plin), in k hitremu razvoju infrastrukture, ki je potrebna za polnjenje goriva ali energije; |
| --- | --- |

46.

| 47. | priznava, da so inovativna cestna vozila in infrastruktura z nizkimi emisijami v pomoč pri prehodih in povezavah med cestnim prometom, železnico in pristanišči, s čimer spodbujajo skupni prehod na okolju prijazne oblike prevoza posameznikov, potnikov in tovora; |
| --- | --- |

47.

| 48. | meni, da bi morala skupni prevoz in souporaba avtomobilov predstavljati pomemben vir za trajnostni razvoj povezav, med drugim v najbolj oddaljenih, gorskih in podeželskih regijah; poziva Komisijo, države članice in lokalne organe, naj pospešijo nastanek sodelovalnih poslovnih modelov na tem področju; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva Komisijo, naj preveri uvajanje območij z nizkimi emisijami v več državah članicah ter preuči možnost določanja splošnih meril/pravil za uvedbo/delovanje teh območij; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ugotavlja, da bi lahko imeli inteligentni prometni sistemi, kot so sodelovalni inteligentni prometni sistemi, in inovacije, kot so e-avtocesta (v električno omrežje priključeni tovornjaki s tehnologijo trolejbusov) in oblikovanje kolon vozil, pomembno vlogo pri krepitvi učinkovitosti, varnosti in okoljske zmogljivosti prometnega sistema; zato poziva Komisijo, naj spodbuja razvoj in uporabo inteligentnih prometnih sistemov in inovacije; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ugotavlja, da število praznih voženj v cestnem prometu ostaja visoko, kar ima negativen učinek na okolje; želi spomniti, da je bila leta 2012 skoraj četrtina (23,2 %) vseh prevoženih km pri tovornjakih s težkim tovorom v EU opravljena s praznim vozilom in da so za veliko število praznih voženj krive veljavne omejitve kabotaže, ki prevoznike omejujejo pri povečanju količine tovora in okoljske učinkovitosti; zato poudarja pozitiven učinek, ki ga ima odprtje trga na okoljsko učinkovitost cestnega prometa; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva Komisijo, naj ob upoštevanju dekarbonizacije sektorja cestnega prevoza pospeši prehod iz tradicionalnih vozil na fosilna goriva na trajnostna električna vozila, kot so vozila, ki uporabljajo gorivne celice; |
| --- | --- |

52.

| 53. | spodbuja Komisijo, naj posodobi svoj priročnik o zunanjih stroških iz prometa, vključno z novimi podatki o emisijah pri dejanski vožnji ter gospodarsko in socialni škodo zaradi podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poudarja, da bi bilo treba cilje za prehod na alternativne in obnovljive vire energije za cestni promet doseči z mešanico virov energije in obstoječimi metodami za varčevanje z energijo; opozarja, da so za ta prehod potrebne ustrezne pobude in da bi bilo treba cilje zmanjševanja opredeliti na tehnološko nevtralni način; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ugotavlja, da je mogoče alternativna goriva, med drugim stisnjeni zemeljski plin, utekočinjeni zemeljski plin in biogoriva druge generacije, uporabiti za pospešitev prehoda; |
| --- | --- |

55.

o

o o

| 56. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

56.

---

(1)  UL L 187, 20.7.1999, str. 42.

(2)  UL L 80, 23.3.2002, str. 35.

(3)  UL L 102, 11.4.2006, str. 1.

(4)  UL L 300, 14.11.2009, str. 51.

(5)  UL L 300, 14.11.2009, str. 72.

(6)  UL L 300, 14.11.2009, str. 88.

(7)  UL L 60, 28.2.2014, str. 1.

(8)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0310.

(9)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0009.

(10)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0455.

(11)  UL L 68, 13.3.2015, str. 9.

(12)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0346.

(13)  Vir: EU Transport in Figures 2016 (Promet EU v številkah za leto 2016), na podlagi podatkov Eurostata.

(14)  Vir: EU Transport in Figures 2016 (Promet EU v številkah za leto 2016), na podlagi podatkov Eurostata.

---

| 30.8.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 307/131 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 307/131

---

P8_TA(2017)0229

Begunsko taborišče Dadab

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2017 o begunskem taborišču Dadab (2017/2687(RSP))

(2018/C 307/20)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju izjave Medvladne agencije za razvoj za vzhodno Afriko iz Nairobija z dne 25. marca 2017 o trajnih rešitvah za somalske begunce in ponovnem vključevanju oseb v postopku vračanja v Somalijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Medvladne agencije za razvoj za vzhodno Afriko iz Nairobija z dne 25. marca 2017 o trajnih rešitvah za somalske begunce in ponovnem vključevanju oseb v postopku vračanja v Somalijo,

| — | ob upoštevanju izjave Združenih narodov iz New Yorka o beguncih in migrantih z dne 19. septembra 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Združenih narodov iz New Yorka o beguncih in migrantih z dne 19. septembra 2016,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila tristranske ministrske komisije za prostovoljno repatriacijo somalskih beguncev, ki živijo v Keniji, z dne 25. junija 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila tristranske ministrske komisije za prostovoljno repatriacijo somalskih beguncev, ki živijo v Keniji, z dne 25. junija 2016,

| — | ob upoštevanju sklepov z vrhunskega srečanja EU o migracijah v Valeti 11. in 12. novembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov z vrhunskega srečanja EU o migracijah v Valeti 11. in 12. novembra 2015,

| — | ob upoštevanju izjave z ministrske konference v okviru kartumskega procesa (pobuda za migracijsko pot EU–Afriški rog) iz Rima z dne 28. novembra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave z ministrske konference v okviru kartumskega procesa (pobuda za migracijsko pot EU–Afriški rog) iz Rima z dne 28. novembra 2014,

| — | ob upoštevanju tristranskega sporazuma med somalsko in kenijsko vlado ter Uradom visokega komisarja Združenih narodov za begunce o prostovoljnih repatriacijah, podpisanega 10. novembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tristranskega sporazuma med somalsko in kenijsko vlado ter Uradom visokega komisarja Združenih narodov za begunce o prostovoljnih repatriacijah, podpisanega 10. novembra 2013,

| — | ob upoštevanju sklepa kenijskega vrhovnega sodišča z dne 9. februarja 2017, v katerem je razsodilo proti zaprtju begunskega taborišča Dadab, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa kenijskega vrhovnega sodišča z dne 9. februarja 2017, v katerem je razsodilo proti zaprtju begunskega taborišča Dadab,

| — | ob upoštevanju odločitve kenijske vlade o pritožbi zoper sklep vrhovnega sodišča z dne 9. februarja 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odločitve kenijske vlade o pritožbi zoper sklep vrhovnega sodišča z dne 9. februarja 2017,

| — | ob upoštevanju izjave uradnih govorcev: Federice Mogherini, visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in podpredsednice Komisije, Nevena Mimice, komisarja EU za mednarodno sodelovanje in razvoj, in Hristosa Stilianidisa, komisarja EU za humanitarno pomoč, o odločitvi kenijske vlade o zaprtju begunskih taborišč Dadab z dne 20. maja 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave uradnih govorcev: Federice Mogherini, visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in podpredsednice Komisije, Nevena Mimice, komisarja EU za mednarodno sodelovanje in razvoj, in Hristosa Stilianidisa, komisarja EU za humanitarno pomoč, o odločitvi kenijske vlade o zaprtju begunskih taborišč Dadab z dne 20. maja 2016,

| — | ob upoštevanju nujnega skrbniškega sklada EU za Afriko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nujnega skrbniškega sklada EU za Afriko,

| — | ob upoštevanju globalnega dogovora Združenih narodov o delitvi odgovornosti za begunce, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalnega dogovora Združenih narodov o delitvi odgovornosti za begunce,

| — | ob upoštevanju 11. nacionalnega okvirnega programa Evropskega razvojnega sklada za Somalijo in vzhodno Afriko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 11. nacionalnega okvirnega programa Evropskega razvojnega sklada za Somalijo in vzhodno Afriko,

| — | ob upoštevanju člena 123(2) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker je v regiji Afriškega roga s skoraj 250 milijoni prebivalcev in hitrim naraščanjem njihovega števila največ notranje razseljenih oseb in beguncev v Afriki in na svetu; ker se regija spoprijema z izzivi nedovoljenih migracij, prisilne razselitve, trgovine z ljudmi, tihotapljenja ljudi, terorizma in nasilnih konfliktov; |
| --- | --- |

A.

ker je v regiji Afriškega roga s skoraj 250 milijoni prebivalcev in hitrim naraščanjem njihovega števila največ notranje razseljenih oseb in beguncev v Afriki in na svetu; ker se regija spoprijema z izzivi nedovoljenih migracij, prisilne razselitve, trgovine z ljudmi, tihotapljenja ljudi, terorizma in nasilnih konfliktov;

| B. | ker na izzive vplivajo številni dejavniki, ki se razlikujejo glede na lokalne razmere, vendar običajno izhajajo iz pomanjkanja dobrega upravljanja in socialno-ekonomskih priložnosti, skrajne revščine, nestabilnosti in podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

B.

ker na izzive vplivajo številni dejavniki, ki se razlikujejo glede na lokalne razmere, vendar običajno izhajajo iz pomanjkanja dobrega upravljanja in socialno-ekonomskih priložnosti, skrajne revščine, nestabilnosti in podnebnih sprememb;

| C. | ker je bil begunski kompleks v Dadabu ustanovljen leta 1991 kot začasna rešitev za tiste, ki iščejo zatočišče in bežijo pred preganjanjem, nasiljem in nestabilnostjo v vzhodni Afriki, ter zlasti tiste, ki bežijo pred državljansko vojno v Somaliji; ker kompleks trenutno sestavlja pet različnih begunskih taborišč, ki dajejo zatočišče ljudem iz različnih držav in pokrivajo območje 50 kvadratnih kilometrov, pri čemer so najstarejša in najgosteje poseljena Hagadera, Dagahaley in Ifo; |
| --- | --- |

C.

ker je bil begunski kompleks v Dadabu ustanovljen leta 1991 kot začasna rešitev za tiste, ki iščejo zatočišče in bežijo pred preganjanjem, nasiljem in nestabilnostjo v vzhodni Afriki, ter zlasti tiste, ki bežijo pred državljansko vojno v Somaliji; ker kompleks trenutno sestavlja pet različnih begunskih taborišč, ki dajejo zatočišče ljudem iz različnih držav in pokrivajo območje 50 kvadratnih kilometrov, pri čemer so najstarejša in najgosteje poseljena Hagadera, Dagahaley in Ifo;

| D. | ker je bilo begunsko taborišče v Dadabu namenjeno za približno 90 000 ljudi, trenutno pa je po ocenah ZN v njem približno 260 000 ljudi, od katerih jih 95 % izvira iz Somalije, 60 % pa je mlajših od 18 let; ker so v Keniji maja 2016 razpustili urad za begunske zadeve, ki je bil pristojen za registracijo beguncev, kar pomeni, da več deset tisoč ljudi ni registriranih, zato so te številke dejansko še večje; |
| --- | --- |

D.

ker je bilo begunsko taborišče v Dadabu namenjeno za približno 90 000 ljudi, trenutno pa je po ocenah ZN v njem približno 260 000 ljudi, od katerih jih 95 % izvira iz Somalije, 60 % pa je mlajših od 18 let; ker so v Keniji maja 2016 razpustili urad za begunske zadeve, ki je bil pristojen za registracijo beguncev, kar pomeni, da več deset tisoč ljudi ni registriranih, zato so te številke dejansko še večje;

| E. | ker so begunci v begunskem taborišču izpostavljeni tveganju nasilja, pri čemer so ženske in otroci še posebej ranljivi; |
| --- | --- |

E.

ker so begunci v begunskem taborišču izpostavljeni tveganju nasilja, pri čemer so ženske in otroci še posebej ranljivi;

| F. | ker sta v zadnjih dveh desetletjih Somalijo zaznamovali velika nestabilnost in neobstoj državnih struktur, to pa še zaostrujejo ponavljajoče se naravne nesreče, povezane s podnebnimi spremembami; ker te težave slabijo odpornost in sposobnost najbolj ranljivih skupnosti v Somaliji, da bi obvladali te izzive, zaradi česar so postale glavni vzrok razseljevanja v Somaliji in v sosednje države; |
| --- | --- |

F.

ker sta v zadnjih dveh desetletjih Somalijo zaznamovali velika nestabilnost in neobstoj državnih struktur, to pa še zaostrujejo ponavljajoče se naravne nesreče, povezane s podnebnimi spremembami; ker te težave slabijo odpornost in sposobnost najbolj ranljivih skupnosti v Somaliji, da bi obvladali te izzive, zaradi česar so postale glavni vzrok razseljevanja v Somaliji in v sosednje države;

| G. | ker je somalska begunska kriza po treh desetletjih med najbolj dolgotrajnimi na svetu, pri čemer je že tretja generacija beguncev rojena v izgnanstvu; ker je skoraj milijon Somalcev razseljenih v regiji, 1,1 milijona pa je razseljenih v sami Somaliji; |
| --- | --- |

G.

ker je somalska begunska kriza po treh desetletjih med najbolj dolgotrajnimi na svetu, pri čemer je že tretja generacija beguncev rojena v izgnanstvu; ker je skoraj milijon Somalcev razseljenih v regiji, 1,1 milijona pa je razseljenih v sami Somaliji;

| H. | ker je Somalija v zadnjih 15 letih ena od petih držav na svetu, iz katerih prihaja največ beguncev, pri čemer je trenutno registriranih 1,1 milijona beguncev, od tega 80 % na območju Afriškega roga in Jemna; ker je somalska administracija večkrat izrazila pripravljenost, da sprejme svoje državljane; ker je v Keniji trenutno približno 500 000 beguncev, to število pa se še naprej povečuje zaradi vse večje negotovosti v regiji, zlasti v Južnem Sudanu; |
| --- | --- |

H.

ker je Somalija v zadnjih 15 letih ena od petih držav na svetu, iz katerih prihaja največ beguncev, pri čemer je trenutno registriranih 1,1 milijona beguncev, od tega 80 % na območju Afriškega roga in Jemna; ker je somalska administracija večkrat izrazila pripravljenost, da sprejme svoje državljane; ker je v Keniji trenutno približno 500 000 beguncev, to število pa se še naprej povečuje zaradi vse večje negotovosti v regiji, zlasti v Južnem Sudanu;

| I. | ker varnostne razmere v Somaliji ostajajo nevarne in nepredvidljive in ker še naprej prihaja do napadov Al Šababa ter drugih oboroženih in terorističnih skupin; ker je predsednik Mohamed Abdulahi Mohamed Farmadžo Somalijo 6. aprila 2017 razglasil za vojno območje, članom islamistične militantne skupine Al Šabab pa ponudil amnestijo, vključno z usposabljanjem, zaposlitvijo in izobraževanjem, če v 60 dneh odložijo orožje; |
| --- | --- |

I.

ker varnostne razmere v Somaliji ostajajo nevarne in nepredvidljive in ker še naprej prihaja do napadov Al Šababa ter drugih oboroženih in terorističnih skupin; ker je predsednik Mohamed Abdulahi Mohamed Farmadžo Somalijo 6. aprila 2017 razglasil za vojno območje, članom islamistične militantne skupine Al Šabab pa ponudil amnestijo, vključno z usposabljanjem, zaposlitvijo in izobraževanjem, če v 60 dneh odložijo orožje;

| J. | ker se celotna vzhodna Afrika spopada s hudo sušo, zaradi katere je bila v delih Južnega Sudana razglašena lakota, ki ogroža do milijon ljudi; ker je bilo za Somalijo, ki se že tretjič v 25 letih spopada z lakoto, izdano opozorilo o nevarnosti izbruha lakote, pri čemer je vlada poročala, da 6,2 milijona ljudi potrebuje nujno podporo pri preskrbi s hrano; ker je kenijski predsednik Uhuru Kenyatta sušo v državi razglasil za nacionalno katastrofo, zaradi katere 2,7 milijona ljudi trpi hudo lakoto; ker se bodo po napovedih te razmere v Etiopiji, Keniji, Somaliji in Jemnu verjetno še poslabšale, kar bi lahko povzročilo vsesplošno lakoto; |
| --- | --- |

J.

ker se celotna vzhodna Afrika spopada s hudo sušo, zaradi katere je bila v delih Južnega Sudana razglašena lakota, ki ogroža do milijon ljudi; ker je bilo za Somalijo, ki se že tretjič v 25 letih spopada z lakoto, izdano opozorilo o nevarnosti izbruha lakote, pri čemer je vlada poročala, da 6,2 milijona ljudi potrebuje nujno podporo pri preskrbi s hrano; ker je kenijski predsednik Uhuru Kenyatta sušo v državi razglasil za nacionalno katastrofo, zaradi katere 2,7 milijona ljudi trpi hudo lakoto; ker se bodo po napovedih te razmere v Etiopiji, Keniji, Somaliji in Jemnu verjetno še poslabšale, kar bi lahko povzročilo vsesplošno lakoto;

| K. | ker je po podatkih Združenih narodov suša v Somaliji povzročila dodatno notranje razseljevanje in je bilo od novembra 2016 več kot 683 000 ljudi prisiljenih zapustiti svoje domove; ker je med zadnjo sušo leta 2011 umrlo približno 250 000 ljudi; |
| --- | --- |

K.

ker je po podatkih Združenih narodov suša v Somaliji povzročila dodatno notranje razseljevanje in je bilo od novembra 2016 več kot 683 000 ljudi prisiljenih zapustiti svoje domove; ker je med zadnjo sušo leta 2011 umrlo približno 250 000 ljudi;

| L. | ker je kenijska vlada 6. maja 2016 sporočila svojo odločitev, da je treba begunsko taborišče Dadab v najkrajšem možnem času zapreti, pri čemer je navedla varnostna vprašanja in potrebo po končanju dolgotrajnih begunskih razmer v regiji; ker je kenijska vlada 30. novembra 2016 sporočila, da bo begunsko taborišče Dadab zaprla do maja 2017; ker so od vrhunskega srečanja Medvladne agencije za razvoj 25. marca 2017 vsa prizadevanja osredotočena na iskanje regionalne in trajnostne rešitve za somalske begunce; |
| --- | --- |

L.

ker je kenijska vlada 6. maja 2016 sporočila svojo odločitev, da je treba begunsko taborišče Dadab v najkrajšem možnem času zapreti, pri čemer je navedla varnostna vprašanja in potrebo po končanju dolgotrajnih begunskih razmer v regiji; ker je kenijska vlada 30. novembra 2016 sporočila, da bo begunsko taborišče Dadab zaprla do maja 2017; ker so od vrhunskega srečanja Medvladne agencije za razvoj 25. marca 2017 vsa prizadevanja osredotočena na iskanje regionalne in trajnostne rešitve za somalske begunce;

| M. | ker mednarodna skupnost, vključno z EU, izraža razumevanje za skrbi in razloge kenijske vlade za zaprtje begunskega taborišča, vendar tudi poudarja, da je treba vračanje v Somalijo izvajati v skladu z mednarodnimi standardi, kar pomeni, da mora biti prostovoljno in informirano, pri čemer morajo imeti osebe v postopku vračanja dostop do nevtralnih in ustreznih informacij, da mora biti izvedeno varno in spoštljivo ter trajnostno, osebe v postopku vračanja pa morajo biti seznanjene s tem, kaj se bo zgodilo, če se ne odločijo za prostovoljno vrnitev; |
| --- | --- |

M.

ker mednarodna skupnost, vključno z EU, izraža razumevanje za skrbi in razloge kenijske vlade za zaprtje begunskega taborišča, vendar tudi poudarja, da je treba vračanje v Somalijo izvajati v skladu z mednarodnimi standardi, kar pomeni, da mora biti prostovoljno in informirano, pri čemer morajo imeti osebe v postopku vračanja dostop do nevtralnih in ustreznih informacij, da mora biti izvedeno varno in spoštljivo ter trajnostno, osebe v postopku vračanja pa morajo biti seznanjene s tem, kaj se bo zgodilo, če se ne odločijo za prostovoljno vrnitev;

| N. | ker je kenijsko vrhovno sodišče 9. februarja 2017 kot odziv na peticijo dveh kenijskih organizacij za človekove pravice, tj. kenijskega nacionalnega odbora za človekove pravice in Kituo Cha Sheria, presodilo, da so odredbe kenijske vlade za zaprtje begunskega taborišča Dadab diskriminatorne in so povzročile kolektivno kaznovanje, poleg tega pa so pretirane, samovoljne in nesorazmerne; |
| --- | --- |

N.

ker je kenijsko vrhovno sodišče 9. februarja 2017 kot odziv na peticijo dveh kenijskih organizacij za človekove pravice, tj. kenijskega nacionalnega odbora za človekove pravice in Kituo Cha Sheria, presodilo, da so odredbe kenijske vlade za zaprtje begunskega taborišča Dadab diskriminatorne in so povzročile kolektivno kaznovanje, poleg tega pa so pretirane, samovoljne in nesorazmerne;

| O. | ker je razprava o zaprtju begunskega taborišča Dadab pokazala na počasno izvajanje tristranskega sporazuma, ki so ga leta 2013 podpisali Urad visokega komisarja Združenih narodov za begunce ter kenijska in somalska vlada in katerega cilj je izvajanje prostovoljne vrnitve Somalcev na stabilna območja Somalije; to vprašanje so odkrito kritizirali kenijska vlada in drugi deležniki; |
| --- | --- |

O.

ker je razprava o zaprtju begunskega taborišča Dadab pokazala na počasno izvajanje tristranskega sporazuma, ki so ga leta 2013 podpisali Urad visokega komisarja Združenih narodov za begunce ter kenijska in somalska vlada in katerega cilj je izvajanje prostovoljne vrnitve Somalcev na stabilna območja Somalije; to vprašanje so odkrito kritizirali kenijska vlada in drugi deležniki;

| P. | ker se je, odkar je Urad visokega komisarja Združenih narodov za begunce leta 2014 začel podpirati prostovoljno vračanje somalskih beguncev, vrnilo približno 65 000 ljudi, vendar bo cilj glede povečanja stopnje trajnega vračanja odvisen od razmer v Somaliji; |
| --- | --- |

P.

ker se je, odkar je Urad visokega komisarja Združenih narodov za begunce leta 2014 začel podpirati prostovoljno vračanje somalskih beguncev, vrnilo približno 65 000 ljudi, vendar bo cilj glede povečanja stopnje trajnega vračanja odvisen od razmer v Somaliji;

| Q. | ker so somalske oblasti konec avgusta 2016 v Jubalandu ob prihodu beguncev prekinile repatriacijo v regionalno prestolnico Kismajo; ker je po podatkih Urada visokega komisarja Združenih narodov skoraj 70 % oseb v postopku vračanja otrok; |
| --- | --- |

Q.

ker so somalske oblasti konec avgusta 2016 v Jubalandu ob prihodu beguncev prekinile repatriacijo v regionalno prestolnico Kismajo; ker je po podatkih Urada visokega komisarja Združenih narodov skoraj 70 % oseb v postopku vračanja otrok;

| R. | ker bo imelo zaprtje begunskega taborišča Dadab posledice za sosednje države, kot je Etiopija, v kateri je trenutno približno 245 000 somalskih beguncev, in bo morda prispevalo k novemu pritoku beguncev; ker to stanje kaže, da so vprašanja, povezana z begunci, upravljanjem meja in stabilnostjo, medsebojno povezana, in poudarja potrebo po okrepljenem regionalnem sodelovanju za obravnavanje teh vprašanj, zlasti ob upoštevanju odločitve o zaprtju begunskega taborišča Dadab; |
| --- | --- |

R.

ker bo imelo zaprtje begunskega taborišča Dadab posledice za sosednje države, kot je Etiopija, v kateri je trenutno približno 245 000 somalskih beguncev, in bo morda prispevalo k novemu pritoku beguncev; ker to stanje kaže, da so vprašanja, povezana z begunci, upravljanjem meja in stabilnostjo, medsebojno povezana, in poudarja potrebo po okrepljenem regionalnem sodelovanju za obravnavanje teh vprašanj, zlasti ob upoštevanju odločitve o zaprtju begunskega taborišča Dadab;

| S. | ker je za številne begunce, zlasti tiste s podeželja, možnost vrnitve pogojena z njihovo sposobnostjo, da dobijo nazaj svoja zemljišča v državi, kjer je sistem zemljiške posesti pomanjkljiv, prisilne izselitve pa pogoste; |
| --- | --- |

S.

ker je za številne begunce, zlasti tiste s podeželja, možnost vrnitve pogojena z njihovo sposobnostjo, da dobijo nazaj svoja zemljišča v državi, kjer je sistem zemljiške posesti pomanjkljiv, prisilne izselitve pa pogoste;

| T. | ker je gostiteljska skupnost širše regije Dadaba pokazala veliko humanitarnost, velikodušnost in strpnost do obstoja taborišča, vendar se spoprijema z velikimi gospodarskimi, razvojnimi in okoljskimi izzivi; |
| --- | --- |

T.

ker je gostiteljska skupnost širše regije Dadaba pokazala veliko humanitarnost, velikodušnost in strpnost do obstoja taborišča, vendar se spoprijema z velikimi gospodarskimi, razvojnimi in okoljskimi izzivi;

| U. | ker so morali donatorji zaradi dolgotrajne narave razmer v Dadabu preusmeriti svojo pozornost na druge konflikte in zmanjšati svoje izdatke, zato se begunci v begunskem taborišču spopadajo s številnimi izzivi; |
| --- | --- |

U.

ker so morali donatorji zaradi dolgotrajne narave razmer v Dadabu preusmeriti svojo pozornost na druge konflikte in zmanjšati svoje izdatke, zato se begunci v begunskem taborišču spopadajo s številnimi izzivi;

| V. | ker imajo zlasti podnebne spremembe uničujoče posledice za pastirski, nomadski način življenja, ki je vir preživetja velikega števila ljudi v regiji, ki so izpostavljeni tudi vse večjim grožnjam, ki jih prinašajo suša, bolezni, vojne in zmanjševanje števila glav živine ter druge težave; |
| --- | --- |

V.

ker imajo zlasti podnebne spremembe uničujoče posledice za pastirski, nomadski način življenja, ki je vir preživetja velikega števila ljudi v regiji, ki so izpostavljeni tudi vse večjim grožnjam, ki jih prinašajo suša, bolezni, vojne in zmanjševanje števila glav živine ter druge težave;

| W. | ker je EU za obdobje 2014–2020 iz Evropskega razvojnega sklada dodelila 286 milijonov EUR, predvsem za izvajanje „dogovora“ ter izgradnjo države in utrjevanje miru, prehransko varnost, odpornost in izobraževanje; ker je bil 12. novembra 2015 na vrhunskem srečanju v Valeti podpisan nujni skrbniški sklad Evropske unije za Afriko, da bi se odpravili temeljni vzroki destabilizacije, prisilne razselitve in nedovoljenih migracij s spodbujanjem odpornosti, gospodarskih priložnosti, enakih možnosti, varnosti in razvoja; ker se EU odziva na osnovne življenjsko pomembne potrebe beguncev v kenijskih begunskih taboriščih; |
| --- | --- |

W.

ker je EU za obdobje 2014–2020 iz Evropskega razvojnega sklada dodelila 286 milijonov EUR, predvsem za izvajanje „dogovora“ ter izgradnjo države in utrjevanje miru, prehransko varnost, odpornost in izobraževanje; ker je bil 12. novembra 2015 na vrhunskem srečanju v Valeti podpisan nujni skrbniški sklad Evropske unije za Afriko, da bi se odpravili temeljni vzroki destabilizacije, prisilne razselitve in nedovoljenih migracij s spodbujanjem odpornosti, gospodarskih priložnosti, enakih možnosti, varnosti in razvoja; ker se EU odziva na osnovne življenjsko pomembne potrebe beguncev v kenijskih begunskih taboriščih;

| X. | ker se je EU zavezala podpori misije Afriške unije v Somaliji (AMISOM) z zagotovitvijo finančnih sredstev za zagotavljanje varnosti in zmanjševanje grožnje, ki jo predstavljajo Al Šabab in druge oborožene opozicijske skupine; ker je komisija Afriške unije 23. marca 2017 v prisotnosti EU in OZN sklicala posvetovanje na visoki ravni o prihodnosti misije AMISOM in podpori za institucije varnostnega sektorja in reforme v Somaliji; ker je 11. maja 2017 na konferenci za Somalijo v Londonu EU oznanila novo podporo za Somalijo v višini 200 milijonov EUR; |
| --- | --- |

X.

ker se je EU zavezala podpori misije Afriške unije v Somaliji (AMISOM) z zagotovitvijo finančnih sredstev za zagotavljanje varnosti in zmanjševanje grožnje, ki jo predstavljajo Al Šabab in druge oborožene opozicijske skupine; ker je komisija Afriške unije 23. marca 2017 v prisotnosti EU in OZN sklicala posvetovanje na visoki ravni o prihodnosti misije AMISOM in podpori za institucije varnostnega sektorja in reforme v Somaliji; ker je 11. maja 2017 na konferenci za Somalijo v Londonu EU oznanila novo podporo za Somalijo v višini 200 milijonov EUR;

| Y. | ker po odredbi predsednika ZDA Trumpa z dne 27. januarja 2017 približno 3 000 beguncev, ki naj bi bili leta 2017 iz Kenije, večinoma iz Dadaba, preseljeni v ZDA, ki so jih uradniki ZDA in OZN večinoma že natančno varnostno preverili in ki so na odobritev preselitve čakali tudi 10 let, čaka negotova prihodnost; |
| --- | --- |

Y.

ker po odredbi predsednika ZDA Trumpa z dne 27. januarja 2017 približno 3 000 beguncev, ki naj bi bili leta 2017 iz Kenije, večinoma iz Dadaba, preseljeni v ZDA, ki so jih uradniki ZDA in OZN večinoma že natančno varnostno preverili in ki so na odobritev preselitve čakali tudi 10 let, čaka negotova prihodnost;

| Z. | ker bi bilo treba okrepiti prizadevanja EU za preselitev, da bi sledili prizadevanjem držav, ki niso članice EU, kot sta Avstralija in Kanada, in dosegli tisto, kar Urad visokega komisarja Združenih narodov šteje za potrebno, da se zagotovi pravična porazdelitev beguncev po svetu; |
| --- | --- |

Z.

ker bi bilo treba okrepiti prizadevanja EU za preselitev, da bi sledili prizadevanjem držav, ki niso članice EU, kot sta Avstralija in Kanada, in dosegli tisto, kar Urad visokega komisarja Združenih narodov šteje za potrebno, da se zagotovi pravična porazdelitev beguncev po svetu;

| AA. | ker so bili v globalnem akcijskem načrtu za Nairobi, ki je bil sprejet 25. marca 2017 na vrhunskem srečanju Medvladne agencije za razvoj, kot razlogi za razselitev ljudi v regiji zlasti poudarjeni suša in oboroženi spopadi; |
| --- | --- |

AA.

ker so bili v globalnem akcijskem načrtu za Nairobi, ki je bil sprejet 25. marca 2017 na vrhunskem srečanju Medvladne agencije za razvoj, kot razlogi za razselitev ljudi v regiji zlasti poudarjeni suša in oboroženi spopadi;

| AB. | ker je bila po napotitvi misije EU za ocenjevanje volitev v Kenijo misija EU za opazovanje volitev priporočena kot koristna in učinkovita za splošne volitve avgusta 2017; |
| --- | --- |

AB.

ker je bila po napotitvi misije EU za ocenjevanje volitev v Kenijo misija EU za opazovanje volitev priporočena kot koristna in učinkovita za splošne volitve avgusta 2017;

| 1. | želi pohvaliti Kenijo in lokalno regijo Dadab za njuno vlogo pri omogočanju bivanja doslej največjega števila beguncev v tako dolgem obdobju; poudarja pa, da so sedanje razmere v regiji nevzdržne ter zahtevajo učinkovit in usklajen odziv vlad v regiji in mednarodne skupnosti kot celote, vključno z EU, da bi zagotovili trajnostno rešitev za vprašanje somalskih beguncev, poleg prizadevanj za krepitev varnosti in vzpostavitev dolgoročnega socialno-ekonomskega razvoja v regiji; |
| --- | --- |

1.

| 2. | je seznanjen z izjavo Medvladne agencije za razvoj za vzhodno Afriko iz Nairobija o trajnih rešitvah za somalske begunce in reintegraciji oseb v postopku vračanja v Somaliji; pozdravlja zavezo za uveljavitev celovitega regionalnega pristopa ob ohranjanju zaščite in spodbujanju samozadostnosti v državah azila s podporo mednarodne skupnosti in v skladu z mednarodno delitvijo odgovornosti, kot je opisana v celostnem okviru za odzivanje na begunsko krizo, opredeljenem v izjavi iz New Yorka; |
| --- | --- |

2.

| 3. | obžaluje zelo majhno vlogo držav članic EU, kar zadeva prizadevanja za preselitev beguncev iz Dadaba, in poziva EU, naj prevzame odgovornost za zagotavljanje pravične porazdelitve bremen; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da se begunci v primeru nadaljevanja nestabilnosti v širši regiji in ponovnega tveganja lakote ne bodo mogli več vrniti domov; zato poziva EU, naj kot glavni cilj ohrani dolgoročni razvoj in podvoji svoja prizadevanja za sodelovanje v regiji ter prevzame posredniško vloge v njej, da bi rešili osnovne gospodarske, politične, okoljske in varnostne težave, ki so temeljni vzroki skrajne revščine, kriminalne dejavnosti, radikalizacije in terorizma, nazadnje pa povzročajo begunske razmere; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da bo za zagotovitev nadaljnje zaščite 260 000 somalskih beguncev potreben regionalni odziv; opozarja, da je za trajnostno reintegracijo oseb v postopku vračanja potreben celovit pristop, ki temelji na skupnosti, da bi se izboljšala sposobnost sprejemanja in olajšal dostop do storitev za osebe v postopku vračanja, notranje razseljene osebe in lokalne skupnosti v Somaliji; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja sprejetje globalnega in regionalnega akcijskega načrta za Nairobi, ki predvideva postopno zapiranje taborišč, da bi beguncem omogočili dostop do delovnih mest in storitev v državi gostiteljici ter prosto gibanje; vendar obžaluje pomanjkanje konkretnih ukrepov za Dadab; podpira ustanovitev regionalnega sklada za donatorje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | meni, da bi moralo biti vračanje glede na sedanje razmere s stalnimi varnostnimi težavami v Somaliji in velikim tveganjem lakote v vsakem primeru prostovoljno; poziva k večji delitvi odgovornosti v zvezi s sprejemanjem beguncev in k oblikovanju dodatnih metod za pomoč beguncem pri vstopu v tretje države, vključno z EU; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ponovno poudarja podporo nujnemu skrbniškemu skladu Evropske unije za Afriko pri reševanju temeljnih vzrokov nedovoljenih migracij in razseljevanja oseb v regiji vzhodne Afrike; zahteva, da države članice spoštujejo svoje zaveze skladu; vendar poziva Komisijo, naj pospeši prizadevanja za posvetovanje z akterji v regiji, vključno z lokalnim prebivalstvom, regionalno vlado in nevladnimi organizacijami, da bi se osredotočili na lokalno opredeljene težave in potrebe ter spodbujali privlačno okolje in povečali zmogljivost za vračanje beguncev v matične države; poudarja, da je Dadab ustvaril približno 10.000 delovnih mest, ki so večinoma povezana s humanitarnimi dejavnostmi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja pomembnost pristopa, usmerjenega v ljudi in skupnost, pri uporabi sredstev nujnega skrbniškega sklada Evropske unije za Afriko za pomoč vračanju iz Dadaba ter vzpostavljanju ukrepov razvoja in odpornosti v regiji; je trdno prepričan, da se nujni skrbniški sklad Evropske unije za Afriko ne bi smel osredotočati le na gospodarski razvoj, ampak tudi na temeljne projekte v regiji, katerih poseben cilj je izboljšati kakovost, enakost in splošno dostopnost osnovnih storitev in usposabljanja za razvoj lokalne pristojnosti, odzivati pa bi se moral tudi na potrebe ranljivih skupnosti, tudi manjšin; |
| --- | --- |

9.

| 10. | meni, da bi se moral nujni skrbniški sklad Evropske unije za Afriko bolj osredotočati na pospeševanje trajnostnega razvoja v regiji, in sicer s krepitvijo gospodarskih priložnosti in zaposlitvenih možnosti ter odpornosti; poziva k uporabi teh sredstev za pospeševanje trajnostnega razvoja in nadaljnjo širitev uporabe sončne energije kot vira energije, na primer za črpanje čiste pitne vode, kar se je v preteklosti izkazalo za uspešen projekt v nekaterih delih begunskega taborišča Dadab; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da je od vseh ljudi v begunskem taborišču več kot 60 % žensk in otrok, ki se štejejo za najbolj ranljive in marginalizirane skupine v taborišču; poziva kenijsko vlado, regionalne institucije, mednarodne humanitarne organizacije in mednarodno skupnost, vključno z EU, naj sprejmejo poseben pristop k ukrepom pomoči, tako da se bodo obravnavali dejavniki, ki vplivajo na ranljivost žensk in otrok v taborišču, kot so preganjanje na podlagi biološkega ali družbenega spola, nasilje nad ženskami, spolna zloraba in izkoriščanje, skrajna revščina in izključitev; |
| --- | --- |

11.

| 12. | želi pohvaliti somalske organe za napredek, ki so ga dosegli v zadnjih mesecih, vključno z organizacijo volitev; vendar poudarja, da varnostne in socialno-ekonomske razmere v številnih delih Somalije še vedno predstavljajo zelo velik izziv za vračanje velikega števila beguncev; zato poziva EU in njene države članice, naj sodelujejo s somalskimi organi, da bi se okrepila prizadevanja za vzpostavitev stabilnosti v državi pred začetkom množičnega vračanja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva EU in mednarodne partnerje, naj izpolnijo svoje obveznosti do Somalije, in sicer s prizadevanji za vzpostavitev prehranske varnosti, da bi se preprečila grozeča lakota, spodbujala varnost in reševanje sporov v skupnosti, izboljšalo upravljanje javnih financ ter prispevalo k dokončanju presoje ustave, da bi se vzpostavila dolgoročna stabilnost; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva EU, naj zagotovi, da bo v programih premestitev v regiji posebna pozornost namenjena odgovornemu premeščanju ranljivih skupin oseb v varne regije, in da se bodo spoštovale pravice beguncev; poziva EU in mednarodne partnerje, naj pomagajo pri izgradnji infrastrukture v državi, tako da se bodo vračajoči begunci lahko ponovno varno in trajno vključili v somalsko družbo, brez groženj terorističnih skupin, kot je Al Šabab; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja potrebo po boljšem upravljanju meja med Somalijo in njenimi sosednjimi državami, kjer domnevno delujejo mreže trgovcev z ljudmi in tihotapcev ljudi ter tihotapcev orožja, drog in drugega nezakonitega blaga, ki financirajo kriminalne in teroristične dejavnosti; pričakuje, da bo misija EU za usposabljanje v Somaliji tesno sodelovala z misijo AMISOM in somalskimi oblastmi za izmenjavo dobre prakse izboljšanega upravljanja meja z namenom prijetja trgovcev in tihotapcev; |
| --- | --- |

15.

| 16. | priznava, da se regija brez izboljšane varnosti ne bo mogla razvijati; vendar močno poudarja, da je treba sredstva iz Evropskega razvojnega sklada in uradne razvojne pomoči nameniti gospodarskemu, človeškemu in družbenemu razvoju v regiji, s posebnim poudarkom na razvojnih izzivih, opredeljenih v odločitvi o skrbniškem skladu; opozarja, da bi bilo treba sredstva iz Evropskega razvojnega sklada in uradne razvojne pomoči uporabljati izključno za razvojne cilje, ki obravnavajo temeljne vzroke migracij; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da je treba okrepiti odpornost in spodbujati razvoj prizadetih gostiteljskih skupnosti v regiji Dadab v Keniji, pri čemer je treba paziti, da postopno zmanjševanje javnih storitev, ki se zagotavljajo v kraju Dadab, in gospodarski šok, ki ga to lahko povzroči za prebivalstvo, ne bi negativno vplivala na življenjske razmere; poudarja, da begunci v Dadabu močno obremenjuje okolje v regiji, kar vpliva na dostop lokalnega prebivalstva do naravnih virov; poudarja, da bi morala to težavo skupaj obravnavati kenijska vlada in nacionalni okvirni program EU za Kenijo; pričakuje, da bosta kenijska vlada in EU priznali posebne potrebe te občutljive regije; |
| --- | --- |

17.

| 18. | obžaluje odločitev ameriške vlade, da bo zmanjšala svoj prispevek k agencijam OZN za 640 milijonov USD; izraža zaskrbljenost zaradi neposrednega učinka, ki ga bo imela ta odločitev na regijo; vztraja, da so prostovoljni prispevki EU k skladom in agencijam Združenih narodov, ki znašajo polovico njihovega celotnega proračuna, bistveni za ohranjanje miru in varnosti v svetu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da bi primanjkljaj v proračunu agencij Združenih narodov, kot je Urad visokega komisarja Združenih narodov, ki zagotavljajo zaščito, zatočišče in humanitarno pomoč v težkih in zapletenih razmerah, le prispeval k povečevanju varnostnih izzivov v regiji; |
| --- | --- |

19.

| 20. | je zelo zaskrbljen zaradi resnih posledic podnebnih sprememb za regijo, ki EU, njene države članice in mednarodno skupnost kot celoto jasno opozarjajo na potrebo po izvajanju določb Pariškega sporazuma, in pri tem opozarja na neposreden vpliv, ki ga imajo taki ukrepi na vojno in lakoto v regiji; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, kenijski vladi, guvernerju regije Garissa, predsedniku kenijskega parlamenta, somalski vladi, predsedniku somalskega parlamenta, Medvladni agenciji za razvoj, vladam držav članic Medvladne agencije za razvoj, generalnemu sekretarju OZN in visokemu komisarju OZN za begunce. |
| --- | --- |

21.

