# Jurnalul Oficial C 263/25 i

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 263 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6125 iulie 2018 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 263

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6125 iulie 2018

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2016-2017Ședințele dintre 1 și 2 martie 2017
  Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 419, 7.12.2017 .
  Ședința din 13 martie 2017
  Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 430, 14.12.2017 .
  SESIUNEA 2017-2018Ședințele dintre 14 și 16 martie 2017
  Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 430, 14.12.2017 .
  TEXTE ADOPTATE | 1 |

Cuprins

Pagina

PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2016-2017Ședințele dintre 1 și 2 martie 2017
  Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 419, 7.12.2017 .
  Ședința din 13 martie 2017
  Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 430, 14.12.2017 .
  SESIUNEA 2017-2018Ședințele dintre 14 și 16 martie 2017
  Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 430, 14.12.2017 .
  TEXTE ADOPTATE

PARLAMENTUL EUROPEAN

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 419, 7.12.2017 .

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 430, 14.12.2017 .

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 430, 14.12.2017 .

1

---

| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| --- | --- |
| | REZOLUŢII |
| | Parlamentul European |
| | Joi, 2 martie 2017 |
| 2018/C 263/01 | Rezoluţia Parlamentului European din 2 martie 2017 referitoare la obligațiile Comisiei în domeniul reciprocității vizelor în conformitate cu articolul 1 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 539/2001 (2016/2986(RSP)) | 2 |
| 2018/C 263/02 | Rezoluţia Parlamentului European din 2 martie 2017 referitoare la opțiunile UE pentru îmbunătățirea accesului la medicamente (2016/2057(INI)) | 4 |
| 2018/C 263/03 | Rezoluţia Parlamentului European din 2 martie 2017 referitoare la punerea în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1295/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind instituirea programului Europa Creativă (2014-2020) și de abrogare a Deciziilor nr. 1718/2006/CE, nr. 1855/2006/CE și nr. 1041/2009/CE (2015/2328(INI)) | 19 |
| 2018/C 263/04 | Rezoluţia Parlamentului European din 2 martie 2017 referitoare la aplicarea Regulamentului (UE) nr. 390/2014 al Consiliului din 14 aprilie 2014 de instituire a programului Europa pentru cetățeni pentru perioada 2014-2020 (2015/2329(INI)) | 28 |
| 2018/C 263/05 | Rezoluţia Parlamentului European din 2 martie 2017 referitoare la politica comercială comună a UE în contextul imperativelor de sustenabilitate a speciilor sălbatice (2016/2054(INI)) | 34 |
| | Marți, 14 martie 2017 |
| 2018/C 263/06 | Rezoluţia Parlamentului European din 14 martie 2017 referitoare la deținerea și îngrijirea responsabilă a ecvideelor (2016/2078(INI)) | 40 |
| 2018/C 263/07 | Rezoluţia Parlamentului European din 14 martie 2017 referitoare la egalitatea dintre femei și bărbați în Uniunea Europeană 2014-2015 (2016/2249(INI)) | 49 |
| 2018/C 263/08 | Rezoluţia Parlamentului European din 14 martie 2017 referitoare la aplicarea Directivei 2004/113/CE a Consiliului de aplicare a principiului egalității de tratament între femei și bărbați privind accesul la bunuri și servicii și furnizarea de bunuri și servicii (2016/2012(INI)) | 64 |
| 2018/C 263/09 | Rezoluţia Parlamentului European din 14 martie 2017 referitoare la fondurile UE pentru egalitatea de gen (2016/2144(INI)) | 72 |
| 2018/C 263/10 | Rezoluţia Parlamentului European din 14 martie 2017 referitoare la implicațiile megadatelor asupra drepturilor fundamentale: viața privată, protecția datelor, nediscriminarea, securitatea și impunerea respectării legii (2016/2225(INI)) | 82 |
| 2018/C 263/11 | Rezoluţia Parlamentului European din 14 martie 2017 referitoare la standardele minime pentru protecția iepurilor de crescătorie (2016/2077(INI)) | 90 |
| | Miercuri, 15 martie 2017 |
| 2018/C 263/12 | Rezoluţia Parlamentului European din 15 martie 2017 referitoare la obstacolele pentru exercitarea libertății cetățenilor UE de a circula și a munci pe piața internă (2016/3042(RSP)) | 98 |
| 2018/C 263/13 | Rezoluţia Parlamentului European din 15 martie 2017 referitoare la aprobarea de către Comisie a planului revizuit al Germaniei de a introduce o taxă rutieră de trecere (2017/2526(RSP)) | 103 |
| | Joi, 16 martie 2017 |
| 2018/C 263/14 | Rezoluţia Parlamentului European din 16 martie 2017 referitoare la Zimbabwe, cazul pastorului Evan Mawarire și alte cazuri de restrângere a libertății de exprimare (2017/2608(RSP)) | 106 |
| 2018/C 263/15 | Rezoluţia Parlamentului European din 16 martie 2017 referitoare la prizonierii ucraineni din Rusia și la situația din Crimeea (2017/2596(RSP)) | 109 |
| 2018/C 263/16 | Rezoluţia Parlamentului European din 16 martie 2017 referitoare la Filipine – cazul senatoarei Leila M. De Lima (2017/2597(RSP)) | 113 |
| 2018/C 263/17 | Rezoluţia Parlamentului European din 16 martie 2017 referitoare la prioritățile UE pentru sesiunile Consiliului ONU pentru Drepturile Omului din 2017 (2017/2598(RSP)) | 116 |
| 2018/C 263/18 | Rezoluţia Parlamentului European din 16 martie 2017 referitoare la implicațiile constituționale, juridice și instituționale ale politicii de securitate și apărare comune: posibilitățile oferite de Tratatul de la Lisabona (2015/2343(INI)) | 125 |
| 2018/C 263/19 | Rezoluţia Parlamentului European din 16 martie 2017 referitoare la o politică integrată a Uniunii Europene pentru regiunea arctică (2016/2228(INI)) | 136 |
| 2018/C 263/20 | Rezoluţia Parlamentului European din 16 martie 2017 referitoare la Raportul Comisiei pe 2016 privind Muntenegru (2016/2309(INI)) | 148 |
| 2018/C 263/21 | Rezoluţia Parlamentului European din 16 martie 2017 referitoare la e-democrația în Uniunea Europeană: potențial și provocări (2016/2008(INI)) | 156 |