---

| 30.8.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 307/137 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 307/137

---

P8_TA(2017)0230

Kako do uresničitve načrta o premestitvah

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2017 Kako do uresničitve načrta o premestitvah (2017/2685(RSP))

(2018/C 307/21)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU) 2015/1523 z dne 14. septembra 2015 o uvedbi začasnih ukrepov na področju mednarodne zaščite v korist Italije in Grčije (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU) 2015/1523 z dne 14. septembra 2015 o uvedbi začasnih ukrepov na področju mednarodne zaščite v korist Italije in Grčije (1),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU) 2015/1601 z dne 22. septembra 2015 o uvedbi začasnih ukrepov na področju mednarodne zaščite v korist Italije in Grčije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU) 2015/1601 z dne 22. septembra 2015 o uvedbi začasnih ukrepov na področju mednarodne zaščite v korist Italije in Grčije (2),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU) 2016/1754 z dne 29. septembra 2016 o spremembi Sklepa (EU) 2015/1601 o uvedbi začasnih ukrepov na področju mednarodne zaščite v korist Italije in Grčije (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta (EU) 2016/1754 z dne 29. septembra 2016 o spremembi Sklepa (EU) 2015/1601 o uvedbi začasnih ukrepov na področju mednarodne zaščite v korist Italije in Grčije (3),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 9. septembra 2015 o predlogu sklepa Sveta o uvedbi začasnih ukrepov na področju mednarodne zaščite v korist Italije in Grčije (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 9. septembra 2015 o predlogu sklepa Sveta o uvedbi začasnih ukrepov na področju mednarodne zaščite v korist Italije in Grčije (4),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 17. septembra 2015 o predlogu sklepa Sveta o uvedbi začasnih ukrepov na področju mednarodne zaščite v korist Italije, Grčije in Madžarske (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 17. septembra 2015 o predlogu sklepa Sveta o uvedbi začasnih ukrepov na področju mednarodne zaščite v korist Italije, Grčije in Madžarske (5),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 15. septembra 2016 o predlogu sklepa Sveta o spremembi Sklepa Sveta (EU) 2015/1601 z dne 22. septembra 2015 o uvedbi začasnih ukrepov na področju mednarodne zaščite v korist Italije in Grčije (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 15. septembra 2016 o predlogu sklepa Sveta o spremembi Sklepa Sveta (EU) 2015/1601 z dne 22. septembra 2015 o uvedbi začasnih ukrepov na področju mednarodne zaščite v korist Italije in Grčije (6),

| — | ob upoštevanju 11 poročil Komisije o premestitvi in preselitvi; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 11 poročil Komisije o premestitvi in preselitvi;

| — | ob upoštevanju izjav Sveta in Komisije z dne 16. maja 2017 o tem, kako do uresničitve načrta o premestitvah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav Sveta in Komisije z dne 16. maja 2017 o tem, kako do uresničitve načrta o premestitvah,

| — | ob upoštevanju študije o izvajanju sklepov Sveta iz leta 2015 o uvedbi začasnih ukrepov na področju mednarodne zaščite v korist Italije in Grčije, ki je bila izvedena za Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve in objavljena marca 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije o izvajanju sklepov Sveta iz leta 2015 o uvedbi začasnih ukrepov na področju mednarodne zaščite v korist Italije in Grčije, ki je bila izvedena za Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve in objavljena marca 2017,

| — | ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker je v skladu s postopkom posvetovanja iz člena 78(3) PDEU Parlament z veliko večino sprejel stališče v podporo sklepom o premestitvah; |
| --- | --- |

A.

ker je v skladu s postopkom posvetovanja iz člena 78(3) PDEU Parlament z veliko večino sprejel stališče v podporo sklepom o premestitvah;

| B. | ker so bili sklepi o premestitvah sprejeti kot nujen solidarnostni ukrep, ker še vedno ni evropskega azilnega sistema, ki bi temeljil na delitvi odgovornosti; |
| --- | --- |

B.

ker so bili sklepi o premestitvah sprejeti kot nujen solidarnostni ukrep, ker še vedno ni evropskega azilnega sistema, ki bi temeljil na delitvi odgovornosti;

| C. | ker so se države članice zavezale, da bodo iz Italije in Grčije premestile 160 000 prosilcev za azil; ker bi v skladu s Sklepom Sveta (EU) 2016/1754 lahko 54 000 teh mest uporabili za sprejem sirskih beguncev iz Turčije; |
| --- | --- |

C.

ker so se države članice zavezale, da bodo iz Italije in Grčije premestile 160 000 prosilcev za azil; ker bi v skladu s Sklepom Sveta (EU) 2016/1754 lahko 54 000 teh mest uporabili za sprejem sirskih beguncev iz Turčije;

| D. | ker se je Združeno kraljestvo odločilo, da ne bo sodelovalo pri tem mehanizmu, Irska pa se je odločila za sodelovanje; ker se je Danska odločila, da ne bo prostovoljno sodelovala, tri pridružene države pa so se odločile sodelovati; |
| --- | --- |

D.

ker se je Združeno kraljestvo odločilo, da ne bo sodelovalo pri tem mehanizmu, Irska pa se je odločila za sodelovanje; ker se je Danska odločila, da ne bo prostovoljno sodelovala, tri pridružene države pa so se odločile sodelovati;

| E. | ker je bilo do 27. aprila 2017 premeščenih samo 17 903 iskalcev azila, 12 490 iz Grčije in 5413 iz Italije; ker to znaša zgolj 11 % skupne obveznosti; |
| --- | --- |

E.

ker je bilo do 27. aprila 2017 premeščenih samo 17 903 iskalcev azila, 12 490 iz Grčije in 5413 iz Italije; ker to znaša zgolj 11 % skupne obveznosti;

| F. | ker je število oseb, ki so v Italiji in Grčiji in so upravičeni do premestitve, trenutno nižje od števila, ki je predvideno v sklepih Sveta; ker je bilo doslej v Grčiji registriranih 26 997 upravičenih prosilcev, države članice pa so se zavezale, da bodo sprejele 19 603 ljudi; ker je bilo doslej v Italiji registriranih 8000 upravičenih prosilcev, države članice pa so se zavezale, da bodo sprejele 10 659 ljudi; ker je število zavez na splošno znatno večje od dejanskega števila premeščenih oseb; |
| --- | --- |

F.

ker je število oseb, ki so v Italiji in Grčiji in so upravičeni do premestitve, trenutno nižje od števila, ki je predvideno v sklepih Sveta; ker je bilo doslej v Grčiji registriranih 26 997 upravičenih prosilcev, države članice pa so se zavezale, da bodo sprejele 19 603 ljudi; ker je bilo doslej v Italiji registriranih 8000 upravičenih prosilcev, države članice pa so se zavezale, da bodo sprejele 10 659 ljudi; ker je število zavez na splošno znatno večje od dejanskega števila premeščenih oseb;

| G. | ker pri premestitvah dejansko upoštevajo samo iskalci azila, ki so v Grčijo prispeli pred 20. marcem 2016; ker v sklepih o premestitvah tovrsten presečni dan ni predviden in sklepi tudi niso bili spremenjeni v ta namen; |
| --- | --- |

G.

ker pri premestitvah dejansko upoštevajo samo iskalci azila, ki so v Grčijo prispeli pred 20. marcem 2016; ker v sklepih o premestitvah tovrsten presečni dan ni predviden in sklepi tudi niso bili spremenjeni v ta namen;

| H. | ker so po zadnjih razpoložljivih četrtletnih podatkih Eurostata do premestitve upravičeni le prosilci za azil, ki so državljani držav, za katere povprečna stopnja ugodno rešenih prošenj znaša 75 % ali več; ker Iračani niso več upravičeni do premestitve, saj je njihova povprečna stopnja ugodno rešenih prošenj padla pod 75 %; ker je Evropski parlament v svojem stališču z dne 15. septembra 2016 o predlogu Sklepa Sveta o spremembi Sklepa Sveta (EU) 2015/1601 zahteval, da bi morali pri premestitvah upoštevati tudi Afganistance; ker so bili Afganistanci v letu 2016 druga največja skupina iskalcev azila v Uniji; ker je 56,7 % teh oseb dobilo azil; ker daleč največje število Afganistancev prispe v Grčijo; ker je med njimi veliko mladoletnikov brez spremstva; |
| --- | --- |

H.

ker so po zadnjih razpoložljivih četrtletnih podatkih Eurostata do premestitve upravičeni le prosilci za azil, ki so državljani držav, za katere povprečna stopnja ugodno rešenih prošenj znaša 75 % ali več; ker Iračani niso več upravičeni do premestitve, saj je njihova povprečna stopnja ugodno rešenih prošenj padla pod 75 %; ker je Evropski parlament v svojem stališču z dne 15. septembra 2016 o predlogu Sklepa Sveta o spremembi Sklepa Sveta (EU) 2015/1601 zahteval, da bi morali pri premestitvah upoštevati tudi Afganistance; ker so bili Afganistanci v letu 2016 druga največja skupina iskalcev azila v Uniji; ker je 56,7 % teh oseb dobilo azil; ker daleč največje število Afganistancev prispe v Grčijo; ker je med njimi veliko mladoletnikov brez spremstva;

| I. | ker je v Grčiji še vedno 62 300 beguncev in migrantov; |
| --- | --- |

I.

ker je v Grčiji še vedno 62 300 beguncev in migrantov;

| J. | ker je v Italijo leta 2016 prispelo rekordnih 181 436 oseb (18 % več kot v letu 2015), od tega 14 % mladoletnikov brez spremstva; ker je leta 2016 tja prispelo 20 700 Eritrejcev, ki so upravičeni do premestitve, doslej pa je bila za premestitev registrirana šele približno četrtina; |
| --- | --- |

J.

ker je v Italijo leta 2016 prispelo rekordnih 181 436 oseb (18 % več kot v letu 2015), od tega 14 % mladoletnikov brez spremstva; ker je leta 2016 tja prispelo 20 700 Eritrejcev, ki so upravičeni do premestitve, doslej pa je bila za premestitev registrirana šele približno četrtina;

| K. | ker je bilo v Italiji v letu 2016 število prosilcev za azil, ki so bili premeščeni v druge države članice, znatno nižje od števila prosilcev za azil, ki so jih države članice vrnile v Italijo v skladu z dublinsko uredbo; |
| --- | --- |

K.

ker je bilo v Italiji v letu 2016 število prosilcev za azil, ki so bili premeščeni v druge države članice, znatno nižje od števila prosilcev za azil, ki so jih države članice vrnile v Italijo v skladu z dublinsko uredbo;

| L. | ker je Komisija v svojem osmem poročilu o premestitvi in preselitvi določila mesečni cilj v zvezi s premestitvami, ki ga je ponovila v kasnejših poročilih in znaša 3 000 iskalcev azila iz Grčije in 1 500 iz Italije (od 1. aprila 2017), da bi učinkovito in nemoteno olajšala in pospešila premestitve v skladu s časovnim okvirom iz sklepov Sveta; |
| --- | --- |

L.

ker je Komisija v svojem osmem poročilu o premestitvi in preselitvi določila mesečni cilj v zvezi s premestitvami, ki ga je ponovila v kasnejših poročilih in znaša 3 000 iskalcev azila iz Grčije in 1 500 iz Italije (od 1. aprila 2017), da bi učinkovito in nemoteno olajšala in pospešila premestitve v skladu s časovnim okvirom iz sklepov Sveta;

| M. | ker je Evropski svet na svojem zasedanju dne 15. decembra 2016 podprl skupni akcijski načrt o izvajanju izjave EU in Turčije, ki je obsegala cilj v zvezi s premestitvami za Grčijo; ker je Evropski svet tudi ponovno pozval k odločnejšim prizadevanjem za pospešitev premestitev, zlasti mladoletnikov brez spremstva; |
| --- | --- |

M.

ker je Evropski svet na svojem zasedanju dne 15. decembra 2016 podprl skupni akcijski načrt o izvajanju izjave EU in Turčije, ki je obsegala cilj v zvezi s premestitvami za Grčijo; ker je Evropski svet tudi ponovno pozval k odločnejšim prizadevanjem za pospešitev premestitev, zlasti mladoletnikov brez spremstva;

| N. | ker so pogoji in operativna infrastruktura za izvajanje premestitev v celoti vzpostavljeni; |
| --- | --- |

N.

ker so pogoji in operativna infrastruktura za izvajanje premestitev v celoti vzpostavljeni;

| O. | ker kljub določenemu napredku samo dve državi članici, Finska in Malta, v celoti izpolnjujeta svoje obveznosti glede premestitev; ker večina držav članic še vedno zelo zaostaja; ker dve državi članici premestitve izvajata v skrajno omejenem obsegu; ker dve državi članici še vedno sploh ne sodelujeta; |
| --- | --- |

O.

ker kljub določenemu napredku samo dve državi članici, Finska in Malta, v celoti izpolnjujeta svoje obveznosti glede premestitev; ker večina držav članic še vedno zelo zaostaja; ker dve državi članici premestitve izvajata v skrajno omejenem obsegu; ker dve državi članici še vedno sploh ne sodelujeta;

| P. | ker le Finska sistematično sprejema mladoletnike brez spremstva; ker v Italiji za njih potrebujejo okrog 5 000 mest za premestitev, doslej pa je bil premeščen samo en sam mladoletnik brez spremstva; ker je v Grčiji na dan 12. april 2017 potrebnih dodatnih 163 mest; |
| --- | --- |

P.

ker le Finska sistematično sprejema mladoletnike brez spremstva; ker v Italiji za njih potrebujejo okrog 5 000 mest za premestitev, doslej pa je bil premeščen samo en sam mladoletnik brez spremstva; ker je v Grčiji na dan 12. april 2017 potrebnih dodatnih 163 mest;

| Q. | ker nekatere države članice uporabljajo zelo omejevalne in diskriminatorne pogoje, tako da na primer sprejemajo samo matere samohranilke ali izključujejo prosilce iz določenih držav, kot je Eritreja, ter izvajajo zelo obsežna varnostna preverjanja; ker so države članice do 7. maja 2017 zavrnile premestitev 961 oseb iz Grčije; |
| --- | --- |

Q.

ker nekatere države članice uporabljajo zelo omejevalne in diskriminatorne pogoje, tako da na primer sprejemajo samo matere samohranilke ali izključujejo prosilce iz določenih držav, kot je Eritreja, ter izvajajo zelo obsežna varnostna preverjanja; ker so države članice do 7. maja 2017 zavrnile premestitev 961 oseb iz Grčije;

| R. | ker Sklep Sveta (EU) 2015/1523 jasno določa, da ukrepi za premestitev držav članic ne odvezujejo od celovitega izvajanja določb Uredbe (EU) št. 604/2013 (Dublin) v zvezi z združitvijo družine, posebno zaščito mladoletnikov brez spremstva in diskrecijsko klavzulo iz humanitarnih razlogov; |
| --- | --- |

R.

ker Sklep Sveta (EU) 2015/1523 jasno določa, da ukrepi za premestitev držav članic ne odvezujejo od celovitega izvajanja določb Uredbe (EU) št. 604/2013 (Dublin) v zvezi z združitvijo družine, posebno zaščito mladoletnikov brez spremstva in diskrecijsko klavzulo iz humanitarnih razlogov;

| 1. | priznava, da je bil dosežen določen napredek, vendar izraža razočaranje, ker države članice niso izpolnile svojih zavez glede solidarnosti in delitve odgovornosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja, da je Evropski azilni podporni urad vzpostavil avtomatiziran sistem za primerjavo prednostnih izbir prosilcev; poziva države članice, naj pri odločanju o zahtevi za premestitev ne sprejemajo samovoljnih odločitev; poziva države članice, naj zavrnitve utemeljijo izključno s posebnimi razlogi, ki so določeni v sklepih Sveta o premestitvah; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva države članice, naj izpolnijo svoje obveznosti v skladu s sklepi Sveta in naj sistematično premeščajo prosilce za azil iz Grčije in Italije, tudi tiste, ki so prispeli po 20. marcu 2016, dokler ne bodo vsi upravičenci učinkovito in nemoteno premeščeni v roku iz sklepov Sveta; poziva države članice, naj se zavežejo k premestitvam in jih izvajajo na stabilni mesečni osnovi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva države članice, naj dajo prednost premestitvam mladoletnikov brez spremstva in drugih ranljivih prosilcev; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja napoved Komisije v njenem desetem poročilu o premestitvi in preselitvi z dne 2. marca 2017, da ne bo oklevala z uporabo svojih pooblastil v skladu s Pogodbama, če države članice ne bodo kmalu povečale števila premestitev; se zaveda, da bi to pomenilo postopke za ugotavljanje kršitev; |
| --- | --- |

5.

| 6. | vztraja, da se pravne obveznosti držav članic ne končajo po 26. septembru 2017 in da bodo morale po tem datumu še vedno premestiti vse upravičene prosilce, ki so prispeli do tega datuma; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da se je Svet zavezal k cilju 160 000 premestitev; ugotavlja, da število oseb, ki so upravičene do premestitve, odstopa od tega števila; poziva Komisijo, naj predlaga podaljšanje ukrepov premestitve do sprejetja prenovitve dublinske uredbe, v skladu s pogoji njenega predloga z dne 4. maja 2016 (COM(2016)0270); |
| --- | --- |

7.

| 8. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  UL L 239, 15.9.2015, str. 146.

(2)  UL L 248, 24.9.2015, str. 80.

(3)  UL L 268, 1.10.2016, str. 82.

(4)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0306.

(5)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0324.

(6)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0354.

---

| 30.8.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 307/140 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 307/140

---

P8_TA(2017)0231

Izvajanje smernic Sveta za LGBTI, zlasti v zvezi s preganjanjem (domnevnih) istospolno usmerjenih moških v Čečeniji, Rusiji

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2017 o izvajanju smernic Sveta za LGBTI, zlasti v zvezi s preganjanjem (domnevnih) istospolno usmerjenih moških v Čečeniji, Rusiji (2017/2688(RSP))

(2018/C 307/22)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Rusiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Rusiji,

| — | ob upoštevanju Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah in njenih protokolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah in njenih protokolov,

| — | ob upoštevanju ustave Ruske federacije, zlasti 2. poglavja o človekovih in državljanskih pravicah in svoboščinah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustave Ruske federacije, zlasti 2. poglavja o človekovih in državljanskih pravicah in svoboščinah,

| — | ob upoštevanju smernic Sveta EU z dne 24. junija 2013 za spodbujanje uresničevanja in varstvo vseh človekovih pravic lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev (LGBTI), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic Sveta EU z dne 24. junija 2013 za spodbujanje uresničevanja in varstvo vseh človekovih pravic lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev (LGBTI),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta EU o enakopravnosti LGBTI z dne 16. junija 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta EU o enakopravnosti LGBTI z dne 16. junija 2016,

| — | ob upoštevanju smernic Evropske unije o zagovornikih človekovih pravic, o mučenju in slabem ravnanju ter o zagovornikih človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic Evropske unije o zagovornikih človekovih pravic, o mučenju in slabem ravnanju ter o zagovornikih človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. februarja 2014 o časovnem načrtu EU za boj proti homofobiji in diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. februarja 2014 o časovnem načrtu EU za boj proti homofobiji in diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete (1),

| — | ob upoštevanju izjave strokovnjakov OZN za človekove pravice z dne 13. aprila 2017 o kršitvah pravic homoseksualcev in njihovem pridržanju v Čečeniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave strokovnjakov OZN za človekove pravice z dne 13. aprila 2017 o kršitvah pravic homoseksualcev in njihovem pridržanju v Čečeniji,

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta EU za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2015–2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta EU za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2015–2019,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. decembra 2016 o letnem poročilu o človekovih pravicah in demokraciji v svetu ter politiki Evropske unije na tem področju za leto 2015 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. decembra 2016 o letnem poročilu o človekovih pravicah in demokraciji v svetu ter politiki Evropske unije na tem področju za leto 2015 (2),

| — | ob upoštevanju izjave uradne govorke podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federice Mogherini z dne 6. aprila 2017 o kršenju človekovih pravic istospolno usmerjenih moških v Čečeniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave uradne govorke podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Federice Mogherini z dne 6. aprila 2017 o kršenju človekovih pravic istospolno usmerjenih moških v Čečeniji,

| — | ob upoštevanju lokalne izjave EU o zlorabah in pridržanju istospolno usmerjenih moških v Čečeniji z dne 19. aprila 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju lokalne izjave EU o zlorabah in pridržanju istospolno usmerjenih moških v Čečeniji z dne 19. aprila 2017,

| — | ob upoštevanju izjave EU o nenehnih poročilih o tem, da čečenska vlada izvaja aretacije in umore istospolno usmerjenih moških, z zasedanja Stalnega sveta OVSE z dne 27. aprila 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave EU o nenehnih poročilih o tem, da čečenska vlada izvaja aretacije in umore istospolno usmerjenih moških, z zasedanja Stalnega sveta OVSE z dne 27. aprila 2017,

| — | ob upoštevanju izjave uradne govorke ministrstva za zunanje zadeve ZDA z dne 7. aprila 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave uradne govorke ministrstva za zunanje zadeve ZDA z dne 7. aprila 2017,

| — | ob upoštevanju izjave direktorja Urada OVSE za demokratične institucije in človekove pravice (ODIHR) z dne 13. aprila 2017; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave direktorja Urada OVSE za demokratične institucije in človekove pravice (ODIHR) z dne 13. aprila 2017;

| — | ob upoštevanju skupne tiskovne konference podpredsednice Komisije/visoke predstavnice EU za zunanje zadeve in varnostno politiko Federice Mogherini in ruskega zunanjega ministra Sergeja Lavrova v Moskvi 24. aprila 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne tiskovne konference podpredsednice Komisije/visoke predstavnice EU za zunanje zadeve in varnostno politiko Federice Mogherini in ruskega zunanjega ministra Sergeja Lavrova v Moskvi 24. aprila 2017,

| — | ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(4) Poslovnika,

| A. | ker so v ruskem neodvisnem časniku Nova gazeta 1. aprila 2017 objavili, da so v ruski avtonomni republiki Čečeniji ugrabili in zadržali več kot sto homoseksualcev ali domnevnih homoseksualcev, šlo pa naj bi za organizirano akcijo neposredno na ukaz čečenskega predsednika Ramzana Kadirova; |
| --- | --- |

A.

ker so v ruskem neodvisnem časniku Nova gazeta 1. aprila 2017 objavili, da so v ruski avtonomni republiki Čečeniji ugrabili in zadržali več kot sto homoseksualcev ali domnevnih homoseksualcev, šlo pa naj bi za organizirano akcijo neposredno na ukaz čečenskega predsednika Ramzana Kadirova;

| B. | ker je časnik Nova gazeta poročal, da so z ugrabljenimi slabo ravnali, jih mučili in prisilili razkriti identiteto drugih lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev; ker je časnik poročal tudi, da so vsaj tri moške ubili – dva sta umrla zaradi slabega ravnanja v priporu, tretjega pa je iz časti umorila lastna družina; |
| --- | --- |

B.

ker je časnik Nova gazeta poročal, da so z ugrabljenimi slabo ravnali, jih mučili in prisilili razkriti identiteto drugih lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev; ker je časnik poročal tudi, da so vsaj tri moške ubili – dva sta umrla zaradi slabega ravnanja v priporu, tretjega pa je iz časti umorila lastna družina;

| C. | ker sta prva poročila ločeno potrdili organizaciji Human Rights Watch in International Crisis Group, saj so njuni viri na terenu potrdili, da policija in varnostne sile iščejo in zapirajo domnevno istospolno usmerjene moške; |
| --- | --- |

C.

ker sta prva poročila ločeno potrdili organizaciji Human Rights Watch in International Crisis Group, saj so njuni viri na terenu potrdili, da policija in varnostne sile iščejo in zapirajo domnevno istospolno usmerjene moške;

| D. | ker naj bi čečenske oblasti zanikale te obtožbe in izrazile nepripravljenost za njihovo preiskovanje in pregon; |
| --- | --- |

D.

ker naj bi čečenske oblasti zanikale te obtožbe in izrazile nepripravljenost za njihovo preiskovanje in pregon;

| E. | ker žrtve večinoma ne iščejo pravice, saj se bojijo povračilnih ukrepov lokalnih organov; ker so dejanski in domnevni geji in lezbijke še posebej ranljivi zaradi velike homofobije v družbi in jim grozi, da jih iz časti umorijo lastni sorodniki; |
| --- | --- |

E.

ker žrtve večinoma ne iščejo pravice, saj se bojijo povračilnih ukrepov lokalnih organov; ker so dejanski in domnevni geji in lezbijke še posebej ranljivi zaradi velike homofobije v družbi in jim grozi, da jih iz časti umorijo lastni sorodniki;

| F. | ker po dolgih letih groženj in zatiranja ter hudega poslabšanja razmer na področju človekovih pravic na severnem Kavkazu skoraj ni neodvisnih novinarjev in zagovornikov človekovih pravic, ki bi lahko delali v tej regiji; ker naj bi novinarjem časnika Nova gazeta, ki je poročal o represivnih ukrepih, zaradi njihovega dela grozili s smrtjo; ker so čečenske oblasti zanikale vse obtožbe in od novinarjev zahtevale imena intervjuvanih žrtev; |
| --- | --- |

F.

ker po dolgih letih groženj in zatiranja ter hudega poslabšanja razmer na področju človekovih pravic na severnem Kavkazu skoraj ni neodvisnih novinarjev in zagovornikov človekovih pravic, ki bi lahko delali v tej regiji; ker naj bi novinarjem časnika Nova gazeta, ki je poročal o represivnih ukrepih, zaradi njihovega dela grozili s smrtjo; ker so čečenske oblasti zanikale vse obtožbe in od novinarjev zahtevale imena intervjuvanih žrtev;

| G. | ker je policija v Sankt Peterburgu in Moskvi pridržala aktiviste LGBTI, ki so si prizadevali za ozaveščanje o preganjanju homoseksualnih moških v Čečeniji ter zahtevali ustrezno preiskavo; |
| --- | --- |

G.

ker je policija v Sankt Peterburgu in Moskvi pridržala aktiviste LGBTI, ki so si prizadevali za ozaveščanje o preganjanju homoseksualnih moških v Čečeniji ter zahtevali ustrezno preiskavo;

| H. | ker je Ruska federacija podpisnica več mednarodnih pogodb o človekovih pravicah in kot članica Sveta Evrope tudi Evropske konvencije o človekovih pravicah in je torej dolžna poskrbeti za varnost vseh, ki bi lahko bili ogroženi, tudi zaradi svoje spolne usmerjenosti; ker je Rusija dolžna preiskati kazniva dejanja čečenskih oblasti in ima tudi sredstva za to; ker je bila homoseksualnost v Ruski federaciji leta 1993 dekriminalizirana; |
| --- | --- |

H.

ker je Ruska federacija podpisnica več mednarodnih pogodb o človekovih pravicah in kot članica Sveta Evrope tudi Evropske konvencije o človekovih pravicah in je torej dolžna poskrbeti za varnost vseh, ki bi lahko bili ogroženi, tudi zaradi svoje spolne usmerjenosti; ker je Rusija dolžna preiskati kazniva dejanja čečenskih oblasti in ima tudi sredstva za to; ker je bila homoseksualnost v Ruski federaciji leta 1993 dekriminalizirana;

| I. | ker je predsednik Vladimir Putin pooblastil rusko varuhinjo človekovih pravic Tatjano Moskalkovo, da ustanovi delovno skupino za preiskavo obtožb; |
| --- | --- |

I.

ker je predsednik Vladimir Putin pooblastil rusko varuhinjo človekovih pravic Tatjano Moskalkovo, da ustanovi delovno skupino za preiskavo obtožb;

| J. | ker so lezbijke, geji, biseksualci, transseksualci in interseksualci zaščiteni po veljavnem mednarodnem pravu človekovih pravic in po ruski nacionalni zakonodaji; ker pa so vseeno pogosto potrebni posebni ukrepi, da se jim zagotovi polno spoštovanje človekovih pravic, saj jim lahko zaradi spolne usmerjenosti in spolne identitete v šoli, na delovnem mestu, nasploh v družbi pa tudi v družini še bolj grozijo diskriminacija, ustrahovanje in pregon; ker je naloga in odgovornost policije, sodstva in javnih organov, da se borijo proti tem oblikam diskriminacije in ukrepajo zoper negativna družbena stališča; |
| --- | --- |

J.

ker so lezbijke, geji, biseksualci, transseksualci in interseksualci zaščiteni po veljavnem mednarodnem pravu človekovih pravic in po ruski nacionalni zakonodaji; ker pa so vseeno pogosto potrebni posebni ukrepi, da se jim zagotovi polno spoštovanje človekovih pravic, saj jim lahko zaradi spolne usmerjenosti in spolne identitete v šoli, na delovnem mestu, nasploh v družbi pa tudi v družini še bolj grozijo diskriminacija, ustrahovanje in pregon; ker je naloga in odgovornost policije, sodstva in javnih organov, da se borijo proti tem oblikam diskriminacije in ukrepajo zoper negativna družbena stališča;

| K. | ker smernice Sveta EU za lezbijke, geje, biseksualce, transseksualce in interseksualce delegacijam EU in veleposlaništvom držav članic narekujejo proaktiven pristop na področju spodbujanja spoštovanja pravic lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev; ker smernice določajo, da sta preprečevanje nasilja nad lezbijkami, geji, biseksualci, transseksualci in interseksualci in podpiranje zagovornikov človekovih pravic teh oseb prednostni nalogi; |
| --- | --- |

K.

ker smernice Sveta EU za lezbijke, geje, biseksualce, transseksualce in interseksualce delegacijam EU in veleposlaništvom držav članic narekujejo proaktiven pristop na področju spodbujanja spoštovanja pravic lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev; ker smernice določajo, da sta preprečevanje nasilja nad lezbijkami, geji, biseksualci, transseksualci in interseksualci in podpiranje zagovornikov človekovih pravic teh oseb prednostni nalogi;

| L. | ker je Rusija 7. marca 2017 sprejela zakon, ki dekriminalizira nasilje v družini in s katerim se je „pretepanje znotraj družine“ iz kaznivega dejanja spremenilo v upravni prekršek, sankcije za kršitelje pa ublažile; ker je Evropski parlament o tej problematiki razpravljal že na svojem delnem zasedanju od 13. do 16. marca 2017 v Strasbourgu; |
| --- | --- |

L.

ker je Rusija 7. marca 2017 sprejela zakon, ki dekriminalizira nasilje v družini in s katerim se je „pretepanje znotraj družine“ iz kaznivega dejanja spremenilo v upravni prekršek, sankcije za kršitelje pa ublažile; ker je Evropski parlament o tej problematiki razpravljal že na svojem delnem zasedanju od 13. do 16. marca 2017 v Strasbourgu;

| 1. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi poročil o samovoljnem zapiranju in mučenju domnevnih homoseksualnih moških v Republiki Čečeniji v Ruski federaciji; poziva oblasti, naj ustavijo to kampanjo preganjanja, nemudoma izpustijo tiste, ki so še vedno nezakonito pridržani, poskrbijo za pravno in fizično zaščito žrtev pa tudi zagovornikov človekovih pravic in novinarjev, ki so se ukvarjali s to zadevo, in naj mednarodnim organizacijam za človekove pravice dovolijo izvesti verodostojno preiskavo domnevnih kaznivih dejanj; |
| --- | --- |

1.

| 2. | obsoja vse izjave čečenskih oblasti, ki opravičujejo in spodbujajo nasilje nad lezbijkami, geji, biseksualci, transseksualci in interseksualci, vključno z izjavo tiskovnega predstavnika čečenske vlade, v kateri je zanikal obstoj homoseksualcev v Čečeniji in poročilo zavrnil kot „laži in popolne dezinformacije“; obžaluje nepripravljenost lokalnih organov za preiskovanje in pregon hudih kršitev, izrecno usmerjenih proti posameznikom na podlagi njihove spolne usmerjenosti, in opominja oblasti, da je pravica do svobode zbiranja, združevanja in izražanja univerzalna in velja za vse; poziva k takojšnji izpustitvi tistih, ki so še vedno nezakonito pridržani; poziva ruske oblasti, naj pravno in fizično zaščitijo žrtve pa tudi zagovornike človekovih pravic in novinarje, ki so se ukvarjali s to zadevo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | je seznanjen, da je predsednik Putin naročil ruskemu ministrstvu za notranje zadeve in zveznemu tožilcu, naj raziščeta dogodke v Čečeniji, ter poziva Komisijo, države članice in Svet Evrope, naj ruskim oblastem ponudijo materialno podporo in svetovanje pri tej preiskavi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva čečenske in ruske zvezne oblasti, naj spoštujejo nacionalno zakonodajo, mednarodne obveznosti, načelo pravne države in splošne standarde človekovih pravic, uveljavljajo enakost, nediskriminacijo, tudi za lezbijke, geje, biseksualce, transseksualce in interseksualce, in naj jih podprejo z ukrepi ozaveščanja, da bi spodbujale kulturo strpnosti, spoštovanja in vključevanja na podlagi enakosti in nediskriminacije; poziva k takojšnjemu sprejetju zaščitnih ukrepov za ranljive posameznike, ki bi lahko postali žrtve, in k popolni rehabilitaciji vseh žrtev mučenja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | obžaluje, da so v tej regiji pogoste kršitve človekovih pravic in vlada ozračje nekaznovanja, ki omogoča tovrstna dejanja, in poziva, da bi v sodelovanju s civilno družbo oblikovali pravne in druge ukrepe za preprečitev tovrstnih nasilnih dejanj ter za nadzor in dejanski pregon storilcev; poudarja, da Rusija in ruska vlada nosita končno odgovornost za preiskavo teh dejanj, privedbo storilcev pred sodišče in zaščito vseh ruskih državljanov pred nezakonitimi kršitvami; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nujno poziva k takojšnji neodvisni, objektivni in temeljiti preiskavi zapiranja, mučenja in umorov, da bi naročnikom in storilcem sodili in odpravili nekaznovanje; v zvezi s tem pozitivno gleda na ustanovitev delovne skupine pod vodstvom ruske varuhinje človekovih pravic, ki zadevo preiskuje; poziva ruske oblasti, naj državnemu tožilstvu naročijo, da mora žrtvam in pričam čečenskega protihomoseksualnega preganjanja in njihovim družinam zagotoviti resnično anonimnost in druge vrste zaščite, da bodo lahko sodelovale pri preiskavi; poziva delegacijo EU ter veleposlaništva in konzulate držav članic v Rusiji, naj dejavno spremljajo preiskavo in še okrepijo prizadevanja za sodelovanje z žrtvami in ogroženimi lezbijkami, geji, biseksualci, transseksualci in interseksualci, novinarji in zagovorniki človekovih pravic; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisijo, naj sodeluje z mednarodnimi organizacijami za človekove pravice in rusko civilno družbo, pomaga tistim, ki so pobegnili iz Čečenije, in javno spregovori o tej kampanji nasilja; poziva države članice, naj poenostavijo postopke za vložitev prošenj za azil za te žrtve, novinarje in zagovornike človekovih pravic v skladu z evropskim in nacionalnim pravom; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja in odobrava prizadevanja številnih vodij delegacij EU in njihovih uslužbencev ter veleposlanikov držav članic in njihovih uslužbencev pri podpori zagovornikom človekovih pravic lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev ter njihovo zavzemanje za nediskriminacijo in enake pravice; poziva vodje delegacij EU in druge uslužbence Evropske službe za zunanje delovanje, naj se posvetujejo s Parlamentom in ustreznimi evropskimi poslanci, če imajo vprašanja ali želijo obvestiti Parlament, med drugim na septembrski letni konferenci veleposlanikov; poudarja, kako pomembno je, da delegacije EU in predstavništva držav članic poznajo smernice za lezbijke, geje, biseksualce, transseksualce in interseksualce in jih uporabljajo; glede tega poziva Evropsko službo za zunanje delovanje in Komisijo, naj si prizadevata za bolj strateško in sistematično izvajanje smernic, tudi z ozaveščanjem in usposabljanjem uslužbencev EU v tretjih državah, da bi v političnih dialogih in dialogih o človekovih pravicah s tretjimi državami in v večstranskih forumih učinkovito obravnavali vprašanje pravic lezbijk, gejev, biseksualcev, transseksualcev in interseksualcev ter podpirali prizadevanja civilne družbe; |
| --- | --- |

8.

| 9. | odločno poudarja, da je treba izvajanje smernic stalno ocenjevati z jasnimi referenčnimi merili; poziva Komisijo, naj izvede in objavi izčrpno oceno o tem, kako smernice izvajajo delegacije EU in diplomatska predstavništva držav članic v vseh tretjih državah, da bi odkrila in odpravila morebitne razlike in vrzeli pri izvajanju; |
| --- | --- |

9.

| 10. | globoko obžaluje, da je Ruska federacija glasovala proti resoluciji o zaščiti proti nasilju in diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti in spolne identitete, sprejeti junija 2016; |
| --- | --- |

10.

| 11. | želi opomniti ruske in čečenske oblasti, da regionalnih, kulturnih in verskih vrednostnih sistemov ne bi smele uporabljati kot izgovor za opravičevanje ali izvajanje diskriminacije, nasilja, mučenja in/ali zapiranja posameznikov ali skupin, tudi zaradi spolne usmerjenosti ali spolne identitete; |
| --- | --- |

11.

| 12. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je Rusija s sprejetjem novega zakona o boju proti nasilju v družini in nasilju nad otroki napravila korak nazaj; poudarja, da utegne imeti ta zakon, ki dopušča nasilje v družini, hude posledice za žrtve in vso družbo; poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj še naprej spodbujata odpravljanje vseh oblik nasilja na podlagi spola, vključno z nasiljem v družini, ščitita ranljive osebe in podpirata žrtve v Evropi in drugod; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, generalnemu sekretarju Sveta Evrope, visokemu komisarju OZN za človekove pravice, vladi in parlamentu Ruske federacije ter čečenskim oblastem. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  UL C 93, 24.3.2017, str. 21.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0502.

---

Četrtek, 1. junij 2017

| 30.8.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 307/144 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 307/144

---

P8_TA(2017)0234

Internetna povezljivost za rast, konkurenčnost in kohezijo: evropska gigabitna družba in 5G

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 1. junija 2017 o internetni povezljivosti za rast, konkurenčnost in kohezijo: evropska gigabitna družba in 5G (2016/2305(INI))

(2018/C 307/23)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. septembra 2016 z naslovom Povezljivost za konkurenčen enotni digitalni trg – evropski gigabitni družbi naproti (COM(2016)0587) in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu sporočilu (SWD(2016)0300), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. septembra 2016 z naslovom Povezljivost za konkurenčen enotni digitalni trg – evropski gigabitni družbi naproti (COM(2016)0587) in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu sporočilu (SWD(2016)0300),

| — | ob upoštevanju člena 9 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 9 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. septembra 2016 z naslovom Akcijski načrt za 5G v Evropi (COM(2016)0588) in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu sporočilu (SWD(2016)0306), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 14. septembra 2016 z naslovom Akcijski načrt za 5G v Evropi (COM(2016)0588) in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu sporočilu (SWD(2016)0306),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem zakoniku o elektronskih komunikacijah z dne 14. septembra 2016 (COM(2016)0590), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem zakoniku o elektronskih komunikacijah z dne 14. septembra 2016 (COM(2016)0590),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 14. septembra 2016 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1316/2013 in Uredbe (EU) št. 283/2014 v zvezi s spodbujanjem internetne povezljivosti v lokalnih skupnostih (COM(2016)0589), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 14. septembra 2016 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1316/2013 in Uredbe (EU) št. 283/2014 v zvezi s spodbujanjem internetne povezljivosti v lokalnih skupnostih (COM(2016)0589),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 14. septembra 2016 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (COM(2016)0591), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 14. septembra 2016 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Organa evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije (COM(2016)0591),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. maja 2015 z naslovom Strategija za enotni digitalni trg za Evropo (COM(2015)0192) in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu sporočilu (SWD(2015)0100), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. maja 2015 z naslovom Strategija za enotni digitalni trg za Evropo (COM(2015)0192) in delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu sporočilu (SWD(2015)0100),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. julija 2014 z naslovom Uspešnemu podatkovno vodenemu gospodarstvu naproti (COM(2014)0442), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. julija 2014 z naslovom Uspešnemu podatkovno vodenemu gospodarstvu naproti (COM(2014)0442),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. aprila 2016 z naslovom Digitalizacija evropske industrije – izkoriščanje vseh prednosti enotnega digitalnega trga (COM(2016)0180), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. aprila 2016 z naslovom Digitalizacija evropske industrije – izkoriščanje vseh prednosti enotnega digitalnega trga (COM(2016)0180),

| — | ob upoštevanju Sklepa št. 243/2012/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2012 o vzpostavitvi večletnega programa politike radijskega spektra (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa št. 243/2012/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. marca 2012 o vzpostavitvi večletnega programa politike radijskega spektra (1),

| — | ob upoštevanju priloge k sporočilu Komisije z dne 2. oktobra 2013 z naslovom Program ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT): rezultati in naslednji koraki (COM(2013)0685), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priloge k sporočilu Komisije z dne 2. oktobra 2013 z naslovom Program ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT): rezultati in naslednji koraki (COM(2013)0685),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. aprila 2016 z naslovom Prednostne naloge na področju standardizacije IKT za enotni digitalni trg (COM(2016)0176), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. aprila 2016 z naslovom Prednostne naloge na področju standardizacije IKT za enotni digitalni trg (COM(2016)0176),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2016 z naslovom Aktu za enotni digitalni trg naproti (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2016 z naslovom Aktu za enotni digitalni trg naproti (2),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 2. februarja 2016 za sklep Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi frekvenčnega pasu 470–790 MHz v Uniji (COM(2016)0043), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 2. februarja 2016 za sklep Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi frekvenčnega pasu 470–790 MHz v Uniji (COM(2016)0043),

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 28. junija 2016 (EUCO 26/16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 28. junija 2016 (EUCO 26/16),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. septembra 2013 z naslovom Odpiranje izobraževanja: inovativno poučevanje in učenje za vse z novimi tehnologijami in prosto dostopnimi učnimi viri (COM(2013)0654), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. septembra 2013 z naslovom Odpiranje izobraževanja: inovativno poučevanje in učenje za vse z novimi tehnologijami in prosto dostopnimi učnimi viri (COM(2013)0654),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. oktobra 2016 z naslovom Vesoljska strategija za Evropo (COM(2016)0705), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. oktobra 2016 z naslovom Vesoljska strategija za Evropo (COM(2016)0705),

| — | ob upoštevanju Direktive 2013/35/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o minimalnih zdravstvenih in varnostnih zahtevah v zvezi z izpostavljenostjo delavcev tveganjem, ki nastajajo zaradi fizikalnih dejavnikov (elektromagnetnih sevanj) (20. posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS), in razveljavitvi Direktive 2004/40/ES (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2013/35/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o minimalnih zdravstvenih in varnostnih zahtevah v zvezi z izpostavljenostjo delavcev tveganjem, ki nastajajo zaradi fizikalnih dejavnikov (elektromagnetnih sevanj) (20. posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS), in razveljavitvi Direktive 2004/40/ES (3),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije z naslovom Povezljivost za konkurenčen enotni digitalni trg – evropski gigabitni družbi naproti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije z naslovom Povezljivost za konkurenčen enotni digitalni trg – evropski gigabitni družbi naproti,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za promet in turizem, Odbora za regionalni razvoj ter Odbora za kulturo in izobraževanje (A8-0184/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za promet in turizem, Odbora za regionalni razvoj ter Odbora za kulturo in izobraževanje (A8-0184/2017),

| A. | ker bo 5G bistven gradnik gigabitne družbe, saj predstavlja standard za prihodnost mobilne komunikacijske tehnologije, in gonilo inovacij, kar bo v vse panoge prineslo korenite spremembe ter povzročilo primere nove rabe, visokokakovostne storitve in izdelke, pritoke prihodkov in poslovne modele ter priložnosti, in ker se pričakuje, da se bo zaradi tehnologije 5G povečala konkurenčnost panog in da bo prinesla zadovoljstvo potrošnikov; |
| --- | --- |

A.

ker bo 5G bistven gradnik gigabitne družbe, saj predstavlja standard za prihodnost mobilne komunikacijske tehnologije, in gonilo inovacij, kar bo v vse panoge prineslo korenite spremembe ter povzročilo primere nove rabe, visokokakovostne storitve in izdelke, pritoke prihodkov in poslovne modele ter priložnosti, in ker se pričakuje, da se bo zaradi tehnologije 5G povečala konkurenčnost panog in da bo prinesla zadovoljstvo potrošnikov;

| B. | ker je vodilni položaj Evrope na področju tehnologije 5G bistven za gospodarsko rast in za ohranjanje svetovne konkurenčnosti, je pa za to potrebno evropsko usklajevanje in načrtovanje, in ker zaostajanje na tem področju lahko pomeni izgubo delovnih mest, inovacij in znanja; |
| --- | --- |

B.

ker je vodilni položaj Evrope na področju tehnologije 5G bistven za gospodarsko rast in za ohranjanje svetovne konkurenčnosti, je pa za to potrebno evropsko usklajevanje in načrtovanje, in ker zaostajanje na tem področju lahko pomeni izgubo delovnih mest, inovacij in znanja;

| C. | ker bodo 5G in aplikacije 5G povsem spremenili poslovne modele, saj zagotavljajo visokohitrostno povezljivost, kar bo sprožilo inovacije v vseh panogah, med drugim tudi v prometu, energetiki, financah in zdravstvu; ker si v tem pogledu Evropa ne more privoščiti, da bi zaostajala, saj bo 5G gonilo za prihodnjo rast in inovacije; |
| --- | --- |

C.

ker bodo 5G in aplikacije 5G povsem spremenili poslovne modele, saj zagotavljajo visokohitrostno povezljivost, kar bo sprožilo inovacije v vseh panogah, med drugim tudi v prometu, energetiki, financah in zdravstvu; ker si v tem pogledu Evropa ne more privoščiti, da bi zaostajala, saj bo 5G gonilo za prihodnjo rast in inovacije;

| D. | ker bo arhitektura omrežij 5G v primerjavi s predhodnimi generacijami bistveno drugačna, da bi izpolnila pričakovane poslovne zahteve in zahteve glede zmogljivosti zelo visoko zmogljivih omrežij, zlasti kar zadeva latenco, pokritost in zanesljivost; |
| --- | --- |

D.

ker bo arhitektura omrežij 5G v primerjavi s predhodnimi generacijami bistveno drugačna, da bi izpolnila pričakovane poslovne zahteve in zahteve glede zmogljivosti zelo visoko zmogljivih omrežij, zlasti kar zadeva latenco, pokritost in zanesljivost;

| E. | ker bo arhitektura 5G privedla do večjega zbliževanja med mobilnimi in fiksnimi omrežji; ker bo zato namestitev zelo visoko zmogljivih fiksnih omrežij prispevala k povezovalnim potrebam gostega brezžičnega omrežja 5G, ki bi bilo čim bližje končnemu uporabniku; |
| --- | --- |

E.

ker bo arhitektura 5G privedla do večjega zbliževanja med mobilnimi in fiksnimi omrežji; ker bo zato namestitev zelo visoko zmogljivih fiksnih omrežij prispevala k povezovalnim potrebam gostega brezžičnega omrežja 5G, ki bi bilo čim bližje končnemu uporabniku;

| F. | ker se bosta evropska družba in evropsko gospodarstvo v prihodnosti močno zanašala na infrastrukturo 5G, katere učinek bo daleč presegal obstoječa brezžična dostopovna omrežja, namenjena pa bo zagotavljanju visokokakovostnih in hitrejših komunikacijskih storitev, ki si jih lahko vsi privoščijo in so dostopne vedno in povsod; |
| --- | --- |

F.

ker se bosta evropska družba in evropsko gospodarstvo v prihodnosti močno zanašala na infrastrukturo 5G, katere učinek bo daleč presegal obstoječa brezžična dostopovna omrežja, namenjena pa bo zagotavljanju visokokakovostnih in hitrejših komunikacijskih storitev, ki si jih lahko vsi privoščijo in so dostopne vedno in povsod;

| G. | ker digitalizacija poteka vedno hitreje in na globalni ravni, za kar so potrebne naložbe v visokokakovostna komunikacijska omrežja s splošno pokritostjo; ker mora biti v zvezi s tem pravočasno na voljo radijski spekter, ki lahko izpolni te zahteve; |
| --- | --- |

G.

ker digitalizacija poteka vedno hitreje in na globalni ravni, za kar so potrebne naložbe v visokokakovostna komunikacijska omrežja s splošno pokritostjo; ker mora biti v zvezi s tem pravočasno na voljo radijski spekter, ki lahko izpolni te zahteve;

| H. | ker je mobilna in brezžična povezljivost za vsakega državljana vedno pomembnejša, saj se inovativne storitve in aplikacije intenzivno uporabljajo, in ker mora v prihodnost usmerjena digitalna politika to upoštevati; |
| --- | --- |

H.

ker je mobilna in brezžična povezljivost za vsakega državljana vedno pomembnejša, saj se inovativne storitve in aplikacije intenzivno uporabljajo, in ker mora v prihodnost usmerjena digitalna politika to upoštevati;

| I. | ker se bodo omrežja 5G uvajala predvsem z zasebnimi naložbami in bo treba z Evropskim zakonikom o elektronskih komunikacijah ustvariti regulativno okolje, ki bo spodbujalo gotovost, konkurenčnost in naložbe; ker bo zanje treba racionalizirati upravne pogoje, na primer za uvedbo majhnih celic za strogo in pravočasno usklajevanje spektra ter razvoj zelo visoko zmogljivega omrežja, kot je trenutno predlagano v Evropskem zakoniku o elektronskih komunikacijah; |
| --- | --- |

I.

ker se bodo omrežja 5G uvajala predvsem z zasebnimi naložbami in bo treba z Evropskim zakonikom o elektronskih komunikacijah ustvariti regulativno okolje, ki bo spodbujalo gotovost, konkurenčnost in naložbe; ker bo zanje treba racionalizirati upravne pogoje, na primer za uvedbo majhnih celic za strogo in pravočasno usklajevanje spektra ter razvoj zelo visoko zmogljivega omrežja, kot je trenutno predlagano v Evropskem zakoniku o elektronskih komunikacijah;

| J. | ker je treba poleg javnih pobud, kot je pobuda Komisije iz leta 2013 o javno-zasebnih partnerstvih na podlagi javnega financiranja v višini 700 milijonov EUR za zagotovitev, da bi bila tehnologija 5G v Evropi na voljo do leta 2020, poskrbeti za konkurenčni trg s prihodnosti primerno zakonodajo o dostopu in usklajevanjem spektra, s čimer bi spodbudili inovacije in potrebne zasebne naložbe v infrastrukturo; |
| --- | --- |

J.

ker je treba poleg javnih pobud, kot je pobuda Komisije iz leta 2013 o javno-zasebnih partnerstvih na podlagi javnega financiranja v višini 700 milijonov EUR za zagotovitev, da bi bila tehnologija 5G v Evropi na voljo do leta 2020, poskrbeti za konkurenčni trg s prihodnosti primerno zakonodajo o dostopu in usklajevanjem spektra, s čimer bi spodbudili inovacije in potrebne zasebne naložbe v infrastrukturo;

| K. | ker je treba pri uvedbi 5G paziti, da bo šlo za dopolnjevanje, ne pa omejevanje drugih projektov, ki so usmerjeni v spodbujanje povezljivosti na najbolj podeželskih in odročnih predelih Evrope; |
| --- | --- |

K.

ker je treba pri uvedbi 5G paziti, da bo šlo za dopolnjevanje, ne pa omejevanje drugih projektov, ki so usmerjeni v spodbujanje povezljivosti na najbolj podeželskih in odročnih predelih Evrope;

| L. | ker so za izvajanje 5G in gigabitne družbe potrebni natančen časovni razpored, prihodnosti prilagojen in tehnološko nevtralen pristop na podlagi povpraševanja, ki bo temeljil na oceni za posamezne regije in panoge, usklajevanje držav članic, sodelovanje z vsemi deležniki in ustrezne naložbe, da bi izpolnili vse pogoje v določenem roku in poskrbeli, da bo to za vse državljane EU postala resničnost; |
| --- | --- |

L.

ker so za izvajanje 5G in gigabitne družbe potrebni natančen časovni razpored, prihodnosti prilagojen in tehnološko nevtralen pristop na podlagi povpraševanja, ki bo temeljil na oceni za posamezne regije in panoge, usklajevanje držav članic, sodelovanje z vsemi deležniki in ustrezne naložbe, da bi izpolnili vse pogoje v določenem roku in poskrbeli, da bo to za vse državljane EU postala resničnost;

I.   
  Vizija 5G – zahteve po generacijskem premiku

| 1. | pozdravlja predlog Komisije, da bi pripravili akcijski načrt za 5G, s katerim bi Uniji zagotovili vodilno mesto pri uvajanju standardiziranih omrežij 5G v obdobju 2020–2025 kot del širše razvite strategije za evropsko gigabitno družbo, ki je tehnološko bolj konkurenčna in vključujoča; meni, da je v ta namen ustrezno usklajevanje med državami članicami nadvse pomembno, zato da bi pri uvajanju 5G preprečili podobne zamude, kot so se dogajale pri 4G in zaradi katerih je danes pokritost s 4G 86-odstotna, na podeželju pa samo 36-odstotna; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da bi lahko po navedbah Komisije na podlagi akcijskega načrta za uporabo tehnologij 5G v EU ustvarili dva milijona delovnih mest, spodbodli evropsko gospodarstvo ter se borili proti visoki stopnji brezposelnosti, zlasti med mladimi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da so javno-zasebna partnerstva na področju 5G zdaj med najsodobnejšimi pobudami na svetu, ki so povezane s 5G in novimi aplikacijami, ki iz njega izhajajo; meni, da je glede na učinek, ki ga bo uvedba 5G imela na družbo, spodbujanje sinergij na področju raziskav in razvoja ter industrijskega razvoja sicer pozitivno, vendar bi bilo prav, da se članstvo v javno-zasebnih partnerstvih odpre tudi za potrošnike in predstavnike civilne družbe; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da ambiciozen in v prihodnost usmerjen časovni načrt za dodelitev spektra v Uniji nadvse pomemben, če želi Evropa prevzeti vodilni položaj na področju razvoja tehnologije 5G; v zvezi s tem pozdravlja ukrepe, ki jih predlaga Komisija v sporočilu z naslovom Akcijski načrt za 5G v Evropi, in meni, da so ti ukrepi najmanj, kar je potrebno za uspešno uvedbo 5G v Uniji; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da je treba zasebne naložbe podpreti s politiko, ki daje poudarek infrastrukturi, in z regulativnim okoljem, ki zagotavlja predvidljivost in gotovost, namenjeno pa je spodbujanju konkurence, kar bo koristilo končnim uporabnikom, ter da jih ne smejo ovirati preveč ambiciozni javni načrti, ki lahko upočasnijo uvedbo 5G; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da je na področju raziskav in razvoj v zvezi z mobilnimi komunikacijami 5G pomembno sodelovanje med akademskim svetom, raziskovalnimi ustanovami ter zasebnim in javnim sektorjem; poudarja, da javno-zasebna partnerstva na področju 5G v zvezi s tem dajejo zgled, in spodbuja Komisijo, naj v ta proces še naprej vključuje vse ustrezne panoge; |
| --- | --- |

6.

| 7. | meni, da bo Evropi koristil nadaljnji prehod v digitalno gospodarstvo v smislu večje pokritosti, povezljivosti in hitrosti, ter da bo prispevek digitalnega gospodarstva k skupni rasti BDP do leta 2020 znašal 40 %, pri čemer bo stopnja rasti 13-krat hitrejša kot pri celotnem BDP; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja in spodbuja srednjeročne cilje gigabitne družbe glede doseganja hitrosti omrežja v višini najmanj 100 Mbps za vse evropske potrošnike, kar bi bilo mogoče nadgraditi do 1 Gbps in dolgoročno povečati na 100 Gbps za glavna socialno-ekonomska gonila, kot so ponudniki javnih storitev, digitalno intenzivna podjetja, večja prometna vozlišča, finančne institucije, bolnišnice, šole in raziskovalne ustanove; poziva, da je treba dati prednost uvedbi povezovalne infrastrukture optičnih vlaken, konkurenci za spodbujanje naložb in visokokakovostnim izkušnjam končnih uporabnikov; želi spomniti, da Unija zaostaja pri doseganju ciljev povezljivosti iz digitalne agende za leto 2020, pri čemer je najbolj zaskrbljujoče zaostajanje podeželskih in oddaljenih območij; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da je treba zagotoviti, da bo povezljivost gigabitne družbe koristila čim več državljanom EU, tudi tistim, ki živijo na oddaljenih območjih; |
| --- | --- |

9.

| 10. | odločno podpira prizadevanja, da bi na intermodalnih poteh do leta 2025 zagotovili dostop do omrežja 5G na podlagi javnoprometnih omrežij, povezanih z instrumentom za povezovanje Evrope (IPE) in vseevropskimi prometnimi omrežji (TEN-T), in pričakuje, da bo temu sledil poln dostop po vsej EU, tako v mestih kot na podeželju in v večjih turističnih središčih in znamenitostih; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ugotavlja, da so še vedno potrebne nadaljnje izboljšave pri pokritosti mobilnih omrežij/LTE četrte generacije, saj Evropska unija pri tem zaostaja za ZDA, Južno Korejo in Japonsko, in da bi moral biti akcijski načrt za 5G priložnost za učenje iz napak, narejenih pri uvedbi 4G; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opozarja, da bo moral biti radijski dostop v omrežju 5G zmožen delovati v zelo širokem frekvenčnem območju, od manj kot 1 GHz vse do 100 GHz, in vključevati povezljivost do 300 GHz; poudarja, da morajo frekvence od 3–6 GHz in nad 6 GHz zagotavljati izjemne hitrosti prenosa podatkov in izjemno zmogljivost na gosto poseljenih območjih; priznava, da sistemi 5G v visokofrekvenčnih pasovih potrebujejo zelo gosto omrežno infrastrukturo na podlagi dostopa malih celic do lokacij, kar bo zahtevalo izbiro v zvezi s frekvenčnimi pasovi, ki se bodo uporabljali, ali možnost delitve frekvenčnih pasov; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da sama hitrost prenosa ne bo dovolj, da bi izpolnili prihodnje povpraševanje gigabitne družbe po povezljivosti, zaradi česar bo potreben infrastrukturni cilj v zvezi z zelo visoko zmogljivimi omrežji, saj ta omrežja izpolnjujejo najvišje standarde v smislu hitrosti prenosa s strežnika in na strežnik, latence in odpornosti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da je za odzivanje na izzive 5G potrebna skladna evropska strategija spektra, vključno z usklajenimi nacionalnimi načrti in časovnimi roki, ki obravnava človeške komunikacije, komunikacije stroj–stroj in komunikacije interneta stvari na različnih ravneh: hitrost povezave, mobilnost, latenca, splošna razširjenost, obratovalni cikel, zanesljivost, dostopnost itd., in za zagotovitev obdobja gladkega prehoda na 5G v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opozarja, da je za uvedbo brezžičnih omrežij 5G potrebna zelo visoko zmogljiva povezljivost ter prožna in učinkovita uporaba vseh razpoložljivih nestičnih delov spektra, vključno s pasom 700 MHz, za povsem različne scenarije uvedbe omrežij, za kar bo treba razviti inovativne modele licenciranja spektrov in dati jasni poudarek usklajevanju razpoložljivih frekvenčnih pasov po regijah; |
| --- | --- |

15.

| 16. | priznava pomen licenčnih frekvenčnih pasov za zagotovitev dolgoročnih naložb v omrežje ter boljše kakovosti storitev, in sicer prek stalnega in zanesljivega dostopa do spektra, obenem pa poudarja, da je potrebna boljša pravna varnost za nelicenčne frekvenčne pasove in različne metode deljenja frekvenčnih pasov; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da pomanjkljivo usklajevanje pomeni veliko tveganje za uvedbo 5G, saj je ustvarjanje kritične mase bistveno za privabljanje naložb in s tem za uživanje vseh koristi tehnologije 5G; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ugotavlja, da bi morali imeti vsi panožni akterji enake in predvidljive konkurenčne pogoje, ki spodbujajo konkurenco, ter prožnost, da oblikujejo lastna omrežja, pri čemer sami izberejo naložbeni model in kombinacijo tehnologij, ki naj bi zagotovila popolno funkcionalnost za cilje uvedbe 5G, kot so tehnologije optičnih vlaken do doma, kabelska in satelitska tehnologija, Wi-Fi, G.fast, 2G, Massive MIMO ali druge tehnologije hitrega razvoja, pod pogojem, da bodo pomagali vsem Evropejcem, da se priključijo na zelo visoko zmogljiva omrežja; ugotavlja, da bo za uvedbo 5G potrebnih veliko več optičnih vlaken v gostejšem brezžičnem omrežju; |
| --- | --- |

18.

| 19. | je seznanjen s sporočilom Komisije z naslovom Povezljivost za konkurenčen enotni digitalni trg – evropski gigabitni družbi naproti in z akcijski načrtom za 5G v Evropi, kar je vznemirljiva priložnost za države članice, da svojim kulturnim in ustvarjalnim inovatorjem, zlasti malim in srednjim podjetjem, omogočijo večjo konkurenčnost na svetovnem prizorišču ter predstavitev njihovih podjetniških in inovativnih talentov; |
| --- | --- |

19.

II.   
  Omogočanje koristi gigabitne družbe

| 20. | je prepričan, da pri 5G ne gre le za evolucijo mobilnega širokopasovnega omrežja, ampak za ključno tehnologijo za omogočanje digitalnega sveta prihodnosti – za naslednjo generacijo vseprisotne zelo hitre širokopasovne infrastrukture, ki bo podpirala preobrazbo postopkov v vseh gospodarskih panogah (javni sektor, izobraževanje, zagotavljanje storitev vsebin zlitih medijev, zdravstvo, raziskave, energetika, javne storitve, proizvodnja, promet, avtomobilska industrija, avdiovizualna tehnologija, navidezna resničnost, spletne igre itd.) ter omogočala cenovno dostopne, spretne, prožne, interaktivne, zanesljive in zelo prilagojene storitve, ki bodo izboljšale življenje vseh državljanov; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ugotavlja, da je razdrobljenost glede uvedbe 4G v Evropi, ki se še vedno kaže v velikih razlikah med državami članicami, kot je razvidno iz indeksa za digitalno gospodarstvo in družbo za leto 2015, privedla do pomanjkanja digitalne konkurenčnosti v odnosu do ZDA, Kitajske, Japonske, Južne Koreje in gospodarstev v vzponu; v zvezi s tem poudarja, da Evropa sicer napreduje v smislu digitalnega razvoja, vendar se hitrost upočasnjuje, kar prinaša dolgoročno tveganje za potrebne naložbe in privlačnost evropskega poslovnega okolja; |
| --- | --- |

21.

| 22. | želi spomniti, da bi morala uvedba 5G na koncu koristiti končnim uporabnikom in da bi morale ostati vse odločitve v zvezi z uvedbo tehnologij 5G usmerjene h glavnemu cilju, da se ponudijo cenovno dostopne, zanesljive in visokokakovostne storitve; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ugotavlja, da naložbe javnega in zasebnega sektorja prinašajo multiplikacijski učinek za vse gospodarstvo in da se bo po dokončni uvedbi 5G v 28 državah članicah verjetno posredno in neposredno ustvarilo do 2,3 milijona delovnih mest; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ugotavlja, da naj bi po pričakovanjih uvedba tehnologij 5G v Evropi prinesla koristi, ki bodo daleč presegale mobilno industrijo, pa tudi kaskadni učinek, ki bo do leta 2025 letno znašal 141,8 milijarde EUR; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da je uspešnost hitre uvedbe 5G po vsej EU odvisna od razvoja novih poslovnih modelov na podlagi povpraševanja; opozarja na množico pobud, katerih namen je pojasnjevanje zahtev za 5G, kar vertikalnim panogam otežuje, da bi prispevale k temu procesu; zato poudarja, da je treba vertikalne panoge dejavno in učinkovito vključiti v postopek oblikovanja zahtev; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da so poštena konkurenca in enaki konkurenčni pogoji za udeležence na trgu nujni za uvedbo gigabitne družbe pri teh udeležencih; meni, da bi morali v zvezi s tem uporabljati „načelo enake storitve, enako tveganje, enaka pravila“; |
| --- | --- |

26.

| 27. | meni, da bi morale Komisija in države članice, skupaj z ustreznimi deležniki, preučiti ukrepe za to, kako spodbuditi napredne preizkuse in preizkuševališča, da bi pospešili inovacije pri aplikacijah 5G; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ugotavlja, da bi morala gigabitna družba obravnavati digitalni razkorak in izboljšati uporabo interneta; ugotavlja, da so nadaljnje naložbe še vedno potrebne za uvedbo obstoječih in prihodnjih tehnologij na podeželskih in oddaljenih območjih, vključno s satelitno tehnologijo; poudarja, da je za odpravo digitalnega razkoraka na podeželskih in oddaljenih območjih potrebna pametna kombinacija zasebnih in javnih naložb; poudarja, da bi morali izkušnje iz preteklosti uporabiti za obravnavanje razlik med državami članicami, regijami ter gosto poseljenimi in oddaljenimi območji, pri tem pa podpreti uravnotežen geografski razvoj; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da digitalni razkorak obstaja med mesti in podeželjem, vendar je zelo izrazit tudi med državami članicami; v zvezi s tem poudarja pomen konkurenčnega zakonodajnega okvira in pobud, s katerimi bi spodbudili naložbe v infrastrukturo, povečali raznolikost akterjev ter okrepili evropsko usklajevanje; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja, da bo 5G temeljni kamen pri uresničevanju vizije mrežno povezane družbe in se bodo z njim povečale možnosti za življenje, učenje in delo v Evropski uniji, kar je osnovni pogoj za to, da bi digitalna revolucija v celoti koristila posameznikom in podjetjem; |
| --- | --- |

30.

| 31. | meni, da bi z omogočanjem uvedbe majhnih celic skladno z uredbo WiFi4EU prispevali k zmanjšanju digitalnega in tehnološkega razkoraka ter povečali razpoložljivost storitev 5G za vse državljane; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, da mora Evropa ostati v koraku s tehnološkim razvojem in priložnostmi, ki jih ponuja učinkovitejša informacijska in komunikacijska tehnologija v podporo socialno-ekonomskemu razvoju v danes manj razvitih regijah; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja, da je gosto optično omrežje nepogrešljiva povezovalna infrastruktura za to, da bi v celoti izkoristili potencial storitve tehnološkega mobilnega standarda 5G; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pozdravlja pobudo WiFi4EU za spodbujanje brezplačnega in univerzalnega dostopa do interneta v lokalnih skupnostih s shemo, ki jo financira EU in jo izvajajo države članice; ugotavlja, da je cilj pobude WiFi4EU spodbujati digitalno vključenost po vseh regijah prek geografsko uravnoteženega dodeljevanja sredstev ob sočasnem upoštevanju kakovosti izkušnje uporabnikov pri uporabi storitve; ugotavlja, da se hitrosti dostopa večajo in da bo morala tehnologija WLAN izpolnjevati zahteve povezljivosti med koncema, saj se uporaba na več brezžičnih napravah povečuje; meni, da potrebujemo okvir politike s posebnimi prednostnimi nalogami, da bi premagali ovire, ki jih trg sam ne more obvladati; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisijo, naj v svojem akcijskem načrtu za 5G posebno pozornost nameni notranji pokritosti glede na to, da se bodo številne aplikacije 5G uporabljale doma in v pisarnah; želi spomniti, da visokofrekvenčna omrežja ne prodrejo dovolj v stavbe; priporoča oceno dodatnih tehnologij, da bi zagotovili dobro pokritost v zaprtih prostorih, kot so Massive MIMO, notranji obnavljalniki ter visokohitrostne aplikacije WiFi (WiGig); |
| --- | --- |

35.

| 36. | poudarja, da je razvoj tehnologij 5G temelj za preobrazbo infrastrukture omrežij informacijske in komunikacijske tehnologije v smeri vseobsegajoče pametne povezljivosti: pametna vozila, pametna omrežja, pametna mesta, pametne tovarne, pametne uprave itd.; meni, da bodo zelo hitre širokopasovne povezave in inteligentne, učinkovite omrežne funkcije, ki omogočajo skoraj takojšnjo povezljivost med ljudmi, med človekom in strojem ter med povezanimi stroji, na novo opredelile povezljivost končnega uporabnika, ki jo bodo omogočale omrežne paradigme, kot so prepletena omrežja, hibridna omrežja, dinamično rezanje omrežja in tehnologije rešitev s programsko opremo; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja, da je visoka energetska učinkovitost, cilj katere je zmanjšana poraba omrežne energije, nadvse pomembna zahteva 5G; poudarja, da je ta element bistven za zmanjšanje operativnih stroškov, omogočanje omrežne povezljivosti na podeželskih in oddaljenih območjih ter trajnostno in z viri gospodarno zagotovitev omrežnega dostopa; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja, da je treba za uvedbo 5G precej nadgraditi fiksna omrežja in zgostiti mobilna omrežja v skladu s cilji gigabitne družbe, zlasti pri rešitvah za e-zdravstvo; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poudarja, da je avdiovizualni sektor eden od ključnih dejavnikov za uspeh 5G v Evropi ter zagotavlja delovna mesta in gospodarsko rast, njegov napredek pa lahko znatno in pozitivno vpliva na vrednostno verigo v sektorju avdiovizualnih medijev, med drugim tudi na proizvodnjo, inovacije in distribucijo vsebin ter uporabniško okolje; zato poziva Komisijo in države članice, naj upoštevajo potrebe in posebnosti tega sektorja, zlasti tiste, ki so povezane z radiodifuzijo; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poudarja, da postanejo vozila varnejša (manj nesreč), okolju prijaznejša (manj emisij) in prispevajo k predvidljivejšim potovalnim vzorcem, ko se povežejo v mrežo; zato podpira zamisel o uvedbi cilja za vso EU, da bi morala biti vsa vozila, ki so na voljo na trgu EU, opremljena s povezavo 5G in z vgrajeno opremo za pametne prometne sisteme; odločno podpira cilj, da bi reševalnim in drugim intervencijskim vozilom (policijska in gasilska vozila) z omrežno povezavo prek bazne postaje omogočili povezavo 5G, da bi imela med intervencijami stalno in nemoteno povezavo; |
| --- | --- |

40.

| 41. | je seznanjen s koristmi zanesljive in neprekinjene pokritosti 5G za varnost v cestnem prometu, saj omogoča povezana in digitalna sredstva nadzora, na primer pametne tahografe in e-dokumentacijo za težka tovorna vozila; |
| --- | --- |

41.

| 42. | meni, da bi morala tehnologija 5G omogočili nove in cenovno dostopne visokokakovostne storitve, povezati nove panoge in navsezadnje izboljšati uporabniško izkušnjo za vse naprednejše in zahtevnejše digitalne uporabnike; poudarja, da lahko tehnologija 5G ponudi rešitve za pomembne družbene izzive, saj lahko pomembno zmanjša porabo energije pri mobilnih napravah in ima potencial, da preoblikuje panoge, kot sta zdravstvo in promet; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pozdravlja sklad za širokopasovno povezovanje Evrope, ki je sklad za širokopasovno infrastrukturo, v katerem so lahko udeležene nacionalne spodbujevalne banke ali institucije in zasebni vlagatelji, kar bo korak naprej pri zagotavljanju naložb v infrastrukturo na slabo oskrbljenih, manj poseljenih, podeželskih in oddaljenih območjih; |
| --- | --- |

43.

| 44. | meni, da sta razvoj in izboljšanje digitalnih spretnosti nadvse pomembna in bi morala potekati prek velikih naložb v izobraževanje – vključno s poklicnim, podjetniškim in nadaljnjim izobraževanjem, pa tudi preusposabljanjem – ter prek celovite udeležbe vseh pomembnih deležnikov, vključno s socialnimi partnerji, pri čemer obstajajo trije cilji: ohraniti in ustvariti tehnološka delovna mesta z usposabljanjem visokokvalificiranih delavcev, podpirati državljane pri prevzemanju nadzora nad svojim digitalnim obstojem, in sicer z zagotovitvijo potrebnih orodij, ter odpraviti digitalno nepismenost, ki povzroča digitalni razkorak in izključenost; |
| --- | --- |

44.

| 45. | meni, da bi morala Unija v partnerstvu z Evropskim inštitutom za inovacije in tehnologijo (EIT Digital) oblikovati in dati na voljo učne načrte za razvoj spretnosti 5G, s poudarkom na zagonskih podjetjih ter malih in srednjih podjetjih, da bi ta imela korist od uvedbe 5G; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poudarja, da bo razvoj omrežij 5G spodbudil hitre tehnološke spremembe, kar bo omogočilo popoln razmah digitalne panoge, pametne tehnologije, interneta stvari ter naprednih proizvodnih sistemov; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poudarja, da je tehnologija 5G pomembna za to, da bi Evropa prevzela vodilni položaj pri zagotavljanju vrhunske raziskovalne infrastrukture, s čimer bi postala središče za odlične raziskave; |
| --- | --- |

47.

III.   
  Pristop politike

| 48. | pozdravlja pobudo Komisije za okrepitev naložbenega načrta za Evropo z instrumenti za financiranje (EFSI, IPE), ki so določeni za financiranje strateških ciljev gigabitne povezljivosti do leta 2025; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poudarja, da je treba vse odločitve, povezane z digitalnim enotnim trgom, vključno z dodelitvijo spektra, cilji povezljivosti in uvedbo 5G, oblikovati na podlagi prihodnjih potreb in tega, kako se bo trg razvijal naslednjih 10–15 let; v zvezi s tem poudarja, da bo uspešna uvedba 5G bistvena za gospodarsko konkurenčnost, kar je mogoče doseči le z daljnovidno evropsko zakonodajo in usklajevanjem politik; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poudarja, da bi morale biti politike o gigabitni družbi in 5G sorazmerne, pogosto revidirane in v skladu z „inovacijskim načelom“, da bi se morebitni učinki na inovacije upoštevali pri oceni učinka; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva Komisijo, naj v okviru priprav naslednjega večletnega finančnega okvira za obdobje 2020–2027 in zlasti naslednjega okvira za raziskave, tehnološki razvoj in inovacije zagotovi, vzdržuje in razvije dolgoročno financiranje akcijskega načrta za 5G ter posodobitev omrežja na ustrezni ravni; poudarja, da je na področju raziskav in razvoja v zvezi z mobilnimi komunikacijami 5G pomembno sodelovanje med akademskim svetom, raziskovalnimi ustanovami ter zasebnim in javnim sektorjem; poudarja, da javno-zasebna partnerstva na področju 5G v zvezi s tem dajejo zgled; poudarja, da bodo po ocenah Komisije za uresničitev ciljev glede povezljivosti v naslednjih desetih letih potrebne naložbe v višini 500 milijard EUR, čeprav ocenjuje tudi, da je to za 155 milijard EUR premalo; zato meni, da si je treba prizadevati predvsem za zagotovitev zadostnih naložb v izvajanje digitalne infrastrukture, ki jih spodbudi konkurenca, saj je to nujno, da bi lahko državljani in podjetja izkoristili prednosti razvoja tehnologije 5G; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva vse države članice, naj hitro začnejo izvajati določbe Direktive (EU) 2016/1148 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. julija 2016 o ukrepih za visoko skupno raven varnosti omrežij in informacijskih sistemov v Uniji (4), da bi zagotovili ustrezno raven varnosti in da bi bil ta načrt učinkovit in trajnosten; |
| --- | --- |

52.

| 53. | meni, da najboljša pot v gigabitno družbo temelji na pristopu, ki je prilagojen prihodnosti, spodbuja konkurenco in je tehnološko nevtralen, podpirajo pa ga najrazličnejši naložbeni modeli, kot je javno-zasebni model ali sovlaganje; ugotavlja, da lahko sovlaganje in druge oblike skupnih naložb ter dolgoročnih komercialnih ureditev dostopa za zelo visoko zmogljiva omrežja prispevajo k združevanju sredstev, omogočijo uporabo različnih prožnih okvirov in znižajo stroške uvedbe; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva države članice, naj akcijski načrt za 5G izvajajo v celoti s skladnimi, vključujočimi in pravočasnimi ukrepi na regionalni in mestni ravni, da bi podprle in spodbudile medpanožne inovacije ter okrepile okvir gospodarskega sodelovanja za celotno industrijo; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva Komisijo in države članice, naj prevzamejo pobudo pri spodbujanju medsektorske, večjezikovne in čezmejne interoperabilnosti 5G ter podpiranju zasebnosti prijaznih, zanesljivih, in varnih storitev, saj industrija in družba na splošno postajata vedno bolj odvisni od digitalne infrastrukture za podjetja in storitve, ter naj upoštevajo posebne gospodarske in geografske nacionalne razmere kot sestavni del skupne strategije; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva k okrepitvi prizadevanj za standardizacijo, da bi zagotovili vodilno vlogo Evrope pri določanju tehnoloških standardov, ki omogočajo uvedbo omrežij in storitev 5G; meni, da bi morali imeti evropski organi za standardizacijo pri tem posebno vlogo; ugotavlja, da mora vsak sektor pripraviti svoj načrt za standardizacijo, in sicer na podlagi postopkov pod okriljem industrije, ter si pri tem močno prizadevati za doseganje skupnih standardov, ki bi lahko postali svetovni standardi; poziva Komisijo in države članice, naj spodbudijo naložbe v raziskave in razvoj ter evropsko standardizacijo; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poudarja, da bi lahko s 5G revolucionarno spremenili dostop do vsebin in njihovo širjenje ter bistveno izboljšali uporabniško izkušnjo, obenem pa omogočili razvoj novih oblik kulturnih in ustvarjalnih vsebin; v zvezi s tem poudarja potrebo po učinkovitih ukrepih za boj proti piratstvu in celovit pristop za izboljšanje uveljavljanja pravic intelektualne lastnine, da se ustvarijo preproste poti do zakonitih vsebin za potrošnike; |
| --- | --- |

57.

| 58. | izrazito spodbuja večje eksperimentiranje s tehnologijo 5G; podpira razvoj celostnih rešitev in testov, ki jim sledijo medpanožni preizkusi pilotnih projektov velikega obsega v odziv na povpraševanje po storitvah v gigabitni družbi; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo dovolj nelicenčnih frekvenčnih pasov, da bi spodbudili preskuse, ki jih izvaja industrija; poziva Komisijo, naj preuči oblikovanje konkretnega in privlačnega cilja kot okvira za eksperimentiranje zasebnega sektorja s tehnologijo in izdelki 5G; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poudarja, da je treba upoštevati smernice Mednarodne komisije za zaščito pred neionizirajočimi sevanji (ICNIRP), ki jih je uradno priznala Svetovna zdravstvena organizacija, da bi preprečili nedoslednosti in razdrobljenost ter zagotovili skladne pogoje uvedbe brezžičnega omrežja na evropskem enotnem digitalnem trgu; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poudarja, da so za razvoj gigabitne družbe potrebna jasna in skupna pravila EU, ki bodo usmerjena v prihodnost in naklonjena konkurenci, da bi spodbudili naložbe in inovacije ter ohranili cenovno dostopnost in izbiro potrošnikov; poudarja, da prinaša konkurenca na podlagi infrastrukture potencial za učinkovitejše predpise, hkrati pa omogoča pravično dolgoročno donosnost naložb; spodbuja države članice, naj poenostavijo upravne postopke za dostop do fizične infrastrukture; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poudarja, da je treba oblikovati inovacijam prijazno okolje za digitalne storitve, zlasti na področju velepodatkov in interneta stvari, s čimer bi razširili izbiro za potrošnike, obenem pa povečali zaupanje in spodbujali uporabo digitalnih storitev prek učinkovitih in racionaliziranih pravil ter se osredotočili na potrebe uporabnikov in značilnosti storitev, ne glede na vrsto ponudnika; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poudarja, da je treba nacionalne širokopasovne načrte pregledati in po potrebi podrobno spremeniti ter se pri tem posvetiti vsem območjem 5G, ohraniti večtehnološki in konkurenčen pristop, podpirati regulativno varnost ter kar najbolj povečati obseg inovacij in pokritosti, pri čemer bi bil eden od ciljev premostitev digitalnega razkoraka; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poziva Komisijo, naj preuči nacionalne širokopasovne načrte, da bi opredelila vrzeli, in oblikuje priporočila za posamezne države za nadaljnje ukrepanje; |
| --- | --- |

63.

| 64. | pozdravlja pobudo Komisije za vzpostavitev sodelovalne širokopasovne platforme, da bi zagotovili udeležbo na visoki ravni, ko gre za javne in zasebne subjekte ter lokalne in regionalne organe; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poudarja, da je zagotavljanje dostopa do interneta ter hitre in zanesljive internetne povezljivosti z nizko stopnjo zakasnitev in trepetanja ključno za digitalizacijo procesov in vrednostne verige v turizmu, kot tudi za razvoj in uporabo prometnih tehnologij, kot so kooperativni inteligentni prometni sistemi (C-ITS), rečne informacijske storitve (RIS) in evropski sistemi za upravljanje železniškega prometa (ERTMS); |
| --- | --- |

65.

| 66. | opozarja, da bi imel konkurenčen dostop do rešitev 5G veliko korist za mala in srednja podjetja; poziva Komisijo, naj podrobno opredeli svoje akcijske načrte za lažjo udeležbo malih in srednjih podjetij ter zagonskih podjetij pri preskušanju tehnologije 5G ter naj jim omogoči dostop do sodelovalne širokopasovne platforme 5G; |
| --- | --- |

66.

| 67. | podpira pobude na ravni EU za zagotovitev večjega usklajevanja spektra med državami članicami in dolgo trajanje licence, s čimer se bosta povečali stabilnost in gotovost naložb; ugotavlja, da je treba odločitve o teh vprašanjih sprejeti v vseh državah članicah hkrati, da bi sprejeli zavezujoče smernice o posameznih pogojih postopka dodelitve, kot so roki za dodelitev spektra, deljenje spektra ter skupno organizirane dražbe, s ciljem spodbujanja vseevropskih omrežij; poudarja, da je konkurenčni značaj trgov mobilnih telekomunikacij v Evropski uniji bistven za generacijski premik na 5G; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poziva EU, naj uskladi prizadevanja v okviru Mednarodne zveze za telekomunikacije (ITU), zato da bi zagotovili skladno politiko EU; poudarja, da je treba potrebe glede evropskega usklajevanja spektra za 5G po letu 2020 dokončati pred Svetovno konferenco o radiokomunikacijah leta 2019 (WRC-19), pri tem pa ustrezno zaščititi obstoječe storitve, na katere se zanašamo danes, ter v skladu s sklepi, sprejetimi na konferenci WRC-15; |
| --- | --- |

68.

| 69. | poudarja, da bi morala biti opredelitev zelo visoko zmogljivih omrežij iz Evropskega zakonika o elektronskih komunikacijah v skladu z načelom tehnološke nevtralnosti, pod pogojem, da te tehnologije zadovoljujejo potrebe po kakovosti omrežnih storitev, ki jih bodo industrijske aplikacije in aplikacije potrošnikov potrebovale v prihodnje; |
| --- | --- |

69.

| 70. | poziva Komisijo, naj vzpostavi letno pregledovanje napredka in pripravi priporočila glede akcijskega načrta za 5G ter obvesti Parlament o rezultatih; |
| --- | --- |

70.

o

o o

| 71. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in državam članicam. |
| --- | --- |

71.

---

(1)  UL L 81, 21.3.2012, str. 7.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0009.

(3)  UL L 179, 29.6.2013, str. 1.

(4)  UL L 194, 19.7.2016, str. 1.

---

| 30.8.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 307/154 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 307/154

---

P8_TA(2017)0235

Varstvo ranljivih odraslih

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 1. junija 2017 s priporočili Komisiji o varstvu ranljivih odraslih oseb (2015/2085(INL))

(2018/C 307/24)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 67(4) in 81(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 67(4) in 81(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti člena 3, ki določa pravico do spoštovanja telesne in duševne celovitosti, ter člena 21 o prepovedi diskriminacije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti člena 3, ki določa pravico do spoštovanja telesne in duševne celovitosti, ter člena 21 o prepovedi diskriminacije,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. decembra 2008 s priporočili Komisiji o čezmejnih posledicah pravnega varstva odraslih oseb (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. decembra 2008 s priporočili Komisiji o čezmejnih posledicah pravnega varstva odraslih oseb (1),

| — | ob upoštevanju ocene evropske dodane vrednosti, ki jo je septembra 2016 pripravila Služba Evropskega parlamenta za raziskave (PE 581.388), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ocene evropske dodane vrednosti, ki jo je septembra 2016 pripravila Služba Evropskega parlamenta za raziskave (PE 581.388),

| — | ob upoštevanju Haaške konvencije z dne 13. januarja 2000 o mednarodnem varstvu odraslih oseb (v nadaljnjem besedilu: Haaška konvencija), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Haaške konvencije z dne 13. januarja 2000 o mednarodnem varstvu odraslih oseb (v nadaljnjem besedilu: Haaška konvencija),

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN z dne 13. decembra 2006 o pravicah invalidov (v nadaljnjem besedilu: Konvencija OZN o pravicah invalidov), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN z dne 13. decembra 2006 o pravicah invalidov (v nadaljnjem besedilu: Konvencija OZN o pravicah invalidov),

| — | ob upoštevanju Priporočila št. R (99) 4 Odbora ministrov Sveta Evrope z dne 23. februarja 1999 o načelih v zvezi s pravnim varstvom poslovno nesposobnih odraslih oseb (v nadaljnjem besedilu: Priporočilo št. R (99) 4 Odbora ministrov Sveta Evrope), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Priporočila št. R (99) 4 Odbora ministrov Sveta Evrope z dne 23. februarja 1999 o načelih v zvezi s pravnim varstvom poslovno nesposobnih odraslih oseb (v nadaljnjem besedilu: Priporočilo št. R (99) 4 Odbora ministrov Sveta Evrope),

| — | ob upoštevanju Priporočila CM/Rec(2009)11 Odbora ministrov Sveta Evrope z dne 9. decembra 2009 o načelih v zvezi s stalno pooblaščenostjo in vnaprej izraženo voljo za primer poslovne nesposobnosti (v nadaljnjem besedilu: Priporočilo CM/Rec(2009)11 Odbora ministrov Sveta Evrope), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Priporočila CM/Rec(2009)11 Odbora ministrov Sveta Evrope z dne 9. decembra 2009 o načelih v zvezi s stalno pooblaščenostjo in vnaprej izraženo voljo za primer poslovne nesposobnosti (v nadaljnjem besedilu: Priporočilo CM/Rec(2009)11 Odbora ministrov Sveta Evrope),

| — | ob upoštevanju členov 46 in 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 46 in 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0152/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0152/2017),

| A. | ker je bistveno, da se Unija približa svojim državljanom in obravnava vprašanja, ki jih neposredno zadevajo, hkrati pa spoštuje temeljne pravice, brez diskriminacije in izključevanja; |
| --- | --- |

A.

ker je bistveno, da se Unija približa svojim državljanom in obravnava vprašanja, ki jih neposredno zadevajo, hkrati pa spoštuje temeljne pravice, brez diskriminacije in izključevanja;

| B. | ker ima varstvo ranljivih odraslih oseb, ki uveljavljajo svojo pravico do svobode gibanja v Uniji, v takem primeru čezmejno naravo, ki torej zadeva vse države članice; ker to vprašanje kaže, kako pomembna je vloga, ki jo morata imeti Unija in Parlament pri reševanju težav in izzivov, s katerimi se evropski državljani soočajo pri uresničevanju svojih pravic, zlasti pri zadevah čezmejnega značaja; |
| --- | --- |

B.

ker ima varstvo ranljivih odraslih oseb, ki uveljavljajo svojo pravico do svobode gibanja v Uniji, v takem primeru čezmejno naravo, ki torej zadeva vse države članice; ker to vprašanje kaže, kako pomembna je vloga, ki jo morata imeti Unija in Parlament pri reševanju težav in izzivov, s katerimi se evropski državljani soočajo pri uresničevanju svojih pravic, zlasti pri zadevah čezmejnega značaja;

| C. | ker je varstvo ranljivih odraslih oseb tesno povezano s spoštovanjem človekovih pravic; ker je treba ranljivo odraslo osebo obravnavati kot vsakega evropskega državljana, tj. kot imetnika pravic, zmožnega sprejemanja svobodnih, neodvisnih in informiranih odločitev v okviru svoje sposobnosti, in ne le kot pasivnega upravičenca do oskrbe in pozornosti; |
| --- | --- |

C.

ker je varstvo ranljivih odraslih oseb tesno povezano s spoštovanjem človekovih pravic; ker je treba ranljivo odraslo osebo obravnavati kot vsakega evropskega državljana, tj. kot imetnika pravic, zmožnega sprejemanja svobodnih, neodvisnih in informiranih odločitev v okviru svoje sposobnosti, in ne le kot pasivnega upravičenca do oskrbe in pozornosti;

| D. | ker ranljivost odraslih oseb in različna ureditev, ki zadeva njihovo pravno varstvo, ne sme ovirati pravice ljudi do svobode gibanja; |
| --- | --- |

D.

ker ranljivost odraslih oseb in različna ureditev, ki zadeva njihovo pravno varstvo, ne sme ovirati pravice ljudi do svobode gibanja;

| E. | ker se je zaradi demografskih sprememb in daljše življenjske dobe povečalo število starejših ljudi, ki zaradi starostnih bolezni ne morejo ščititi lastnih interesov; ker obstajajo tudi druge okoliščine, neodvisne od starosti, kot sta duševna in telesna prizadetost, ki so lahko tudi prirojene in ki lahko vplivajo na sposobnost odrasle osebe, da poskrbi za svoje interese; |
| --- | --- |

E.

ker se je zaradi demografskih sprememb in daljše življenjske dobe povečalo število starejših ljudi, ki zaradi starostnih bolezni ne morejo ščititi lastnih interesov; ker obstajajo tudi druge okoliščine, neodvisne od starosti, kot sta duševna in telesna prizadetost, ki so lahko tudi prirojene in ki lahko vplivajo na sposobnost odrasle osebe, da poskrbi za svoje interese;

| F. | ker vse večji pretok ljudi med državami članicami povzroča težave, saj so med njimi izseljenci in upokojenci, pa tudi ranljive osebe in osebe, ki bi to lahko postale; |
| --- | --- |

F.

ker vse večji pretok ljudi med državami članicami povzroča težave, saj so med njimi izseljenci in upokojenci, pa tudi ranljive osebe in osebe, ki bi to lahko postale;

| G. | ker obstajajo razlike med zakonodajami držav članic na področju sodne pristojnosti, prava, ki se uporablja, ter priznavanja in izvrševanja ukrepov varstva odraslih oseb; ker lahko različni zakoni, ki se uporabljajo, in raznolikost pristojnih sodišč ogrožajo pravico ranljivih odraslih oseb do prostega gibanja in bivanja v državi članici po lastni izbiri ter do ustrezne zaščite njihovega premoženja, če je razdeljeno med več držav; |
| --- | --- |

G.

ker obstajajo razlike med zakonodajami držav članic na področju sodne pristojnosti, prava, ki se uporablja, ter priznavanja in izvrševanja ukrepov varstva odraslih oseb; ker lahko različni zakoni, ki se uporabljajo, in raznolikost pristojnih sodišč ogrožajo pravico ranljivih odraslih oseb do prostega gibanja in bivanja v državi članici po lastni izbiri ter do ustrezne zaščite njihovega premoženja, če je razdeljeno med več držav;

| H. | ker se razlikujejo tudi zakonodaje držav članic na področju varstvenih ukrepov kljub napredku, ki ga je na tem področju prineslo Priporočilo št. R (99) 4 Odbora ministrov Sveta Evrope o načelih v zvezi s pravnim varstvom poslovno nesposobnih oseb; |
| --- | --- |

H.

ker se razlikujejo tudi zakonodaje držav članic na področju varstvenih ukrepov kljub napredku, ki ga je na tem področju prineslo Priporočilo št. R (99) 4 Odbora ministrov Sveta Evrope o načelih v zvezi s pravnim varstvom poslovno nesposobnih oseb;

| I. | ker točka (a) člena 1(2) Uredbe (EU) št. 1215/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (2) izključuje uporabo navedene uredbe za osebna stanja ali pravno in poslovno sposobnost fizičnih oseb; |
| --- | --- |

I.

ker točka (a) člena 1(2) Uredbe (EU) št. 1215/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (2) izključuje uporabo navedene uredbe za osebna stanja ali pravno in poslovno sposobnost fizičnih oseb;

| J. | ker Haaška konvencija zajema pravila mednarodnega zasebnega prava, ki so še posebno pomembna za reševanje čezmejnih težav v zvezi z ranljivimi odraslimi osebami; ker je do zdaj le malo držav članic ratificiralo to konvencijo, čeprav je od njenega sprejetja preteklo že precej časa; ker te zamude pri ratifikaciji konvencije ogrožajo varstvo ranljivih odraslih oseb v čezmejnem okolju Unije; ker je zaradi učinkovitosti torej bistveno, da se ukrepa na ravni Unije in tako zagotovi varstvo ranljivih odraslih oseb v čezmejnem okolju; |
| --- | --- |

J.

ker Haaška konvencija zajema pravila mednarodnega zasebnega prava, ki so še posebno pomembna za reševanje čezmejnih težav v zvezi z ranljivimi odraslimi osebami; ker je do zdaj le malo držav članic ratificiralo to konvencijo, čeprav je od njenega sprejetja preteklo že precej časa; ker te zamude pri ratifikaciji konvencije ogrožajo varstvo ranljivih odraslih oseb v čezmejnem okolju Unije; ker je zaradi učinkovitosti torej bistveno, da se ukrepa na ravni Unije in tako zagotovi varstvo ranljivih odraslih oseb v čezmejnem okolju;

| K. | ker so ranljive odrasle osebe tiste, ki so stare 18 let ali več in ki zaradi oslabitve ali pomanjkanja osebnih sposobnosti ne morejo poskrbeti za lastne interese (osebne zadeve in/ali osebno premoženje, bodisi začasno ali stalno); |
| --- | --- |

K.

ker so ranljive odrasle osebe tiste, ki so stare 18 let ali več in ki zaradi oslabitve ali pomanjkanja osebnih sposobnosti ne morejo poskrbeti za lastne interese (osebne zadeve in/ali osebno premoženje, bodisi začasno ali stalno);

| L. | ker je treba upoštevati določbe Konvencije OZN o pravicah invalidov; ker so Unija in vse njene države članice pogodbenice te konvencije; |
| --- | --- |

L.

ker je treba upoštevati določbe Konvencije OZN o pravicah invalidov; ker so Unija in vse njene države članice pogodbenice te konvencije;

| M. | ker mora Unija pri oblikovanju svojih politik zagotavljati spoštovanje načela subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

M.

ker mora Unija pri oblikovanju svojih politik zagotavljati spoštovanje načela subsidiarnosti in sorazmernosti;

| N. | ker bi morali biti ukrepi Unije na področju varstva ranljivih odraslih oseb usmerjeni predvsem v pretok, priznavanje in izvrševanje varstvenih ukrepov za ranljive odrasle osebe, ki so jih sprejeli organi druge države članice, zlasti v širjenje in priznavanje pooblastil v primeru nezmožnosti, ter v tesnejše sodelovanje med državami članicami na tem področju; |
| --- | --- |

N.

ker bi morali biti ukrepi Unije na področju varstva ranljivih odraslih oseb usmerjeni predvsem v pretok, priznavanje in izvrševanje varstvenih ukrepov za ranljive odrasle osebe, ki so jih sprejeli organi druge države članice, zlasti v širjenje in priznavanje pooblastil v primeru nezmožnosti, ter v tesnejše sodelovanje med državami članicami na tem področju;

| O. | ker bi „varstveni ukrepi“ morali pomeniti predvsem ukrepe iz člena 3 Haaške konvencije; |
| --- | --- |

O.

ker bi „varstveni ukrepi“ morali pomeniti predvsem ukrepe iz člena 3 Haaške konvencije;

| P. | ker bi „pooblastila v primeru nezmožnosti“ morala pomeniti zastopniška pooblastila, ki jih s sporazumom ali enostranskim aktom dodeli pravno in poslovno sposobna odrasla oseba in začne veljati, ko ta ne more več poskrbeti za svoje interese; |
| --- | --- |

P.

ker bi „pooblastila v primeru nezmožnosti“ morala pomeniti zastopniška pooblastila, ki jih s sporazumom ali enostranskim aktom dodeli pravno in poslovno sposobna odrasla oseba in začne veljati, ko ta ne more več poskrbeti za svoje interese;

| Q. | ker bi morale biti jasne in natančne informacije o nacionalnih zakonodajah na področju pravne nesposobnosti in varstva ranljivih oseb državljanom lažje dostopne, da bodo lahko sami sprejemali informirane odločitve; |
| --- | --- |

Q.

ker bi morale biti jasne in natančne informacije o nacionalnih zakonodajah na področju pravne nesposobnosti in varstva ranljivih oseb državljanom lažje dostopne, da bodo lahko sami sprejemali informirane odločitve;

| R. | ker bi lahko pravočasen dostop različnih upravnih in sodnih organov do informacij v zvezi s pravnim položajem odraslih oseb, za katere velja varstveni ukrep ali pooblastilo v primeru nezmožnosti, izboljšal in okrepil varstvo teh oseb; |
| --- | --- |

R.

ker bi lahko pravočasen dostop različnih upravnih in sodnih organov do informacij v zvezi s pravnim položajem odraslih oseb, za katere velja varstveni ukrep ali pooblastilo v primeru nezmožnosti, izboljšal in okrepil varstvo teh oseb;

| S. | ker bi bila lahko vzpostavitev zbirk podatkov ali registrov v vseh državah članicah, v katerih bi bile zabeležene upravne in sodne odločbe, ki določajo varstvene ukrepe za ranljive odrasle osebe in pooblastila v primeru nezmožnosti, če so ta pooblastila predvidena v nacionalni zakonodaji, koristna za lažji in pravočasni dostop ustreznih upravnih in sodnih organov do informacij o pravnem položaju ranljivih odraslih oseb ter za zagotavljanje večje pravne varnosti; ker bi bilo treba zagotoviti zaupnost teh zbirk podatkov ali registrov v skladu s pravom Unije in nacionalnimi zakonodajami v zvezi z varstvom zasebnosti in osebnih podatkov; |
| --- | --- |

S.

ker bi bila lahko vzpostavitev zbirk podatkov ali registrov v vseh državah članicah, v katerih bi bile zabeležene upravne in sodne odločbe, ki določajo varstvene ukrepe za ranljive odrasle osebe in pooblastila v primeru nezmožnosti, če so ta pooblastila predvidena v nacionalni zakonodaji, koristna za lažji in pravočasni dostop ustreznih upravnih in sodnih organov do informacij o pravnem položaju ranljivih odraslih oseb ter za zagotavljanje večje pravne varnosti; ker bi bilo treba zagotoviti zaupnost teh zbirk podatkov ali registrov v skladu s pravom Unije in nacionalnimi zakonodajami v zvezi z varstvom zasebnosti in osebnih podatkov;

| T. | ker bi bilo treba varstvene ukrepe, ki jih sprejmejo organi ene države članice, samodejno priznati v drugih državah članicah; ker bi bilo treba ne glede na zgoraj navedeno določiti razloge za zavrnitev priznavanja in izvrševanja varstvenega ukrepa; ker bi morali biti razlogi, ki jih lahko nacionalni pristojni organi navedejo pri zavrnitvi priznavanja in izvrševanja varstvenega ukrepa, ki so ga sprejeli organi druge države članice, omejeni na varstvo javnega redu v zaprošeni državi; |
| --- | --- |

T.

ker bi bilo treba varstvene ukrepe, ki jih sprejmejo organi ene države članice, samodejno priznati v drugih državah članicah; ker bi bilo treba ne glede na zgoraj navedeno določiti razloge za zavrnitev priznavanja in izvrševanja varstvenega ukrepa; ker bi morali biti razlogi, ki jih lahko nacionalni pristojni organi navedejo pri zavrnitvi priznavanja in izvrševanja varstvenega ukrepa, ki so ga sprejeli organi druge države članice, omejeni na varstvo javnega redu v zaprošeni državi;

| U. | ker bi bilo treba uvesti učinkovite mehanizme za zagotovitev priznavanja, prijave in uporabe pooblastil v primeru nezmožnosti po vsej Uniji; ker bi bilo treba uvesti enoten obrazec za pooblastilo v primeru nezmožnosti na ravni Unije, da bi zagotovili učinkovitost teh pooblastil v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

U.

ker bi bilo treba uvesti učinkovite mehanizme za zagotovitev priznavanja, prijave in uporabe pooblastil v primeru nezmožnosti po vsej Uniji; ker bi bilo treba uvesti enoten obrazec za pooblastilo v primeru nezmožnosti na ravni Unije, da bi zagotovili učinkovitost teh pooblastil v vseh državah članicah;

| V. | ker bi bilo treba uvesti enotne obrazce za Unijo, da bi spodbudili širjenje informacij o odločbah glede varstva ranljivih odraslih oseb ter njihov pretok, priznavanje in izvrševanje; ker pravna varnost zahteva, da bi morala vsaka oseba, ki ji je zaupano varstvo ranljive odrasle osebe ali njenega premoženja, imeti na podlagi zahteve in v razumnem roku pravico do potrdila, v katerem bi bile navedene njene sposobnosti, status in pooblastila, ki so ji bila zaupana; |
| --- | --- |

V.

ker bi bilo treba uvesti enotne obrazce za Unijo, da bi spodbudili širjenje informacij o odločbah glede varstva ranljivih odraslih oseb ter njihov pretok, priznavanje in izvrševanje; ker pravna varnost zahteva, da bi morala vsaka oseba, ki ji je zaupano varstvo ranljive odrasle osebe ali njenega premoženja, imeti na podlagi zahteve in v razumnem roku pravico do potrdila, v katerem bi bile navedene njene sposobnosti, status in pooblastila, ki so ji bila zaupana;

| W. | ker bi morala biti odločba, ki je izdana v državi članici in je izvršljiva v tej državi članici, izvršljiva tudi v drugih državah članicah, ne da bi jo bilo treba razglasiti za izvršljivo; |
| --- | --- |

W.

ker bi morala biti odločba, ki je izdana v državi članici in je izvršljiva v tej državi članici, izvršljiva tudi v drugih državah članicah, ne da bi jo bilo treba razglasiti za izvršljivo;

| X. | ker bi bilo treba vzpostaviti mehanizme sodelovanja med državami članicami, da bi spodbudili in olajšali komunikacijo med pristojnimi organi ter posredovanje in izmenjavo informacij o ranljivih odraslih osebah; ker bi lahko imenovanje osrednjega organa v vsaki državi članici, kot je bilo predvideno v Haaški konvenciji, ustrezno prispevalo k doseganju tega cilja; |
| --- | --- |

X.

ker bi bilo treba vzpostaviti mehanizme sodelovanja med državami članicami, da bi spodbudili in olajšali komunikacijo med pristojnimi organi ter posredovanje in izmenjavo informacij o ranljivih odraslih osebah; ker bi lahko imenovanje osrednjega organa v vsaki državi članici, kot je bilo predvideno v Haaški konvenciji, ustrezno prispevalo k doseganju tega cilja;

| Y. | ker imajo lahko nekateri varstveni ukrepi, ki jih predvidijo organi držav članic v zvezi z ranljivo odraslo osebo, zlasti njena namestitev v zavod v drugi državi članici, logistične in finančne posledice za drugo državo članico; ker bi bilo treba v teh primerih vzpostaviti mehanizme sodelovanja med organi posameznih držav članic, da bi se lahko dogovorili o možnosti delitve stroškov v zvezi s tem varstvenim ukrepom; |
| --- | --- |

Y.

ker imajo lahko nekateri varstveni ukrepi, ki jih predvidijo organi držav članic v zvezi z ranljivo odraslo osebo, zlasti njena namestitev v zavod v drugi državi članici, logistične in finančne posledice za drugo državo članico; ker bi bilo treba v teh primerih vzpostaviti mehanizme sodelovanja med organi posameznih držav članic, da bi se lahko dogovorili o možnosti delitve stroškov v zvezi s tem varstvenim ukrepom;

| Z. | ker obstoj osrednjih organov upravnim in sodnim organom držav članic ne bi smel preprečiti neposrednega komuniciranja, če bi se jim takšno komuniciranje zdelo učinkovitejše; |
| --- | --- |

Z.

ker obstoj osrednjih organov upravnim in sodnim organom držav članic ne bi smel preprečiti neposrednega komuniciranja, če bi se jim takšno komuniciranje zdelo učinkovitejše;

| AA. | ker bi moral čas, ki je pretekel od sprejetja resolucije Parlamenta z dne 18. decembra 2008, Komisiji omogočiti, da pridobi dovolj informacij o izvajanju Haaške konvencije v državah članicah, ki so jo ratificirale, in pripravi poročilo, ki ga Parlament zahteva v navedeni resoluciji; |
| --- | --- |

AA.

ker bi moral čas, ki je pretekel od sprejetja resolucije Parlamenta z dne 18. decembra 2008, Komisiji omogočiti, da pridobi dovolj informacij o izvajanju Haaške konvencije v državah članicah, ki so jo ratificirale, in pripravi poročilo, ki ga Parlament zahteva v navedeni resoluciji;

| 1. | izreka priznanje tistim državam članicam, ki so podpisale in ratificirale Haaško konvencijo, ter poziva tiste države članice, ki je še niso podpisale ali ratificirale, naj to čim prej storijo; poziva Komisijo, naj politično vpliva na Svet in države članice, da bi se do konca leta 2017 povečalo število ratifikacij te konvencije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opozarja, da predlog uredbe, h kateremu so bila predložena priporočila v Prilogi, ne bi nadomestil Haaške konvencije, ampak bi jo podprl in bi spodbudil države članice, naj konvencijo ratificirajo in jo izvajajo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opozarja, da je treba za varstvo ranljivih odraslih oseb, zlasti invalidov, sprejeti celovit sklop posebnih in ciljno naravnanih ukrepov; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva države članice, naj zagotovijo, da so varstveni ukrepi iz njihove zakonodaje dovolj prilagodljivi položaju vseh ranljivih odraslih oseb, da bodo lahko pristojni nacionalni organi sprejeli prilagojene in sorazmerne varstvene ukrepe in preprečili, da bi bili državljani Unije prikrajšani za pravice, ki so jih še zmožni uveljavljati; opozarja, da je razlog za poslovno nesposobnost pri večini invalidov njihova invalidnost in ne starost; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opozarja Komisijo in države članice, da niso vse ranljive odrasle osebe ranljive zaradi starosti, ter Komisijo in države članice poziva, naj sprejmejo ukrepe za okrepitev pravnega varstva in pravic ne le starejših ranljivih oseb, ampak tudi odraslih oseb, ki so ranljive ali so postale ranljive in zaradi hude duševne in/ali telesne prizadetosti ne morejo ščititi lastnih interesov; meni, da je v zvezi s tem zelo koristno uvesti postopke za izmenjavo in primerjavo dobrih praks med državami članicami na podlagi njihovih različnih sistemov varstva; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva države članice, naj spodbujajo samoodločanje odraslih oseb, tako da v nacionalno pravo uvedejo zakonodajo o pooblastilih v primeru nezmožnosti na podlagi Priporočila CM/Rec(2009)11 Odbora ministrov Sveta Evrope; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva države članice, naj posebno pozornost namenijo potrebam najbolj prikrajšanih ranljivih odraslih oseb in sprejmejo ukrepe, ki naj zagotavljajo, da te osebe niso diskriminirane zaradi svojega stanja; v zvezi s tem poziva države članice, ki imajo v svojih zakonodajah pooblastilo v primeru nezmožnosti ali ki se odločijo, da ga bodo uvedle, naj v svojih pravnih sistemih ne določijo stroškov ali formalnosti, ki bi lahko odrasle osebe v slabšem družbenem položaju nerazumno odvrnili od koriščenja pooblastila v primeru nezmožnosti, ne glede na njihovo finančno stanje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisijo, naj začne, ohranja in financira projekte, prek katerih se evropski državljani lahko seznanijo z zakonodajo držav članic v zvezi z ranljivimi odraslimi osebami in varstvenimi ukrepi, ki jih zadevajo; poziva države članice, naj sprejmejo ustrezne ukrepe in pobude, da bi vsem ljudem na svojem ozemlju zagotovile zadostne in lahko dostopne informacije o nacionalni zakonodaji ter o razpoložljivih storitvah na področju varstva ranljivih odraslih oseb; |
| --- | --- |

8.

| 9. | obžaluje, da se Komisija ni odzvala na poziv Parlamenta, naj Parlamentu in Svetu pravočasno predloži poročilo, v katerem bi bile navedene dejanske težave in najboljše prakse pri uporabi Haaške konvencije, ter poročilo, ki bi moralo vsebovati predlagane ukrepe Unije, ki bi pojasnili postopke ali ustvarili nove postopke za uporabo konvencije; meni, da bi bilo mogoče v tem poročilu izpostaviti praktične težave, s katerimi se sooča Komisija pri zbiranju informacij o uporabi Haaške konvencije; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisijo, naj Parlamentu in Svetu na podlagi člena 81(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije pred 31. marcem 2018 poda predlog uredbe o okrepitvi sodelovanja med državami članicami in izboljšanju samodejnega priznavanja in izvrševanja odločb v zvezi z varstvom ranljivih odraslih oseb in pooblastili v primeru nezmožnosti, ki upošteva priporočila v Prilogi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | potrjuje, da ta priporočila spoštujejo temeljne pravice in načelo subsidiarnosti; v zvezi s tem poudarja, da je treba med najboljšimi nacionalnimi praksami upoštevati izkušnje lokalnih skupnosti in organov; |
| --- | --- |

11.

| 12. | meni, da zahtevani predlog nima nobenih finančnih posledic; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naroči svojemu predsedniku, naj posreduje to resolucijo in priložena podrobna priporočila Komisiji in Svetu ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  UL C 45 E, 23.2.2010, str. 71.