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Joi, 2 martie 2017

2018/C 263/01

Rezoluţia Parlamentului European din 2 martie 2017 referitoare la obligațiile Comisiei în domeniul reciprocității vizelor în conformitate cu articolul 1 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 539/2001 (2016/2986(RSP))

2

2018/C 263/02

Rezoluţia Parlamentului European din 2 martie 2017 referitoare la opțiunile UE pentru îmbunătățirea accesului la medicamente (2016/2057(INI))

4

2018/C 263/03

Rezoluţia Parlamentului European din 2 martie 2017 referitoare la punerea în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1295/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind instituirea programului Europa Creativă (2014-2020) și de abrogare a Deciziilor nr. 1718/2006/CE, nr. 1855/2006/CE și nr. 1041/2009/CE (2015/2328(INI))

19

2018/C 263/04

Rezoluţia Parlamentului European din 2 martie 2017 referitoare la aplicarea Regulamentului (UE) nr. 390/2014 al Consiliului din 14 aprilie 2014 de instituire a programului Europa pentru cetățeni pentru perioada 2014-2020 (2015/2329(INI))

28

2018/C 263/05

Rezoluţia Parlamentului European din 2 martie 2017 referitoare la politica comercială comună a UE în contextul imperativelor de sustenabilitate a speciilor sălbatice (2016/2054(INI))

34

Marți, 14 martie 2017

2018/C 263/06

Rezoluţia Parlamentului European din 14 martie 2017 referitoare la deținerea și îngrijirea responsabilă a ecvideelor (2016/2078(INI))

40

2018/C 263/07

Rezoluţia Parlamentului European din 14 martie 2017 referitoare la egalitatea dintre femei și bărbați în Uniunea Europeană 2014-2015 (2016/2249(INI))

49

2018/C 263/08

Rezoluţia Parlamentului European din 14 martie 2017 referitoare la aplicarea Directivei 2004/113/CE a Consiliului de aplicare a principiului egalității de tratament între femei și bărbați privind accesul la bunuri și servicii și furnizarea de bunuri și servicii (2016/2012(INI))

64

2018/C 263/09

Rezoluţia Parlamentului European din 14 martie 2017 referitoare la fondurile UE pentru egalitatea de gen (2016/2144(INI))

72

2018/C 263/10

Rezoluţia Parlamentului European din 14 martie 2017 referitoare la implicațiile megadatelor asupra drepturilor fundamentale: viața privată, protecția datelor, nediscriminarea, securitatea și impunerea respectării legii (2016/2225(INI))

82

2018/C 263/11

Rezoluţia Parlamentului European din 14 martie 2017 referitoare la standardele minime pentru protecția iepurilor de crescătorie (2016/2077(INI))

90

Miercuri, 15 martie 2017

2018/C 263/12

Rezoluţia Parlamentului European din 15 martie 2017 referitoare la obstacolele pentru exercitarea libertății cetățenilor UE de a circula și a munci pe piața internă (2016/3042(RSP))