(2)  Uredba (EU) št. 1215/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. decembra 2012 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v civilnih in gospodarskih zadevah (UL L 351, 20.12.2012, str. 1).

---

PRILOGA K RESOLUCIJI

PRIPOROČILA O VSEBINI ZAHTEVANEGA PREDLOGA

A.   NAČELA IN CILJI PREDLOGA

| 1. | Spodbujanje širjenja informacij o upravnih in sodnih odločbah v zvezi z ranljivimi odraslimi osebami, za katere veljajo varstveni ukrepi iz Haaške konvencije z dne 13. januarja 2000 o mednarodnem varstvu odraslih oseb, ter lažji pretok, priznavanje in izvrševanje teh odločb. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Oblikovanje nacionalnih zbirk podatkov ali registrov, v katerih bodo na eni strani zabeležene upravne in sodne odločbe z varstvenimi ukrepi za ranljive odrasle osebe in na drugi strani s pooblastili v primeru nezmožnosti, kjer ta obstajajo, da bi zagotovili pravno varnost ter pristojnim upravnim organom in sodiščem omogočili lažji pretok in hitrejši dostop do informacij o pravnem položaju oseb, za katere velja določen varstveni ukrep. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Oblikovanje posebnih in ustreznih ukrepov za spodbujanje sodelovanja med državami članicami, ki temeljijo na instrumentih iz Haaške konvencije, vključno z vzpostavitvijo osrednjih organov, ki bi bili odgovorni za lažje komuniciranje med pristojnimi organi držav članic ter usklajevanje posredovanja in izmenjave informacij o upravnih in sodnih odločbah v zvezi z osebami, za katere veljajo varstveni ukrepi. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Zagotavljanje izmenjave informacij o stanju varstva ranljivih odraslih oseb med državami članicami ter dostopa do zbirk podatkov in registrov o varstvenih ukrepih in pooblastilih v primeru nezmožnosti, ki v celoti zagotavljata spoštovanje načela zaupnosti in varstva osebnih podatkov zadevnih odraslih oseb. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Oblikovanje enotnih obrazcev Unije za spodbujanje širjenja informacij o upravnih in sodnih odločbah v zvezi z ranljivimi odraslimi osebami ter za pretok, priznavanje in izvrševanje teh odločb. Komisija bi se lahko zgledovala po vzorčnih obrazcih, ki jih je priporočila posebna diplomatska komisija Haaške konference o mednarodnem zasebnem pravu na zasedanju o varstvu odraslih oseb, ki je potekalo septembra in oktobra 1999. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Priznavanje pravice vsake osebe, ki ji je zaupano varstvo ranljive odrasle osebe ali njenega premoženja, da od pristojnih organov v razumnem času pridobi potrdilo, v katerem so navedene njene sposobnosti in pooblastila, ki so ji bila zaupana, in ki je veljavno v vseh državah članicah. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Spodbujanje samodejnega priznavanja varstvenih ukrepov, ki so jih sprejeli organi ene države članice, v drugih državah članicah, ne da bi vplivali na uvedbo – izjemoma in v skladu s členoma 3 in 21 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah – pravnih jamstev za zaščito pravnega reda v državah članicah, zaprošenih, da priznajo takšne varstvene ukrepe, ki tem državam članicam omogočajo, da ne priznavajo in ne izvršujejo zadevnih ukrepov. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Spodbujanje izvajanja varstvenih ukrepov, ki so jih sprejeli organi ene države članice, v drugih državah članicah, ne da bi bilo treba te ukrepe razglasiti za izvršljive. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Spodbujanje posvetovanja in sodelovanja med državami članicami v primerih, ko bi lahko izvrševanje odločbe, ki jo predvidijo organi ene države članice, imelo logistične in finančne posledice za drugo državo članico, tako da bi se ti državi članici lahko dogovorili glede razdelitve stroškov, povezanih z varstvenim ukrepom. Posvetovanje in sodelovanje bi morala vedno potekati skladno z interesi ranljive odrasle osebe in ob polnem spoštovanju njenih temeljih pravic. Ustrezni organi lahko pristojnemu upravnemu ali sodnemu organu predložijo nadomestne ukrepe, če je končna odločitev v pristojnosti zadevnega organa. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Oblikovanje enotnih obrazcev za pooblastilo v primeru nezmožnosti, da bi zainteresirane osebe, katerih informirano privolitev bi morali preveriti pristojni organi, pogosteje uporabljale ta pooblastila ter da bi zagotovili pretok, priznavanje in izvrševanje teh pooblastil. |
| --- | --- |

10.

B.   PREDLAGANI UKREPI

| 1. | poziva Komisijo, naj Parlamentu in Svetu na podlagi člena 81(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije pred 31. marcem 2018 poda predlog uredbe o okrepitvi sodelovanja med državami članicami in izboljšanju samodejnega priznavanja in izvrševanja odločb v zvezi z varstvom ranljivih odraslih oseb in pooblastili v primeru nezmožnosti. |
| --- | --- |

1.

---

| 30.8.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 307/161 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 307/161

---

P8_TA(2017)0239

Večletni okvir za Agencijo EU za temeljne pravice za obdobje 2018–2022 (resolucija)

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 1. junija 2017 o večletnem okviru za Agencijo Evropske unije za temeljne pravice za obdobje 2018–2022 (2017/2702(RSP))

(2018/C 307/25)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta o določitvi večletnega okvira za Agencijo Evropske unije za temeljne pravice za obdobje 2018–2022 (14423/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta o določitvi večletnega okvira za Agencijo Evropske unije za temeljne pravice za obdobje 2018–2022 (14423/2016),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 352 Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0528/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 352 Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0528/2016),

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0177/2017), vloženim v skladu s členom 99(1) in (4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0177/2017), vloženim v skladu s členom 99(1) in (4) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 13. decembra 2012 o osnutku sklepa Sveta o določitvi večletnega okvira za Agencijo Evropske unije za temeljne pravice za obdobje 2013–2017 (10449/2012 – C7-0169/2012 – 2011/0431(APP)) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 13. decembra 2012 o osnutku sklepa Sveta o določitvi večletnega okvira za Agencijo Evropske unije za temeljne pravice za obdobje 2013–2017 (10449/2012 – C7-0169/2012 – 2011/0431(APP)) (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. decembra 2016 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji v letu 2015 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. decembra 2016 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji v letu 2015 (2),

| — | ob upoštevanju izjav Komisije in Sveta z dne 31. maja 2017 o večletnem okviru Agencije Evropske unije za temeljne pravice za obdobje 2018–2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav Komisije in Sveta z dne 31. maja 2017 o večletnem okviru Agencije Evropske unije za temeljne pravice za obdobje 2018–2022,

| — | ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker je Evropska unija zavezana zagotavljati pravice, zapisane v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

A.

ker je Evropska unija zavezana zagotavljati pravice, zapisane v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah;

| B. | ker osnutek sklepa Sveta o določitvi večletnega okvira za Agencijo Evropske unije za temeljne pravice za obdobje 2018–2022, posredovan Parlamentu v odobritev, vključuje osem tematskih področij: žrtve kaznivih dejanj in dostop do sodnega varstva, enakost in diskriminacija na katerikoli podlagi, kot je spol, rasa, barva kože, etnično ali socialno poreklo, genetska značilnost, jezik, vera ali prepričanje, politično ali drugo mnenje, pripadnost narodnostni manjšini, premoženje, rojstvo, invalidnost, starost ali spolna usmerjenost, ali na podlagi državljanstva, informacijska družba ter zlasti spoštovanje zasebnosti in varstvo osebnih podatkov, pravosodno sodelovanje, razen v kazenskih zadevah, migracije, meje, azil in vključevanje beguncev in migrantov, rasizem, ksenofobija in s tem povezana nestrpnost, otrokove pravice ter vključevanje in socialna vključenost Romov s poudarkom na boju proti rasnemu sovraštvu do Romov; |
| --- | --- |

B.

ker osnutek sklepa Sveta o določitvi večletnega okvira za Agencijo Evropske unije za temeljne pravice za obdobje 2018–2022, posredovan Parlamentu v odobritev, vključuje osem tematskih področij: žrtve kaznivih dejanj in dostop do sodnega varstva, enakost in diskriminacija na katerikoli podlagi, kot je spol, rasa, barva kože, etnično ali socialno poreklo, genetska značilnost, jezik, vera ali prepričanje, politično ali drugo mnenje, pripadnost narodnostni manjšini, premoženje, rojstvo, invalidnost, starost ali spolna usmerjenost, ali na podlagi državljanstva, informacijska družba ter zlasti spoštovanje zasebnosti in varstvo osebnih podatkov, pravosodno sodelovanje, razen v kazenskih zadevah, migracije, meje, azil in vključevanje beguncev in migrantov, rasizem, ksenofobija in s tem povezana nestrpnost, otrokove pravice ter vključevanje in socialna vključenost Romov s poudarkom na boju proti rasnemu sovraštvu do Romov;

| C. | ker vključitev področja policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah v večletni okvir ne bi odražala le potreb na terenu, pač pa bi Agenciji omogočila tudi, da na lastno pobudo opravi izčrpno analizo na področjih, ki so nedvomno pomembna za temeljne pravice, zlasti ob upoštevanju nedavnih in aktualnih sprememb v zakonodaji na ravni EU na tem področju; |
| --- | --- |

C.

ker vključitev področja policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah v večletni okvir ne bi odražala le potreb na terenu, pač pa bi Agenciji omogočila tudi, da na lastno pobudo opravi izčrpno analizo na področjih, ki so nedvomno pomembna za temeljne pravice, zlasti ob upoštevanju nedavnih in aktualnih sprememb v zakonodaji na ravni EU na tem področju;

| D. | ker sta z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe policijsko in pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah postala del prava Unije in zato spadata v delovno področje Agencije, tako kot vsa področja, ki so v pristojnosti Unije, kot je določeno v členu 3(1) Uredbe Sveta (ES) št. 168/2007; |
| --- | --- |

D.

ker sta z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe policijsko in pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah postala del prava Unije in zato spadata v delovno področje Agencije, tako kot vsa področja, ki so v pristojnosti Unije, kot je določeno v členu 3(1) Uredbe Sveta (ES) št. 168/2007;

| E. | ker bo Agencija lahko tudi v primeru, da policijsko in pravosodno sodelovanje nista vključeni v sklep Sveta o določitvi večletnega okvira, še naprej izvajala naloge na teh področjih na zahtevo Parlamenta, Sveta ali Komisije v skladu s členom 5(3) Uredbe Sveta (ES) št. 168/2007; |
| --- | --- |

E.

ker bo Agencija lahko tudi v primeru, da policijsko in pravosodno sodelovanje nista vključeni v sklep Sveta o določitvi večletnega okvira, še naprej izvajala naloge na teh področjih na zahtevo Parlamenta, Sveta ali Komisije v skladu s členom 5(3) Uredbe Sveta (ES) št. 168/2007;

| F. | ker je treba določiti večletni okvir za Agencijo za obdobje 2018–2022, da bi zagotovili kontinuiteto njenih dejavnosti, in ker v začetku leta 2018 še ne bo novega večletnega okvira, bo lahko Agencija delala le na izrecno zahtevo institucij, na lastno pobudo pa ne; |
| --- | --- |

F.

ker je treba določiti večletni okvir za Agencijo za obdobje 2018–2022, da bi zagotovili kontinuiteto njenih dejavnosti, in ker v začetku leta 2018 še ne bo novega večletnega okvira, bo lahko Agencija delala le na izrecno zahtevo institucij, na lastno pobudo pa ne;

| 1. | obžaluje, da se Svet ni uspel dogovoriti o tem, da bi v novi večletni okvir vključili predlagana tematska področja policijskega in pravosodnega sodelovanja v kazenskih zadevah; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ponovno opozarja, kako pomembna sta delo Agencije in njena ključna vloga pri spodbujanju temeljnih pravic po EU; |
| --- | --- |

2.

| 3. | meni, da je eden od temeljnih vidikov dela Agencije nadaljnje zagotavljanje podpore v zvezi s svetovanjem na področju temeljnih pravic v okviru prava Unije, za kar je potrebno, da se dejavnosti Agencije ne prekinejo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja izjavi Komisije in Sveta ter vztraja, da je treba izboljšati delovne postopke za upravljanje in delovanje Agencije ter pojasniti, da pristojnosti Agencije vključujejo tudi policijsko in pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah iz nekdanjega tretjega stebra; |
| --- | --- |

4.

| 5. | je seznanjen z različnima mnenjema Komisije in Sveta glede razlage ustanovne uredbe Agencije ter poziva obe instituciji, naj karseda hitro dosežeta dogovor; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisijo, naj po zunanji oceni Agencije leta 2017 predlaga spremembe k Uredbi (ES) št. 168/2007, ki so po njenem mnenju potrebne za izboljšanje postopkov upravljanja in delovanja Agencije ter za uskladitev te uredbe z Lizbonsko pogodbo, kot je določeno v členu 31(2) omenjene uredbe; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in Agenciji Evropske unije za temeljne pravice. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  UL C 434, 23.12.2015, str. 262.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0485.

---

| 30.8.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 307/163 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 307/163

---

P8_TA(2017)0240

Digitalizacija evropske industrije

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 1. junija 2017 o digitalizaciji evropske industrije (2016/2271(INI))

(2018/C 307/26)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 173 (naslov XVII) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki zadeva industrijsko politiko EU in se med drugim nanaša na konkurenčnost industrije Unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 173 (naslov XVII) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), ki zadeva industrijsko politiko EU in se med drugim nanaša na konkurenčnost industrije Unije,

| — | ob upoštevanju členov 9, 11 in 16 PDEU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 9, 11 in 16 PDEU,

| — | ob upoštevanju Protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. aprila 2016 z naslovom Digitalizacija evropske industrije – Izkoriščanje vseh prednosti enotnega digitalnega trga (COM(2016)0180), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. aprila 2016 z naslovom Digitalizacija evropske industrije – Izkoriščanje vseh prednosti enotnega digitalnega trga (COM(2016)0180),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. aprila 2016 z naslovom Evropska pobuda za računalništvo v oblaku – vzpostavljanje konkurenčnega podatkovnega gospodarstva znanja v Evropi (COM(2016)0178), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. aprila 2016 z naslovom Evropska pobuda za računalništvo v oblaku – vzpostavljanje konkurenčnega podatkovnega gospodarstva znanja v Evropi (COM(2016)0178),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. aprila 2016 za naslovom Prednostne naloge na področju standardizacije IKT za enotni digitalni trg (COM(2016)0176), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. aprila 2016 za naslovom Prednostne naloge na področju standardizacije IKT za enotni digitalni trg (COM(2016)0176),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 19. aprila 2016 z naslovom Kvantne tehnologije (SWD(2016)0107), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 19. aprila 2016 z naslovom Kvantne tehnologije (SWD(2016)0107),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 19. aprila 2016 z naslovom Nadaljnji razvoj interneta stvari v Evropi (SWD(2016)0110), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 19. aprila 2016 z naslovom Nadaljnji razvoj interneta stvari v Evropi (SWD(2016)0110),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. julija 2014 z naslovom Uspešnemu podatkovno vodenemu gospodarstvu naproti (COM(2014)0442), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. julija 2014 z naslovom Uspešnemu podatkovno vodenemu gospodarstvu naproti (COM(2014)0442),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2016 z naslovom Aktu za enotni digitalni trg naproti (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. januarja 2016 z naslovom Aktu za enotni digitalni trg naproti (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2011 z naslovom Industrijska politika za dobo globalizacije (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2011 z naslovom Industrijska politika za dobo globalizacije (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. junija 2010 o strategiji Evropa 2020 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. junija 2010 o strategiji Evropa 2020 (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. junija 2010 o inovacijski politiki Skupnosti v spreminjajočem se svetu (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. junija 2010 o inovacijski politiki Skupnosti v spreminjajočem se svetu (4),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. oktobra 2010 z naslovom Celostna industrijska politika za dobo globalizacije – Konkurenčnost in trajnost v središču pozornosti (COM(2010)0614), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. oktobra 2010 z naslovom Celostna industrijska politika za dobo globalizacije – Konkurenčnost in trajnost v središču pozornosti (COM(2010)0614),

| — | ob upoštevanju sporočila Evropske komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Evropske komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom Evropa 2020 – Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast (COM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. oktobra 2010 z naslovom Vodilna pobuda iz strategije Evropa 2020: Unija inovacij (COM(2010)0546), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. oktobra 2010 z naslovom Vodilna pobuda iz strategije Evropa 2020: Unija inovacij (COM(2010)0546),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 4. julija 2007 z naslovom Vmesni pregled industrijske politike – Prispevek k strategiji EU za rast in delovna mesta (COM(2007)0374), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 4. julija 2007 z naslovom Vmesni pregled industrijske politike – Prispevek k strategiji EU za rast in delovna mesta (COM(2007)0374),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. maja 2015 z naslovom Strategija za enotni digitalni trg za Evropo (COM(2015)0192), delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu sporočilu (SWD(2015)0100), in kasnejših zakonodajnih in nezakonodajnih predlogov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. maja 2015 z naslovom Strategija za enotni digitalni trg za Evropo (COM(2015)0192), delovnega dokumenta služb Komisije, ki je priložen temu sporočilu (SWD(2015)0100), in kasnejših zakonodajnih in nezakonodajnih predlogov,

| — | ob upoštevanju predloga z dne 11. septembra 2013 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o ukrepih za evropski enotni trg elektronskih komunikacij in doseganje povezane celine ter spremembi direktiv 2002/20/ES, 2002/21/ES in 2002/22/ES ter uredb (ES) št. 1211/2009 in (EU) št. 531/2012 (COM(2013)0627), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga z dne 11. septembra 2013 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o ukrepih za evropski enotni trg elektronskih komunikacij in doseganje povezane celine ter spremembi direktiv 2002/20/ES, 2002/21/ES in 2002/22/ES ter uredb (ES) št. 1211/2009 in (EU) št. 531/2012 (COM(2013)0627),

| — | ob upoštevanju predloga z dne 26. marca 2013 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o ukrepih za znižanje stroškov za izgradnjo visokohitrostnih elektronskih komunikacijskih omrežij (COM(2013)0147), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga z dne 26. marca 2013 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o ukrepih za znižanje stroškov za izgradnjo visokohitrostnih elektronskih komunikacijskih omrežij (COM(2013)0147),

| — | ob upoštevanju predloga z dne 7. februarja 2013 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o ukrepih za zagotavljanje visoke skupne ravni varnosti omrežij in informacij v Uniji (COM(2013)0048), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga z dne 7. februarja 2013 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o ukrepih za zagotavljanje visoke skupne ravni varnosti omrežij in informacij v Uniji (COM(2013)0048),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. oktobra 2012 z naslovom Močnejša evropska industrija za rast in oživitev gospodarstva (COM(2012)0582), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 10. oktobra 2012 z naslovom Močnejša evropska industrija za rast in oživitev gospodarstva (COM(2012)0582),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. januarja 2014 z naslovom Za oživitev evropske industrije (COM(2014)0014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. januarja 2014 z naslovom Za oživitev evropske industrije (COM(2014)0014),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. oktobra 2012 z naslovom Akt za enotni trg II – Skupaj za novo rast (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. oktobra 2012 z naslovom Akt za enotni trg II – Skupaj za novo rast (COM(2012)0573),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. aprila 2011 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Akt za enotni trg: Dvanajst pobud za okrepitev rasti in zaupanja (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. aprila 2011 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Akt za enotni trg: Dvanajst pobud za okrepitev rasti in zaupanja (COM(2011)0206),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. oktobra 2010 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom K aktu za enotni trg: za visokokonkurenčno socialno tržno gospodarstvo – 50 predlogov za izboljšanje skupnega dela, poslovanja in izmenjav (COM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 27. oktobra 2010 Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom K aktu za enotni trg: za visokokonkurenčno socialno tržno gospodarstvo – 50 predlogov za izboljšanje skupnega dela, poslovanja in izmenjav (COM(2010)0608),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 10. januarja 2017 z naslovom Oblikovanje evropskega podatkovnega gospodarstva (COM(2017)0009), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 10. januarja 2017 z naslovom Oblikovanje evropskega podatkovnega gospodarstva (COM(2017)0009),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2014 o ponovni industrializaciji Evrope za spodbujanje konkurenčnosti in trajnosti (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2014 o ponovni industrializaciji Evrope za spodbujanje konkurenčnosti in trajnosti (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. decembra 2013 o sprostitvi potenciala računalništva v oblaku v Evropi (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. decembra 2013 o sprostitvi potenciala računalništva v oblaku v Evropi (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2013 z naslovom Digitalna agenda za rast, mobilnost in zaposlovanje: čas za pospešeno ukrepanje (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2013 z naslovom Digitalna agenda za rast, mobilnost in zaposlovanje: čas za pospešeno ukrepanje (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. junija 2012 z naslovom Zaščita kritične informacijske infrastrukture – dosežki in naslednji koraki: h globalni kibernetski varnosti (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. junija 2012 z naslovom Zaščita kritične informacijske infrastrukture – dosežki in naslednji koraki: h globalni kibernetski varnosti (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. decembra 2016 o skladni politiki EU za kulturno in kreativno industrijo (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. decembra 2016 o skladni politiki EU za kulturno in kreativno industrijo (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. maja 2010 z naslovom Nova digitalna agenda za Evropo: 2015.eu (10) |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 5. maja 2010 z naslovom Nova digitalna agenda za Evropo: 2015.eu (10)

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. junija 2010 o internetu stvari (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. junija 2010 o internetu stvari (11),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 14. julija 2016 z naslovom Industrija 4.0 in digitalna preobrazba: pot naprej, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 14. julija 2016 z naslovom Industrija 4.0 in digitalna preobrazba: pot naprej,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za promet in turizem in Odbora za kulturo in izobraževanje (A8-0183/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in mnenj Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za promet in turizem in Odbora za kulturo in izobraževanje (A8-0183/2017),

| A. | ker bi si bilo treba s konkretnimi politikami, ukrepi in spodbudami za ponovno industrializacijo EU in njenih držav članic odločno prizadevati za konkurenčnost in trajnost, ustvarjanje kakovostnih delovnih mest in vključenost; ker si je EU zastavila cilj, da bi moralo do leta 2020 20 % BDP Unije temeljiti na industriji, pri čemer je treba nujno upoštevati strukturno preobrazbo industrije zaradi digitalne motnje in nastanka novih poslovnih modelov; |
| --- | --- |

A.

ker bi si bilo treba s konkretnimi politikami, ukrepi in spodbudami za ponovno industrializacijo EU in njenih držav članic odločno prizadevati za konkurenčnost in trajnost, ustvarjanje kakovostnih delovnih mest in vključenost; ker si je EU zastavila cilj, da bi moralo do leta 2020 20 % BDP Unije temeljiti na industriji, pri čemer je treba nujno upoštevati strukturno preobrazbo industrije zaradi digitalne motnje in nastanka novih poslovnih modelov;

| B. | ker je evropska industrija temelj evropskega gospodarstva in blaginje in se sooča z velikimi izzivi, ki izhajajo iz hitro razvijajočih se trendov globalizacije in inovacij; |
| --- | --- |

B.

ker je evropska industrija temelj evropskega gospodarstva in blaginje in se sooča z velikimi izzivi, ki izhajajo iz hitro razvijajočih se trendov globalizacije in inovacij;

| C. | ker digitalizacija industrijske proizvodnje prispeva k povečanju odpornosti, energetske učinkovitosti in učinkovitosti virov, trajnosti inovacij in konkurenčnosti naših gospodarstev, s tem pa se preoblikujejo poslovni modeli, proizvodnja, proizvodi, procesi in ustvarjanje vrednosti, odločilno pa vpliva tudi na priložnosti in izzive za evropsko industrijo in delavce; |
| --- | --- |

C.

ker digitalizacija industrijske proizvodnje prispeva k povečanju odpornosti, energetske učinkovitosti in učinkovitosti virov, trajnosti inovacij in konkurenčnosti naših gospodarstev, s tem pa se preoblikujejo poslovni modeli, proizvodnja, proizvodi, procesi in ustvarjanje vrednosti, odločilno pa vpliva tudi na priložnosti in izzive za evropsko industrijo in delavce;

| D. | ker ima Evropa zaradi svoje industrijske dediščine, mreže industrijskih sektorjev in vrednostnih verig, prednosti na področju inovacij, strateških javnih naložb v raziskave in razvoj, razpoložljivosti zasebnih naložb, učinkovite uprave, usposobljene delovne sile, njenega povezovanja industrijskega razvoja z družbenimi izzivi in dejstva, da izvaja več kot 30 nacionalnih in regionalnih pobud za digitalizacijo industrije, trdno izhodišče za to, da prevzame vodilni položaj v digitalni preobrazbi; ker bi lahko okrepili industrijo EU, če bi zmogli vzpostaviti v celoti integrirane vrednostne verige za industrijske proizvode in svežnje produktov in storitev, izboljšane zaradi digitalizacije; |
| --- | --- |

D.

ker ima Evropa zaradi svoje industrijske dediščine, mreže industrijskih sektorjev in vrednostnih verig, prednosti na področju inovacij, strateških javnih naložb v raziskave in razvoj, razpoložljivosti zasebnih naložb, učinkovite uprave, usposobljene delovne sile, njenega povezovanja industrijskega razvoja z družbenimi izzivi in dejstva, da izvaja več kot 30 nacionalnih in regionalnih pobud za digitalizacijo industrije, trdno izhodišče za to, da prevzame vodilni položaj v digitalni preobrazbi; ker bi lahko okrepili industrijo EU, če bi zmogli vzpostaviti v celoti integrirane vrednostne verige za industrijske proizvode in svežnje produktov in storitev, izboljšane zaradi digitalizacije;

| E. | ker bo omrežje 5G temeljito preoblikovalo naša gospodarstva, s tem pa bo digitalizacija postavljena v središče industrijskega razvoja in socialnih storitev; |
| --- | --- |

E.

ker bo omrežje 5G temeljito preoblikovalo naša gospodarstva, s tem pa bo digitalizacija postavljena v središče industrijskega razvoja in socialnih storitev;

| F. | ker je vzpostavitev enotnega digitalnega trga, ki spodbuja gospodarsko rast in zaposlovanje na družbeno odgovoren način, izredno pomembna za uspešno evropsko industrijsko strategijo; |
| --- | --- |

F.

ker je vzpostavitev enotnega digitalnega trga, ki spodbuja gospodarsko rast in zaposlovanje na družbeno odgovoren način, izredno pomembna za uspešno evropsko industrijsko strategijo;

| G. | ker je dobro zasnovana in tehnološko nevtralna strategija za digitalizacijo industrijske proizvodnje, ki znotraj celotne globalne vrednostne verige vse bolj povezuje ljudi in stroje ter čezmejne storitve, pomembno izhodišče za okrepitev odpornosti, trajnosti in konkurenčnosti našega gospodarstva in ustvarjanje novih delovnih mest; |
| --- | --- |

G.

ker je dobro zasnovana in tehnološko nevtralna strategija za digitalizacijo industrijske proizvodnje, ki znotraj celotne globalne vrednostne verige vse bolj povezuje ljudi in stroje ter čezmejne storitve, pomembno izhodišče za okrepitev odpornosti, trajnosti in konkurenčnosti našega gospodarstva in ustvarjanje novih delovnih mest;

| H. | ker bi morala digitalizacija sprožiti potencial za učinkovito rabo virov, energije in kapitala ter s tem prispevati k bolj povezanemu krožnemu gospodarstvu, manjši snovni intenzivnosti in večji industrijski simbiozi; |
| --- | --- |

H.

ker bi morala digitalizacija sprožiti potencial za učinkovito rabo virov, energije in kapitala ter s tem prispevati k bolj povezanemu krožnemu gospodarstvu, manjši snovni intenzivnosti in večji industrijski simbiozi;

| I. | ker lahko digitalizacija prinese izboljšave za turistični sektor in s tem koristi za potnike in njihovo mobilnost, saj jim med drugim omogoča preprost dostop do informacij v realnem času in široko paleto storitev; |
| --- | --- |

I.

ker lahko digitalizacija prinese izboljšave za turistični sektor in s tem koristi za potnike in njihovo mobilnost, saj jim med drugim omogoča preprost dostop do informacij v realnem času in široko paleto storitev;

| J. | ker lahko dobro razvite jezikovne tehnologije pripomorejo k temu, da industrija premaga jezikovne prepreke, ki ovirajo razvoj digitalnega trga; |
| --- | --- |

J.

ker lahko dobro razvite jezikovne tehnologije pripomorejo k temu, da industrija premaga jezikovne prepreke, ki ovirajo razvoj digitalnega trga;

| K. | ker digitalizacija v prometnem sektorju prinaša nove priložnosti za proizvajalce, izvajalce, vlagatelje, delavce in potnike ter je temeljni pogoj za to, da bi prometni sektor ostal konkurenčen in delujoč ter postal učinkovitejši in da bi prevozne storitve postale bolj trajnostne in zmogljivejše; |
| --- | --- |

K.

ker digitalizacija v prometnem sektorju prinaša nove priložnosti za proizvajalce, izvajalce, vlagatelje, delavce in potnike ter je temeljni pogoj za to, da bi prometni sektor ostal konkurenčen in delujoč ter postal učinkovitejši in da bi prevozne storitve postale bolj trajnostne in zmogljivejše;

| L. | ker lahko digitalizacija prispeva k varnejšim delovnim pogojem, večji varnosti proizvodov ter individualizaciji in decentralizaciji proizvodnje; |
| --- | --- |

L.

ker lahko digitalizacija prispeva k varnejšim delovnim pogojem, večji varnosti proizvodov ter individualizaciji in decentralizaciji proizvodnje;

| M. | ker so pri zaposlovanju in usposabljanju v sektorju IKT velike razlike med spoloma, kar zelo negativno vpliva na enakost na trgu dela; |
| --- | --- |

M.

ker so pri zaposlovanju in usposabljanju v sektorju IKT velike razlike med spoloma, kar zelo negativno vpliva na enakost na trgu dela;

| N. | ker bodo digitalizacija, individualizacija in decentralizacija proizvodnje privedle do sprememb delovnih pogojev, učinki na družbo pa bodo raznovrstni; ker morajo varni in dostojni delovni pogoji in visoki standardi varnosti proizvodov ostati skupna skrb; |
| --- | --- |

N.

ker bodo digitalizacija, individualizacija in decentralizacija proizvodnje privedle do sprememb delovnih pogojev, učinki na družbo pa bodo raznovrstni; ker morajo varni in dostojni delovni pogoji in visoki standardi varnosti proizvodov ostati skupna skrb;

| O. | ker iz številnih študij izhaja, da bo digitalizacija industrijske proizvodnje prinesla spremembe v povpraševanju na trgu dela in v zaposlovanju v Evropi; ker to lahko vpliva na obstoječe predpise, ki urejajo pravice in udeležbo delavcev; ker je jasno, da se je treba s temi spremembami spoprijeti z usposabljanjem delovne sile za pridobitev novih znanj in spretnosti na področju IKT ter z izboljšanjem digitalnih spretnosti v vsej družbi; |
| --- | --- |

O.

ker iz številnih študij izhaja, da bo digitalizacija industrijske proizvodnje prinesla spremembe v povpraševanju na trgu dela in v zaposlovanju v Evropi; ker to lahko vpliva na obstoječe predpise, ki urejajo pravice in udeležbo delavcev; ker je jasno, da se je treba s temi spremembami spoprijeti z usposabljanjem delovne sile za pridobitev novih znanj in spretnosti na področju IKT ter z izboljšanjem digitalnih spretnosti v vsej družbi;

Razvoj celostne strategije za digitalizacijo industrije za EU

| 1. | pozdravlja sporočilo Komisije o digitalizaciji evropske industrije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | je trdno prepričan, da je strategija za digitalizacijo industrije bistvena za reševanje najbolj perečih gospodarskih izzivov Evrope:






  (a) | s krepitvijo gospodarske dinamike, socialne in teritorialne kohezije in odpornosti glede tehnoloških sprememb in motenj prek posodobitve in medsebojnega povezovanja evropskih industrijskih sektorjev in gospodarskih vrednostnih verig ter s povečanjem javnih in zasebnih naložb v realno gospodarstvo in zagotavljanjem priložnosti za naložbe v trajnostno posodobitev; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

s krepitvijo gospodarske dinamike, socialne in teritorialne kohezije in odpornosti glede tehnoloških sprememb in motenj prek posodobitve in medsebojnega povezovanja evropskih industrijskih sektorjev in gospodarskih vrednostnih verig ter s povečanjem javnih in zasebnih naložb v realno gospodarstvo in zagotavljanjem priložnosti za naložbe v trajnostno posodobitev;

| (b) | s spodbujanjem ustvarjanja kakovostnih delovnih mest, priložnosti za vrnitev na trg dela, izboljšanjem delovnih standardov ter privlačnosti delovnih mest v industriji, prispevanjem k zagotavljanju več priložnosti in informacij potrošnikom, socialno odgovorno preobrazbo in vključujočim trgom dela z več različnimi modeli dela in delovnega časa ter boljšimi pogoji in večjim povezovanjem zaposlovanja in vseživljenjskega učenja; |
| --- | --- |

(b)

s spodbujanjem ustvarjanja kakovostnih delovnih mest, priložnosti za vrnitev na trg dela, izboljšanjem delovnih standardov ter privlačnosti delovnih mest v industriji, prispevanjem k zagotavljanju več priložnosti in informacij potrošnikom, socialno odgovorno preobrazbo in vključujočim trgom dela z več različnimi modeli dela in delovnega časa ter boljšimi pogoji in večjim povezovanjem zaposlovanja in vseživljenjskega učenja;

| (c) | z učinkovitejšo rabo virov in zmanjšanjem snovne intenzivnosti predelovalne industrije s pomočjo okrepljenega evropskega krožnega gospodarstva, kar je bistveno za materialne pogoje evropskega sektorja visoke tehnologije ter digitalizacijo industrijske proizvodnje in proizvodov; |
| --- | --- |

(c)

z učinkovitejšo rabo virov in zmanjšanjem snovne intenzivnosti predelovalne industrije s pomočjo okrepljenega evropskega krožnega gospodarstva, kar je bistveno za materialne pogoje evropskega sektorja visoke tehnologije ter digitalizacijo industrijske proizvodnje in proizvodov;

| (d) | s krepitvijo evropske kohezije prek zanesljive in ambiciozne evropske naložbene politike (s posebnim poudarkom na uvajanje najsodobnejše digitalne infrastrukture), uporabo različnih evropskih instrumentov financiranja, vključno z EFSI, regionalnimi skladi, programom Obzorje 2020 in drugimi, pa tudi z usklajeno, tehnološko nevtralno evropsko industrijsko politiko, ki temelji na lojalni konkurenci med več akterji, inovacijah in trajnostni posodobitvi, ter z inovacijami na področju tehnološkega, družbenega in poslovnega modela, ki krepi enotni digitalni trg ter povezovanje in posodobitev celotne evropske industrije; |
| --- | --- |

(d)

s krepitvijo evropske kohezije prek zanesljive in ambiciozne evropske naložbene politike (s posebnim poudarkom na uvajanje najsodobnejše digitalne infrastrukture), uporabo različnih evropskih instrumentov financiranja, vključno z EFSI, regionalnimi skladi, programom Obzorje 2020 in drugimi, pa tudi z usklajeno, tehnološko nevtralno evropsko industrijsko politiko, ki temelji na lojalni konkurenci med več akterji, inovacijah in trajnostni posodobitvi, ter z inovacijami na področju tehnološkega, družbenega in poslovnega modela, ki krepi enotni digitalni trg ter povezovanje in posodobitev celotne evropske industrije;

| (e) | s podporo evropskih ciljev na področju podnebne politike prek povečanja energetske učinkovitosti, učinkovitosti rabe virov in krožnosti industrijske proizvodnje, zmanjšanja emisij in povezovanja trajnosti industrije s konkurenčnostjo; |
| --- | --- |

(e)

s podporo evropskih ciljev na področju podnebne politike prek povečanja energetske učinkovitosti, učinkovitosti rabe virov in krožnosti industrijske proizvodnje, zmanjšanja emisij in povezovanja trajnosti industrije s konkurenčnostjo;

| (f) | s krepitvijo gospodarskih, političnih in socialnih inovacij prek načel odprtosti in dostopnosti javnih in zasebnih podatkov in informacij, pri čemer je treba upoštevati varstvo občutljivih podatkov pri izmenjavah med podjetji, delavci in potrošniki ter omogočati boljše povezovanje gospodarskih sektorjev vseh vrst in na vseh področjih politik, vključno z ustvarjalno in kulturno industrijo; |
| --- | --- |

(f)

s krepitvijo gospodarskih, političnih in socialnih inovacij prek načel odprtosti in dostopnosti javnih in zasebnih podatkov in informacij, pri čemer je treba upoštevati varstvo občutljivih podatkov pri izmenjavah med podjetji, delavci in potrošniki ter omogočati boljše povezovanje gospodarskih sektorjev vseh vrst in na vseh področjih politik, vključno z ustvarjalno in kulturno industrijo;

| (g) | z izboljšanjem preživljanja državljanov v mestnih in na podeželju ter povečanjem ozaveščenost in sposobnosti za izkoriščanje priložnosti, ki jih ponuja digitalizacija; |
| --- | --- |

(g)

z izboljšanjem preživljanja državljanov v mestnih in na podeželju ter povečanjem ozaveščenost in sposobnosti za izkoriščanje priložnosti, ki jih ponuja digitalizacija;

| (h) | s spodbujanjem tehnoloških in socialnih inovacij v raziskavah EU prek politike digitalizacije industrije z jasno usmeritvijo in vizijo; |
| --- | --- |

(h)

s spodbujanjem tehnoloških in socialnih inovacij v raziskavah EU prek politike digitalizacije industrije z jasno usmeritvijo in vizijo;

| (i) | z izboljšanjem energetske varnosti in zmanjšanjem porabe energije z digitalizirano, prilagodljivejšo in učinkovitejšo industrijsko proizvodnjo, ki bo omogočala boljše upravljanje povpraševanja po energiji; |
| --- | --- |

(i)

z izboljšanjem energetske varnosti in zmanjšanjem porabe energije z digitalizirano, prilagodljivejšo in učinkovitejšo industrijsko proizvodnjo, ki bo omogočala boljše upravljanje povpraševanja po energiji;

| (j) | s partnerstvom z drugimi makro regijami v svetu pri razvoju inovativnih in poštenih odprtih digitalnih trgov; |
| --- | --- |

(j)

s partnerstvom z drugimi makro regijami v svetu pri razvoju inovativnih in poštenih odprtih digitalnih trgov;

| (k) | z zavedanjem potrebe po bolj pošteni in učinkovitejši evropski davčni politiki in razjasnitvijo vprašanj, kot je davčna osnova v času globalno povezanih digitalnih trgov in digitalizirane proizvodnje; |
| --- | --- |

(k)

z zavedanjem potrebe po bolj pošteni in učinkovitejši evropski davčni politiki in razjasnitvijo vprašanj, kot je davčna osnova v času globalno povezanih digitalnih trgov in digitalizirane proizvodnje;

| (l) | s privabljanjem naložb in vodilnih raziskovalcev in znanja na svetovni ravni, s čimer bi prispevali h gospodarski rasti in evropski konkurenčnosti; |
| --- | --- |

(l)

s privabljanjem naložb in vodilnih raziskovalcev in znanja na svetovni ravni, s čimer bi prispevali h gospodarski rasti in evropski konkurenčnosti;

| (m) | s podpiranjem novih poslovnih modelov in inovativnih zagonskih podjetij, temelječih na digitalizaciji in tehnološkem razvoju; |
| --- | --- |

(m)

s podpiranjem novih poslovnih modelov in inovativnih zagonskih podjetij, temelječih na digitalizaciji in tehnološkem razvoju;

| 3. | poudarja pomen ustvarjanja konkurenčnega poslovnega okolja, ki spodbuja zasebne naložbe, ugodnega regulativnega okvira, s katerim se je mogoče izogniti birokratskim oviram, oblikovanja sodobne evropske digitalne infrastrukture in usklajevalne strukture na ravni EU za digitalizacijo industrije, ki omogoča usklajevanje pobud in platform za digitalizacijo industrije na nacionalni in regionalni ravni ter ravni EU; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo do konca leta 2020 dosežen cilj 20-odstotnega deleža industrije v BDP; poudarja, da bo EU lahko imela vodilno vlogo v svetovni industriji le, če bo digitalizacija industrije povezana s širšo industrijsko strategijo EU; poudarja pomen spodbujanja digitalizacije, zlasti v tistih državah članicah, regijah in sektorjih, ki zaostajajo v razvoju, in med ljudmi, na katere vpliva digitalna vrzel; v zvezi s tem pozdravlja predlagano okroglo mizo na visoki ravni in evropski forum deležnikov; poudarja pomen sodelovanja med ustreznimi akterji in pričakuje, da bodo k aktivnemu sodelovanju poleg vodilnih v industriji in socialnih partnerjev povabljeni tudi univerze, mala in srednja podjetja, organizacije za standardizacijo, oblikovalci politik, javne uprave na državni in lokalni ravni in civilna družba; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo, naj nadaljuje svoje pomembno delo preverjanja trendov proizvodnje in digitalizacije ter trendov na netehničnih področij (kot so zakonodaja, politike, uprava, obveščanje itd.), preučevanja pomembnega razvoja v drugih regijah, prepoznavanja novih ključnih tehnologij in prizadevanja za ohranitev vodilnega položaja Evrope na teh področjih ter za vključevanje novih trendov v politike in ukrepe, pri čemer upošteva koncepte vgrajene varnosti ter vgrajene in privzete zasebnosti, ter preučevanja, ali bi lahko to delo potekalo prek posebnega omrežja industrijskih napovedi, vključno z nacionalnimi raziskovalnimi in tehnološkimi organizacijami; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pozdravlja sporočilo Komisije o digitalizaciji evropske industrije – Izkoriščanje vseh prednosti enotnega digitalnega trga (COM(2016)0180), vendar obžaluje, da je pri prometnem sektorju omejeno na avtomatizirano vožnjo in ne obravnava dovolj vseh obstoječih izzivov; spominja, da kljub temu, da povezana in avtomatizirana vozila prinašajo eno najbolj razburljivih prihajajočih digitalnih sprememb v sektorju, še vedno obstaja potencial za digitalizacijo v vseh načinih prevoza, tako v operativnih kot upravnih procesih in vzdolž vse verige ustvarjanja vrednosti, od proizvajalcev do potnikov in tovora, ter za usklajevanje z vsemi novimi tehnologijami, ki se uporabljajo v sektorju, kot sta evropska globalna satelitska navigacijska sistema EGNOS in Galileo, kjer lahko v bližnji prihodnosti pričakujemo rezultate; poziva Komisijo, naj se osredotoči na digitalno preobrazbo v vseh načinih prevoza, vključno s storitvami iz prometnega in turističnega sektorja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da proces digitalizacije ni prinesel enakomernih koristi po vsem prometnem sektorju in da je to ustvarilo škodljivo razdrobljenost na notranjem trgu, tako med različnimi načini prevoza kot znotraj posameznega načina; poudarja, da med državami članicami obstajajo znatne razlike glede konkurenčnosti prometnega sektorja in njegove digitalizacije, ki se še povečujejo, odražajo pa se tudi med regijami, gospodarskimi družbami ter malimi in srednjim podjetji; meni, da bi lahko z oblikovanjem usklajene strategije za digitalizacijo industrije za EU prispevali k odpravi razdrobljenosti in razlik ter pritegnili naložbe v digitalne projekte; poudarja, da namen ne sme biti zgolj priprava še enega političnega dokumenta, temveč oblikovanje resnične strategije, ki bo odražala trende na področju inovacij in tržni potencial, njeno izvajanje pa bi bilo treba redno ocenjevati; |
| --- | --- |

6.

| 7. | meni, da bo strategija za digitalizacijo industrije prispevala k reševanju nekaterih najbolj perečih izzivov v prometnem in turističnem sektorju; zato poziva Komisijo, naj še naprej podpira digitalizacijo, da bi:






  (a) | izboljšali splošno varnost, kakovost in okoljsko učinkovitost prometnega sektorja; |
| --- | --- | --- |

7.

(a)

izboljšali splošno varnost, kakovost in okoljsko učinkovitost prometnega sektorja;

| (b) | izboljšali neovirano dostopnost za vse, tudi za starejše, osebe z omejeno mobilnostjo in invalide, ter ozaveščali o alternativnih rešitvah v zvezi z mobilnostjo, ki potnikom zagotavljajo večjo izbiro, uporabniku prijaznejše in bolj prilagojene proizvode ter več informacij, po vsej EU, tako v mestnih območjih kot v manj razvitih regijah; |
| --- | --- |

(b)

izboljšali neovirano dostopnost za vse, tudi za starejše, osebe z omejeno mobilnostjo in invalide, ter ozaveščali o alternativnih rešitvah v zvezi z mobilnostjo, ki potnikom zagotavljajo večjo izbiro, uporabniku prijaznejše in bolj prilagojene proizvode ter več informacij, po vsej EU, tako v mestnih območjih kot v manj razvitih regijah;

| (c) | zmanjšali prevozne stroške, kot so stroški vzdrževanja, in izboljšali učinkovito uporabo obstoječe infrastrukturne zmogljivosti (npr. oblikovanje kolon vozil, kooperativni inteligentni prometni sistemi (C-ITS), evropski sistem za upravljanje železniškega prometa (ERTMS) in rečne informacijske storitve (RIS)); |
| --- | --- |

(c)

zmanjšali prevozne stroške, kot so stroški vzdrževanja, in izboljšali učinkovito uporabo obstoječe infrastrukturne zmogljivosti (npr. oblikovanje kolon vozil, kooperativni inteligentni prometni sistemi (C-ITS), evropski sistem za upravljanje železniškega prometa (ERTMS) in rečne informacijske storitve (RIS));

| (d) | izboljšali konkurenčnost prek spodbujanja vstopa novih akterjev, zlasti malih in srednjih ter zagonskih podjetij, da bi izzvali obstoječe monopole; |
| --- | --- |

(d)

izboljšali konkurenčnost prek spodbujanja vstopa novih akterjev, zlasti malih in srednjih ter zagonskih podjetij, da bi izzvali obstoječe monopole;

| (e) | olajšali pravilno in harmonizirano izvrševanje zakonodaje EU z razvojem sistemov za upravljanje prometa, inteligentnih prometnih sistemov, digitalnih tahografov, elektronskih cestninskih sistemov itd. ter oblikovali ustrezne okvire predpisov glede na dejanske nove razmere, do katerih lahko pride zaradi uporabe naprednih tehnologij; |
| --- | --- |

(e)

olajšali pravilno in harmonizirano izvrševanje zakonodaje EU z razvojem sistemov za upravljanje prometa, inteligentnih prometnih sistemov, digitalnih tahografov, elektronskih cestninskih sistemov itd. ter oblikovali ustrezne okvire predpisov glede na dejanske nove razmere, do katerih lahko pride zaradi uporabe naprednih tehnologij;

| (f) | zmanjšali upravno breme za male in srednje prevoznike ter zagonska podjetja, na primer v sektorju tovornega prometa in logistike s poenostavitvijo upravnih postopkov, zagotavljanjem sledenja tovora in optimizacijo voznih redov ter prometnih tokov; |
| --- | --- |

(f)

zmanjšali upravno breme za male in srednje prevoznike ter zagonska podjetja, na primer v sektorju tovornega prometa in logistike s poenostavitvijo upravnih postopkov, zagotavljanjem sledenja tovora in optimizacijo voznih redov ter prometnih tokov;

| (g) | še naprej ščitili pravice potnikov, vključno z varstvom podatkov, tudi na večmodalnih potovanjih; |
| --- | --- |

(g)

še naprej ščitili pravice potnikov, vključno z varstvom podatkov, tudi na večmodalnih potovanjih;

| (h) | zmanjšali težave, povezane z asimetričnostjo informacij na prevoznem trgu; |
| --- | --- |

(h)

zmanjšali težave, povezane z asimetričnostjo informacij na prevoznem trgu;

| (i) | spodbujali privlačnost in razvoj turistične panoge, ki prispeva k ustvarjanju približno 10 % evropskega BDP, ter kreativnih panog v mestnih, podeželskih in najbolj oddaljenih območjih, na primer z boljšim povezovanjem mobilnosti in turističnih storitev, vključno z manj poznanimi destinacijami; |
| --- | --- |

(i)

spodbujali privlačnost in razvoj turistične panoge, ki prispeva k ustvarjanju približno 10 % evropskega BDP, ter kreativnih panog v mestnih, podeželskih in najbolj oddaljenih območjih, na primer z boljšim povezovanjem mobilnosti in turističnih storitev, vključno z manj poznanimi destinacijami;

| 8. | želi poudariti, da je neprekinjena in visoko zmogljiva povezljivost temeljni pogoj za hitre, varne in zanesljive povezave za vse načine prevoza in za nadaljnjo digitalizacijo prometnega sektorja; obžaluje veliko razdrobljenost v digitalni pokritosti v EU; meni, da so naložbe v širokopasovne povezave in pravično dodeljevanje spektra ključnega pomena za digitalizacijo v prometnem sektorju; v zvezi s tem poudarja, da je potrebna medsektorska vizija, ki bi na primer vključevala elektroniko, telekomunikacije, promet in turizem; poziva Komisijo in države članice, naj najpozneje do leta 2025 izpolnijo svoje zaveze glede zagotavljanja te vrste povezljivosti za glavne prometne poti in vozlišča ter vzpostavijo polno pokritost po vsej EU; |
| --- | --- |

8.

Ustvarjanje pogojev za uspešno digitalizacijo industrije: infrastruktura, naložbe, inovacije in spretnosti

| 9. | poudarja, da strategija za digitalizacijo industrije ponuja priložnost za okrepitev inovacij, učinkovitosti in trajnostnih tehnologij, s čimer bi povečali konkurenčnost in modernizirali industrijsko bazo v EU ter odpravili ovire za razvoj digitalnega trga; poudarja, da mora integrirana digitalizacija industrije temeljiti na trdnih temeljih, ki bodo omogočili njeno izvedbo, od prvorazredne digitalne infrastrukture, ki bo kos izzivom prihodnosti, okolja, ki podpira raziskave in razvoj ter naložbe, do ustreznega sodobnega zakonodajnega okvira, ki bo spodbujal inovacije, poglobljenega enotnega digitalnega trga, visoke ravni spretnosti in podjetništva ter okrepljenega socialnega dialoga; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da je treba povečati javne in zasebne naložbe v visokohitrostno povezavo, na primer v povezavo 5G, optična vlakna, navigacijsko infrastrukturo in infrastrukturo za satelitske komunikacije, da bi zagotovili trdno digitalno infrastrukturo v urbanih in industrijskih območjih; poudarja pomen harmonizacije pri dodeljevanju spektra, da bi povečali povpraševanje po povezljivosti in okrepili predvidljivost okolja za naložbe v omrežja; poudarja, da je treba vzpostaviti vodenje v digitalnih industrijskih vrednostnih verigah in ključnih tehnologijah, kot so povezava 5G, kvantne tehnologije, visokozmogljivo računalništvo, umetna inteligenca, računalništvo v oblaku, analitika velepodatkov, internet stvari, robotika, avtomatizacija (vključno z visokoavtomatizirano vožnjo) in tehnologija distribuirane knjige transakcij; v zvezi s tem podpira delovni dokument Komisije, ki je priložen njenemu sporočilu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | se zaveda priložnosti in izzivov, povezanih z digitalizacijo industrije; ugotavlja, da digitalizacija industrije prinaša pozitivne učinke, saj s prožnejšimi oblikami dela omogoča lažje usklajevanje poklicnega in zasebnega življenja, z mobilnim delom na daljavo odpira nove priložnosti, poleg tega pa se na trg dela lahko vključujejo tudi ljudje, ki živijo na podeželju in na izoliranih območjih (pod pogojem, da so podeželje in ta območja opremljena z ustrezno infrastrukturo), kar prispeva h gospodarski rasti; hkrati poudarja, da s težnjo k večji prožnosti, ki jo ustvarja digitalizacija, obstaja večja nevarnost nestabilne in prekarne zaposlitve; poudarja, da se nove oblike dela ne smejo izrabljati za nespoštovanje veljavne delovne in socialne zakonodaje na področju varstva pravic delavcev in potrošnikov; poudarja, da morajo za tradicionalne industrijske panoge in podjetja v gospodarstvu platform veljati enaki pogoji; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ugotavlja, da digitalna preobrazba prometnega in turističnega sektorja, zlasti razvoj gospodarstva na zahtevo in sodelovalnega gospodarstva, prispeva k precej drugačnemu vedenju potnikov in potrošnikov v povezavi z mobilnostjo in turizmom ter povečuje potrebo po prilagoditvi infrastrukture; poziva Komisijo, naj oceni učinke digitalizacije na področju prevoznih in turističnih storitev ter storitev mobilnosti, s posebnim poudarkom na vedenju in izbirah uporabnikov teh storitev, ter naj dodatno izkoristi potencial te družbene spremembe; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ugotavlja, da vse večja digitalizacija pri distribuciji vozovnic pomeni, da je prek spleta potrošnikom na voljo več informacij, a vse pogosteje tako, da je težko primerjati ponudbe; meni, da je zato treba izboljšati preglednost in zaščitne ukrepe za nevtralnost v distribuciji, zlasti pri spletni distribuciji, da se lahko potrošniki informirano odločajo na podlagi zanesljivih informacij, ne samo glede cene, temveč tudi drugih parametrov, vključno s kakovostjo storitev in dopolnilnih ponudb; meni, da bo takšna preglednost spodbujala tako konkurenco kot razvoj multimodalnega prometa; |
| --- | --- |

13.

| 14. | meni, da bi morala digitalizacija potrošnikom zagotoviti večjo izbiro, več uporabnikom prijaznejših in prilagojenih izdelkov ter več informacij, zlasti o kakovosti izdelkov ali storitev; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da v dokumentih o digitalnem trgu ni ustrezno upoštevan ali ocenjen vpliv jezikovnih ovir na industrijo in njeno digitalizacijo; poziva industrijo in države članice, naj spodbujajo razvoj jezikovnih tehnologij, ki bodo skupaj z digitalizacijo industrije zmanjšale razdrobljenost evropskega trga; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da je posebna podpora analogne večjezičnosti v Evropi lahko enako koristna za digitalizacijo evropske industrije ter za učenje celovitih digitalnih znanj in spretnosti; zato poudarja, da je treba bistveno več pozornosti nameniti osnovnim raziskavam na področju programske opreme za statistično, inteligentno in strojno podprto prevajanje in učenje; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da se morajo regije osredotočiti na svoje proizvodne vrline in krepiti njihov razvoj prek pametne specializacije, pametnih verig in grozdov; meni, da bi bili lahko grozdi in sinergije med malimi in srednjimi podjetji, industrijskimi in družbenimi akterji, obrtniškim sektorjem, akademiki, raziskovalnimi središči, organizacijami potrošnikov, kreativno industrijo, zagonskimi podjetji, finančnimi ustanovami in drugimi deležniki uspešen model za spodbujanje digitalne proizvodnje in inovacij; spodbuja raziskave, inovacije in strukturno kohezijo v EU; poudarja pomen pospeševalnih programov in tveganega kapitala za pomoč pri razširitvi zagonskih podjetij; ugotavlja pomen uporabe digitalizacije pri spodbujanju inovacij poslovnih modelov, kot so sistemi plačila glede na proizvodnjo in množična izdelava po meri; |
| --- | --- |

17.

| 18. | meni, da bi bilo treba posebno pozornost nameniti posebnim težavam, s katerimi se srečujejo mala in srednja podjetja v okoliščinah, ko bi bil relativni dobiček zaradi prizadevanj na področju digitalizacije v smislu energetske učinkovitosti, učinkovite rabe virov in učinkovitosti proizvodnje največji; se zavzema za krepitev združenj malih in srednjih podjetij in njihovega dosega prek programov digitalizacije, razvoj središč za uporabne znanosti s poudarkom na digitalizaciji ter za sofinanciranje raziskav in razvoja v okviru malih in srednjih podjetij; meni, da bi bilo treba pozornost nameniti lastništvu podatkov in dostopu do njih ter razvoju evropskega programa za digitalna vajeništva; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pozdravlja vzpostavitev platforme pametne specializacije za modernizacijo industrije in zlasti predlog Komisije, ki je del akcijskega načrta za digitalizacijo industrije, o vzpostavitvi mreže strokovnih središč in vozlišč za digitalne inovacije, da bi okrepili digitalizacijo industrije in digitalne inovacije za mala in srednja podjetja v vseh regijah; meni, da v zvezi s tem ne bi smeli spregledati obrtniškega sektorja; poziva Komisijo, naj predvsem spodbuja vzpostavitev vozlišč za digitalne inovacije in središč za pridobivanje digitalnih kompetenc v manj digitaliziranih evropskih regijah; poziva Komisijo, naj zagotovi več sredstev za vozlišča za digitalne inovacije iz več evropskih virov (Obzorje 2020, strukturni skladi itd.), da bi podprla prizadevanja in strategije držav članic za razvoj nacionalnih mrež vozlišč za digitalne inovacije, in naj razmisli o poskusih s pristopom peskovnika, kjer medsektorskih poskusov v nadzorovanem okolju ne bi ovirala veljavna ureditev; poziva države članice, naj povečajo mednacionalno sodelovanje vozlišč za digitalne inovacije; meni, da bi se morala določena vozlišča za digitalne inovacije specializirati za industrijske digitalne inovacije in s tem prispevati k reševanju evropskih družbenih izzivov; v zvezi s tem meni, da bi financiranje vozlišč za digitalne inovacije iz programa Obzorje 2020 lahko kombinirali s sredstvi iz tega programa za družbene izzive; je seznanjen z možnostjo uporabe bonov za inovacije za IKT, s katerimi bi mala in srednja podjetja lahko dostopala do svetovanja ter izmenjevala primere dobre prakse in strokovno znanje glede vozlišč za digitalne inovacije; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opozarja na pomembno vlogo mest in lokalnih oblasti pri razvoju novih poslovnih modelov in zagotavljanju digitalne infrastrukture in podpore za mala in srednja podjetja ter druge akterje v panogi ter na številne priložnosti, ki jih industrijske digitalne inovacije ponujajo mestom, na primer z lokalno proizvodnjo brez odpadkov, večjo integracijo industrijske proizvodnje ter lokalne in mestne logistike in prevoza, pa tudi z energetsko proizvodnjo, porabo, proizvodnjo in tiskanjem v tehniki 3D; meni, da bi morala tudi mesta imeti dostop do vozlišč za digitalne inovacije; poziva Komisijo, naj preuči lokalne, nacionalne in mednarodne primere dobre prakse in spodbuja njihovo izmenjavo; pozdravlja objavo indeksa European Digital City Index in pobude za spodbujanje medobratovalnosti podatkov in sistemov na ravni evropskih mest; ugotavlja, da ima pobuda za pametna mesta vlogo v tem okviru; opozarja na pozitivne izkušnje regionalnih svetovalnih forumov; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja vlogo, ki jo lahko imajo javna naročila in pravne zahteve za registracijo podjetij in njihovo poročanje ali razkritje poslovnih dejavnosti pri uvajanju nove industrijske digitalne tehnologije; poziva Komisijo, naj preuči, kako bi lahko javna naročila uporabili kot mehanizem za spodbujanje inovacij; poziva Komisijo, naj v program REFIT vključi digitalni pregled, da bi zagotovila, da so pravila usklajena z digitalnim kontekstom, in olajšala izmenjavo dobrih praks med javnimi organi v zvezi z uporabo meril za inovacije pri javnih razpisih; priporoča pospešeno prilagajanje pravnega in tehnološkega okolja, kot je prehod na IPv6, na potrebe digitalizacije industrije in na zagon interneta stvari; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da je pomembno sprostiti zadostna javna in zasebna sredstva za digitalizacijo evropske industrije in bolje uporabiti Evropski sklad za strateške naložbe; meni, da je treba to uporabo bistveno povečati, prav tako pa tudi javne naložbe v digitalno infrastrukturo; poudarja pomen financiranja iz zasebnih platform in platform za sodelovanje; poziva Komisijo, naj vzpostavi okroglo mizo o financiranju digitalizacije industrije, ki bo zadevo preučila in pripravila inovativne predloge financiranja; obžaluje, da so sredstva iz proračuna EU, dodeljena digitalnim politikam, preskopa, da bi imela resničen vpliv; priznava potrebo po spodbujanju evropskega gospodarstva prek produktivnih naložb: meni, da bi morala razpoložljivost obstoječih evropskih finančnih instrumentov, kot sta Evropski strukturni in investicijski sklad ter Obzorje 2020, zagotoviti, da se ta cilj doseže; meni, da bi morala biti kombinacija teh skladov skladna z nacionalnimi viri in predpisi o državni pomoči; priznava vlogo javno-zasebnih partnerstev in skupnih podjetij; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva države članice, naj zagotovijo davčne spodbude za podjetja, ki uporabljajo digitalne in pametne proizvodne sisteme, da bi podprle učinkovito digitalizacijo industrije; |
| --- | --- |

23.

Zagotavljanje evropskega vodilnega položaja na področju tehnologije ter varnosti pri digitalizaciji industrije: združitve in prevzemi, kibernetska varnost, tokovi podatkov, standardizacija

| 24. | priznava, da je nujno treba okrepiti raziskave in razvoj; poziva Komisijo, naj podpre notranja in zunanja prizadevanja v zvezi z raziskavami in razvojem ter naj spodbuja inovacijske mreže in sodelovanje med zagonskimi podjetji, uveljavljenimi korporativnimi akterji, malimi in srednjimi podjetji, univerzami itd., v digitalnem ekosistemu; poziva Komisijo, naj preuči, kako bi na trg v čim večjem obsegu prenesli rezultate raziskav v okviru Obzorja 2020 in zagotovili, da jih evropska podjetja kar najbolj izkoristijo; poziva Komisijo, naj poveča delež raziskovalnih projektov Obzorja 2020, ki ustvarjajo patente in pravice intelektualne lastnine, ter naj o tem poroča; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja pomen varovanja občutljivih evropskih tehnologij in znanja, ki so podlaga za prihodnjo industrijsko moč in gospodarsko odpornost; opozarja na morebitna tveganja v zvezi s strateškimi državnimi neposrednimi tujimi naložbami in neposrednimi tujimi naložbami na podlagi industrijske politike, predvsem s strani podjetij v državni lasti prek združitev in prevzemov; poudarja dejstvo, da so v zvezi z neposrednimi tujimi naložbami nekateri zunanji vlagatelji vedno bolj zainteresirani za pridobitev občutljivih evropskih tehnologij prek združitev in prevzemov; pozdravlja pobudo Komisije, da bi preučila izkušnje odbora za tuje naložbe v Združenih državah Amerike; poudarja, da je treba zagotoviti enak dostop do trga za naložbe z oblikovanjem svetovnih pravil; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da dogajanje v zvezi z avtomatizacijo, robotiko in uporabo umetne inteligence v proizvodnji ter tesno povezovanje tehničnih komponent različnega izvora sproža nova vprašanja glede odgovornosti za proizvode in proizvodne zmogljivosti; poziva Komisijo, naj čim prej pojasni predpise o varnosti in odgovornosti za sisteme, ki delujejo samostojno, vključno s pogoji za preskušanje; |
| --- | --- |

26.

| 27. | priznava, da tudi odprtost in povezljivosti lahko vplivata na ranljivost za kibernetske napade, sabotaže, manipulacijo podatkov ali industrijsko vohunjenje, in v zvezi s tem poudarja, kako pomemben je skupni evropski pristop h kibernetski varnosti; priznava, da je treba povečati osveščenost o krepitvi kibernetske varnosti; meni, da je kibernetska odpornost ključna odgovornost vodij podjetij ter nacionalnih in evropskih oblikovalcev politik na področju industrije in varnosti; meni, da so proizvajalci odgovorni za zagotavljanje varnostnih standardov in standardov kibernetske varnosti kot temeljnih parametrov zasnove vseh digitalnih inovacij v skladu z razpoložljivo vrhunsko tehnologijo in načeli vgrajene in privzete varnosti, vendar so pod določenimi pogoji in merili mogoča odstopanja; ugotavlja, da bi zahteve za kibernetsko varnost interneta stvari in varnostni standardi IT, na primer na podlagi referenčnih okvirov RAMI4.0 in ICS, okrepili evropsko kibernetsko odpornost; meni, da imajo evropski organi za standardizacijo pri tem posebno vlogo in jih ne bi smeli potiskati ob stran; poziva Komisijo, naj preuči različne modele za spodbujanje kibernetske varnosti za internet stvari; vendar poziva javne institucije, naj bodo zahteve glede kibernetske varnosti obvezne za javna naročila v zvezi z opremo informacijske tehnologije in proizvodi interneta stvari; meni, da je zelo pomembno zagotavljanje preverjanja kibernetske varnosti in svetovanja malim in srednjim podjetjem glede njihovih digitaliziranih industrijskih proizvodov; meni, da bi izmenjava dobrih praks med državami članicami EU lahko spodbudila evropsko kibernetsko odpornost v zvezi s tem; |
| --- | --- |

27.

| 28. | meni, da so potrebna skupna merila za kritično infrastrukturo in njeno digitalno varnost in da je direktiva EU o varnosti omrežij in informacijskih sistemov prvi korak k doseganju visoke skupne ravni varnosti omrežij in informacijskih sistemov v Uniji; poziva Komisijo, naj si prizadeva za dosleden in pravočasen prenos v državah članicah; poudarja, da je treba okrepiti vlogo, ki jo imajo upravni organi iz direktive o varnosti omrežij in informacijskih sistemov pri vzpostavljanju zaupanja v tehnologije prihodnosti; ugotavlja, da bi bilo treba mehanizme za spremljanje kibernetskih groženj in analize perspektiv priznati kot pomembne za varnost digitalnih industrij v EU, s posebnim poudarkom na zaščiti malih in srednjih podjetij ter potrošnikov; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da je treba posebno pozornost nameniti vprašanju zbiranja industrijskih in s proizvodnjo povezanih podatkov in informacij ter dostopu do njih; poudarja, da je treba v zvezi s tem posebno pozornost nameniti načelom suverenosti podatkov, odprtega in standardiziranega dostopa do njih in razpoložljivosti podatkov, krepitvi inovacij in produktivnosti, novih storitev in poslovnih modelov ter možnosti preverjanja varnosti, pri tem pa omogočiti pošteno konkurenco; poudarja, da je treba nove oblike ureditve lastništva podatkov in dostopa do njih obravnavati zelo previdno in jih uvesti le po obsežnem posvetovanju z vsemi ustreznimi deležniki; meni, da je treba inovacije ter zasebnost zaposlenih in potrošnikov zaščititi in varovati v skladu s splošno uredbo o varstvu podatkov; prav tako poudarja, da bi bilo treba spodbujati razkritje in dostop do informacij v javnem interesu ali za znanstvene namene; je seznanjen s predlogom Komisije o podatkovnem gospodarstvu v zvezi s tem z namenom spodbujanja enotnega evropskega trga; meni, da je treba v sedanji razpravi o sistemu podatkov poudariti dva bistvena vidika, da se spodbudi razvoj tehničnih rešitev za zanesljivo identifikacijo in izmenjavo podatkov, in sicer privzeta pogodbena pravila in uvedbo nadzora nad nepoštenimi praksami v pogodbenih razmerjih med podjetji; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poudarja, da ima evropska pobuda za računalništvo v oblaku, skupaj z zakonodajnim predlogom za prost pretok podatkov, katerih cilj je odpraviti neupravičene omejitve glede lokacije podatkov, potencial, da bi nadalje spodbudila proces digitalizacije evropske industrije, zlasti malih in srednjih ter zagonskih podjetij, in preprečila razdrobljenost enotnega trga EU; poziva Komisijo, naj spremlja sprejetje in dosledno izvajanje evropske pobude za računalništvo v oblaku, da bi omogočila pošteno, hitro, zanesljivo in nemoteno izmenjavo in uporabo podatkov; opozarja Komisijo na njeno zavezo v tem sporočilu, da bo predstavila zakonodajni predlog za prost pretok podatkov v EU, da bi odpravila ali preprečila neupravičene zahteve za lokalizacijo v nacionalni zakonodaji in predpisih; |
| --- | --- |

30.

| 31. | je trdno prepričan, da so, zlasti v prometnem sektorju, odprti podatki, velepodatki in analitika podatkov še naprej bistveni elementi, da bi lahko v celoti izkoristili prednosti enotnega digitalnega trga in spodbudili inovacije; obžaluje, da so pobude za olajšanje pretoka podatkov še vedno razdrobljene; poudarja, da je potrebna večja pravna varnost, zlasti v smislu lastništva in odgovornosti, na podlagi popolnega spoštovanja zasebnosti in varstva podatkov; |
| --- | --- |

31.

| 32. | priznava pomen digitalizacije industrije za pridobivanje podatkov po sektorjih in za upravljanje s strani javnih in poljavnih organov ter udeležencev na trgu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja pomen vključevanja odprtosti strukture kot načela oblikovanja za digitalne komponente; |
| --- | --- |

33.

| 34. | priznava, da je treba zaščititi tehnično znanje v zvezi z izmenjavo in medsebojno povezavo industrijsko-digitalnih komponent, hkrati pa je treba omogočati in spodbujati medobratovalnost in povezljivost med koncema; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja, da evropska vodilna vloga na področju industrijske digitalizacije zahteva močno strategijo za standardizacijo, o kateri se morajo uskladiti države članice in Komisija, vključno z interoperabilnostjo na digitalnem področju; poudarja pomembno in edinstveno strukturo evropskih organov za standardizacijo z njihovim vključujočim pristopom, ki temelji na soglasju in vključuje družbene akterje, predvsem mala in srednja podjetja; poziva Komisijo, naj spodbuja razvoj odprtih standardov, in pozdravlja njeno namero, da zagotovi dostop do standardnih bistvenih patentov in njihovo učinkovito licenciranje pod poštenimi, razumnimi in nediskriminatornimi pogoji, ter priznava, da je to bistveno za spodbujanje inovacij ter raziskav in razvoja v EU; meni, da bi bilo lahko krožno gospodarstvo gonilna sila za usklajeno standardizacijo komunikacijskih tokov vzdolž industrijske vrednostne verige; poziva k vseevropskemu in usklajenemu pristopu k mednarodnim forumom in konzorcijem prek evropskih organizacij za standardizacijo (CEN, CENELEC in ETSI); meni, da je zaželeno prizadevanje za globalne in splošne standarde, vendar tudi poudarja, da obstaja pripravljenost za nadaljevanje z evropskimi standardi, če bo mednarodno sodelovanje v forumih za standardizacijo nekonstruktivno; meni, da je interoperabilnost potrebna zlasti pri internetu stvari, da bi zagotovili, da se z razvojem novih tehnologij izboljšajo možnosti za potrošnike, ki ne bi smeli biti nujno vezani le na nekaj določenih ponudnikov; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poudarja, da trgovinske ovire na področju digitalizacije ovirajo mednarodno dejavnost evropske industrije in škodujejo evropski konkurenčnosti; meni, da lahko pravični trgovinski sporazumi med EU in tretjimi državami močno prispevajo k skupnim mednarodnim predpisom na področju varstva in pretoka podatkov, njihove uporabe in standardizacije; |
| --- | --- |

36.

Socialna razsežnost: spretnosti, izobraževanje in socialne inovacije

| 37. | meni, da so potrebna velika prizadevanja na področju izobraževanja ter sistemov obdavčitve in socialne varnosti, da bi spremembe vključili v naše evropske socialne in gospodarske modele; poudarja, da ima digitalno preoblikovanje industrije velik družben vpliv na področjih, kot so zaposlovanje, delovni pogoji, pravice delavcev do izobraževanja ter spretnosti, e-zdravje, okolje in trajnosten razvoj; poudarja, da si je treba prizadevati za zagotavljanje varnosti pri teh spremembah; poziva Komisijo, naj ustrezno oceni ter obravnava socialne učinke industrijske digitalizacije in po potrebi predlaga nadaljnje ukrepe za zmanjšanje digitalnega razkoraka in spodbujanje vključujoče digitalne družbe ter krepitev evropske konkurenčnosti; |
| --- | --- |

37.

| 38. | opozarja, da je Sodišče Evropske unije pojem delavca opredelilo na podlagi zaposlitvenega razmerja, za katerega so značilna merila, kot so podrejeni položaj, osebni dohodek in narava dela (12); poziva k pravni varnosti tega, kar pomeni „zaposlitev“ na digitalnem trgu dela, da se bo zagotovo upoštevala zakonodaja s področja dela in socialnega varstva; izjavlja, da so vsi delavci v gospodarstvu platform na podlagi primarnosti dejstev zaposleni ali samozaposleni in bi jih bilo treba temu ustrezno razvrstiti ne glede na to, kako je opredeljeno pogodbeno razmerje; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poudarja, da so izobraževanje, usposabljanje in vseživljenjsko učenje temelj socialne kohezije v digitalni družbi; poudarja, da se Evropa na tem področju sooča z digitalno vrzeljo; poziva k izvajanju jamstva za znanja in spretnosti po posvetovanju in v sodelovanju s socialnimi partnerji ter poziva države članice, naj poiščejo načine za izpolnjevanje potreb državljanov za nenehno (pre)usposabljanje in vseživljenjsko učenje, da bi zagotovili nemoten prehod na pametno gospodarstvo; poudarja pomen spodbujanja in priznavanja digitalnih spretnosti ter novega trenda v smeri večstranske usposobljenosti; meni, da bi morali delodajalci uporabljati Evropski socialni sklad za takšno usposabljanje in za spodbujanje digitalne zbirke orodij za usposabljanje v sodelovanju z industrijo in socialnimi partnerji; pozdravlja razvoj učnega gradiva in sektorskih izobraževalnih programov; poziva Evropsko komisijo, naj preuči možnosti za vzpostavitev sistema certificiranja za nadaljnje izobraževalne programe za digitalne spretnosti; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poudarja, da je treba digitalne spretnosti vključiti v nacionalne učne načrte; ugotavlja, da bi bilo treba primere pobud, ki jih podpira Agencija Evropske unije za varnost omrežij in informacij (ENISA), kot je na primer evropski mesec kibernetske varnosti in evropski izziv na področju kibernetske varnosti, nadalje razvijati, da se doseže ta cilj; poudarja, kako pomembno je specializirano usposabljanje učiteljev na področju digitalnih spretnosti in da bi bilo treba vse otroke poučevati digitalne spretnosti; poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo imele vse šole brezžično lokalno omrežje in sodobno računalniško opremo; ugotavlja, da ima tudi kodiranje pomembno vlogo; poziva k izmenjavi dobrih praks med državami članicami z namenom učenja iz ustaljene prakse, kot so program Fit4Coding, pobude digitalne akademije, programi e-učenja in šole kodiranja, kot na primer Webforce3; poziva Komisijo, naj spodbuja vključitev preverjanja digitalnih spretnosti pri študijih IGCU/PISA, kar bi omogočilo konkurenco in primerjavo med državami članicami EU; poziva države članice, naj v sodelovanju s Komisijo pripravijo interdisciplinarne študijske programe, katerih cilj bo združitev več znanj, na primer informacijskega znanja s poslovnim upravljanjem ali inženirstvom in podatkovnimi znanostmi; poudarja, da bi morale vse države članice razviti celovite nacionalne strategije digitalne pismenosti s cilji, ki jih je predlagala Komisija; poudarja ključno vlogo, ki jo lahko imajo socialni partnerji in druge zainteresirane strani pri oblikovanju in izvajanju teh strategij; ugotavlja, da je zaenkrat le polovica držav članic EU vzpostavila nacionalne koalicije za digitalna delovna mesta; poudarja, da bi posebna proračunska vrstica za podporo dejavnostim koalicije za digitalno pismenost in delovna mesta okrepila razširjanje informacij in nadaljnje dejavnosti; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poudarja, da je treba investirati v digitalizacijo poklicnega usposabljanja in obrtniškega sektorja; poudarja, da je treba digitalne spretnosti kombinirati z inženirskimi spretnostmi in spodbujanjem izobraževanja na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike (predmetov STEM) ter s spodbujanjem mehkih spretnosti, kot so komunikacijske spretnosti, koordinacija skupin in medsektorski pristop; |
| --- | --- |

41.

| 42. | zahteva, naj se vidik enakosti spolov vključi v vse digitalne pobude, s čimer bomo zagotovili, da bo sedanja digitalna preobrazba postala tudi gonilna sila za enakost spolov; poudarja, da je treba obravnavati velike razlike med spoloma v sektorju IKT, saj je to bistveno za dolgoročno gospodarsko rast in blaginjo v Evropi; |
| --- | --- |

42.

| 43. | opozarja na potencial digitalizacije pri dostopanju do socialnih in drugih javnih storitev, pa tudi pri vključevanju invalidov in oseb z omejeno mobilnostjo na trg dela; ob tem zlasti poudarja pomen dela na daljavo; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poudarja, da je glede na izkušnje s pobudo Europeana digitalizacija evropskih del pomembna priložnost za izboljšanje njihove dostopnosti, distribucije in promocije ter da lahko digitalne inovacije sprožijo popolnoma spremenjen način razstavljanja kulturnih dobrin in dostopa do njih; poudarja, da je treba spodbujati predvsem uporabo tehnologij 3D za zbiranje podatkov in rekonstrukcijo uničenih kulturnih dobrin in kulturne dediščine; poudarja, da je treba zagotavljati sredstva za digitalizacijo, ohranitev in spletno dostopnost evropske kulturne dediščine; |
| --- | --- |

44.

| 45. | obžaluje, da so zgodovinske in kulturne znamenitosti pogosto težko dostopne za invalide, in poudarja, da je mogoče s trdnejšo digitalno kulturno platformo izboljšati udeležbo in dostopnost kulturnih izkušenj, znamenitosti in artefaktov v Evropi, ne glede na geografsko lego; |
| --- | --- |

45.

| 46. | spodbuja raziskovanje in razvoj podpornih tehnologij, ki bi jih lahko uporabljali za vključevanje invalidov in bi lahko postale nov industrijski proizvod, ki bo služil temu namenu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | se zavzema za vzpostavitev redne izmenjave primerov dobre prakse, uvedbo polletnih pregledov napredka in pripravo priporočil za digitalizacijo industrije; |
| --- | --- |

47.

o

o o

| 48. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in državam članicam. |
| --- | --- |

48.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0009.

(2)  UL C 199 E, 7.7.2012, str. 131.

(3)  UL C 236 E, 12.8.2011, str. 57.

(4)  UL C 236 E, 12.8.2011, str. 41.

(5)  UL C 482, 23.12.2016, str. 89.

(6)  UL C 468, 15.12.2016, str. 19.

(7)  UL C 93, 9.3.2016, str. 120.

(8)  UL C 332 E, 15.11.2013, str. 22.

(9)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0486.

(10)  UL C 81 E, 15.3.2011, str. 45.

(11)  UL C 236 E, 12.8.2011, str. 24.

(12)  Glej CJEU C 596/12, točka 17, in CJEU C 232/09, točka 39.

---

| 30.8.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 307/175 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 307/175

---

P8_TA(2017)0241

Novo evropsko soglasje o razvoju – naš svet, naše dostojanstvo, naša prihodnost

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 1. junija 2017 o skupni izjavi Parlamenta, Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta in Komisije o novem evropskem soglasju o razvoju – naš svet, naše dostojanstvo, naša prihodnost (2017/2586(RSP))

(2018/C 307/27)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporazuma, ki so ga dosegli Svet za zunanje zadeve (razvoj), Komisija in Parlament o novem evropskem soglasju o razvoju – naš svet, naše dostojanstvo, naša prihodnost (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma, ki so ga dosegli Svet za zunanje zadeve (razvoj), Komisija in Parlament o novem evropskem soglasju o razvoju – naš svet, naše dostojanstvo, naša prihodnost (1),

| — | ob upoštevanju Evropskega soglasja o razvoju iz decembra 2005 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropskega soglasja o razvoju iz decembra 2005 (2),

| — | ob upoštevanju člena 21 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in člena 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 21 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in člena 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030 z naslovom Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030, sprejete na vrhunskem srečanju Organizacije združenih narodov o trajnostnem razvoju 25. septembra 2015 v New Yorku, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030 z naslovom Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030, sprejete na vrhunskem srečanju Organizacije združenih narodov o trajnostnem razvoju 25. septembra 2015 v New Yorku,

| — | ob upoštevanju globalne strategije za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije, objavljene junija 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalne strategije za zunanjo in varnostno politiko Evropske unije, objavljene junija 2016,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. novembra 2016 z naslovom Predlog novega evropskega soglasja o razvoju – naš svet, naše dostojanstvo, naša prihodnost (COM(2016)0740), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. novembra 2016 z naslovom Predlog novega evropskega soglasja o razvoju – naš svet, naše dostojanstvo, naša prihodnost (COM(2016)0740),

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, vključno z resolucij z dne 22. novembra 2016 o povečanju učinkovitosti razvojnega sodelovanja (3) in z dne 14. februarja 2017 o reviziji Evropskega soglasja o razvoju (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij, vključno z resolucij z dne 22. novembra 2016 o povečanju učinkovitosti razvojnega sodelovanja (3) in z dne 14. februarja 2017 o reviziji Evropskega soglasja o razvoju (4),

| — | ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika,

| 1. | pozdravlja predlog Komisije za revizijo Evropskega soglasja o razvoju iz leta 2005, da bi v njem upoštevali nov svetovni razvojni okvir po sprejetju agende 2030 ter cilje trajnostnega razvoja, pa tudi spremembe pravne in institucionalne strukture EU po sprejetju Lizbonske pogodbe; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja pomen novega evropskega soglasja o razvoju kot strateškega dokumenta z opredeljeno vizijo, vrednotami in načeli EU in njenih držav članic v zvezi z izvajanjem Agende 2030 v njihovih politikah za razvojno sodelovanje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja jasno priznanje v novem soglasju, da je glavni cilj razvojne politike EU zmanjšati in (dolgoročno gledano) odpraviti revščino v skladu s členom 208 PDEU; ponovno poudarja, da je treba to doseči popolnoma v skladu z načeli učinkovitega razvojnega sodelovanja: odgovornost držav v razvoju za razvojne prednostne naloge, usmerjenost na rezultate, vključujoča partnerstva ter preglednost in odgovornost; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da potrebujemo mehanizme odgovornosti za spremljanje in izvajanje ciljev trajnostnega razvoja ter cilja uradne razvojne pomoči/bruto nacionalnega dohodka (URP/BND); poziva EU in njene države članice, naj predložijo časovni načrt za postopno uresničitev teh ciljev in naj o napredku letno poročajo Parlamentu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | podpira skupno izjavo Parlamenta, Sveta in predstavnikov vlad držav članic znotraj Sveta ter Komisije o novem evropskem soglasju o razvoju: „Naš svet, naše dostojanstvo, naša prihodnost“; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in Evropski službi za zunanje delovanje. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  Glej dokument Sveta 9459/2017.

(2)  UL C 46, 24.2.2006, str. 1.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0437.

(4)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0026.

---

| 30.8.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 307/177 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 307/177

---

P8_TA(2017)0242

Odpornost kot strateška prednostna naloga zunanjega delovanja EU

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 1. junija 2017 o odpornosti kot strateški prednostni nalogi zunanjega delovanja EU (2017/2594(RSP))

(2018/C 307/28)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 21 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter členov 208, 210 in 214 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 21 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter členov 208, 210 in 214 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju globalne strategije EU za zunanjo in varnostno politiko, objavljene junija 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalne strategije EU za zunanjo in varnostno politiko, objavljene junija 2016,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. oktobra 2012 z naslovom Pristop EU k odpornosti: izkušnje s krizami prehranske varnosti (COM(2012)0586) in delovnega dokumenta služb Komisije z dne 19. junija 2013 z naslovom Action plan for resilience in crisis-prone countries 2013-2020 (Akcijski načrt za odpornost v državah, izpostavljenih krizam, za obdobje 2013–2020) (SWD(2013)0227), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. oktobra 2012 z naslovom Pristop EU k odpornosti: izkušnje s krizami prehranske varnosti (COM(2012)0586) in delovnega dokumenta služb Komisije z dne 19. junija 2013 z naslovom Action plan for resilience in crisis-prone countries 2013-2020 (Akcijski načrt za odpornost v državah, izpostavljenih krizam, za obdobje 2013–2020) (SWD(2013)0227),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 28. maja 2013 o pristopu EU k odpornosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 28. maja 2013 o pristopu EU k odpornosti,

| — | ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine OZN A/RES/70/1 z dne 25. septembra 2015 z naslovom Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine OZN A/RES/70/1 z dne 25. septembra 2015 z naslovom Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030,

| — | ob upoštevanju sklepa Konference pogodbenic št. 1/CP.21 v zvezi z začetkom veljavnosti Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Konference pogodbenic št. 1/CP.21 v zvezi z začetkom veljavnosti Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah,

| — | ob upoštevanju Sendajskega okvira za zmanjšanje tveganja naravnih nesreč za obdobje 2015–2030, sprejetega na tretji svetovni konferenci Združenih narodov o zmanjševanju tveganja naravnih nesreč, ki je potekala od 14. do 18. marca 2015 v Sendaju na Japonskem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sendajskega okvira za zmanjšanje tveganja naravnih nesreč za obdobje 2015–2030, sprejetega na tretji svetovni konferenci Združenih narodov o zmanjševanju tveganja naravnih nesreč, ki je potekala od 14. do 18. marca 2015 v Sendaju na Japonskem,

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 16. junija 2016 naslovom Akcijski načrt za Sendajski okvir za zmanjševanje tveganja nesreč za obdobje 2015–2030: pristop informiranja o tveganju nesreč za vse politike EU (SWD(2016)0205), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 16. junija 2016 naslovom Akcijski načrt za Sendajski okvir za zmanjševanje tveganja nesreč za obdobje 2015–2030: pristop informiranja o tveganju nesreč za vse politike EU (SWD(2016)0205),

| — | ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja Združenih narodov z dne 23. avgusta 2016 o končnem dokumentu s svetovnega humanitarnega vrha (A/71/353), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja Združenih narodov z dne 23. avgusta 2016 o končnem dokumentu s svetovnega humanitarnega vrha (A/71/353),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. aprila 2016 z naslovom Dostojno življenje: od odvisnosti od pomoči do samozadostnosti. Prisilno razseljevanje in razvoj (COM(2016)0234), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. aprila 2016 z naslovom Dostojno življenje: od odvisnosti od pomoči do samozadostnosti. Prisilno razseljevanje in razvoj (COM(2016)0234),

| — | ob upoštevanju svojih predhodnih resolucij, zlasti resolucij z dne 11. decembra 2013 o pristopu EU k odpornosti in zmanjšanju tveganja nesreč v državah v razvoju: izkušnje s krizami prehranske varnosti (1), z dne 16. decembra 2015 o pripravah na svetovni humanitarni vrh: izzivi in priložnosti za humanitarno pomoč (2) ter z dne 14. februarja 2017 o reviziji Evropskega soglasja o razvoju (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih predhodnih resolucij, zlasti resolucij z dne 11. decembra 2013 o pristopu EU k odpornosti in zmanjšanju tveganja nesreč v državah v razvoju: izkušnje s krizami prehranske varnosti (1), z dne 16. decembra 2015 o pripravah na svetovni humanitarni vrh: izzivi in priložnosti za humanitarno pomoč (2) ter z dne 14. februarja 2017 o reviziji Evropskega soglasja o razvoju (3),

| — | ob upoštevanju vprašanja Komisiji o odpornosti kot strateški prednostni nalogi zunanjega delovanja EU (O-000033/2017 – B8-0313/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja Komisiji o odpornosti kot strateški prednostni nalogi zunanjega delovanja EU (O-000033/2017 – B8-0313/2017),

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za razvoj,

| — | ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker po podatkih Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) 1,6 milijarde ljudi živi v 56 državah, v katerih so razmere nestabilne (4); ker so za nestabilnosti v največji meri odgovorni ljudje; ker nestabilne razmere povečujejo ranljivost prebivalstva zaradi različnih dejavnikov, kot so konflikti in negotovost, odsotnost dostopa do zdravstvenega varstva, prisilno razseljevanje, skrajna revščina, neenakost, neustrezna prehranska varnost, gospodarski pretresi, slabo upravljanje in šibke institucije, korupcija in nekaznovanost ter naravne nesreče, ki jih poslabšujejo vplivi podnebnih sprememb; ker je spodbujanje odpornosti še zlasti pomembno v nestabilnih razmerah, ki jih OECD opredeljuje poleg petih različnih in medsebojno povezanih razsežnosti: gospodarske, okoljske, politične, varnostne in družbene; |
| --- | --- |

A.

ker po podatkih Organizacije za gospodarsko sodelovanje in razvoj (OECD) 1,6 milijarde ljudi živi v 56 državah, v katerih so razmere nestabilne (4); ker so za nestabilnosti v največji meri odgovorni ljudje; ker nestabilne razmere povečujejo ranljivost prebivalstva zaradi različnih dejavnikov, kot so konflikti in negotovost, odsotnost dostopa do zdravstvenega varstva, prisilno razseljevanje, skrajna revščina, neenakost, neustrezna prehranska varnost, gospodarski pretresi, slabo upravljanje in šibke institucije, korupcija in nekaznovanost ter naravne nesreče, ki jih poslabšujejo vplivi podnebnih sprememb; ker je spodbujanje odpornosti še zlasti pomembno v nestabilnih razmerah, ki jih OECD opredeljuje poleg petih različnih in medsebojno povezanih razsežnosti: gospodarske, okoljske, politične, varnostne in družbene;

| B. | ker se koncept odpornosti že vrsto let uporablja v politikah EU in drugih mednarodnih organizacij, in ker se zdi, da se širi; ker sklepi Sveta o odpornosti iz leta 2013 slednjo opredeljujejo kot „zmožnost posameznika, gospodinjstva, skupnosti, države ali regije, da se pripravi na stresne razmere in pretrese, se jim zoperstavi, se jim prilagodi in si od njih hitro opomore, ne da bi to ogrozilo dolgoročne razvojne možnosti“; |
| --- | --- |

B.

ker se koncept odpornosti že vrsto let uporablja v politikah EU in drugih mednarodnih organizacij, in ker se zdi, da se širi; ker sklepi Sveta o odpornosti iz leta 2013 slednjo opredeljujejo kot „zmožnost posameznika, gospodinjstva, skupnosti, države ali regije, da se pripravi na stresne razmere in pretrese, se jim zoperstavi, se jim prilagodi in si od njih hitro opomore, ne da bi to ogrozilo dolgoročne razvojne možnosti“;

| C. | ker globalna strategija EU za zunanjo in varnostno politiko „državno in družbeno odpornost vzhodno in južno od nas“ uvršča med eno od petih glavnih prednostnih nalog zunanjega delovanja EU in odpornost opredeljuje kot „sposobnost držav in družb za prenovo, tj. kljubovanje notranjim in zunanjim krizam in posledično obnovo“; ker ta strategija potrjuje, da je „v osrčju odporne države odporna družba, ki zagotavlja demokracijo, zaupanje v institucije in trajnostni razvoj“; |
| --- | --- |

C.