98

2018/C 263/13

Rezoluţia Parlamentului European din 15 martie 2017 referitoare la aprobarea de către Comisie a planului revizuit al Germaniei de a introduce o taxă rutieră de trecere (2017/2526(RSP))

103

Joi, 16 martie 2017

2018/C 263/14

Rezoluţia Parlamentului European din 16 martie 2017 referitoare la Zimbabwe, cazul pastorului Evan Mawarire și alte cazuri de restrângere a libertății de exprimare (2017/2608(RSP))

106

2018/C 263/15

Rezoluţia Parlamentului European din 16 martie 2017 referitoare la prizonierii ucraineni din Rusia și la situația din Crimeea (2017/2596(RSP))

109

2018/C 263/16

Rezoluţia Parlamentului European din 16 martie 2017 referitoare la Filipine – cazul senatoarei Leila M. De Lima (2017/2597(RSP))

113

2018/C 263/17

Rezoluţia Parlamentului European din 16 martie 2017 referitoare la prioritățile UE pentru sesiunile Consiliului ONU pentru Drepturile Omului din 2017 (2017/2598(RSP))

116

2018/C 263/18

Rezoluţia Parlamentului European din 16 martie 2017 referitoare la implicațiile constituționale, juridice și instituționale ale politicii de securitate și apărare comune: posibilitățile oferite de Tratatul de la Lisabona (2015/2343(INI))

125

2018/C 263/19

Rezoluţia Parlamentului European din 16 martie 2017 referitoare la o politică integrată a Uniunii Europene pentru regiunea arctică (2016/2228(INI))

136

2018/C 263/20

Rezoluţia Parlamentului European din 16 martie 2017 referitoare la Raportul Comisiei pe 2016 privind Muntenegru (2016/2309(INI))

148

2018/C 263/21

Rezoluţia Parlamentului European din 16 martie 2017 referitoare la e-democrația în Uniunea Europeană: potențial și provocări (2016/2008(INI))

156

---

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Parlamentul European |
| | Joi, 2 martie 2017 |
| 2018/C 263/22 | Decizia Parlamentului European din 2 martie 2017 privind cererea de ridicare a imunității lui Marine Le Pen (2016/2295(IMM)) | 163 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Joi, 2 martie 2017

2018/C 263/22

Decizia Parlamentului European din 2 martie 2017 privind cererea de ridicare a imunității lui Marine Le Pen (2016/2295(IMM))