ker globalna strategija EU za zunanjo in varnostno politiko „državno in družbeno odpornost vzhodno in južno od nas“ uvršča med eno od petih glavnih prednostnih nalog zunanjega delovanja EU in odpornost opredeljuje kot „sposobnost držav in družb za prenovo, tj. kljubovanje notranjim in zunanjim krizam in posledično obnovo“; ker ta strategija potrjuje, da je „v osrčju odporne države odporna družba, ki zagotavlja demokracijo, zaupanje v institucije in trajnostni razvoj“;

| D. | ker globalna strategija EU za zunanjo in varnostno politiko navaja tudi, da bo EU „sprejela skupni pristop k svoji humanitarni, razvojni, migracijski, trgovinski, naložbeni, infrastrukturni, izobraževalni, zdravstveni in raziskovalni politiki“ in bo med drugim izvajala prilagojene politike, ki podpirajo vključujoče in odgovorno upravljanje, spodbujajo človekove pravice, podpirajo uveljavljanje lokalnih pravic pri reformah pravosodnega, varnostnega in obrambnega sektorja, podpirajo nestabilne države, se bojujejo proti revščini in neenakosti ter spodbujajo trajnostni razvoj, poglabljajo odnose s civilno družbo, spodbujajo politike reform energetskega in okoljskega sektorja ter podpirajo trajnostne odzive na proizvodnjo hrane in rabo vode; |
| --- | --- |

D.

ker globalna strategija EU za zunanjo in varnostno politiko navaja tudi, da bo EU „sprejela skupni pristop k svoji humanitarni, razvojni, migracijski, trgovinski, naložbeni, infrastrukturni, izobraževalni, zdravstveni in raziskovalni politiki“ in bo med drugim izvajala prilagojene politike, ki podpirajo vključujoče in odgovorno upravljanje, spodbujajo človekove pravice, podpirajo uveljavljanje lokalnih pravic pri reformah pravosodnega, varnostnega in obrambnega sektorja, podpirajo nestabilne države, se bojujejo proti revščini in neenakosti ter spodbujajo trajnostni razvoj, poglabljajo odnose s civilno družbo, spodbujajo politike reform energetskega in okoljskega sektorja ter podpirajo trajnostne odzive na proizvodnjo hrane in rabo vode;

| E. | ker je pri zunanjem delovanju EU potreben večplasten pristop k odpornosti in ker se to lahko spodbudi – v skladu z načelom usklajenosti politik za razvoj – s povečanjem razvojne pomoči in po potrebi humanitarne pomoči skupaj s politikami, povezanimi z okoljem, z jasnim poudarkom na zmanjšanju ranljivosti in tveganju nesreč kot ključnemu sredstvu za zmanjšanje humanitarnih potreb; ker ima zunanja politika EU tudi osrednjo vlogo pri krepitvi odpornosti, zlasti s spodbujanjem trajnostnega razvoja, človekovih pravic in političnega dialoga ter istočasnim pospeševanjem sistemov za zgodnje opozarjanje in s prizadevanjem za preprečevanje socialnih in gospodarskih pretresov, kot so stradanje, povečevanje neenakosti, kršitve človekovih pravic in nasilni spopadi, ter za reševanje konfliktov, ko se ti pojavijo; |
| --- | --- |

E.

ker je pri zunanjem delovanju EU potreben večplasten pristop k odpornosti in ker se to lahko spodbudi – v skladu z načelom usklajenosti politik za razvoj – s povečanjem razvojne pomoči in po potrebi humanitarne pomoči skupaj s politikami, povezanimi z okoljem, z jasnim poudarkom na zmanjšanju ranljivosti in tveganju nesreč kot ključnemu sredstvu za zmanjšanje humanitarnih potreb; ker ima zunanja politika EU tudi osrednjo vlogo pri krepitvi odpornosti, zlasti s spodbujanjem trajnostnega razvoja, človekovih pravic in političnega dialoga ter istočasnim pospeševanjem sistemov za zgodnje opozarjanje in s prizadevanjem za preprečevanje socialnih in gospodarskih pretresov, kot so stradanje, povečevanje neenakosti, kršitve človekovih pravic in nasilni spopadi, ter za reševanje konfliktov, ko se ti pojavijo;

| F. | ker bi morala EU spodbujati celosten pristop k svojemu zunanjemu delovanju, obenem pa povečati svoj prispevek k trajnostnemu razvoju ter priznavati mandat in cilje vsake politike, kot je določeno v Pogodbah; ker je to še posebej pomembno v kriznih razmerah in ob upoštevanju humanitarnih ukrepov EU, ki se ne smejo obravnavati kot orodje za krizno upravljanje, ampak jih morajo v celoti voditi načela humanitarne pomoči, kot se odraža v Evropskem soglasju o humanitarni pomoči, ter biti namenjeni usklajenemu, učinkovitemu in kakovostnemu humanitarnemu odzivu; ker bi morala EU še naprej spodbujati spoštovanje človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava s strani vseh udeležencev spora; |
| --- | --- |

F.

ker bi morala EU spodbujati celosten pristop k svojemu zunanjemu delovanju, obenem pa povečati svoj prispevek k trajnostnemu razvoju ter priznavati mandat in cilje vsake politike, kot je določeno v Pogodbah; ker je to še posebej pomembno v kriznih razmerah in ob upoštevanju humanitarnih ukrepov EU, ki se ne smejo obravnavati kot orodje za krizno upravljanje, ampak jih morajo v celoti voditi načela humanitarne pomoči, kot se odraža v Evropskem soglasju o humanitarni pomoči, ter biti namenjeni usklajenemu, učinkovitemu in kakovostnemu humanitarnemu odzivu; ker bi morala EU še naprej spodbujati spoštovanje človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava s strani vseh udeležencev spora;

| G. | ker bi morali humanitarni ukrepi upoštevati mednarodno priznane standarde in načela, kot so povzeti v „kodeksu ravnanja mednarodnega gibanja Rdečega križa in Rdečega polmeseca ter nevladnih organizacij pri pomoči v sili“ in na splošni ravni vključeni v „listino o humanitarni pomoči“; |
| --- | --- |

G.

ker bi morali humanitarni ukrepi upoštevati mednarodno priznane standarde in načela, kot so povzeti v „kodeksu ravnanja mednarodnega gibanja Rdečega križa in Rdečega polmeseca ter nevladnih organizacij pri pomoči v sili“ in na splošni ravni vključeni v „listino o humanitarni pomoči“;

| H. | ker je treba spodbujanje odpornosti razumeti kot dolgoročno prizadevanje, povezano s spodbujanjem trajnostnega razvoja, ki bo trajnostno samo, če bo odporno na pretrese, stresne razmere in spremembe; ker je spodbujanje odpornosti del zunanje politike EU in programov razvojnega sodelovanja, zato mora biti prilagojeno specifičnim pogojem in prispevati h krepitvi strategij nacionalne odpornosti, za katere so odgovorne vlade partnerskih držav, ki tudi odgovarjajo svojemu prebivalstvu; |
| --- | --- |

H.

ker je treba spodbujanje odpornosti razumeti kot dolgoročno prizadevanje, povezano s spodbujanjem trajnostnega razvoja, ki bo trajnostno samo, če bo odporno na pretrese, stresne razmere in spremembe; ker je spodbujanje odpornosti del zunanje politike EU in programov razvojnega sodelovanja, zato mora biti prilagojeno specifičnim pogojem in prispevati h krepitvi strategij nacionalne odpornosti, za katere so odgovorne vlade partnerskih držav, ki tudi odgovarjajo svojemu prebivalstvu;

| I. | ker so razumevanje tveganja, krepitev obvladovanja tveganja in vlaganje v sisteme zgodnjega opozarjanja in zgodnjega odzivanja, preprečevanje ter zmanjševanje tveganja nesreč v skladu s prednostnimi nalogami Sendajskega okvira bistveni za doseganje odpornosti in zato za uresničitev ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

I.

ker so razumevanje tveganja, krepitev obvladovanja tveganja in vlaganje v sisteme zgodnjega opozarjanja in zgodnjega odzivanja, preprečevanje ter zmanjševanje tveganja nesreč v skladu s prednostnimi nalogami Sendajskega okvira bistveni za doseganje odpornosti in zato za uresničitev ciljev trajnostnega razvoja;

| J. | ker mora osredotočenost na ljudi ostati osrednji pristop EU k odpornosti, vključno s sodelovanjem z organi in izgradnjo zmogljivosti v podporo tej osredotočenosti na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, kjer je to mogoče, ter priznavanjem in podpiranjem osrednje vloge organizacij civilne družbe in lokalnih skupnosti; |
| --- | --- |

J.

ker mora osredotočenost na ljudi ostati osrednji pristop EU k odpornosti, vključno s sodelovanjem z organi in izgradnjo zmogljivosti v podporo tej osredotočenosti na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, kjer je to mogoče, ter priznavanjem in podpiranjem osrednje vloge organizacij civilne družbe in lokalnih skupnosti;

| K. | ker naravne nesreče in nesreče, ki jih povzroči človek, različno vplivajo na ženske, dekleta, fante in moške, pri čemer neenakosti na podlagi spola stopnjujejo vpliv stresnih razmer in pretresov ter ovirajo trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

K.

ker naravne nesreče in nesreče, ki jih povzroči človek, različno vplivajo na ženske, dekleta, fante in moške, pri čemer neenakosti na podlagi spola stopnjujejo vpliv stresnih razmer in pretresov ter ovirajo trajnostni razvoj;

| L. | ker v krizah in konfliktih najbolj trpijo ženske in dekleta; ker so ženske in dekleta nesorazmerno izpostavljene tveganju, pri čemer se med nesrečami in po njih soočajo s povečano izgubo virov preživetja, varnosti in celo življenj; ker se ženske in dekleta soočajo s povečanim tveganjem zaradi razselitve in razpada običajnih zaščitnih struktur in podpore; ker v okoliščinah, povezanih s krizami, verjetnost posilstva, spolnega izkoriščanja in tveganega ravnanja zelo poveča verjetnost neželenih nosečnosti, spolno prenosljivih okužb in zapletov pri reproduktivnem zdravju; |
| --- | --- |

L.

ker v krizah in konfliktih najbolj trpijo ženske in dekleta; ker so ženske in dekleta nesorazmerno izpostavljene tveganju, pri čemer se med nesrečami in po njih soočajo s povečano izgubo virov preživetja, varnosti in celo življenj; ker se ženske in dekleta soočajo s povečanim tveganjem zaradi razselitve in razpada običajnih zaščitnih struktur in podpore; ker v okoliščinah, povezanih s krizami, verjetnost posilstva, spolnega izkoriščanja in tveganega ravnanja zelo poveča verjetnost neželenih nosečnosti, spolno prenosljivih okužb in zapletov pri reproduktivnem zdravju;

| M. | ker je krepitev vloge žensk ključna za spodbujanje odpornosti; ker morajo programi graditi in krepiti odpornost ter vključevati ženske, da bi bili učinkoviti, celoviti in trajnostni, pri tem pa morajo obravnavati posebne sposobnosti in mehanizme premagovanja kriz; |
| --- | --- |

M.

ker je krepitev vloge žensk ključna za spodbujanje odpornosti; ker morajo programi graditi in krepiti odpornost ter vključevati ženske, da bi bili učinkoviti, celoviti in trajnostni, pri tem pa morajo obravnavati posebne sposobnosti in mehanizme premagovanja kriz;

| N. | ker je družina ena glavnih institucij za opravljanje bistvenih funkcij proizvodnje, potrošnje, razmnoževanja in kopičenja, povezanih z družbenim in ekonomskim opolnomočenjem posameznikov in družb; ker družine in njihovi člani vzpostavljajo sisteme skrbne podpore, njihovo odporno ravnanje pa se lahko odraža v ohranjanju razvoja optimizma, iznajdljivosti in odločnosti ne glede na stiske; ker te vrline in sredstva posameznikom omogočajo, da se uspešno odzivajo na krize in izzive; |
| --- | --- |

N.

ker je družina ena glavnih institucij za opravljanje bistvenih funkcij proizvodnje, potrošnje, razmnoževanja in kopičenja, povezanih z družbenim in ekonomskim opolnomočenjem posameznikov in družb; ker družine in njihovi člani vzpostavljajo sisteme skrbne podpore, njihovo odporno ravnanje pa se lahko odraža v ohranjanju razvoja optimizma, iznajdljivosti in odločnosti ne glede na stiske; ker te vrline in sredstva posameznikom omogočajo, da se uspešno odzivajo na krize in izzive;

| O. | ker bi moral pristop EU k odpornosti pri njenem zunanjem delovanju posvetiti posebno pozornost potrebam najbolj ranljivih delov prebivalstva, vključno z najrevnejšimi, manjšinami, prisilno razseljenim prebivalstvom, ženskami, otroci, migranti, osebami, okuženimi z virusom HIV, osebami LGBTI, invalidi in starejšimi; |
| --- | --- |

O.

ker bi moral pristop EU k odpornosti pri njenem zunanjem delovanju posvetiti posebno pozornost potrebam najbolj ranljivih delov prebivalstva, vključno z najrevnejšimi, manjšinami, prisilno razseljenim prebivalstvom, ženskami, otroci, migranti, osebami, okuženimi z virusom HIV, osebami LGBTI, invalidi in starejšimi;

| 1. | pozdravlja, da je bila pomembnost spodbujanja odpornosti priznana v globalni strategiji EU za zunanjo in varnostno politiko, ki jo je uvrstila med strateške prednostne naloge zunanjega delovanja EU; pozdravlja pozitiven prispevek, ki ga je mogoče doseči s spodbujanjem odpornosti v partnerskih državah preko večje politične, diplomatske in varnostne pozornosti, vendar poudarja, da odpornosti ni mogoče omejiti na te razsežnosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ponovno potrjuje, da morajo države članice EU spoštovati svoje zaveze glede uradne razvojne pomoči ter krepiti odpornost preko svojih strategij in procesov načrtovanja na področju razvoja in humanitarne pomoči; v zvezi s tem poudarja pomen okvira za analizo sistemov odpornosti OECD, ki pomaga prevesti strategije v učinkovitejše načrte medsektorskih in večrazsežnostnih programov; |
| --- | --- |

2.

| 3. | meni, da sedanji pristop EU k odpornosti, vključno z zavezami glede obravnave izvirnih vzrokov kriz in ranljivosti, kot so določene v sporočilu Komisije iz leta 2012 in sklepih Sveta iz leta 2013, ostaja v temelju veljaven in bi bilo treba z njim nadaljevati, obenem pa bi bilo treba priznati, da je treba v novo skupno sporočilo vključiti izkušnje, pridobljene z izvajanjem te politike; se sprašuje, kako bo sporočilo upoštevalo elemente ocenjevanj, saj je obsežnejše ocenjevanje načrtovano šele v letu 2018; meni, da bi bilo treba v celoti izvajati akcijski načrt za odpornost za obdobje 2013–2020; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja večrazsežnosten – človeški, gospodarski, okoljski, politični, varnostni in družbeni – značaj odpornosti in pozdravlja, da ta koncept postaja pomemben v zunanji in varnostni politiki EU, razvojnem sodelovanju in humanitarni pomoči; poudarja, da je treba spoštovati jasni mandat in cilje vsake politike, obenem pa tudi spodbujati večjo usklajenost med politikami za trajnostni razvoj; opozarja, da je pomembno zagotavljati spoštovanje načela usklajenosti politik za razvoj v vsakem zunanjem delovanju EU, in sicer z zagotavljanjem, da politike EU ne bodo ogrožale prizadevanj držav v razvoju, da bi dosegle cilje trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | zlasti poudarja poseben položaj humanitarne pomoči, ki jo morajo voditi le potrebe, izvajati pa jo je treba ob kar največjem spoštovanju temeljnih humanitarnih načel človečnosti, nevtralnosti, nepristranskosti in neodvisnosti ter spoštovanju človekovih pravic iz ženevskih konvencij in njihovih dodatnih protokolov; poudarja, da je spoštovanje humanitarnih načel bistveno za dostop do prebivalstva v stiski in zaščito humanitarnih delavcev; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja, da se humanitarna pomoč, ki jo zagotavljajo EU in države članice, ne bi smela podrejati omejitvam, ki jih drugi partnerji donatorji nalagajo glede nujnega zdravljenja, vključno z dostopom do varnega splava za ženske in dekleta, ki so žrtve posilstev v oboroženih spopadih, temveč bi morala biti skladna z mednarodnim humanitarnim pravom; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da je krepitev odpornosti v partnerskih državah dolgoročni proces in ga je zato treba vključiti v razvojne programe, ki zajemajo najbolj ranljive dele prebivalstva, in v finančne zaveze; poudarja, da bi moralo novo skupno sporočilo to priznati in podpreti spodbujanje odpornosti kot ključni element strategij trajnostnega razvoja partnerskih držav, zlasti v nestabilnih državah; ugotavlja, da morajo biti te strategije prilagojene okoliščinam in skladne z načeli razvojne učinkovitosti, o katerih je doseženo mednarodno soglasje: odgovornost partnerskih držav, ki prejemajo pomoč, za razvojne prednostne naloge (vključno z usklajevanjem z nacionalnimi strategijami razvoja), osredotočenost na rezultate, vključujoča partnerstva ter preglednost in odgovornost; v zvezi s tem poudarja pomembno vlogo Evropskega parlamenta, nacionalnih parlamentov in civilne družbe pri spremljanju in nadzoru; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisijo, naj odpornost in njen večrazsežnostni značaj vključi kot osrednji element v svoj politični dialog z državami v razvoju; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja splošni pomen skupnega načrtovanja ukrepov EU, povezanih z odpornostjo, v okvirih njene humanitarne in razvojne pomoči, da bi zagotovila kar največje dopolnjevanje in manjšo razdrobljenost pomoči in da bi zagotovila, da bodo kratkoročni ukrepi postavili temelje za srednjeročna in dolgoročna posredovanja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja pomen zagotavljanja tehnične pomoči najmanj razvitim državam in nestabilnim državam, zlasti na področjih trajnega upravljanja z zemljišči, ohranjanja ekosistemov in oskrbe z vodo, saj so temeljnega pomena za doseganje koristi tako za okolje kot za ljudi, ki so od njega odvisni; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da so revni tisti, ki utegnejo še naprej najbolj občutiti hujše posledice nesreč z vidika dohodkov in blaginje; vztraja, da bi moral biti zato prvenstveni in vseobsegajoč cilj razvojnega sodelovanja EU izkoreninjenje revščine v kontekstu trajnostnega razvoja, da se za vse zagotovi dostojanstvo in dostojno življenje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja pomen zmanjševanja tveganja nesreč pri krepitvi odpornosti; poziva EU, naj zagotovi, da bo njeno spodbujanje odpornosti v novem skupnem sporočilu usklajeno z zavezami in cilji, sprejetimi v Sendajskem okviru za zmanjševanje tveganja nesreč, ki se izvajajo z akcijskim načrtom Evropske komisije za Sendajski okvir – ta spodbuja pristop, utemeljen na seznanjenosti s tveganjem nesreč, za vse politike EU –, ter naj zagotovi, da se bo tej prednostni nalogi namenilo dovolj sredstev; poudarja, da je obvladovanje tveganja bistveno za uresničevanje trajnostnega razvoja, in poziva, naj se na lokalni ravni in na ravni držav razvijejo vključujoče strategije za zmanjševanje tveganja nesreč ter naj se na področju obvladovanja tveganja razvije pristop, ki bo zajemal celotno družbo in vsa tveganja, da bi se zmanjšala ranljivost in povečala odpornost; poziva h krepitvi povezav med zmanjševanjem tveganja nesreč, prilagajanjem na podnebne spremembe ter mestnimi politikami in pobudami; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva, naj v zunanjem delovanju EU še naprej najpomembnejše mesto pri spodbujanju odpornosti zasedajo odpornost na ravni posameznikov in skupnosti ter osredotočanje na ranljive skupine, vključno z najrevnejšimi v družbi, manjšinami, družinami, ženskami, otroki, migranti, osebami, okuženimi z virusom HIV, osebami LGBTI, invalidi in starejšimi; izpostavlja osrednjo vlogo civilne družbe in lokalnih skupnosti pri krepitvi odpornosti; poudarja tudi pomen zbiranja in širjenja razčlenjenih podatkov za razumevanje in obravnavanje položaja ranljivih skupin; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da je treba za učinkovito krepitev odpornosti priznavati pomen družin in podpirati njihovo sposobnost blaženja pretresov; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva, naj oblikovanje programov upošteva vidik spola ter krepi udeležbo žensk in se odziva na njihove pomisleke pri krepitvi njihove odpornosti na nesreče in podnebne spremembe ter naj zagotavlja pravice žensk, vključno z lastninskimi pravicami in varnostjo zemljiške posesti, tudi kar zadeva vodo, gozdove, bivališča in drugo premoženje; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva k dodatnim prizadevanjem za povečanje dostopa žensk in deklet do zdravstvene in spolne vzgoje, načrtovanja družine, predporodne oskrbe ter spolnega in reproduktivnega zdravstvenega varstva in s tem povezanih pravic, zlasti za uresničevanje petega razvojnega cilja tisočletja o zdravju mater, vključno z zmanjšanjem smrtnosti dojenčkov in otrok ter preprečevanjem tveganih porodov; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja pomen dostopa do zdravstvenega varstva in storitev, pa tudi do vode, sanitarne infrastrukture in higiene v izrednih razmerah, ter dolgoročnega načrtovanja zdravstvenega varstva na ravni skupnosti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ugotavlja, da za številne nestabilne države in države, ki so jih prizadeli konflikti, ter njihove sosede poseben izziv predstavlja prisilno in dolgotrajno razseljevanje; poudarja, da je treba brezpogojno zagotavljati zaščito razseljenih oseb ter da je krepitev odpornosti in samozadostnosti prizadetega prebivalstva in skupnosti, ki te ljudi gostijo, nadvse pomembna, kot je navedeno v sporočilu Komisije z naslovom Dostojno življenje; opozarja na pomen samozadostnosti pri spodbujanju dostojanstva in odpornosti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da je treba razširiti konvencijo o beguncih in konvencijo iz Kampale, da bi bile do zaščite in pomoči upravičene razseljene osebe po vsem svetu, pa tudi osebe, prizadete v drugih oblikah nasilja, kot sta trgovina z ljudmi in spolno nasilje, saj utegne biti njihov strah pred preganjanjem ali grožnjo resnih poškodb dobro utemeljen; |
| --- | --- |

19.

| 20. | priznava, da je državna odpornost pomemben vidik odpornosti, in poudarja, da odpornost in stabilnost držav izhajata neposredno iz spoštovanja človekovih pravic, moči demokracije, pravne države in dobrega upravljanja, zaupanja v institucije in odgovornosti do državljanov teh držav, predvsem pa iz vključevanja državljanov – posameznikov in združenj – v opredeljevanje morebitnih rešitev, vse to pa so cilji, ki jih je treba spodbujati in ščititi pri izvajanju globalne strategije EU za zunanjo in varnostno politiko; poudarja, da je za krepitev odpornosti pomembno spodbujanje bistvenih javnih storitev, kot so izobraževanje, zdravstvo, oskrba z vodo in sanitarna infrastruktura; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da bi morala biti geografska razsežnost koncepta odpornosti pri zunanjem delovanju EU še naprej globalna; ugotavlja, da bi morala biti krepitev odpornosti cilj spodbujanja človekovih pravic in trajnostnega razvoja v partnerskih državah in ne bi smela biti omejena na geografska območja, ki se soočajo z varnostnimi krizami z neposrednim učinkom na EU; poudarja, da bi bilo treba pri spodbujanju odpornosti v vsakem primeru dajati prednost in posvečati posebno pozornost najmanj razvitim državam, nestabilnim državam in državam, v katerih vedno znova prihaja do kriz, obenem pa tudi odpravljati izvirne vzroke kriz, zlasti s podpiranjem dejavnosti za preprečevanje in pripravljenost; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da so sistemi za zgodnje opozarjanje in zmogljivosti za zgodnje odzivanje pomemben mehanizem za spodbujanje odpornosti, in poziva EU, naj okrepi svoja prizadevanja na tem področju, zlasti s spodbujanjem tesnejšega sodelovanja med različnimi akterji na terenu, še posebej v delegacijah EU, ter pripravo skupnih analiz v težavnih razmerah in izmenjav med regijami, v katerih pogosto prihaja do naravnih nesreč in ki se soočajo s podobnimi tveganji, kar bi omogočalo boljše razumevanje in bolj usklajen odziv vseh politik EU ter med institucijami EU in državami članicami; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva, naj se za spodbujanje odpornosti nameni dovolj sredstev, saj gre za eno od strateških prednostnih nalog EU; meni, da bi bil dobrodošel strateški razmislek pred naslednjim večletnim finančnim okvirom, in sicer o tem, kako bi lahko EU učinkoviteje uporabila obstoječe instrumente za zunanje financiranje in inovativne mehanizme ter jih obenem še naprej usklajevala z načeli razvojne učinkovitosti, o katerih je doseženo mednarodno soglasje, da bi sistematično vgrajevala odpornost v strategije in programe razvoja in pomoči; poudarja, da se lahko ukrepi financirajo iz različnih instrumentov, ki se dopolnjujejo, ter poudarja, da mora zmanjševanje revščine ostati glavni cilj sredstev, ki izvirajo iz instrumentov razvojnega sodelovanja; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da je treba krepiti in razvijati izobraževanje v razmerah nesreč in kriz ter izboljšati širjenje, zbiranje in sporočanje informacij ter znanj, ki bodo prispevala h krepitvi odpornosti skupnosti ter spodbujala spremembe vedenja in kulturo pripravljenosti na nesreče; |
| --- | --- |

24.

| 25. | spodbuja večje sodelovanje med javnim in zasebnim sektorjem na področju odpornosti; v zvezi s tem spominja na pomen sporočila Komisije z naslovom Krepitev vloge zasebnega sektorja pri doseganju vključujoče in trajnostne rasti v državah v razvoju; poziva Komisijo, naj dodatno podpre vključitev zasebnega sektorja z oblikovanjem spodbud in primernega okolja, v katerem bodo lahko zasebni subjekti sodelovali pri krepitvi odpornosti in zmanjševanju tveganj v partnerskih državah; |
| --- | --- |

25.

| 26. | naroči svojemu predsedniku, naj posreduje to resolucijo Svetu, Komisiji in podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  UL C 468, 15.12.2016, str. 120.

(2)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0459.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0026.

(4)  OECD (2016), States of Fragility 2016: Understanding violence (Poročilo o negotovih razmerah za leto 2016: razumeti nasilje), OECD publishing, Pariz.

---

| 30.8.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 307/183 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 307/183

---

P8_TA(2017)0243

Boj proti antisemitizmu

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 1. junija 2017 o boju proti antisemitizmu (2017/2692(RSP))

(2018/C 307/29)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti Preambule, druge alineje, od četrte do sedme alineje in člena 2, drugega pododstavka člena 3(3) in člena 6, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti Preambule, druge alineje, od četrte do sedme alineje in člena 2, drugega pododstavka člena 3(3) in člena 6,

| — | ob upoštevanju člena 17 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 17 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah z dne 7. decembra 2000, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah z dne 7. decembra 2000,

| — | ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2008/913/PNZ z dne 28. novembra 2008 o boju proti nekaterim oblikam in izrazom rasizma in ksenofobije s kazenskopravnimi sredstvi (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2008/913/PNZ z dne 28. novembra 2008 o boju proti nekaterim oblikam in izrazom rasizma in ksenofobije s kazenskopravnimi sredstvi (1),

| — | ob upoštevanju Direktive 2012/29/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj ter o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2001/220/PNZ (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2012/29/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj ter o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2001/220/PNZ (2),

| — | ob upoštevanju sprejetja evropske agende za varnost leta 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sprejetja evropske agende za varnost leta 2015,

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta Evrope št. 2106 (2016) z dne 20. aprila 2016 o obnovitvi zavezanosti boju proti antisemitizmu v Evropi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta Evrope št. 2106 (2016) z dne 20. aprila 2016 o obnovitvi zavezanosti boju proti antisemitizmu v Evropi,

| — | ob upoštevanju zaključkov prvega letnega kolokvija o temeljnih pravicah z naslovom „Strpnost in spoštovanje: preprečevanje in zatiranje antisemitizma in sovraštva do muslimanov v Evropi“, ki ga je organizirala Komisija in je potekal 1. in 2. oktobra 2015 v Bruslju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaključkov prvega letnega kolokvija o temeljnih pravicah z naslovom „Strpnost in spoštovanje: preprečevanje in zatiranje antisemitizma in sovraštva do muslimanov v Evropi“, ki ga je organizirala Komisija in je potekal 1. in 2. oktobra 2015 v Bruslju,

| — | ob upoštevanju imenovanja koordinatorice Komisije za boj proti antisemitizmu decembra 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju imenovanja koordinatorice Komisije za boj proti antisemitizmu decembra 2015,

| — | ob upoštevanju ustanovitve skupine EU na visoki ravni za boj proti rasizmu, ksenofobiji in drugih oblikah nestrpnosti junija 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustanovitve skupine EU na visoki ravni za boj proti rasizmu, ksenofobiji in drugih oblikah nestrpnosti junija 2016,

| — | ob upoštevanju kodeksa ravnanja o boju proti nezakonitemu sovražnemu govoru na spletu, sklenjenega 31. maja 2016 med Komisijo in vodilnimi podjetji informacijske tehnologije ter drugimi platformami in podjetji družbenih medijev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju kodeksa ravnanja o boju proti nezakonitemu sovražnemu govoru na spletu, sklenjenega 31. maja 2016 med Komisijo in vodilnimi podjetji informacijske tehnologije ter drugimi platformami in podjetji družbenih medijev,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. decembra 2016 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji v letu 2015 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. decembra 2016 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji v letu 2015 (3),

| — | ob upoštevanju nasilnih in terorističnih napadov, usmerjenih proti pripadnikom judovske skupnosti, do katerih je v zadnjih letih prišlo v številnih državah članicah; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nasilnih in terorističnih napadov, usmerjenih proti pripadnikom judovske skupnosti, do katerih je v zadnjih letih prišlo v številnih državah članicah;

| — | ob upoštevanju osrednje odgovornosti vlad za varnost in zaščito vseh državljanov in s tem njihove odgovornosti, da spremljajo in preprečujejo nasilje, vključno z antisemitskim nasiljem, in preganjajo storilce; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osrednje odgovornosti vlad za varnost in zaščito vseh državljanov in s tem njihove odgovornosti, da spremljajo in preprečujejo nasilje, vključno z antisemitskim nasiljem, in preganjajo storilce;

| — | ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker se je število antisemitskih incidentov v državah članicah EU v zadnjih letih znatno povečalo, o čemer med drugim poročata Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) in Agencija EU za temeljne pravice; |
| --- | --- |

A.

ker se je število antisemitskih incidentov v državah članicah EU v zadnjih letih znatno povečalo, o čemer med drugim poročata Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) in Agencija EU za temeljne pravice;

| B. | ker iz poročil izhaja, da izvajanje ciljno usmerjenih varnostnih ukrepov pripomore k preprečevanju in zmanjšanju števila antisemitskih napadov; |
| --- | --- |

B.

ker iz poročil izhaja, da izvajanje ciljno usmerjenih varnostnih ukrepov pripomore k preprečevanju in zmanjšanju števila antisemitskih napadov;

| C. | ker je za boj proti antisemitizmu odgovorna vsa družba; |
| --- | --- |

C.

ker je za boj proti antisemitizmu odgovorna vsa družba;

| 1. | poudarja, da sta sovražni govor in vsakršno nasilje nad evropskimi judovskimi državljani v nasprotju z vrednotami Evropske unije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva države članice ter institucije in agencije Unije, naj sprejmejo in uporabljajo delovno opredelitev antisemitizma, ki ga uporablja Mednarodno zavezništvo za spomin na holokavst (IHRA) (4), ter tako podprejo pravosodne organe in organe kazenskega pregona pri učinkovitejšem prepoznavanju in pregonu antisemitskih napadov, in poziva države članice, naj pri tem sledijo zgledu Združenega kraljestva in Avstrije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva države članice, naj storijo vse potrebno in naj v tesnem posvetovanju in dialogu z judovskimi skupnostmi, organizacijami civilne družbe in nevladnimi organizacijami, ki delujejo zoper diskriminacijo, dejavno prispevajo k varovanju svojih judovskih državljanov ter judovskih verskih, vzgojno-izobraževalnih in kulturnih objektov; |
| --- | --- |

3.

| 4. | odobrava, da je Komisija imenovala koordinatorico za zatiranje antisemitizma, in jo poziva, naj ji priskrbi vsa potrebna orodja in podporo, da bo svojo funkcijo opravljala čim učinkoviteje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva države članice, naj imenujejo nacionalne koordinatorje za zatiranje antisemitizma; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva poslance nacionalnih in regionalnih parlamentov in politične voditelje, naj sistematično in javno obsodijo antisemitske izjave in naj si prizadevajo za nasprotni in alternativni diskurz ter naj oblikujejo medstrankarske skupine za boj proti antisemitizmu, s katerimi bodo okrepili ta prizadevanja v vsem političnem spektru; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da imajo pri preprečevanju in odpravljanju vseh oblik sovraštva in nestrpnosti pomembno vlogo organizacije civilne družbe in izobraževanje, in poziva k večji finančni podpori za to; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva države članice, naj spodbujajo medije, da bodo uveljavljali spoštovanje vseh ver in vzgajali k cenjenju raznolikosti, ter naj spodbujajo k usposabljanju novinarjev o vseh oblikah antisemitizma in se tako spoprimejo z morebitnimi predsodki; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva države članice, kjer še ne uporabljajo motivov na podlagi stališč o rasi, narodni ali etnični pripadnosti ali veri ali prepričanju kot oteževalno okoliščino kaznivih dejanj, naj to čim prej uredijo, v ta namen pa naj ustrezno izvajajo in izvršujejo okvirni sklep Sveta o boju proti nekaterim oblikam in izrazom rasizma in ksenofobije s kazenskopravnimi sredstvi ter tako zagotovijo, da bodo njihovi pristojni organi sodno preganjali antisemitska dejanja na spletu in zunaj spleta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vztraja, da je treba organom kazenskega pregona omogočiti posebno usposabljanje o boju proti kaznivim dejanjem iz sovraštva in proti diskriminaciji, v policijskih enotah ustanoviti namenske enote za tovrstna kazniva dejanja, če jih še ni, obenem pa poziva agencije EU in mednarodne organizacije, naj državam članicam pomagajo poskrbeti za to usposabljanje; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva k čezmejnemu sodelovanju na vseh ravneh pri preganjanju kaznivih dejanj iz sovraštva, predvsem hudih kaznivih dejanj, kot so teroristične dejavnosti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva EU in države članice, naj si bolj prizadevajo za uvedbo celovitega in učinkovitega sistema za sistematično zbiranje zanesljivih, relevantnih in primerljivih podatkov o kaznivih dejanjih iz sovraštva, ki bodo razčlenjena po motivu in bodo zajemala tudi teroristična dejanja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva države članice, naj glede na kodeks ravnanja, sklenjen med Komisijo in vodilnimi podjetji informacijske tehnologije, pozovejo spletne posrednike in platforme družbenih medijev k takojšnjemu ukrepanju za preprečevanje in odpravljanje antisemitskega sovražnega govora na spletu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da je šola edinstvena priložnost za posredovanje vrednot strpnosti in spoštovanja, saj ima stik z otroki že od mladih nog; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva države članice, naj spodbujajo poučevanje o holokavstu (šoi) v šolah in naj poskrbijo, da bodo učitelji ustrezno usposobljeni za to ter za upoštevanje raznolikosti v razredu; države članice tudi spodbuja, naj razmislijo o pregledu učbenikov, tako da bosta judovska zgodovina in sodobno judovsko življenje predstavljena izčrpno in uravnoteženo in da v njih ne bo nikakršnega antisemitizma; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Komisijo in države članice, naj povečajo finančno podporo za namenske dejavnosti in izobraževalne projekte, sklenejo in okrepijo partnerstvo z judovskimi skupnostmi in ustanovami ter naj spodbujajo izmenjave med otroki in mladimi različnih ver v skupnih dejavnostih in začnejo in podpirajo tovrstne kampanje ozaveščanja; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisijo, naj tesno sodeluje z mednarodnimi akterji, kot so Unesco, Organizacija za varnost in sodelovanje v Evropi in Svet Evrope, da bi se z antisemitizmom spoprijeli na mednarodni ravni; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisijo, naj v okviru Mednarodnega zavezništva za spomin na holokavst zaprosi za svetovalni status; |
| --- | --- |

18.

| 19. | spodbuja države članice, naj uradno obeležijo 27. januar, mednarodni dan spomina na holokavst; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic EU in držav kandidatk, Svetu Evrope, Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi in Združenim narodom. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  UL L 328, 6.12.2008, str. 55.

(2)  UL L 315, 14.11.2012, str. 57.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0485.

(4)  http://ec.europa.eu/newsroom/just/item-detail.cfm?item_id=50144 (ni na voljo v slovenščini, op. prev.)

---

| 30.8.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 307/186 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 307/186

---

P8_TA(2017)0244

Konferenca OZN na visoki ravni za podporo izvajanju cilja trajnostnega razvoja št. 14 (konferenca OZN o oceanih)

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 1. junija 2017 o Konferenci OZN na visoki ravni za podporo izvajanju cilja trajnostnega razvoja št. 14 (konferenca OZN o oceanih) (2017/2653(RSP))

(2018/C 307/30)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki (1) in njenih ciljev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki (1) in njenih ciljev,

| — | ob upoštevanju bližnje konference OZN na visoki ravni za podporo doseganju cilja št. 14 trajnostnega razvoja (konferenca OZN o oceanih), ki bo od 5. do 9. junija 2017 potekala na sedežu OZN, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bližnje konference OZN na visoki ravni za podporo doseganju cilja št. 14 trajnostnega razvoja (konferenca OZN o oceanih), ki bo od 5. do 9. junija 2017 potekala na sedežu OZN,

| — | ob upoštevanju četrte konference na visoki ravni o naših oceanih, ki jo bo Evropska unija 5. in 6. oktobra 2017 organizirala na Malti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju četrte konference na visoki ravni o naših oceanih, ki jo bo Evropska unija 5. in 6. oktobra 2017 organizirala na Malti,

| — | ob upoštevanju ministrske konference o sredozemskem ribištvu, ki je bila 30. marca 2017 na Malti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ministrske konference o sredozemskem ribištvu, ki je bila 30. marca 2017 na Malti,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 10. novembra 2016 z naslovom Mednarodno upravljanje oceanov: agenda za prihodnost naših oceanov (JOIN(2016)0049), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 10. novembra 2016 z naslovom Mednarodno upravljanje oceanov: agenda za prihodnost naših oceanov (JOIN(2016)0049),

| — | ob upoštevanju vprašanja za ustni odgovor Komisiji o konferenci OZN na visoki ravni za podporo doseganju cilja št. 14 trajnostnega razvoja (konferenca OZN o oceanih) (O-000031/2017 – B8-0311/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja za ustni odgovor Komisiji o konferenci OZN na visoki ravni za podporo doseganju cilja št. 14 trajnostnega razvoja (konferenca OZN o oceanih) (O-000031/2017 – B8-0311/2017),

| — | ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker so oceani in morja temeljnega pomena za naše življenje, dobro počutje in prihodnost; ker nas sedanje naglo slabšanje zdravja oceanov, ki se kaže v segrevanju in vse večji kislosti, beljenju koral, naraščajočem pritisku na ribje staleže in v vse večji količini morskih odpadkov, opozarja, da je treba ukrepati in mobilizirati odgovorne za zaščito naših oceanov; |
| --- | --- |

A.

ker so oceani in morja temeljnega pomena za naše življenje, dobro počutje in prihodnost; ker nas sedanje naglo slabšanje zdravja oceanov, ki se kaže v segrevanju in vse večji kislosti, beljenju koral, naraščajočem pritisku na ribje staleže in v vse večji količini morskih odpadkov, opozarja, da je treba ukrepati in mobilizirati odgovorne za zaščito naših oceanov;

| B. | ker je komisar Vella pozval k večjemu ukrepanju EU in prizadevanjem za zaščito morij in oceanov; |
| --- | --- |

B.

ker je komisar Vella pozval k večjemu ukrepanju EU in prizadevanjem za zaščito morij in oceanov;

| C. | ker so nevarnosti za ekosisteme in ribolovna območja zaradi dejavnosti, povezanih z modro rastjo, kot je globokomorsko rudarjenje, iskanje nafte, energija valovanja, ter tveganja, ki jih povzročajo te dejavnosti, negotova, presegajo meje in zadevajo tradicionalna ribolovna območja; |
| --- | --- |

C.

ker so nevarnosti za ekosisteme in ribolovna območja zaradi dejavnosti, povezanih z modro rastjo, kot je globokomorsko rudarjenje, iskanje nafte, energija valovanja, ter tveganja, ki jih povzročajo te dejavnosti, negotova, presegajo meje in zadevajo tradicionalna ribolovna območja;

| D. | ker je dostop do trgov in virov za ribiče malega in obrtnega ribolova prednostna naloga agende OZN do leta 2030; ker bi treba upoštevati mnenje ribičev v vseh fazah odločanja v okviru ribiške politike; |
| --- | --- |

D.

ker je dostop do trgov in virov za ribiče malega in obrtnega ribolova prednostna naloga agende OZN do leta 2030; ker bi treba upoštevati mnenje ribičev v vseh fazah odločanja v okviru ribiške politike;

| E. | ker je v obrtnem ribolovu zaposlenih več kot 90 % delavcev v ribištvu, od tega približno polovica žensk, in ker se v okviru obrtnega ribolova opravi približno 50 % vsega svetovnega ulova; ker je v prostovoljnih smernicah FAO za zagotavljanje trajnostnega malega ribolova v okviru zagotavljanja prehranske varnosti in odpravljanja revščine navedeno, da je ulov v okviru obrtnega ribolova dragocen vir živalskih beljakovin za milijarde ljudi po svetu ter pogosto podpora za lokalna gospodarstva in obalne skupnosti; |
| --- | --- |

E.

ker je v obrtnem ribolovu zaposlenih več kot 90 % delavcev v ribištvu, od tega približno polovica žensk, in ker se v okviru obrtnega ribolova opravi približno 50 % vsega svetovnega ulova; ker je v prostovoljnih smernicah FAO za zagotavljanje trajnostnega malega ribolova v okviru zagotavljanja prehranske varnosti in odpravljanja revščine navedeno, da je ulov v okviru obrtnega ribolova dragocen vir živalskih beljakovin za milijarde ljudi po svetu ter pogosto podpora za lokalna gospodarstva in obalne skupnosti;

| 1. | pozdravlja pobudo, da se pozornost konference OZN na visoki ravni osredotoči na potrebo po ukrepanju na svetovni ravni, da se zmanjša negativni vpliv človekovih dejavnosti na oceane; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da je kljub obveznosti, sprejeti leta 2012 na svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju v Johannesburgu, da se do leta 2015 omeji prelov, 31,4 % svetovnih ribjih staležev še vedno prekomerno izkoriščanih; ponovno opozarja, da prelov močno ogroža ne le morske ekosisteme, ampak tudi prehransko varnost ter ekonomsko in socialno trajnost obalnih skupnosti po vsem svetu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | je zaskrbljen, ker ima vse večja kislost, ki jo povzročajo višje ravni ogljikovega dioksida, velik negativni učinek na mnogo morskih organizmov; poudarja, da je treba razviti ukrepe za učinkovito prilagajanje in blaženje posledic v različnih sektorjih, da se razvije odpornost na zakisljevanje oceanov in škodljiv vpliv podnebnih sprememb na oceane in obalne ekosisteme; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da je potreben previdnostni pristop, ki temelji na ekosistemih, kot določata Pogodbi, in da je treba skupno ribiško politiko izvajati v okviru globalnega upravljanja ribištva, da se prekomerno izkoriščani ribji staleži obnovijo in ohranijo nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva, naj se pri vseh odločitvah v zvezi s subvencijami za ribištvo upoštevajo posebnosti obrtnega in malega ribolova, njun lokalni značaj in temeljna vloga, ki jo imata pri zagotavljanju neodvisne preskrbe s hrano ter ekonomskega in socialnega preživetja obalnih skupnosti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | spodbuja države, naj prevzamejo odgovornosti kot države zastave, obale, pristanišča in trga, in sicer:






  — | država zastave – celovito izvajanje mednarodnih in nacionalnih ukrepov za upravljanje, da se zagotovi, da plovila, ki plujejo pod njihovo zastavo, spoštujejo pravila; |
| --- | --- | --- |

6.

—

država zastave – celovito izvajanje mednarodnih in nacionalnih ukrepov za upravljanje, da se zagotovi, da plovila, ki plujejo pod njihovo zastavo, spoštujejo pravila;

| — | obalna država – zagotavlja trajnostni ribolov v vodah pod njeno jurisdikcijo in nadzoruje dostop do teh voda, da se prepreči nezakoniti, neprijavljeni in zakonsko neurejeni ribolov; |
| --- | --- |

—

obalna država – zagotavlja trajnostni ribolov v vodah pod njeno jurisdikcijo in nadzoruje dostop do teh voda, da se prepreči nezakoniti, neprijavljeni in zakonsko neurejeni ribolov;

| — | država pristanišča – ratificira in v celoti izvaja sporazum Organizacije OZN za prehrano in kmetijstvo (FAO) o ukrepih države pristanišča; |
| --- | --- |

—

država pristanišča – ratificira in v celoti izvaja sporazum Organizacije OZN za prehrano in kmetijstvo (FAO) o ukrepih države pristanišča;

| — | država trga – sprejema ukrepe za zagotavljanje boljše usklajenosti med bojem proti nezakonitemu, neprijavljenemu in zakonsko neurejenemu ribolovu ter trgovinsko in tržno politiko; |
| --- | --- |

—

država trga – sprejema ukrepe za zagotavljanje boljše usklajenosti med bojem proti nezakonitemu, neprijavljenemu in zakonsko neurejenemu ribolovu ter trgovinsko in tržno politiko;

| 7. | poudarja, da je treba ohraniti vsaj 10 % obalnih in morskih območij v skladu s ciljem trajnostnega razvoja 14.5 OZN; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poudarja pomen cilja trajnostnega razvoja 14.7 OZN zaradi vse večjih ekonomskih koristi za male otoške države v razvoju in manj razvite države od trajnostne rabe morskih virov, vključno s trajnostnim upravljanjem ribištva, akvakulture in turizma; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva k okrepitvi trajnostnega upravljanja ribištva, vključno z izvajanjem ukrepov za upravljanje, ki temeljijo na znanstvenih dognanjih; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva k okrepljenemu regionalnemu sodelovanju med vsemi državami na področju upravljanju ribištva za trajnostno in pravično izkoriščanje selivskih vrst, zlasti glede znanstvenih ocen staleža, spremljanja in nadziranja ribolovnih dejavnosti, kot priporoča sporazum OZN o ribjih staležih iz leta 1995 in tri revizijske konference iz leta 2006, 2010 in 2016; meni, da bi morale vse vrste, ki se izkoriščajo za komercialne namene, spadati pod okrilje regionalnih organizacij za upravljanje ribištva, ki bi morale imeti večje pristojnosti za učinkovito izvajanje sklepov in sankcij na področju upravljanja; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisijo in Svet, naj nadalje spodbujata načela in cilje skupne ribiške politike; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter sekretariatu UNFCCC s prošnjo, naj jo posreduje vsem pogodbenicam, ki niso članice EU. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  UL L 354, 28.12.2013, str. 22.

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Četrtek, 1. junij 2017

| 30.8.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 307/188 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 307/188

---

P8_TA(2017)0232

Zahteva za odvzem poslanske imunitete Béli Kovácsu

Sklep Evropskega parlamenta z dne 1. junija 2017 o zahtevi za odvzem poslanske imunitete Béli Kovácsu (2016/2266(IMM))

(2018/C 307/31)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Béli Kovácsu, ki jo je dne 19. septembra 2016 posredoval madžarski generalni državni tožilec dr. Péter Polt v zvezi s kazenskim postopkom, ki ga je proti Béli Kovácsu sprožil osrednji preiskovalni urad vodje tožilstva, in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 3. oktobra 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Béli Kovácsu, ki jo je dne 19. septembra 2016 posredoval madžarski generalni državni tožilec dr. Péter Polt v zvezi s kazenskim postopkom, ki ga je proti Béli Kovácsu sprožil osrednji preiskovalni urad vodje tožilstva, in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 3. oktobra 2016,

| — | po vabilih Béli Kovácsu na zagovor dne 12. januarja, 30. januarja in 22. marca 2017 v skladu s členom 9(6) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

po vabilih Béli Kovácsu na zagovor dne 12. januarja, 30. januarja in 22. marca 2017 v skladu s členom 9(6) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010, 6. septembra 2011 in 17. januarja 2013 (1),

| — | ob upoštevanju člena 4(2) temeljnega zakona Madžarske, členov 10(2) in 12(1) zakona št. LVII iz leta 2004 o pravnem statusu madžarskih poslancev Evropskega parlamenta in člena 74(1) in (3) zakona št. XXXVI iz leta 2012 o državni skupščini, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 4(2) temeljnega zakona Madžarske, členov 10(2) in 12(1) zakona št. LVII iz leta 2004 o pravnem statusu madžarskih poslancev Evropskega parlamenta in člena 74(1) in (3) zakona št. XXXVI iz leta 2012 o državni skupščini,

| — | ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5(2), člena 6(1) in člena 9 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0203/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A8-0203/2017),

| A. | ker je madžarski generalni državni tožilec zahteval odvzem imunitete poslancu Evropskega parlamenta Béli Kovácsu, da bi lahko preiskali obtožbo zoper njega o kaznivem dejanju oškodovanja proračuna, ki je privedlo do velike finančne izgube, v skladu s členom 396(1)(a) madžarskega kazenskega zakonika ter o večkratni uporabi ponarejenih zasebnih dokumentov v skladu s členom 345 kazenskega zakonika; ker je v skladu s slednjim členom vsaka oseba, ki uporabi predrugačen ali ponarejen zasebni dokument ali zasebni dokument z netočno vsebino kot dokazilo za obstoj, spremembo ali končanje pravice ali obveznosti, kriva prekrška, ki se kaznuje z zaporno kaznijo do enega leta; |
| --- | --- |

A.

ker je madžarski generalni državni tožilec zahteval odvzem imunitete poslancu Evropskega parlamenta Béli Kovácsu, da bi lahko preiskali obtožbo zoper njega o kaznivem dejanju oškodovanja proračuna, ki je privedlo do velike finančne izgube, v skladu s členom 396(1)(a) madžarskega kazenskega zakonika ter o večkratni uporabi ponarejenih zasebnih dokumentov v skladu s členom 345 kazenskega zakonika; ker je v skladu s slednjim členom vsaka oseba, ki uporabi predrugačen ali ponarejen zasebni dokument ali zasebni dokument z netočno vsebino kot dokazilo za obstoj, spremembo ali končanje pravice ali obveznosti, kriva prekrška, ki se kaznuje z zaporno kaznijo do enega leta;

| B. | ker v skladu s členom 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije poslanci Evropskega parlamenta na ozemlju svoje države uživajo imunitete, priznane poslancem parlamenta te države; |
| --- | --- |

B.

ker v skladu s členom 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije poslanci Evropskega parlamenta na ozemlju svoje države uživajo imunitete, priznane poslancem parlamenta te države;

| C. | ker so v skladu s členom 4(2) temeljnega zakona Madžarske poslanci parlamenta upravičeni do imunitete; ker v skladu s členom 10(2) zakona št. LVII iz leta 2004 o statusu madžarskih poslancev Evropskega parlamenta poslanci Evropskega parlamenta uživajo enako imuniteto kot poslanci madžarskega parlamenta, v skladu s členom 12(1) pa odločitev o začasnem odvzemu imunitete poslancu Evropskega parlamenta sodi v pristojnost Evropskega parlamenta; ker se lahko v skladu s členom 74(1) zakona št. XXXVI iz leta 2012 o državni skupščini kazenski ali prekrškovni postopek, kadar se poslanec ne odreče imuniteti prostovoljno, začne samo s predhodnim soglasjem državne skupščine; ker v skladu s členom 74(3) istega zakona do vložitve obtožnice predlog za odvzem imunitete vloži generalni državni tožilec; |
| --- | --- |

C.

ker so v skladu s členom 4(2) temeljnega zakona Madžarske poslanci parlamenta upravičeni do imunitete; ker v skladu s členom 10(2) zakona št. LVII iz leta 2004 o statusu madžarskih poslancev Evropskega parlamenta poslanci Evropskega parlamenta uživajo enako imuniteto kot poslanci madžarskega parlamenta, v skladu s členom 12(1) pa odločitev o začasnem odvzemu imunitete poslancu Evropskega parlamenta sodi v pristojnost Evropskega parlamenta; ker se lahko v skladu s členom 74(1) zakona št. XXXVI iz leta 2012 o državni skupščini kazenski ali prekrškovni postopek, kadar se poslanec ne odreče imuniteti prostovoljno, začne samo s predhodnim soglasjem državne skupščine; ker v skladu s členom 74(3) istega zakona do vložitve obtožnice predlog za odvzem imunitete vloži generalni državni tožilec;

| D. | ker imajo v skladu s členom 21(1) in (2) Sklepa 2005/684/ES, Euratom Evropskega parlamenta z dne 28. septembra 2005 o sprejetju statuta poslancev Evropskega parlamenta (2) poslanci pravico do pomoči osebnih sodelavcev, ki jih sami izberejo, Parlament pa krije dejanske stroške njihove zaposlitve s strani poslancev; |
| --- | --- |

D.

ker imajo v skladu s členom 21(1) in (2) Sklepa 2005/684/ES, Euratom Evropskega parlamenta z dne 28. septembra 2005 o sprejetju statuta poslancev Evropskega parlamenta (2) poslanci pravico do pomoči osebnih sodelavcev, ki jih sami izberejo, Parlament pa krije dejanske stroške njihove zaposlitve s strani poslancev;

| E. | ker se lahko v skladu s členom 34(4) Sklepa predsedstva z dne 19. maja in 9. julija 2008 o izvedbenih ukrepih v zvezi s statutom poslancev Evropskega parlamenta na podlagi pogojev, ki jih določi predsedstvo, krijejo tudi stroški, nastali iz naslova pogodb o praksi; |
| --- | --- |

E.

ker se lahko v skladu s členom 34(4) Sklepa predsedstva z dne 19. maja in 9. julija 2008 o izvedbenih ukrepih v zvezi s statutom poslancev Evropskega parlamenta na podlagi pogojev, ki jih določi predsedstvo, krijejo tudi stroški, nastali iz naslova pogodb o praksi;

| F. | ker lahko v skladu s členom I(1) Sklepa predsedstva z dne 19. aprila 2010 o pravilniku za praktikante poslancev poslanci Evropskega parlamenta, da bi prispevali k evropskemu izobraževanju in poklicnemu usposabljanju ter spodbujali boljše razumevanje delovanja te institucije, omogočijo opravljanje prakse v času plenarnih zasedanj v Bruslju in Strasbourgu ali med opravljanjem dolžnosti poslanca v državi, v kateri je bil posamezni poslanec izvoljen; |
| --- | --- |

F.

ker lahko v skladu s členom I(1) Sklepa predsedstva z dne 19. aprila 2010 o pravilniku za praktikante poslancev poslanci Evropskega parlamenta, da bi prispevali k evropskemu izobraževanju in poklicnemu usposabljanju ter spodbujali boljše razumevanje delovanja te institucije, omogočijo opravljanje prakse v času plenarnih zasedanj v Bruslju in Strasbourgu ali med opravljanjem dolžnosti poslanca v državi, v kateri je bil posamezni poslanec izvoljen;

| G. | ker v skladu s členom 5(1) in (2) pravilnika za praktikante, posamezne vidike v zvezi s prakso ureja pisna pogodba o praksi, ki jo podpišeta poslanec in praktikant; ker pogodba vsebuje klavzulo, v kateri je izrecno poudarjeno, da Evropski parlament ne sme biti obravnavan kot pogodbena stranka; ker se v skladu s členom 5(4) stroški, povezani s prakso, vključno s štipendijo in stroški zavarovanja, ki jih krije poslanec, poravnajo iz nadomestila za parlamentarno pomoč, kot določa člen 33(4) izvedbenih ukrepov, in sicer v okviru sredstev tega nadomestila; |
| --- | --- |

G.

ker v skladu s členom 5(1) in (2) pravilnika za praktikante, posamezne vidike v zvezi s prakso ureja pisna pogodba o praksi, ki jo podpišeta poslanec in praktikant; ker pogodba vsebuje klavzulo, v kateri je izrecno poudarjeno, da Evropski parlament ne sme biti obravnavan kot pogodbena stranka; ker se v skladu s členom 5(4) stroški, povezani s prakso, vključno s štipendijo in stroški zavarovanja, ki jih krije poslanec, poravnajo iz nadomestila za parlamentarno pomoč, kot določa člen 33(4) izvedbenih ukrepov, in sicer v okviru sredstev tega nadomestila;

| H. | ker v skladu z zadnjim stavkom člena 1(1) pravilnika za praktikante štipendija praktikanta ne sme v resnici biti prikrita oblika dohodka; ker je v skladu s členom 7(1) v času prakse za praktikante odgovoren izključno poslanec, s katerim delajo; |
| --- | --- |

H.

ker v skladu z zadnjim stavkom člena 1(1) pravilnika za praktikante štipendija praktikanta ne sme v resnici biti prikrita oblika dohodka; ker je v skladu s členom 7(1) v času prakse za praktikante odgovoren izključno poslanec, s katerim delajo;

| I. | ker Parlament v tem primeru ni našel dokaza o fumus persecutionis, torej dovolj resnega in utemeljenega suma, da je bila zahteva za odvzem imunitete posredovana v povezavi k postopkom, ki je bil sprožen z namenom, da bi se poslancu politično škodovalo; |
| --- | --- |

I.

ker Parlament v tem primeru ni našel dokaza o fumus persecutionis, torej dovolj resnega in utemeljenega suma, da je bila zahteva za odvzem imunitete posredovana v povezavi k postopkom, ki je bil sprožen z namenom, da bi se poslancu politično škodovalo;

| J. | ker odločitve nekdanjega predsednika Parlamenta, da Béli Kovácsu izreče opomin zaradi kršitve člena 1(a) kodeksa ravnanja (3), ni mogoče enačiti s pravno sodbo in zato ne predstavlja pravnomočne razsodbe o zadevi, s katero je povezan kazenski postopek, ki ga je sprožil preiskovalni oddelek generalnega državnega tožilstva; ker posledično ni kršeno načelo ne bis in idem; ker zato kazen, ki jo je v skladu s kodeksom ravnanja izrekel nekdanji predsednik Parlamenta, ne preprečuje začetka ali izvedbe kazenskega postopka na Madžarskem, da bi se ugotovilo, ali bo vložena obtožnica; |
| --- | --- |

J.

ker odločitve nekdanjega predsednika Parlamenta, da Béli Kovácsu izreče opomin zaradi kršitve člena 1(a) kodeksa ravnanja (3), ni mogoče enačiti s pravno sodbo in zato ne predstavlja pravnomočne razsodbe o zadevi, s katero je povezan kazenski postopek, ki ga je sprožil preiskovalni oddelek generalnega državnega tožilstva; ker posledično ni kršeno načelo ne bis in idem; ker zato kazen, ki jo je v skladu s kodeksom ravnanja izrekel nekdanji predsednik Parlamenta, ne preprečuje začetka ali izvedbe kazenskega postopka na Madžarskem, da bi se ugotovilo, ali bo vložena obtožnica;

| 1. | sklene, da se Béli Kovácsu odvzame imuniteta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje pristojnemu organu Madžarske in Béli Kovácsu. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Sodba Sodišča z dne 12. maja 1964 v zadevi Wagner proti Fohrman in Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; sodba Sodišča z dne 10. julija 1986 v zadevi Wybot proti Faure in drugi, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; sodba Splošnega sodišča z dne 15. oktobra 2008 v zadevi Mote proti Parlamentu, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; sodba Sodišča z dne 21. oktobra 2008 v združenih zadevah Marra proti De Gregorio in Clemente, C-200/07 in C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; sodba Splošnega sodišča z dne 19. marca 2010 v zadevi Gollnisch proti Parlamentu, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; sodba Sodišča z dne 6. septembra 2011 v zadevi Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; sodba Splošnega sodišča z dne 17. januarja 2013 v združenih zadevah Gollnisch proti Parlamentu, T-346/11 in T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

(2)  UL L 262, 7.10.2005, str. 1.

(3)  Glej Prilogo I Poslovnika Evropskega parlamenta – Kodeks ravnanja za poslance Evropskega parlamenta v zvezi s finančnimi interesi in navzkrižji interesov.

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 16. maj 2017

| 30.8.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 307/191 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 307/191

---

P8_TA(2017)0201

Protokol k Okvirnemu sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med EU in Mongolijo (pristop Hrvaške) ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. maja 2017 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Protokola k Okvirnemu sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Mongolijo na drugi strani, v imenu Unije in njenih držav članic, zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (09264/2016 – C8-0455/2016 – 2015/0113(NLE))

(Odobritev)

(2018/C 307/32)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (09264/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (09264/2016),

| — | ob upoštevanju osnutka protokola k Okvirnemu sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Mongolijo na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (08940/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka protokola k Okvirnemu sporazumu o partnerstvu in sodelovanju med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Mongolijo na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (08940/2016),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členoma 207 in 209 ter točke (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0455/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členoma 207 in 209 ter točke (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0455/2016),

| — | ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za zunanje zadeve (A8-0074/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za zunanje zadeve (A8-0074/2017),

| 1. | odobri sklenitev protokola; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Mongolije. |
| --- | --- |

2.

---

| 30.8.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 307/192 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 307/192

---

P8_TA(2017)0202

Stabilizacijsko-pridružitveni sporazum med EU in Bosno in Hercegovino (pristop Hrvaške) ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. maja 2017 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije in njenih držav članic, Protokola k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (13824/2016 – C8-0527/2016 – 2016/0311(NLE))

(Odobritev)

(2018/C 307/33)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (13824/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (13824/2016),

| — | ob upoštevanju osnutka protokola k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (13823/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka protokola k Stabilizacijsko-pridružitvenemu sporazumu med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji (13823/2016),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 217, točko (a)(i) drugega pododstavka člena 218(6) in drugim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0527/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 217, točko (a)(i) drugega pododstavka člena 218(6) in drugim pododstavkom člena 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0527/2016),

| — | ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za zunanje zadeve (A8-0169/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za zunanje zadeve (A8-0169/2017),

| 1. | odobri sklenitev protokola; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic ter Bosne in Hercegovine. |
| --- | --- |

2.

---

| 30.8.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 307/193 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 307/193

---

P8_TA(2017)0203

Sporazum med EU in Norveško o dopolnilnih pravilih v zvezi z instrumentom za finančno podporo na področju zunanjih meja in vizumov ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. maja 2017 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma med Evropsko unijo in Kraljevino Norveško o dopolnilnih pravilih v zvezi z instrumentom za finančno podporo na področju zunanjih meja in vizumov v okviru Sklada za notranjo varnost za obdobje 2014–2020 (13710/2016 – C8-0005/2017 – 2016/0322(NLE))

(Odobritev)

(2018/C 307/34)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (13710/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (13710/2016),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma med Evropsko unijo in Kraljevino Norveško o dopolnilnih pravilih v zvezi z instrumentom za finančno podporo na področju zunanjih meja in vizumov v okviru Sklada za notranjo varnost za obdobje 2014–2020 (13711/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma med Evropsko unijo in Kraljevino Norveško o dopolnilnih pravilih v zvezi z instrumentom za finančno podporo na področju zunanjih meja in vizumov v okviru Sklada za notranjo varnost za obdobje 2014–2020 (13711/2016),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 77(2) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0005/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 77(2) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0005/2017),

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zunanje zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zunanje zadeve,

| — | ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0174/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0174/2017),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Kraljevine Norveške. |
| --- | --- |

2.

---

| 30.8.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 307/194 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 307/194

---

P8_TA(2017)0204

Pristop EU k Mednarodnemu svetovalnemu odboru za bombaž (ICAC) ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 16. maja 2017 o osnutku sklepa Sveta o pristopu Evropske unije k Mednarodnemu svetovalnemu odboru za bombaž (ICAC) (15540/2016 – C8-0024/2017 – 2016/0349(NLE))

(Odobritev)

(2018/C 307/35)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (15540/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (15540/2016),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 207(3) in (4) ter točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0024/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 207(3) in (4) ter točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0024/2017),

| — | ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A8-0187/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A8-0187/2017),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

2.

---

Sreda, 17. maj 2017

| 30.8.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 307/195 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 307/195

---

P8_TA(2017)0209

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. maja 2017 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (vloga, ki jo je podala Finska – EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems) (COM(2017)0157 – C8-0131/2017 – 2017/2058(BUD))

(2018/C 307/36)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2017)0157 – C8-0131/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2017)0157 – C8-0131/2017),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1309/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za prilagoditev globalizaciji (2014–2020) in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1927/2006 (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2), zlasti člena 12, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (2), zlasti člena 12,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (3), zlasti točke 13, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (3), zlasti točke 13,

| — | ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov iz točke 13 medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov iz točke 13 medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za regionalni razvoj,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0196/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A8-0196/2017),

| A. | ker je Unija vzpostavila zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih ali svetovne finančne in gospodarske krize, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela; |
| --- | --- |

A.

ker je Unija vzpostavila zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih ali svetovne finančne in gospodarske krize, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela;

| B. | ker bi morala biti finančna pomoč Unije za presežne delavce dinamična ter na voljo čim hitreje in čim učinkoviteje, v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013, kar zadeva sprejemanje sklepov o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG); |
| --- | --- |

B.

ker bi morala biti finančna pomoč Unije za presežne delavce dinamična ter na voljo čim hitreje in čim učinkoviteje, v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013, kar zadeva sprejemanje sklepov o uporabi sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG);

| C. | ker Unija spodbuja globalizacijo; ker Unija poskrbi za posameznike, ki trenutno čutijo posledice zaradi sprememb na svetovnem trgu; ker je bila uredba o ESPG sprejeta ob upoštevanju dogovora Parlamenta in Sveta o tem, da se znova uvede merilo za uporabo sklada zaradi krize, da se finančni prispevek Unije določi kot 60 % vseh ocenjenih stroškov predlaganih ukrepov, da se z vključitvijo samozaposlenih in mladih razširi obseg upravičenih ukrepov in upravičencev ter da se financirajo spodbude za ustanovitev lastnega podjetja; |
| --- | --- |

C.

ker Unija spodbuja globalizacijo; ker Unija poskrbi za posameznike, ki trenutno čutijo posledice zaradi sprememb na svetovnem trgu; ker je bila uredba o ESPG sprejeta ob upoštevanju dogovora Parlamenta in Sveta o tem, da se znova uvede merilo za uporabo sklada zaradi krize, da se finančni prispevek Unije določi kot 60 % vseh ocenjenih stroškov predlaganih ukrepov, da se z vključitvijo samozaposlenih in mladih razširi obseg upravičenih ukrepov in upravičencev ter da se financirajo spodbude za ustanovitev lastnega podjetja;

| D. | ker je Finska vložila vlogo EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems za finančni prispevek iz ESPG zaradi odpuščanja presežnih delavcev v gospodarskem sektorju, razvrščenem v oddelek 26 NACE Revizija 2 (Proizvodnja računalnikov, elektronskih in optičnih izdelkov) v podjetju Nokia Oy (Nokia Network Systems) ter treh dobaviteljih in proizvajalcih v poproizvodni fazi, ki poslujejo predvsem v regijah na ravni NUTS 2 Helsinki-Uusimaa (Uusimaa) (FI1B), Länsi-Suomi (Pirkanmaa) (FI19) in Pohjois- ja Itä-Suomi (Pohjois-Pohjanmaa) (FI1D), in ker naj bi v ukrepih sodelovalo 821 izmed 945 presežnih delavcev, upravičenih do prispevka iz ESPG; |
| --- | --- |

D.

ker je Finska vložila vlogo EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems za finančni prispevek iz ESPG zaradi odpuščanja presežnih delavcev v gospodarskem sektorju, razvrščenem v oddelek 26 NACE Revizija 2 (Proizvodnja računalnikov, elektronskih in optičnih izdelkov) v podjetju Nokia Oy (Nokia Network Systems) ter treh dobaviteljih in proizvajalcih v poproizvodni fazi, ki poslujejo predvsem v regijah na ravni NUTS 2 Helsinki-Uusimaa (Uusimaa) (FI1B), Länsi-Suomi (Pirkanmaa) (FI19) in Pohjois- ja Itä-Suomi (Pohjois-Pohjanmaa) (FI1D), in ker naj bi v ukrepih sodelovalo 821 izmed 945 presežnih delavcev, upravičenih do prispevka iz ESPG;

| E. | ker je bila vloga vložena na podlagi meril za pomoč iz člena 4(1)(a) uredbe o ESPG, ki zahteva najmanj 500 delavcev, ki so postali presežni v referenčnem obdobju štirih mesecev v državi članici, vključno z delavci, ki so postali presežni pri dobaviteljih in proizvajalcih v poproizvodni fazi; |
| --- | --- |

E.

ker je bila vloga vložena na podlagi meril za pomoč iz člena 4(1)(a) uredbe o ESPG, ki zahteva najmanj 500 delavcev, ki so postali presežni v referenčnem obdobju štirih mesecev v državi članici, vključno z delavci, ki so postali presežni pri dobaviteljih in proizvajalcih v poproizvodni fazi;

| 1. | se strinja s Komisijo, da so pogoji iz člena 4(1)(a) uredbe o ESPG izpolnjeni in da je zato Finska na podlagi navedene uredbe upravičena do finančnega prispevka v znesku 2 641 800 EUR, kar je 60 % skupnih stroškov v znesku 4 403 000 EUR; |
| --- | --- |

1.

| 2. | je seznanjen, da je Finska vlogo za finančni prispevek iz ESPG predložila 22. novembra 2016, Komisija pa je njeno oceno, potem ko je Finska hitro predložila dodatne informacije, dokončala 7. aprila 2017 in še istega dne obvestila Parlament; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opozarja, da je bilo za sektor proizvodnje računalnikov, elektronskih in optičnih izdelkov vloženih 15 vlog ESPG, med katerimi je tri vložila Finska (4), pri vseh pa je bilo merilo globalizacija; ugotavlja, da so se štiri vloge od petnajstih nanašale na podjetja družbe Nokia; ugotavlja, da končna poročila za primer iz leta 2012 prikazujejo, da je bilo 44 % udeležencev pri dejavnostih ESPG 2 leti zatem, ko je Finska posredovala vlogo ESPG, zaposlenih, za primer iz leta 2013 pa je ta delež znašal 65 %; pričakuje, da bo vmesna ocena Komisije, ki jo je treba opraviti do 30. junija 2017 (5), vsebovala podrobne informacije o dolgoročni stopnji ponovne vključitve tistih, ki prejemajo pomoč ESPG, k čemur je Parlament že pozval v resoluciji z dne 15. septembra 2016 (6); |
| --- | --- |

3.

| 4. | želi spomniti, da ima informacijska in komunikacijska tehnologija ključno strukturno vlogo v finskem gospodarstvu; meni, da nedavna odpuščanja presežnih delavcev v podjetju Nokia Oy odražajo trend, ki vpliva na celotno finsko tehnološko industrijo, v kateri je število zaposlenih v zadnjih dveh letih izjemno nestabilno zaradi visokih pritiskov za povečanje učinkovitosti in ohranitev konkurenčnosti proizvodov; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opozarja, da je industrija IKT izjemno dovzetna za spremembe na svetovnem trgu; ugotavlja, da konkurenca v sektorju poteka v svetovnem merilu, kar pomeni, da se lahko vsi tržni akterji potegujejo za iste stranke, lokacija in kulturna pripadnost osebja pa sta zgolj postranskega pomena; |
| --- | --- |

5.

| 6. | je seznanjen, da so odpuščanja presežnih delavcev v podjetju Nokia Oy del programa svetovnega preoblikovanja tega podjetja, ki je potrebno, da bi lahko bilo podjetje konkurenčno vzhodnoazijskim tekmecem; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da je podjetje Nokia Oy po vzpostavitvi skupnega podjetja za omrežne tehnologije s podjetjem Siemens sprejelo številne ukrepe, med drugim je svoja sredstva posvetilo tehnologijam prihodnosti in zmanjšalo število osebja, katerih cilj je zmanjšanje letnih stroškov poslovanja za 900 milijonov EUR do konca leta 2018; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ugotavlja, da so delavci, ki jih je podjetje Nokia Oy odpustilo leta 2016, univerzitetni diplomanti (40 %) ali imajo srednješolsko diplomo (60 %) in so vsi delali na področju programiranja in oblikovanja, njihovo strokovno znanje in spretnosti pa so pogosto zastareli; ugotavlja, da je 21 % upravičencev starejših od 54 let in so torej dosegli starost, pri kateri je ponovna zaposlitev na trgu dela še posebej težavna; poleg tega ugotavlja, da je stopnja brezposelnosti v dveh od treh prizadetih regij že dalj časa nad nacionalnim povprečjem in da je brezposelnost visoko izobraženih v skupnem v teh regijah na visoki ravni, pri čemer je položaj še zlasti težaven za delavce, starejše od 50; |
| --- | --- |

8.

| 9. | priznava, da je Finska usklajeni sveženj prilagojenih storitev pripravila v posvetovanju z deležniki, pri čemer je ministrstvo za gospodarstvo in zaposlovanje sklicalo delovno skupino, ki je vključevala predstavnike upravičencev, ki bodo prejeli pomoč, ter socialne, nacionalne in regionalne partnerje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | je seznanjen, da Finska načrtuje sedem vrst ukrepov: (i) mentorstvo in drugi pripravljalni ukrepi, (ii) zaposlitvene in poslovne storitve, (iii) usposabljanje, (iv) nepovratna sredstva za zagon podjetja, (v) ocene strokovnjakov, (vi) subvencioniranje plač ter (vii) nadomestila za potne stroške, stroške prenočitve in selitve; ugotavlja, da so ti ukrepi aktivni ukrepi na trgu dela; ugotavlja, da bodo ti ukrepi v pomoč pri iskanju nove zaposlitve za presežne delavce; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ugotavlja, da bo za ukrepe dohodkovne podpore namenjenih 13,34 % celotnega svežnja prilagojenih storitev, kar je precej nižje od praga 35 %, določenega v uredbi o ESPG, in da so ti ukrepi odvisni od dejavnega sodelovanja ciljnih upravičencev pri iskanju zaposlitve ali usposabljanju; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja uporabo mreže EURES za posredovanje tujih razpisov za delovna mesta finskim iskalcem zaposlitve; je seznanjen, da se bodo sodelovanju z ESPG in službami EURES na regionalni ravni organizirali mednarodni zaposlitveni dogodki; pozdravlja te ukrepe in dejstvo, da finski organi spodbujajo odpuščene delavce, naj v celoti izkoristijo svojo pravico do prostega gibanja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | je zadovoljen, da se bo zagotavljala široka paleta storitev usposabljanja in svetovanja, pa tudi podpora za brezposelne, ki iščejo službo zunaj Finske, in zagonska podjetja; meni, da so ti ukrepi še posebej primerni glede na starostni profil in veščine zadevnih delavcev; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pozdravlja dejstvo, da so začeli finski organi prilagojene ukrepe za presežne delavce izvajati 2. junija 2016, precej pred dokončno odločitvijo o dodelitvi podpore iz ESPG za predlagani usklajeni sveženj; |
| --- | --- |

14.

| 15. | želi spomniti, da bi bilo treba v skladu s členom 7 uredbe o ESPG pri zasnovi usklajenega svežnja prilagojenih storitev, ki bodo podprte s sredstvi iz ESPG, predvideti razmere na trgu dela ter potrebna znanja in spretnosti v prihodnosti in da bi moral biti sveženj združljiv s prehodom na trajnostno gospodarstvo, ki bo učinkovito izkoriščalo vire; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pozdravlja, da je bilo 59 000 EUR namenjenih informiranju in publiciteti, in poudarja, kako pomembne so te dejavnosti pri spodbujanju upravičencev za sodelovanje pri ukrepih, ki jih podpira ESPG; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ugotavlja, da je za nadzor in poročanje dodeljenih dovolj sredstev; ugotavlja, da se bo s sistematičnim poročanjem o storitvah, ki jih podpira ESPG, izboljšala pravilna uporaba sredstev; pozdravlja, da se je znesek 20 000 EUR dodelil nadzoru in poročanju; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ugotavlja, da je družba Nokia Network Systems izpolnila svoje pravne obveznosti in se posvetovala z vsemi vključenimi deležniki; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da finske oblasti potrjujejo, da se za upravičene ukrepe ne črpajo finančni prispevki iz drugih finančnih instrumentov Unije; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opozarja, da je treba izboljšati zaposljivost vseh delavcev s prilagojenim usposabljanjem ter priznavanjem znanja in veščin, pridobljenih na njihovi celotni poklicni poti; pričakuje, da usposabljanje, ki je na voljo v usklajenem svežnju, ne bo prilagojeno le potrebam odpuščenih delavcev, temveč tudi dejanskemu poslovnemu okolju; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ponovno poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalnega prava ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij ali sektorjev; ugotavlja, da je Finska potrdila, da finančni prispevek iz ESPG teh ukrepov ne bo nadomestil; |
| --- | --- |

21.

| 22. | priporoča, naj države članice poiščejo sinergije z drugimi ukrepi, ki se financirajo iz nacionalnih skladov ali skladov Unije, ter skupaj z ukrepi ESPG uporabijo tudi druge programe Unije; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisijo, naj javnosti omogoči vpogled v vse dokumente, povezane z vlogami za sredstva ESPG; |
| --- | --- |

23.

| 24. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

24.

| 25. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše ta sklep skupaj s predsedujočim Svetu ter poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

25.

| 26. | naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 855.

(2)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

(3)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

(4)  EGF/2007/004 FI/Perlos, EGF/2012/006 FI/Nokia Salo, EGF/2013/001 FI/Nokia

(5)  Člen 20 Uredbe (EU) št. 1309/2013.

(6)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 15. septembra 2016 o dejavnostih, učinku in dodani vrednosti Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji med letoma 2007 in 2014 (Sprejeta besedila, P8_TA(2016)0361).

---

PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (na podlagi vloge Finske – EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems)

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu (EU) 2017/951.)

---

| 30.8.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 307/200 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 307/200

---

P8_TA(2017)0212

Avtomatizirana izmenjava podatkov iz registrov vozil na Hrvaškem *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. maja 2017 o osnutku izvedbenega sklepa Sveta o začetku avtomatizirane izmenjave podatkov iz registrov vozil na Hrvaškem (05318/2017 – C8-0033/2017 – 2017/0801(CNS))

(Posvetovanje)

(2018/C 307/37)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka Sveta (05318/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sveta (05318/2017),

| — | ob upoštevanju člena 39(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, kakor je bila spremenjena z Amsterdamsko pogodbo, in člena 9 Protokola št. 36 o prehodni ureditvi, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0033/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 39(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, kakor je bila spremenjena z Amsterdamsko pogodbo, in člena 9 Protokola št. 36 o prehodni ureditvi, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0033/2017),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (1), zlasti člena 33, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (1), zlasti člena 33,

| — | ob upoštevanju člena 78c Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 78c Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0171/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0171/2017),

| 1. | odobri osnutek Sveta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Svet, naj Parlament obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  UL L 210, 6.8.2008, str. 1.

---

| 30.8.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 307/201 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 307/201

---

P8_TA(2017)0213

Nasprotovanje delegiranemu aktu: opredelitev tretjih držav z visokim tveganjem, ki imajo strateške pomanjkljivosti

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 17. maja 2017 o Delegirani uredbi Komisije z dne 24. marca 2017 o spremembi Delegirane uredbe (EU) 2016/1675 o dopolnitvi Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta, kar zadeva črtanje Gvajane iz preglednice v točki I Priloge in dodajanje Etiopije v navedeno preglednico (C(2017)01951 – 2017/2634(DEA))

(2018/C 307/38)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (C(2017)01951) („delegirana uredba o spremembi“), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Delegirane uredbe Komisije (C(2017)01951) („delegirana uredba o spremembi“),

| — | ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2015 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma, spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Direktive Komisije 2006/70/ES (1) (4AMLD), zlasti členov 9(2) in 64(5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2015 o preprečevanju uporabe finančnega sistema za pranje denarja ali financiranje terorizma, spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive 2005/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta in Direktive Komisije 2006/70/ES (1) (4AMLD), zlasti členov 9(2) in 64(5),

| — | ob upoštevanju Uredbe Komisije (EU) 2016/1675 z dne 14. julija 2016 o dopolnitvi Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta z opredelitvijo tretjih držav z visokim tveganjem, ki imajo strateške pomanjkljivosti (2), zlasti njene priloge, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Komisije (EU) 2016/1675 z dne 14. julija 2016 o dopolnitvi Direktive (EU) 2015/849 Evropskega parlamenta in Sveta z opredelitvijo tretjih držav z visokim tveganjem, ki imajo strateške pomanjkljivosti (2), zlasti njene priloge,

| — | ob upoštevanju svoje Resolucije z dne 19. januarja 2017 o Delegirani uredbi Komisije z dne 24. novembra 2016 o spremembi Delegirane uredbe Komisije (EU) 2016/1675 o dopolnitvi Direktive (EU) 2015/849 z opredelitvijo tretjih držav z visokim tveganjem, ki imajo strateške pomanjkljivosti (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje Resolucije z dne 19. januarja 2017 o Delegirani uredbi Komisije z dne 24. novembra 2016 o spremembi Delegirane uredbe Komisije (EU) 2016/1675 o dopolnitvi Direktive (EU) 2015/849 z opredelitvijo tretjih držav z visokim tveganjem, ki imajo strateške pomanjkljivosti (3),

| — | ob upoštevanju spremnega pisma Komisije k delegirani uredbi o spremembi z dne 24. marca 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju spremnega pisma Komisije k delegirani uredbi o spremembi z dne 24. marca 2017,

| — | ob upoštevanju dosedanjega dela dveh posebnih odborov Parlamenta, Odbora za davčna stališča in druge ukrepe podobne narave ali s podobnim učinkom ter Preiskovalnega odbora o pranju denarja, davčnih utajah in izogibanju davkom, in njunih zaključkov; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dosedanjega dela dveh posebnih odborov Parlamenta, Odbora za davčna stališča in druge ukrepe podobne narave ali s podobnim učinkom ter Preiskovalnega odbora o pranju denarja, davčnih utajah in izogibanju davkom, in njunih zaključkov;

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve,

| — | ob upoštevanju člena 105(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(3) Poslovnika,

| A. | ker je cilj delegirane uredbe, njene priloge in delegirane uredbe o spremembi opredelitev tretjih držav z visokim tveganjem, ki imajo strateške pomanjkljivosti na področju preprečevanja pranja denarja in boja proti financiranju terorizma, ki predstavljajo tveganje za finančni sistem EU in za katere so potrebni okrepljeni ukrepi skrbnega preverjanja strank za pooblaščene subjekte EU v skladu z direktivo 4AMLD; |
| --- | --- |

A.

ker je cilj delegirane uredbe, njene priloge in delegirane uredbe o spremembi opredelitev tretjih držav z visokim tveganjem, ki imajo strateške pomanjkljivosti na področju preprečevanja pranja denarja in boja proti financiranju terorizma, ki predstavljajo tveganje za finančni sistem EU in za katere so potrebni okrepljeni ukrepi skrbnega preverjanja strank za pooblaščene subjekte EU v skladu z direktivo 4AMLD;

| B. | ker najnovejša Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/1675 o dopolnitvi Direktive (EU) 2015/849 z opredelitvijo tretjih držav z visokim tveganjem, ki imajo strateške pomanjkljivosti, velja od 23. septembra 2016; |
| --- | --- |

B.

ker najnovejša Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/1675 o dopolnitvi Direktive (EU) 2015/849 z opredelitvijo tretjih držav z visokim tveganjem, ki imajo strateške pomanjkljivosti, velja od 23. septembra 2016;

| C. | ker bo Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/1675 še naprej veljala, tudi če se delegirana uredba o spremembi zavrne; |
| --- | --- |

C.

ker bo Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/1675 še naprej veljala, tudi če se delegirana uredba o spremembi zavrne;

| D. | ker se seznam držav, tudi po predlogu sprememb, vključenih v delegirano uredbo o spremembi, ki jo je Komisija sprejela 24. marca 2017, ujema s tistimi, ki jih je določila Projektna skupina za finančno ukrepanje (FATF) na svojem 29. plenarnem zasedanju, ki je potekalo od 20. do 24. februarja 2017; |
| --- | --- |

D.

ker se seznam držav, tudi po predlogu sprememb, vključenih v delegirano uredbo o spremembi, ki jo je Komisija sprejela 24. marca 2017, ujema s tistimi, ki jih je določila Projektna skupina za finančno ukrepanje (FATF) na svojem 29. plenarnem zasedanju, ki je potekalo od 20. do 24. februarja 2017;

| E. | ker je, kot je navedeno v uvodni izjavi 28 direktive 4AMLD in ponovljeno v obrazložitvenem memorandumu (C(2016)04180) k Delegirani uredbi Komisije (EU) 2016/1675, ocena Komisije samostojen proces; ker ima Komisija torej možnost, da preseže standarde FATF, bodisi tako, da tretje države ohrani na seznamu, čeprav so bile umaknjene s seznama FATF, ali vključi dodatne tretje države, če je to v skladu s posebnimi merili, določenimi v členu 9(2) direktive 4AMLD; |
| --- | --- |

E.

ker je, kot je navedeno v uvodni izjavi 28 direktive 4AMLD in ponovljeno v obrazložitvenem memorandumu (C(2016)04180) k Delegirani uredbi Komisije (EU) 2016/1675, ocena Komisije samostojen proces; ker ima Komisija torej možnost, da preseže standarde FATF, bodisi tako, da tretje države ohrani na seznamu, čeprav so bile umaknjene s seznama FATF, ali vključi dodatne tretje države, če je to v skladu s posebnimi merili, določenimi v členu 9(2) direktive 4AMLD;

| F. | ker je ocena Komisije samostojen postopek, ki ga je treba izvesti celovito in nepristransko ter vse tretje države oceniti na podlagi istih meril, opredeljenih v členu 9(2) direktive 4AMLD; |
| --- | --- |

F.

ker je ocena Komisije samostojen postopek, ki ga je treba izvesti celovito in nepristransko ter vse tretje države oceniti na podlagi istih meril, opredeljenih v členu 9(2) direktive 4AMLD;

| G. | ker je Parlament zavrnil prejšnjo delegirano uredbo o spremembi (C(2016)07495) z obrazložitvijo, da postopek Komisije ni bil dovolj samostojen in ni priznaval neizčrpne narave seznama meril („zlasti“) iz člena 9(2) direktive 4AMLD, s tem pa je izključil predhodna kazniva dejanja, povezana s pranjem denarja, kot so davčna kazniva dejanja; |
| --- | --- |

G.

ker je Parlament zavrnil prejšnjo delegirano uredbo o spremembi (C(2016)07495) z obrazložitvijo, da postopek Komisije ni bil dovolj samostojen in ni priznaval neizčrpne narave seznama meril („zlasti“) iz člena 9(2) direktive 4AMLD, s tem pa je izključil predhodna kazniva dejanja, povezana s pranjem denarja, kot so davčna kazniva dejanja;

| H. | ker Parlament še vedno meni, da bi v nekaterih državah, ki v skladu z delegirano uredbo o spremembi niso vključene v seznam tretjih držav z visokim tveganjem, pomanjkljivosti na področju preprečevanja pranja denarja in financiranja terorizma v zvezi z več vidiki člena 9(2) utegnile ostati prisotne; |
| --- | --- |

H.

ker Parlament še vedno meni, da bi v nekaterih državah, ki v skladu z delegirano uredbo o spremembi niso vključene v seznam tretjih držav z visokim tveganjem, pomanjkljivosti na področju preprečevanja pranja denarja in financiranja terorizma v zvezi z več vidiki člena 9(2) utegnile ostati prisotne;

| I. | ker je Parlament seznanjen s pismom Komisije z dne 24. marca 2017 o njenem potekajočem pregledu stanja glede možnosti za zmanjšanje odvisnosti Komisije od zunanjih virov informacij; ker je ena od teh možnosti vzpostavitev neodvisnega postopka ocenjevanja v zvezi z evropskim seznamom tretjih držav z visokim tveganjem, kar je zahteval tudi Parlament; |
| --- | --- |

I.

ker je Parlament seznanjen s pismom Komisije z dne 24. marca 2017 o njenem potekajočem pregledu stanja glede možnosti za zmanjšanje odvisnosti Komisije od zunanjih virov informacij; ker je ena od teh možnosti vzpostavitev neodvisnega postopka ocenjevanja v zvezi z evropskim seznamom tretjih držav z visokim tveganjem, kar je zahteval tudi Parlament;

| J. | ker Parlament razume, da bi razvoj neodvisnega postopka ocenjevanja lahko zahteval veliko časa in virov, zlasti glede na to, da so osebje in sredstva, ki jih ima Komisija na voljo za preprečevanje finančnega kriminala, zelo omejena, vendar pričakuje odločnejšo zavezo Komisije z natančno določenimi in ambicioznimi mejniki (npr. načrt), da bi poslala jasno sporočilo o skupni zavezi institucij glede boja proti pranju denarja, izogibanja davkom in financiranja terorizma; |
| --- | --- |

J.

ker Parlament razume, da bi razvoj neodvisnega postopka ocenjevanja lahko zahteval veliko časa in virov, zlasti glede na to, da so osebje in sredstva, ki jih ima Komisija na voljo za preprečevanje finančnega kriminala, zelo omejena, vendar pričakuje odločnejšo zavezo Komisije z natančno določenimi in ambicioznimi mejniki (npr. načrt), da bi poslala jasno sporočilo o skupni zavezi institucij glede boja proti pranju denarja, izogibanja davkom in financiranja terorizma;

| K. | ker sta Odbor Evropskega parlamenta za ekonomske in monetarne zadeve ter Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve skupaj zaprosila komisarja, pristojnega za ta delegirani akt, da nastopi pred njima, da bi lahko ustrezno razpravljali o predlogu in nasprotovanju Parlamenta; |
| --- | --- |

K.

ker sta Odbor Evropskega parlamenta za ekonomske in monetarne zadeve ter Odbor za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve skupaj zaprosila komisarja, pristojnega za ta delegirani akt, da nastopi pred njima, da bi lahko ustrezno razpravljali o predlogu in nasprotovanju Parlamenta;

| 1. | nasprotuje Delegirani uredbi Komisije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku naj to resolucijo posreduje Komisiji in jo obvesti, da delegirana uredba ne more začeti veljati; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj predloži nov delegirani akt, ki bo upošteval zgoraj navedene pomisleke, vključno s priporočilom, naj sprejme načrt za vzpostavitev samostojnega postopka ocenjevanja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in vladam ter parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  UL L 141, 5.6.2015, str. 73.

(2)  UL L 254, 20.9.2016, str. 1.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2017)0008.

---

Četrtek, 18. maj 2017

| 30.8.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 307/203 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 307/203

---

P8_TA(2017)0221

Sporazum med EU, Islandijo, Lihtenštajnom in Norveško o finančnem mehanizmu EGP za obdobje 2014–2021 ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2017 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi sporazuma med Evropsko unijo, Islandijo, Kneževino Lihtenštajn in Kraljevino Norveško o finančnem mehanizmu EGP za obdobje 2014–2021, sporazuma med Kraljevino Norveško in Evropsko unijo o norveškem finančnem mehanizmu za obdobje 2014–2021, dodatnega protokola k sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kraljevino Norveško ter dodatnega protokola k sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Islandijo (06679/2016 – C8-0175/2016 – 2016/0052(NLE))

(Odobritev)

(2018/C 307/39)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (06679/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (06679/2016),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma med Evropsko unijo, Islandijo, Kneževino Lihtenštajn in Kraljevino Norveško o finančnem mehanizmu EGP za obdobje 2014–2021 (06956/16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma med Evropsko unijo, Islandijo, Kneževino Lihtenštajn in Kraljevino Norveško o finančnem mehanizmu EGP za obdobje 2014–2021 (06956/16),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma med Kraljevino Norveško in Evropsko unijo o norveškem finančnem mehanizmu za obdobje 2014–2021 (06957/16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma med Kraljevino Norveško in Evropsko unijo o norveškem finančnem mehanizmu za obdobje 2014–2021 (06957/16),

| — | ob upoštevanju osnutka dodatnega protokola k Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kraljevino Norveško (06960/16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka dodatnega protokola k Sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Kraljevino Norveško (06960/16),

| — | ob upoštevanju osnutka dodatnega protokola k sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Islandijo (06959/16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka dodatnega protokola k sporazumu med Evropsko gospodarsko skupnostjo in Islandijo (06959/16),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 217 in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0175/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 217 in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0175/2016),

| — | ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 99(1) in (4) ter člena 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A8-0072/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A8-0072/2017),

| 1. | odobri sklenitev sporazumov in protokolov; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic ter Republike Islandije, Kneževine Lihtenštajn in Kraljevine Norveške. |
| --- | --- |

2.

---

| 30.8.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 307/204 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 307/204

---

P8_TA(2017)0224

Čezmejna prenosljivost storitev spletnih vsebin na notranjem trgu ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 18. maja 2017 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o zagotavljanju čezmejne prenosljivosti storitev spletnih vsebin na notranjem trgu (COM(2015)0627 – C8-0392/2015 – 2015/0284(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2018/C 307/40)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0627), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0627),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0392/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0392/2015),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 27. aprila 2016 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 27. aprila 2016 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 8. aprila 2016 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 8. aprila 2016 (2),

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 15. februarja 2017, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 15. februarja 2017, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve ter mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za kulturo in izobraževanje in Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A8-0378/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve ter mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, Odbora za kulturo in izobraževanje in Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A8-0378/2016),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 264, 20.7.2016, str. 86

(2)  UL C 240, 1.7.2016, str. 72.

---

P8_TC1-COD(2015)0284

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 18. maja 2017 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2017/... Evropskega parlamenta in Sveta o čezmejni prenosljivosti storitev spletnih vsebin na notranjem trgu

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2017/1128.)

---

Četrtek, 1. junij 2017

| 30.8.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 307/205 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 307/205

---

P8_TA(2017)0233

Stopnje davka na dodano vrednost, ki se uporabljajo za knjige, časopise in periodične publikacije *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 1. junija 2017 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2006/112/ES glede stopenj davka na dodano vrednost, ki se uporabljajo za knjige, časopise in periodične publikacije (COM(2016)0758 – C8-0529/2016 – 2016/0374(CNS)

(Posebni zakonodajni postopek – posvetovanje)

(2018/C 307/41)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2016)0758), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2016)0758),

| — | ob upoštevanju člena 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0529/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 113 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerega se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0529/2016),

| — | ob upoštevanju člena 78c Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 78c Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenja Odbora za kulturo in izobraževanje (A8-0189/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve ter mnenja Odbora za kulturo in izobraževanje (A8-0189/2017),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Svet, naj ga obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

Sprememba 1

Predlog direktive

Uvodna izjava - 1 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (-1) | Razlika med pričakovanimi prihodki iz DDV in dejansko pobranim DDV (tako imenovana vrzel pri pobiranju DDV) v Uniji je bila leta 2013 približno 170 milijard EUR, čezmejne goljufije pa znašajo približno 50 milijard EUR letne izgube prihodkov iz DDV v Uniji, tako da gre za pomembno vprašanje, ki ga je treba obravnavati na ravni Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(-1)

Razlika med pričakovanimi prihodki iz DDV in dejansko pobranim DDV (tako imenovana vrzel pri pobiranju DDV) v Uniji je bila leta 2013 približno 170 milijard EUR, čezmejne goljufije pa znašajo približno 50 milijard EUR letne izgube prihodkov iz DDV v Uniji, tako da gre za pomembno vprašanje, ki ga je treba obravnavati na ravni Unije.

Sprememba 2

Predlog direktive

Uvodna izjava 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | Direktiva Sveta 2006/112/ES (7) določa, da lahko države članice za publikacije na kakršnih koli fizičnih nosilcih uporabljajo nižje stopnje davka na dodano vrednost (v nadaljnjem besedilu: DDV). Nižje stopnje DDV pa ni mogoče uporabiti za elektronsko dobavljene publikacije, ki jih je treba obdavčiti po splošni stopnji DDV. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

Direktiva Sveta 2006/112/ES (7) določa, da lahko države članice za publikacije na kakršnih koli fizičnih nosilcih uporabljajo nižje stopnje davka na dodano vrednost (v nadaljnjem besedilu: DDV). Nižje stopnje DDV pa ni mogoče uporabiti za elektronsko dobavljene publikacije, ki jih je treba obdavčiti po splošni stopnji DDV.

| (1) | Direktiva Sveta 2006/112/ES (7) določa, da lahko države članice za publikacije na kakršnih koli fizičnih nosilcih uporabljajo nižje stopnje davka na dodano vrednost (v nadaljnjem besedilu: DDV). Nižje stopnje DDV pa ni mogoče uporabiti za elektronsko dobavljene publikacije, ki jih je treba obdavčiti po splošni stopnji DDV
  , tako da so elektronsko dobavljene publikacije v manj ugodnem položaju, kar zavira razvoj tega trga. Sorazmerno manj ugodni položaj elektronskih publikacij bi utegnil ovirati razvoj digitalnega gospodarstva v Uniji. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva Sveta 2006/112/ES (7) določa, da lahko države članice za publikacije na kakršnih koli fizičnih nosilcih uporabljajo nižje stopnje davka na dodano vrednost (v nadaljnjem besedilu: DDV). Nižje stopnje DDV pa ni mogoče uporabiti za elektronsko dobavljene publikacije, ki jih je treba obdavčiti po splošni stopnji DDV
  , tako da so elektronsko dobavljene publikacije v manj ugodnem položaju, kar zavira razvoj tega trga. Sorazmerno manj ugodni položaj elektronskih publikacij bi utegnil ovirati razvoj digitalnega gospodarstva v Uniji.

Sprememba 3

Predlog direktive

Uvodna izjava 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1a) | Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 13. oktobra 2011 o prihodnosti DDV

   (7a)

  poudaril, da je ena od ključnih značilnosti DDV načelo nevtralnosti in da bi bilo zato treba „vse knjige, časopise in revije, ne glede na njihovo obliko, obravnavati povsem enako“. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1a)

Evropski parlament je v svoji resoluciji z dne 13. oktobra 2011 o prihodnosti DDV

   (7a)

  poudaril, da je ena od ključnih značilnosti DDV načelo nevtralnosti in da bi bilo zato treba „vse knjige, časopise in revije, ne glede na njihovo obliko, obravnavati povsem enako“.

Sprememba 4

Predlog direktive

Uvodna izjava 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | V skladu s Strategijo Komisije za enotni digitalni trg (8) in
  zaradi omogočanja sledenja tehnološkemu napredku
  v digitalnem gospodarstvu bi morale imeti države članice možnost, da stopnje DDV za elektronsko dobavljene publikacije uskladijo z nižjimi stopnjami DDV, ki veljajo za publikacije na
  kakršnih koli
  fizičnih nosilcih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

V skladu s Strategijo Komisije za enotni digitalni trg (8) in
  zaradi omogočanja sledenja tehnološkemu napredku
  v digitalnem gospodarstvu bi morale imeti države članice možnost, da stopnje DDV za elektronsko dobavljene publikacije uskladijo z nižjimi stopnjami DDV, ki veljajo za publikacije na
  kakršnih koli
  fizičnih nosilcih.

| (2) | V skladu s Strategijo Komisije za enotni digitalni trg (8) in
  njeno ambicijo, da bi Evropi zagotovila svetovno konkurenčnost in vodilni položaj
  v digitalnem gospodarstvu, bi morale imeti države članice možnost, da stopnje DDV za elektronsko dobavljene publikacije uskladijo z nižjimi stopnjami DDV, ki veljajo za publikacije na
  vseh
  fizičnih nosilcih
  , in tako spodbudijo inovacije, ustvarjanje, naložbe in oblikovanje novih vsebin ter olajšajo digitalno učenje, prenos znanja ter dostopnost in spodbujanje kulture v digitalnem okolju. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s Strategijo Komisije za enotni digitalni trg (8) in
  njeno ambicijo, da bi Evropi zagotovila svetovno konkurenčnost in vodilni položaj
  v digitalnem gospodarstvu, bi morale imeti države članice možnost, da stopnje DDV za elektronsko dobavljene publikacije uskladijo z nižjimi stopnjami DDV, ki veljajo za publikacije na
  vseh
  fizičnih nosilcih
  , in tako spodbudijo inovacije, ustvarjanje, naložbe in oblikovanje novih vsebin ter olajšajo digitalno učenje, prenos znanja ter dostopnost in spodbujanje kulture v digitalnem okolju.

Sprememba 5

Predlog direktive

Uvodna izjava 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (2a) | Možnost, da države članice uporabijo nižjo, močno znižano ali ničelno stopnjo za tiskane in elektronske publikacije, bi morala zagotoviti prenos ekonomske koristi na potrošnike ter s tem spodbujati branje, pa tudi na založnike ter s tem spodbujati naložbe v nove vsebine, pri časopisih in revijah pa zmanjšati odvisnost od oglaševanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2a)

Možnost, da države članice uporabijo nižjo, močno znižano ali ničelno stopnjo za tiskane in elektronske publikacije, bi morala zagotoviti prenos ekonomske koristi na potrošnike ter s tem spodbujati branje, pa tudi na založnike ter s tem spodbujati naložbe v nove vsebine, pri časopisih in revijah pa zmanjšati odvisnost od oglaševanja.

Sprememba 6

Predlog direktive

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | Komisija je v akcijskem načrtu za DDV (9) poudarila, da bi moralo biti mogoče za elektronsko dobavljene publikacije izkoristiti
  isto
  preferencialno obravnavo z vidika stopenj DDV kot za publikacije na kakršnih koli fizičnih nosilcih. Da bi se ta cilj dosegel, je treba vključiti možnost, da države članice za dobavo knjig, časopisov in periodičnih publikacij uporabljajo bodisi nižjo stopnjo DDV bodisi stopnje, ki so še nižje od nižjih stopenj, vključno z možnostjo odobritve oprostitev s pravico do odbitka DDV, plačanega v predhodni fazi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

Komisija je v akcijskem načrtu za DDV (9) poudarila, da bi moralo biti mogoče za elektronsko dobavljene publikacije izkoristiti
  isto
  preferencialno obravnavo z vidika stopenj DDV kot za publikacije na kakršnih koli fizičnih nosilcih. Da bi se ta cilj dosegel, je treba vključiti možnost, da države članice za dobavo knjig, časopisov in periodičnih publikacij uporabljajo bodisi nižjo stopnjo DDV bodisi stopnje, ki so še nižje od nižjih stopenj, vključno z možnostjo odobritve oprostitev s pravico do odbitka DDV, plačanega v predhodni fazi.

| (3) | Komisija je v akcijskem načrtu za DDV (9) poudarila, da bi moralo biti mogoče za elektronsko dobavljene publikacije izkoristiti
  enako
  preferencialno obravnavo z vidika stopenj DDV kot za publikacije na kakršnih koli fizičnih nosilcih. Da bi se ta cilj dosegel, je treba vključiti možnost, da države članice za dobavo knjig, časopisov in periodičnih publikacij uporabljajo bodisi nižjo stopnjo DDV bodisi stopnje, ki so še nižje od nižjih stopenj, vključno z možnostjo odobritve oprostitev s pravico do odbitka DDV, plačanega v predhodni fazi.
  Ta predlog je v skladu s ciljem, da bi državam članicam omogočili večjo svobodo pri določanju svojih stopenj DDV v dokončnem sistemu DDV, ki bi temeljil na namembnem kraju. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je v akcijskem načrtu za DDV (9) poudarila, da bi moralo biti mogoče za elektronsko dobavljene publikacije izkoristiti
  enako
  preferencialno obravnavo z vidika stopenj DDV kot za publikacije na kakršnih koli fizičnih nosilcih. Da bi se ta cilj dosegel, je treba vključiti možnost, da države članice za dobavo knjig, časopisov in periodičnih publikacij uporabljajo bodisi nižjo stopnjo DDV bodisi stopnje, ki so še nižje od nižjih stopenj, vključno z možnostjo odobritve oprostitev s pravico do odbitka DDV, plačanega v predhodni fazi.
  Ta predlog je v skladu s ciljem, da bi državam članicam omogočili večjo svobodo pri določanju svojih stopenj DDV v dokončnem sistemu DDV, ki bi temeljil na namembnem kraju.

Sprememba 7

Predlog direktive

Uvodna izjava 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3a) | V skladu z akcijskim načrtom za DDV je namen te direktive doseči enostavnejše sisteme DDV v državah članicah, ki bodo bolj odporni na goljufije in prijaznejši za podjetja, obenem pa bodo v koraku s sodobnim digitalnim in mobilnim gospodarstvom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3a)

V skladu z akcijskim načrtom za DDV je namen te direktive doseči enostavnejše sisteme DDV v državah članicah, ki bodo bolj odporni na goljufije in prijaznejši za podjetja, obenem pa bodo v koraku s sodobnim digitalnim in mobilnim gospodarstvom.

Sprememba 8

Predlog direktive

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | Da se prepreči obsežna uporaba nižjih stopenj DDV za avdiovizualne vsebine, bi bilo treba državam članicam omogočiti, da uporabljajo nižjo stopnjo za knjige, časopise in periodične publikacije le, če teh publikacij, tako na kakršnih koli fizičnih nosilcih kot elektronsko dobavljenih publikacij, v celoti ali v pretežnem delu ne tvorijo glasbene ali video vsebine. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

Da se prepreči obsežna uporaba nižjih stopenj DDV za avdiovizualne vsebine, bi bilo treba državam članicam omogočiti, da uporabljajo nižjo stopnjo za knjige, časopise in periodične publikacije le, če teh publikacij, tako na kakršnih koli fizičnih nosilcih kot elektronsko dobavljenih publikacij, v celoti ali v pretežnem delu ne tvorijo glasbene ali video vsebine.

| (5) | Da se prepreči obsežna uporaba nižjih stopenj DDV za avdiovizualne vsebine, bi bilo treba državam članicam omogočiti, da uporabljajo nižjo stopnjo za knjige, časopise in periodične publikacije le, če teh publikacij, tako na kakršnih koli fizičnih nosilcih kot elektronsko dobavljenih publikacij, v celoti ali v pretežnem delu ne tvorijo glasbene ali video vsebine.
  Glede na to, da je pomembno zagotoviti dostop do knjig, časopisov in periodičnih publikacij za slepe, slabovidne in osebe z drugimi motnjami branja v smislu Direktive ... Evropskega parlamenta in Sveta

   (9a)

  , se za prilagojene in avdio elektronske knjige, časopise in periodične publikacije ne šteje, da jih v celoti ali v pretežnem delu tvorijo glasbene ali video vsebine. Zato se lahko tudi za te formate uporabijo nižje stopnje DDV. |
| --- | --- |

(5)

Da se prepreči obsežna uporaba nižjih stopenj DDV za avdiovizualne vsebine, bi bilo treba državam članicam omogočiti, da uporabljajo nižjo stopnjo za knjige, časopise in periodične publikacije le, če teh publikacij, tako na kakršnih koli fizičnih nosilcih kot elektronsko dobavljenih publikacij, v celoti ali v pretežnem delu ne tvorijo glasbene ali video vsebine.
  Glede na to, da je pomembno zagotoviti dostop do knjig, časopisov in periodičnih publikacij za slepe, slabovidne in osebe z drugimi motnjami branja v smislu Direktive ... Evropskega parlamenta in Sveta

   (9a)

  , se za prilagojene in avdio elektronske knjige, časopise in periodične publikacije ne šteje, da jih v celoti ali v pretežnem delu tvorijo glasbene ali video vsebine. Zato se lahko tudi za te formate uporabijo nižje stopnje DDV.

Sprememba 9

Predlog direktive

Uvodna izjava 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5a) | Dopustitev državam članicam, da smejo uporabiti znižano ali močno znižano stopnjo DDV za e-knjige, e-časopise in e-periodične publikacije, bi bila lahko priložnost za nove stopnje dobička za založnike in za naložbe v nove vsebine v primerjavi s sedanjim modelom, ki je močno odvisen od oglaševanja. Na ravni Unije bi bilo treba sprožiti širši razmislek o tem, kako se financirajo elektronske vsebine. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5a)

Dopustitev državam članicam, da smejo uporabiti znižano ali močno znižano stopnjo DDV za e-knjige, e-časopise in e-periodične publikacije, bi bila lahko priložnost za nove stopnje dobička za založnike in za naložbe v nove vsebine v primerjavi s sedanjim modelom, ki je močno odvisen od oglaševanja. Na ravni Unije bi bilo treba sprožiti širši razmislek o tem, kako se financirajo elektronske vsebine.

Sprememba 10

Predlog direktive

Uvodna izjava 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6a) | Prožnost, ki jo državam članicam omogoča sedanji predlog, v ničemer ne posega v dokončno prihodnjo ureditev DDV, hkrati pa bo treba vsako povečanje prožnosti uravnotežiti glede na učinek na delovanje enotnega trga, obseg goljufij v zvezi z DDV, zvišanje poslovnih stroškov in tveganje nelojalne konkurence. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6a)

Prožnost, ki jo državam članicam omogoča sedanji predlog, v ničemer ne posega v dokončno prihodnjo ureditev DDV, hkrati pa bo treba vsako povečanje prožnosti uravnotežiti glede na učinek na delovanje enotnega trga, obseg goljufij v zvezi z DDV, zvišanje poslovnih stroškov in tveganje nelojalne konkurence.

Sprememba 11

Predlog direktive

Uvodna izjava 6 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (6b) | Ta direktiva državam članicam sicer omogoča, da popravijo neenako obravnavanje, a je vseeno potreben bolj usklajen, učinkovitejši in enostavnejši sistem znižanih stopenj DDV z manj izjemami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6b)

Ta direktiva državam članicam sicer omogoča, da popravijo neenako obravnavanje, a je vseeno potreben bolj usklajen, učinkovitejši in enostavnejši sistem znižanih stopenj DDV z manj izjemami.

Sprememba 12

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3

Direktiva 2006/112/ES

Priloga III – točka 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | dobava, skupaj s knjižnično izposojo, knjig, časopisov in periodičnih publikacij, razen publikacij, ki so v celoti ali v pretežnem delu namenjene oglaševanju, in razen publikacij, ki jih v celoti ali v pretežnem delu tvorijo glasbene ali video vsebine; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

dobava, skupaj s knjižnično izposojo, knjig, časopisov in periodičnih publikacij, razen publikacij, ki so v celoti ali v pretežnem delu namenjene oglaševanju, in razen publikacij, ki jih v celoti ali v pretežnem delu tvorijo glasbene ali video vsebine;

| (6) | dobava, skupaj s knjižnično izposojo, knjig, časopisov in periodičnih publikacij, razen publikacij, ki so v celoti ali v pretežnem delu namenjene oglaševanju, in razen publikacij, ki jih v celoti ali v pretežnem delu tvorijo glasbene ali video vsebine; 
  vključno z brošurami, letaki in podobnim tiskanim gradivom, otroškimi slikanicami, risankami ali pobarvankami, tiskanimi ali rokopisnimi glasbenimi deli, zemljevidi in hidrografskimi ali podobnimi kartami. |
| --- | --- |

(6)

dobava, skupaj s knjižnično izposojo, knjig, časopisov in periodičnih publikacij, razen publikacij, ki so v celoti ali v pretežnem delu namenjene oglaševanju, in razen publikacij, ki jih v celoti ali v pretežnem delu tvorijo glasbene ali video vsebine; 
  vključno z brošurami, letaki in podobnim tiskanim gradivom, otroškimi slikanicami, risankami ali pobarvankami, tiskanimi ali rokopisnimi glasbenimi deli, zemljevidi in hidrografskimi ali podobnimi kartami.

Sprememba 13

Predlog direktive

Člen 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 2a




  Spremljanje




  Evropska komisija do ... [tri leta po začetku veljavnosti te direktive] pripravi poročilo, v katerem navede države članice, ki so sprejele podobne znižane ali močno znižane stopnje DDV za knjige, časopise in periodične publikacije in njihove elektronske ustreznice, in oceni učinek teh ukrepov v smislu proračunskih posledic ter razvoja kulturnega sektorja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 2a

Spremljanje

Evropska komisija do ... [tri leta po začetku veljavnosti te direktive] pripravi poročilo, v katerem navede države članice, ki so sprejele podobne znižane ali močno znižane stopnje DDV za knjige, časopise in periodične publikacije in njihove elektronske ustreznice, in oceni učinek teh ukrepov v smislu proračunskih posledic ter razvoja kulturnega sektorja.

---

(7)  Direktiva Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (UL L 347, 11.12.2006, str. 1).

7

(7)  Direktiva Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (UL L 347, 11.12.2006, str. 1).

7

(7a)  
  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0436.

7a

Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0436.

(8)  COM(2015) 0192 final

8

(8)  COM(2015)0192 final.

8

(9)  COM(2016)0148 final.

9

(9)  COM(2016)0148 final.

9

(9a)  
  Direktiva ... Evropskega parlamenta in Sveta o določenih dovoljenih uporabah del ali drugih predmetov urejanja, zaščitenih z avtorsko in sorodnimi pravicami, za slepe in slabovidne osebe ter osebe z drugimi motnjami branja, ter o spremembi Direktive 2001/29/ES o usklajevanju določenih vidikov avtorske in sorodnih pravic v informacijski družbi (COM(2016)0596, 2016/0278(COD)) (UL ..., str. ...).

9a

Direktiva ... Evropskega parlamenta in Sveta o določenih dovoljenih uporabah del ali drugih predmetov urejanja, zaščitenih z avtorsko in sorodnimi pravicami, za slepe in slabovidne osebe ter osebe z drugimi motnjami branja, ter o spremembi Direktive 2001/29/ES o usklajevanju določenih vidikov avtorske in sorodnih pravic v informacijski družbi (COM(2016)0596, 2016/0278(COD)) (UL ..., str. ...).

---

| 30.8.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 307/212 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 307/212

---

P8_TA(2017)0236

Uvedba začasnih avtonomnih trgovinskih ukrepov za Ukrajino ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 1. junija 2017, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi začasnih avtonomnih trgovinskih ukrepov za Ukrajino, ki dopolnjujejo trgovinske koncesije in so na voljo na podlagi Sporazuma o pridružitvi (COM(2016)0631 – C8-0392/2016 – 2016/0308(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2018/C 307/42)

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | Glede na prizadevanja
  za gospodarsko reformo Ukrajine ter v podporo razvoja tesnejših gospodarskih odnosov z 
  Evropsko unijo
  je primerno povečati trgovinske tokove, ki zadevajo uvoz nekaterih kmetijskih proizvodov, in podeliti koncesije v obliki avtonomnih trgovinskih ukrepov za izbrane industrijske izdelke v skladu s pospešitvijo odprave carin na trgovino med
  Evropsko unijo
  in Ukrajino. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

Glede na prizadevanja
  za gospodarsko reformo Ukrajine ter v podporo razvoja tesnejših gospodarskih odnosov z 
  Evropsko unijo
  je primerno povečati trgovinske tokove, ki zadevajo uvoz nekaterih kmetijskih proizvodov, in podeliti koncesije v obliki avtonomnih trgovinskih ukrepov za izbrane industrijske izdelke v skladu s pospešitvijo odprave carin na trgovino med
  Evropsko unijo
  in Ukrajino.

| (2) | Z namenom okrepitve prizadevanj
  za gospodarsko
  in politično
  reformo Ukrajine ter v podporo
  in pospešitev
  razvoja tesnejših gospodarskih odnosov z 
  Unijo
  je primerno
  in nujno
  povečati trgovinske tokove, ki zadevajo uvoz nekaterih kmetijskih proizvodov, in podeliti koncesije v obliki avtonomnih trgovinskih ukrepov za izbrane industrijske izdelke v skladu s pospešitvijo odprave carin na trgovino med
  Unijo
  in Ukrajino. |
| --- | --- |

(2)

Z namenom okrepitve prizadevanj
  za gospodarsko
  in politično
  reformo Ukrajine ter v podporo
  in pospešitev
  razvoja tesnejših gospodarskih odnosov z 
  Unijo
  je primerno
  in nujno
  povečati trgovinske tokove, ki zadevajo uvoz nekaterih kmetijskih proizvodov, in podeliti koncesije v obliki avtonomnih trgovinskih ukrepov za izbrane industrijske izdelke v skladu s pospešitvijo odprave carin na trgovino med
  Unijo
  in Ukrajino.

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (3) | Avtonomni trgovinski ukrepi
  bi
  bili podeljeni
  v 
  obliki
  ničnih tarifnih kvot za proizvode v prilogah I in II poleg preferencialnih tarifnih kvot, določenih v Sporazumu, ter delne ali popolne odprave uvoznih dajatev za industrijske izdelke v Prilogi III. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3)

Avtonomni trgovinski ukrepi
  bi
  bili podeljeni
  v 
  obliki
  ničnih tarifnih kvot za proizvode v prilogah I in II poleg preferencialnih tarifnih kvot, določenih v Sporazumu, ter delne ali popolne odprave uvoznih dajatev za industrijske izdelke v Prilogi III.

| (3) | Potem ko bi Komisija objavila svojo analizo morebitnega učinka te uredbe, v kateri
  bi
  morala upoštevati možne končne upravičence do avtonomnih trgovinskih ukrepov iz te uredbe in se osredotočiti zlasti na male in srednje velike proizvajalce
  v 
  Ukrajini, bi bilo treba avtonomne trgovinske ukrepe podeliti za proizvode, ki bi bili ob upoštevanju te analize ocenjeni kot koristni. Ti avtonomni trgovinski ukrepi bi morali imeti obliko
  ničnih tarifnih kvot za proizvode v prilogah I in II poleg preferencialnih tarifnih kvot, določenih v Sporazumu
  o pridružitvi
  , ter delne ali popolne odprave uvoznih dajatev za industrijske izdelke v Prilogi III. |
| --- | --- |

(3)

Potem ko bi Komisija objavila svojo analizo morebitnega učinka te uredbe, v kateri
  bi
  morala upoštevati možne končne upravičence do avtonomnih trgovinskih ukrepov iz te uredbe in se osredotočiti zlasti na male in srednje velike proizvajalce
  v 
  Ukrajini, bi bilo treba avtonomne trgovinske ukrepe podeliti za proizvode, ki bi bili ob upoštevanju te analize ocenjeni kot koristni. Ti avtonomni trgovinski ukrepi bi morali imeti obliko
  ničnih tarifnih kvot za proizvode v prilogah I in II poleg preferencialnih tarifnih kvot, določenih v Sporazumu
  o pridružitvi
  , ter delne ali popolne odprave uvoznih dajatev za industrijske izdelke v Prilogi III.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | Da bi se preprečilo kakršno koli tveganje za goljufije, bi upravičenost do ugodnosti iz dodatnih ničnih tarifnih kvot morala biti odvisna od tega, ali Ukrajina upošteva
  ustrezna pravila
  o poreklu zadevnih izdelkov in z njimi
  povezanih postopkov
  ter je vključena v tesno administrativno sodelovanje z 
  Evropsko
  unijo, kot je določeno v Sporazumu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

Da bi se preprečilo kakršno koli tveganje za goljufije, bi upravičenost do ugodnosti iz dodatnih ničnih tarifnih kvot morala biti odvisna od tega, ali Ukrajina upošteva
  ustrezna pravila
  o poreklu zadevnih izdelkov in z njimi
  povezanih postopkov
  ter je vključena v tesno administrativno sodelovanje z 
  Evropsko
  unijo, kot je določeno v Sporazumu.

| (4) | Da bi se preprečilo kakršno koli tveganje za goljufije, bi upravičenost do ugodnosti iz dodatnih ničnih tarifnih kvot
  za izdelke iz prilog I in II ter delne ali popolne odprave uvoznih dajatev za industrijske izdelke iz Priloge III
  morala biti odvisna od tega, ali Ukrajina upošteva
  vse ustrezne pogoje za koriščenje ugodnosti na podlagi Sporazuma o pridružitvi, vključno s pravili
  o poreklu zadevnih izdelkov in z njimi
  povezanimi postopki,
  ter je vključena v tesno administrativno sodelovanje z Unijo, kot je določeno v 
  tem sporazumu
  . |
| --- | --- |

(4)

Da bi se preprečilo kakršno koli tveganje za goljufije, bi upravičenost do ugodnosti iz dodatnih ničnih tarifnih kvot
  za izdelke iz prilog I in II ter delne ali popolne odprave uvoznih dajatev za industrijske izdelke iz Priloge III
  morala biti odvisna od tega, ali Ukrajina upošteva
  vse ustrezne pogoje za koriščenje ugodnosti na podlagi Sporazuma o pridružitvi, vključno s pravili
  o poreklu zadevnih izdelkov in z njimi
  povezanimi postopki,
  ter je vključena v tesno administrativno sodelovanje z Unijo, kot je določeno v 
  tem sporazumu
  .

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | Člen
  2 Sporazuma o pridružitvi
  določa
  , da so spoštovanje demokratičnih načel, človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter spoštovanje načela pravne države bistveni elementi
  navedenega sporazuma
  . Primerno je uvesti možnost začasne opustitve preferencialov v primeru
  neupoštevanja temeljnih
  načel
  človekovih pravic, demokracije in pravne države
  v 
  Ukrajini
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9)

Člen
  2 Sporazuma o pridružitvi
  določa
  , da so spoštovanje demokratičnih načel, človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter spoštovanje načela pravne države bistveni elementi
  navedenega sporazuma
  . Primerno je uvesti možnost začasne opustitve preferencialov v primeru
  neupoštevanja temeljnih
  načel
  človekovih pravic, demokracije in pravne države
  v 
  Ukrajini
  .

| (9) | Člena
  2
  in 3
  Sporazuma o pridružitvi
  določata
  , da so spoštovanje demokratičnih načel, človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter spoštovanje načela pravne države
  , pa tudi prizadevanja za boj proti korupciji in organiziranemu kriminalu ter ukrepi za spodbujanje trajnostnega razvoja in učinkovitih večstranskih odnosov
  bistveni elementi
  odnosov z Ukrajino, ki jih ureja navedeni sporazum
  . Primerno je uvesti možnost začasne opustitve preferencialov v primeru
  , da Ukrajina ne bo upoštevala splošnih
  načel
  Sporazuma o pridružitvi, kot je bilo to uvedeno
  v 
  drugih pridružitvenih sporazumih, ki jih je podpisala Unija
  . |
| --- | --- |

(9)

Člena
  2
  in 3
  Sporazuma o pridružitvi
  določata
  , da so spoštovanje demokratičnih načel, človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter spoštovanje načela pravne države
  , pa tudi prizadevanja za boj proti korupciji in organiziranemu kriminalu ter ukrepi za spodbujanje trajnostnega razvoja in učinkovitih večstranskih odnosov
  bistveni elementi
  odnosov z Ukrajino, ki jih ureja navedeni sporazum
  . Primerno je uvesti možnost začasne opustitve preferencialov v primeru
  , da Ukrajina ne bo upoštevala splošnih
  načel
  Sporazuma o pridružitvi, kot je bilo to uvedeno
  v 
  drugih pridružitvenih sporazumih, ki jih je podpisala Unija
  .

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (9a) | Letno poročilo Komisije o izvajanju poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini bi moralo vsebovati podrobno oceno izvajanja začasnih avtonomnih trgovinskih ukrepov iz te uredbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9a)

Letno poročilo Komisije o izvajanju poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini bi moralo vsebovati podrobno oceno izvajanja začasnih avtonomnih trgovinskih ukrepov iz te uredbe.

Sprememba 6

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Za upravičenost do koriščenja tarifnih kvot iz člena 1 veljajo naslednji pogoji: | Za upravičenost do koriščenja tarifnih kvot
  in preferencialnih carinskih dajatev za uvoz
  iz člena 1 veljajo naslednji pogoji: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Za upravičenost do koriščenja tarifnih kvot iz člena 1 veljajo naslednji pogoji:

Za upravičenost do koriščenja tarifnih kvot
  in preferencialnih carinskih dajatev za uvoz
  iz člena 1 veljajo naslednji pogoji:

Sprememba 7

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | skladnost s pravili o poreklu izdelkov in z njimi povezanimi postopki iz Sporazuma o pridružitvi in zlasti iz Protokola I o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in metodah upravnega sodelovanja ter Protokola II o vzajemni upravni pomoči v carinskih zadevah; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(a)

skladnost s pravili o poreklu izdelkov in z njimi povezanimi postopki iz Sporazuma o pridružitvi in zlasti iz Protokola I o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in metodah upravnega sodelovanja ter Protokola II o vzajemni upravni pomoči v carinskih zadevah;

| (a) | skladnost s pravili o poreklu izdelkov in z njimi povezanimi postopki iz Sporazuma o pridružitvi in zlasti iz Protokola I o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in metodah upravnega sodelovanja ter Protokola II o vzajemni upravni pomoči v carinskih zadevah;
  kar zadeva izdelke, proizvedene na ozemlju, ki ni pod dejanskim nadzorom ukrajinske vlade, ali dobavljene z njega, predložitev potrdila o gibanju blaga EUR.1, kot je navedeno v členu 16(1)(a) Protokola I k Sporazumu o pridružitvi, ki ga izdajo carinski organi ukrajinske vlade, potem ko opravijo pregled poslovnih knjig izvoznika v njegovih prostorih in vse druge preglede, ki se jim zdijo ustrezni, v skladu s členoma 17(5) in 33 tega protokola, vključno z oceno, ali obstajajo utemeljeni razlogi za domnevo, da gospodarski subjekti, ki so jim začasni avtonomni trgovinski ukrepi namenjeni, ogrožajo boj proti korupciji ali so vpleteni v nezakonite gospodarske dejavnosti; |
| --- | --- |

(a)

skladnost s pravili o poreklu izdelkov in z njimi povezanimi postopki iz Sporazuma o pridružitvi in zlasti iz Protokola I o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in metodah upravnega sodelovanja ter Protokola II o vzajemni upravni pomoči v carinskih zadevah;
  kar zadeva izdelke, proizvedene na ozemlju, ki ni pod dejanskim nadzorom ukrajinske vlade, ali dobavljene z njega, predložitev potrdila o gibanju blaga EUR.1, kot je navedeno v členu 16(1)(a) Protokola I k Sporazumu o pridružitvi, ki ga izdajo carinski organi ukrajinske vlade, potem ko opravijo pregled poslovnih knjig izvoznika v njegovih prostorih in vse druge preglede, ki se jim zdijo ustrezni, v skladu s členoma 17(5) in 33 tega protokola, vključno z oceno, ali obstajajo utemeljeni razlogi za domnevo, da gospodarski subjekti, ki so jim začasni avtonomni trgovinski ukrepi namenjeni, ogrožajo boj proti korupciji ali so vpleteni v nezakonite gospodarske dejavnosti;

Sprememba 8

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | Ukrajina se od dneva začetka veljavnosti te uredbe vzdrži uvajanja novih carin ali dajatev z enakim učinkom in novih količinskih omejitev ali ukrepov z enakim učinkom pri uvozu izdelkov s poreklom iz Unije ali zviševanja obstoječih ravni carin ali dajatev ali uvajanja drugih omejitev; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(b)

Ukrajina se od dneva začetka veljavnosti te uredbe vzdrži uvajanja novih carin ali dajatev z enakim učinkom in novih količinskih omejitev ali ukrepov z enakim učinkom pri uvozu izdelkov s poreklom iz Unije ali zviševanja obstoječih ravni carin ali dajatev ali uvajanja drugih omejitev;

| (b) | Ukrajina se od dneva začetka veljavnosti te uredbe vzdrži uvajanja novih carin ali dajatev z enakim učinkom in novih količinskih omejitev ali ukrepov z enakim učinkom pri uvozu izdelkov s poreklom iz Unije ali zviševanja obstoječih ravni carin ali dajatev ali uvajanja drugih omejitev
  , vključno z diskriminatornimi internimi upravnimi ukrepi
  ; |
| --- | --- |

(b)

Ukrajina se od dneva začetka veljavnosti te uredbe vzdrži uvajanja novih carin ali dajatev z enakim učinkom in novih količinskih omejitev ali ukrepov z enakim učinkom pri uvozu izdelkov s poreklom iz Unije ali zviševanja obstoječih ravni carin ali dajatev ali uvajanja drugih omejitev
  , vključno z diskriminatornimi internimi upravnimi ukrepi
  ;

Sprememba 9

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | spoštovanje demokratičnih načel, človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter spoštovanje načela pravne države, kot
  določa člen
  2 Sporazuma o pridružitvi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(c)

spoštovanje demokratičnih načel, človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter spoštovanje načela pravne države, kot
  določa člen
  2 Sporazuma o pridružitvi.

| (c) | spoštovanje demokratičnih načel, človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter spoštovanje načela pravne države,
  pa tudi nenehno in vztrajno prizadevanje v boju proti korupciji in nezakonitim dejavnostim,
  kot
  določajo členi
  2
  , 3 in 22
  Sporazuma o pridružitvi. |
| --- | --- |

(c)

spoštovanje demokratičnih načel, človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter spoštovanje načela pravne države,
  pa tudi nenehno in vztrajno prizadevanje v boju proti korupciji in nezakonitim dejavnostim,
  kot
  določajo členi
  2
  , 3 in 22
  Sporazuma o pridružitvi.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | stalno spoštovanje obveznosti glede sodelovanja v zadevah, povezanih z zaposlovanjem, socialno politiko in enakimi možnostmi v skladu s Poglavjem 13 Naslova IV (Trgovina in trajnostni razvoj) in Poglavjem 21 Naslova V (Sodelovanje na področju zaposlovanja, socialne politike in enakih možnosti) Sporazuma o pridružitvi in cilji iz člena 420 tega sporazuma. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ca)

stalno spoštovanje obveznosti glede sodelovanja v zadevah, povezanih z zaposlovanjem, socialno politiko in enakimi možnostmi v skladu s Poglavjem 13 Naslova IV (Trgovina in trajnostni razvoj) in Poglavjem 21 Naslova V (Sodelovanje na področju zaposlovanja, socialne politike in enakih možnosti) Sporazuma o pridružitvi in cilji iz člena 420 tega sporazuma.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Kadar Komisija ugotovi, da obstajajo zadostni dokazi o neizpolnjevanju pogojev iz člena 2, lahko v celoti ali deloma ukine preferencialne ureditve iz te uredbe v skladu s postopkom pregleda iz člena 5(2). | Kadar Komisija ugotovi, da obstajajo zadostni dokazi o neizpolnjevanju pogojev iz člena 2
  te uredbe
  , lahko v celoti ali deloma ukine preferencialne ureditve iz te uredbe v skladu s postopkom pregleda iz člena 5(2). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Kadar Komisija ugotovi, da obstajajo zadostni dokazi o neizpolnjevanju pogojev iz člena 2, lahko v celoti ali deloma ukine preferencialne ureditve iz te uredbe v skladu s postopkom pregleda iz člena 5(2).

Kadar Komisija ugotovi, da obstajajo zadostni dokazi o neizpolnjevanju pogojev iz člena 2
  te uredbe
  , lahko v celoti ali deloma ukine preferencialne ureditve iz te uredbe v skladu s postopkom pregleda iz člena 5(2).

Sprememba 12

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Kadar država članica zahteva, da Komisija začasno ukine katero od preferencialnih ureditev zaradi neizpolnjevanja pogojev iz člena 2(b), Komisija v dveh mesecih po prejemu take zahteve pripravi obrazloženo mnenje, v katerem pojasni, ali je trditev o neizpolnjevanju utemeljena. Če ugotovi, da je zahteva utemeljena, sproži postopek iz prvega odstavka tega člena. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Kadar država članica zahteva, da Komisija začasno ukine katero od preferencialnih ureditev zaradi neizpolnjevanja pogojev iz člena 2(b), Komisija v dveh mesecih po prejemu take zahteve pripravi obrazloženo mnenje, v katerem pojasni, ali je trditev o neizpolnjevanju utemeljena. Če ugotovi, da je zahteva utemeljena, sproži postopek iz prvega odstavka tega člena.

Sprememba 13

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Če se izdelki s poreklom iz Ukrajine uvažajo po pogojih, ki povzročajo ali grozijo, da bodo povzročili resne težave proizvajalcu podobnega ali neposredno konkurenčnega izdelka v 
  Skupnosti
  ,
  lahko Svet s kvalificirano večino
  za
  ta izdelek na pobudo Komisije
  kadar koli znova
  uvede
  običajne dajatve skupne carinske tarife. | 1.   Če se izdelki s poreklom iz Ukrajine uvažajo po pogojih, ki povzročajo ali grozijo, da bodo povzročili resne težave proizvajalcu podobnega ali neposredno konkurenčnega izdelka v 
  Uniji
  ,
  se lahko
  za
  take izdelke
  kadar koli znova
  uvedejo
  običajne dajatve skupne carinske tarife. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Če se izdelki s poreklom iz Ukrajine uvažajo po pogojih, ki povzročajo ali grozijo, da bodo povzročili resne težave proizvajalcu podobnega ali neposredno konkurenčnega izdelka v 
  Skupnosti
  ,
  lahko Svet s kvalificirano večino
  za
  ta izdelek na pobudo Komisije
  kadar koli znova
  uvede
  običajne dajatve skupne carinske tarife.

1.   Če se izdelki s poreklom iz Ukrajine uvažajo po pogojih, ki povzročajo ali grozijo, da bodo povzročili resne težave proizvajalcu podobnega ali neposredno konkurenčnega izdelka v 
  Uniji
  ,
  se lahko
  za
  take izdelke
  kadar koli znova
  uvedejo
  običajne dajatve skupne carinske tarife.

Sprememba 14

Sprememba 14

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 a (novo)

Člen 4 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Komisija tesno spremlja učinek te uredbe na proizvajalce Unije v zvezi z izdelki iz prilog I in II, tudi v zvezi s cenami na trgu Unije in ob upoštevanju ustreznih razpoložljivih informacij o proizvajalcih Unije, kot so tržni delež, proizvodnja, zaloge, proizvodne zmogljivosti in stopnje uporabe zmogljivosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

1a.
     
  Komisija tesno spremlja učinek te uredbe na proizvajalce Unije v zvezi z izdelki iz prilog I in II, tudi v zvezi s cenami na trgu Unije in ob upoštevanju ustreznih razpoložljivih informacij o proizvajalcih Unije, kot so tržni delež, proizvodnja, zaloge, proizvodne zmogljivosti in stopnje uporabe zmogljivosti.

Sprememba 15

Sprememba 15

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2

Člen 4 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Komisija na zahtevo države članice ali lastno pobudo sprejme uraden sklep o začetku preiskave v razumnem roku. Če Komisija sklene, da bo začela preiskavo, objavi v Uradnem listu Evropske unije obvestilo o preiskavi. Obvestilo vsebuje povzetek prejetih informacij in navaja, da je treba kakršne koli zadevne informacije poslati Komisiji. V obvestilu je določen tudi rok, ki ne sme biti daljši od štirih mesecev od datuma objave obvestila, v katerem lahko zainteresirane strani pisno sporočijo svoje stališče. | 2.   Komisija na zahtevo države članice
  , katere koli pravne osebe
  ali
  katerega koli združenja, ki ni pravna oseba, v imenu industrije Unije, kar pomeni vse proizvajalce Unije podobnih ali neposredno konkurenčnih izdelkov ali večji delež teh proizvajalcev, ali na
  lastno pobudo
  , če se ji zdi očitno, da obstajajo zadostni prima facie dokazi,
  sprejme uraden sklep o začetku preiskave v razumnem roku
  . Za namene tega člena „večji delež“ pomeni proizvajalce Unije, katerih skupna proizvodnja znaša več kot 50 % skupne proizvodnje Unije podobnih ali neposredno konkurenčnih izdelkov, ki jih proizvaja ta delež industrije Unije, ki izraža podporo ali nasprotovanje zahtevi, in ne manj kot 25 % skupne proizvodnje podobnih ali neposredno konkurenčnih izdelkov, ki jih proizvaja industrija Unije.
  Če Komisija sklene, da bo začela preiskavo, objavi v Uradnem listu Evropske unije obvestilo o preiskavi. Obvestilo vsebuje povzetek prejetih informacij in navaja, da je treba kakršne koli zadevne informacije poslati Komisiji. V obvestilu je določen tudi rok, ki ne sme biti daljši od štirih mesecev od datuma objave obvestila, v katerem lahko zainteresirane strani pisno sporočijo svoje stališče. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Komisija na zahtevo države članice ali lastno pobudo sprejme uraden sklep o začetku preiskave v razumnem roku. Če Komisija sklene, da bo začela preiskavo, objavi v Uradnem listu Evropske unije obvestilo o preiskavi. Obvestilo vsebuje povzetek prejetih informacij in navaja, da je treba kakršne koli zadevne informacije poslati Komisiji. V obvestilu je določen tudi rok, ki ne sme biti daljši od štirih mesecev od datuma objave obvestila, v katerem lahko zainteresirane strani pisno sporočijo svoje stališče.

2.   Komisija na zahtevo države članice
  , katere koli pravne osebe
  ali
  katerega koli združenja, ki ni pravna oseba, v imenu industrije Unije, kar pomeni vse proizvajalce Unije podobnih ali neposredno konkurenčnih izdelkov ali večji delež teh proizvajalcev, ali na
  lastno pobudo
  , če se ji zdi očitno, da obstajajo zadostni prima facie dokazi,
  sprejme uraden sklep o začetku preiskave v razumnem roku
  . Za namene tega člena „večji delež“ pomeni proizvajalce Unije, katerih skupna proizvodnja znaša več kot 50 % skupne proizvodnje Unije podobnih ali neposredno konkurenčnih izdelkov, ki jih proizvaja ta delež industrije Unije, ki izraža podporo ali nasprotovanje zahtevi, in ne manj kot 25 % skupne proizvodnje podobnih ali neposredno konkurenčnih izdelkov, ki jih proizvaja industrija Unije.
  Če Komisija sklene, da bo začela preiskavo, objavi v Uradnem listu Evropske unije obvestilo o preiskavi. Obvestilo vsebuje povzetek prejetih informacij in navaja, da je treba kakršne koli zadevne informacije poslati Komisiji. V obvestilu je določen tudi rok, ki ne sme biti daljši od štirih mesecev od datuma objave obvestila, v katerem lahko zainteresirane strani pisno sporočijo svoje stališče.

Sprememba 16

Sprememba 16

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 6

Člen 4 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Komisija odloči v roku enega meseca v skladu s postopkom iz člena 5. Ta sklep začne veljati en mesec po objavi. | 6.   Komisija odloči v roku enega meseca v skladu s postopkom iz člena 5. Ta sklep začne veljati en mesec po objavi.
  Dajatve skupne carinske tarife se ponovno uvedejo za toliko časa, kolikor je to potrebno za preprečitev poslabšanja gospodarskega in/ali finančnega položaja proizvajalcev Unije ali dokler obstaja nevarnost za tako poslabšanje. Obdobje ponovne uvedbe ni daljše od enega leta, razen če se podaljša v ustrezno utemeljenih okoliščinah. Če dokončno ugotovljena dejstva kažejo, da pogoji iz člena 4(1) niso izpolnjeni, Komisija v skladu s postopkom pregleda iz člena 5(2) sprejme izvedbeni akt, s katerim konča preiskavo in postopke. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.   Komisija odloči v roku enega meseca v skladu s postopkom iz člena 5. Ta sklep začne veljati en mesec po objavi.

6.   Komisija odloči v roku enega meseca v skladu s postopkom iz člena 5. Ta sklep začne veljati en mesec po objavi.
  Dajatve skupne carinske tarife se ponovno uvedejo za toliko časa, kolikor je to potrebno za preprečitev poslabšanja gospodarskega in/ali finančnega položaja proizvajalcev Unije ali dokler obstaja nevarnost za tako poslabšanje. Obdobje ponovne uvedbe ni daljše od enega leta, razen če se podaljša v ustrezno utemeljenih okoliščinah. Če dokončno ugotovljena dejstva kažejo, da pogoji iz člena 4(1) niso izpolnjeni, Komisija v skladu s postopkom pregleda iz člena 5(2) sprejme izvedbeni akt, s katerim konča preiskavo in postopke.

Sprememba 17

Sprememba 17

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 a (novo)

Člen 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 5a




  Ocena izvajanja avtonomnih trgovinskih ukrepov




  Letno poročilo Komisije o izvajanju poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini vsebuje podrobno oceno izvajanja začasnih avtonomnih trgovinskih ukrepov iz te uredbe ter vsebuje, če je to ustrezno, oceno družbenega učinka teh ukrepov v Ukrajini in v Uniji. Informacije o uporabi tarifnih kvot za kmetijske proizvode se objavijo na spletnih mestih Komisije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 5a

Ocena izvajanja avtonomnih trgovinskih ukrepov

Letno poročilo Komisije o izvajanju poglobljenega in celovitega sporazuma o prosti trgovini vsebuje podrobno oceno izvajanja začasnih avtonomnih trgovinskih ukrepov iz te uredbe ter vsebuje, če je to ustrezno, oceno družbenega učinka teh ukrepov v Ukrajini in v Uniji. Informacije o uporabi tarifnih kvot za kmetijske proizvode se objavijo na spletnih mestih Komisije.

Sprememba 18

Sprememba 18

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga I – preglednica – vrstica 4

Priloga I – preglednica – vrstica 4

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

| 09,6752 | 2002 | Paradižnik, pripravljen ali konzerviran kako drugače kot v kisu ali ocetni kislini | | 5 000 |
| --- | --- | --- | --- | --- |

09,6752

09,6752

2002

2002

Paradižnik, pripravljen ali konzerviran kako drugače kot v kisu ali ocetni kislini

Paradižnik, pripravljen ali konzerviran kako drugače kot v kisu ali ocetni kislini

5 000

5 000

Sprememba

Sprememba

črtano

črtano

Sprememba 19

Sprememba 19

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – preglednica – vrstica 2

Priloga II – preglednica – vrstica 2

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

| Navadna pšenica, pirjevica in soržica, moka, drobljenci, zdrob in peleti | 1001 99 00 , 1101 00 15 , 1101 00 90 , 1102 90 90 , 1103 11 90 , 1103 20 60 | 100 000 ton/leto, |
| --- | --- | --- |

Navadna pšenica, pirjevica in soržica, moka, drobljenci, zdrob in peleti

Navadna pšenica, pirjevica in soržica, moka, drobljenci, zdrob in peleti

1001 99 00 , 1101 00 15 , 1101 00 90 , 1102 90 90 , 1103 11 90 , 1103 20 60

1001 99 00 , 1101 00 15 , 1101 00 90 , 1102 90 90 , 1103 11 90 , 1103 20 60

100 000 ton/leto,

100 000 ton/leto,

Sprememba

Sprememba

črtano

črtano

Sprememba 20

Sprememba 20

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – preglednica – vrstica 3

Priloga II – preglednica – vrstica 3

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

| Koruza, razen semena, moke, drobljenca, zdroba, peletov in zrna | 1005 90 00 , 1102 20 , 1103 13 , 1103 20 40 , 1104 23 | 650 000 ton/leto |
| --- | --- | --- |

Koruza, razen semena, moke, drobljenca, zdroba, peletov in zrna

1005 90 00 , 1102 20 , 1103 13 , 1103 20 40 , 1104 23

650 000 ton/leto

650 000 ton/leto

Sprememba

Sprememba

| Koruza, razen semena, moke, drobljenca, zdroba, peletov in zrna | 1005 90 00 , 1102 20 , 1103 13 , 1103 20 40 , 1104 23 | 650 000 050 kilogramov/leto |
| --- | --- | --- |

Koruza, razen semena, moke, drobljenca, zdroba, peletov in zrna

1005 90 00 , 1102 20 , 1103 13 , 1103 20 40 , 1104 23

650 000 050 kilogramov/leto

650 000 050 kilogramov/leto

Sprememba 21

Sprememba 21

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga III – preglednica – vrstica 3

Priloga III – preglednica – vrstica 3

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

| 3102 10 10 | Sečnina, vključno s sečnino v vodni raztopini, ki vsebuje več kot 45 mas. % dušika v suhem brezvodnem proizvodu (razen v peletih ali podobnih oblikah ali pakiranjih do vključno 10 kg bruto mase) | 3 % |
| --- | --- | --- |

3102 10 10

3102 10 10

Sečnina, vključno s sečnino v vodni raztopini, ki vsebuje več kot 45 mas. % dušika v suhem brezvodnem proizvodu (razen v peletih ali podobnih oblikah ali pakiranjih do vključno 10 kg bruto mase)

Sečnina, vključno s sečnino v vodni raztopini, ki vsebuje več kot 45 mas. % dušika v suhem brezvodnem proizvodu (razen v peletih ali podobnih oblikah ali pakiranjih do vključno 10 kg bruto mase)

3 %

3 %

Sprememba

Sprememba

črtano

črtano

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja (A8-0193/2017).

1

---

| 30.8.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 307/220 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 307/220

---

P8_TA(2017)0237

Enotna oblika za vizume ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 1. junija 2017 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1683/95 z dne 29. maja 1995 o enotni obliki za vizume (COM(2015)0303 – C8-0164/2015 – 2015/0134(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2018/C 307/43)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0303), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0303),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 77(2)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0164/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 77(2)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0164/2015),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 3. maja 2017, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 69f(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 3. maja 2017, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenja Odbora za pravne zadeve (A8-0028/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenja Odbora za pravne zadeve (A8-0028/2016),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2015)0134

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 1. junija 2017 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2017/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1683/95 o enotni obliki za vizume

(Ker je bil dosežen dogovor med Parlamentom in Svetom, stališče Parlamenta ustreza končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2017/1370.)

---

| 30.8.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 307/221 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 307/221

---

P8_TA(2017)0238

Večletni okvir za Agencijo EU za temeljne pravice za obdobje 2018–2022 ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 1. junija 2017 o osnutku sklepa Sveta o določitvi večletnega okvira za Agencijo Evropske unije za temeljne pravice za obdobje 2018–2022 (14423/2016 – C8-0528/2016 – 2016/0204(APP))

(Posebni zakonodajni postopek – odobritev)

(2018/C 307/44)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (14423/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (14423/2016),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 352 Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0528/2016), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 352 Pogodbe o delovanju Evropske unije (C8-0528/2016),

| — | ob upoštevanju členov 99(1) in (4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 99(1) in (4) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0177/2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0177/2017),

| 1. | odobri osnutek sklepa Sveta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

2.

---