163

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN |
| | Joi, 2 martie 2017 |
| 2018/C 263/23 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 2 martie 2017 referitoare la proiectul de decizie Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene și al statelor membre ale acesteia, a Protocolului la Acordul euro-mediteraneean de instituire a unei asocieri între Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Republica Libaneză, pe de altă parte, pentru a se ține seama de aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană (05748/2016 – C8-0171/2016 – 2015/0292(NLE)) | 165 |
| 2018/C 263/24 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 2 martie 2017 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Acordului dintre Uniunea Europeană și Principatul Liechtenstein privind normele suplimentare referitoare la Instrumentul de sprijin financiar pentru frontiere externe și vize, ca parte a Fondului pentru securitate internă pentru perioada 2014-2020 (12852/2016 – C8-0515/2016 – 2016/0247(NLE)) | 166 |
| 2018/C 263/25 | P8_TA(2017)0059Mecanism de schimb de informații cu privire la acordurile interguvernamentale și instrumentele fără caracter juridic obligatoriu în domeniul energiei ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 2 martie 2017 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind instituirea unui mecanism de schimb de informații cu privire la acordurile interguvernamentale și la instrumentele fără caracter juridic obligatoriu dintre statele membre și țări terțe în domeniul energiei și de abrogare a Deciziei nr. 994/2012/UE (COM(2016)0053 – C8-0034/2016 – 2016/0031(COD))P8_TC1-COD(2016)0031Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 2 martie 2017 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2017/... a Parlamentului European și a Consiliului privind instituirea unui mecanism de schimb de informații cu privire la acordurile interguvernamentale și la instrumentele fără caracter juridic obligatoriu dintre statele membre și țări terțe în domeniul energiei și de abrogare a Deciziei nr. 994/2012/UE | 167 |
| | Marți, 14 martie 2017 |
| 2018/C 263/26 | P8_TA(2017)0066Mercurul ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 14 martie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind mercurul și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1102/2008 (COM(2016)0039 – C8-0021/2016 – 2016/0023(COD))P8_TC1-COD(2016)0023Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 14 martie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2017/... al Parlamentului European și al Consiliului privind mercurul și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1102/2008 | 168 |
| 2018/C 263/27 | P8_TA(2017)0067Implicarea pe termen lung a acţionarilor şi declaraţia privind guvernanţa corporativă ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 14 martie 2017 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2007/36/CE în ceea ce privește încurajarea implicării pe termen lung a acționarilor și a Directivei 2013/34/UE în ceea ce privește anumite elemente ale declarației privind guvernanța corporativă (COM(2014)0213 – C7-0147/2014 – 2014/0121(COD))P8_TC1-COD(2014)0121Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 14 martie 2017 în vederea adoptării Directivei (UE) 2017/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2007/36/CE în ceea ce privește încurajarea implicării pe termen lung a acționarilor | 170 |
| 2018/C 263/28 | P8_TA(2017)0068Controlul achiziționării și deținerii de arme ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 14 martie 2017 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 91/477/CEE a Consiliului privind controlul achiziționării și deținerii de arme (COM(2015)0750 – C8-0358/2015 – 2015/0269(COD))P8_TC1-COD(2015)0269Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 14 martie 2017 în vederea adoptării Directivei (UE) 2017/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 91/477/CEE a Consiliului privind controlul achiziționării și deținerii de arme | 171 |
| 2018/C 263/29 | Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 14 martie 2017 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2000/53/CE privind vehiculele scoase din uz, a Directivei 2006/66/CE privind bateriile și acumulatorii și deșeurile de baterii și acumulatori și a Directivei 2012/19/UE privind deșeurile de echipamente electrice și electronice (COM(2015)0593 – C8-0383/2015 – 2015/0272(COD)) | 174 |
| 2018/C 263/30 | Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 14 martie 2017 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2008/98/CE privind deșeurile (COM(2015)0595 – C8-0382/2015 – 2015/0275(COD)) | 189 |
| 2018/C 263/31 | Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 14 martie 2017 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 1999/31/CE a Consiliului privind depozitele de deșeuri (COM(2015)0594 – C8-0384/2015 – 2015/0274(COD)) | 300 |
| 2018/C 263/32 | Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 14 martie 2017 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 94/62/CE privind ambalajele și deșeurile de ambalaje (COM(2015)0596 – C8-0385/2015 – 2015/0276(COD)) | 322 |
| | Miercuri, 15 martie 2017 |
| 2018/C 263/33 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 martie 2017 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Republica Federativă a Braziliei în temeiul articolului XXIV alineatul (6) și al articolului XXVIII din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT) 1994, referitor la modificarea concesiilor din lista de angajamente a Republicii Croația în cursul procesului său de aderare la Uniunea Europeană (13037/2016 – C8-0490/2016 – 2016/0307(NLE)) | 360 |
| 2018/C 263/34 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 martie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Consiliului privind lansarea schimbului automatizat de date în ceea ce privește datele privind înmatricularea vehiculelor în Danemarca (12212/2016 – C8-0476/2016 – 2016/0815(CNS)) | 361 |
| 2018/C 263/35 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 martie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Consiliului privind lansarea schimbului automatizat de date în ceea ce privește datele ADN în Grecia (12211/2016 – C8-0477/2016 – 2016/0816(CNS)) | 362 |
| 2018/C 263/36 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 martie 2017 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării regulamentului Parlamentului European și al Consiliului privind controalele oficiale și alte activități oficiale efectuate pentru a asigura aplicarea legislației privind alimentele și furajele, a normelor privind sănătatea și bunăstarea animalelor, sănătatea plantelor și produsele de protecție a plantelor, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 999/2001, (CE) nr. 396/2005, (CE) nr. 1069/2009, (CE) nr. 1107/2009, (UE) nr. 1151/2012, (UE) nr. 652/2014, (UE) 2016/429 și (UE) 2016/2031 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Regulamentelor (CE) nr. 1/2005 și (CE) nr. 1099/2009 ale Consiliului și a Directivelor 98/58/CE, 1999/74/CE, 2007/43/CE, 2008/119/CE și 2008/120/CE ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 854/2004 și (CE) nr. 882/2004 ale Parlamentului European și ale Consiliului, precum și a Directivelor 89/608/CEE, 89/662/CEE, 90/425/CEE, 91/496/CEE, 96/23/CE, 96/93/CE și 97/78/CE ale Consiliului și a Deciziei 92/438/CEE a Consiliului (Regulamentul privind controalele oficiale) (10755/1/2016 – C8-0015/2017 – 2013/0140(COD)) | 363 |
| 2018/C 263/37 | P8_TA(2017)0082Utilizarea benzii de frecvențe de 470-790 MHz în Uniune ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 martie 2017 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind utilizarea benzii de frecvențe de 470-790 MHz în Uniune (COM(2016)0043 – C8-0020/2016 – 2016/0027(COD))P8_TC1-COD(2016)0027Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 15 martie 2017 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2017/... a Parlamentului European și a Consiliului privind utilizarea benzii de frecvențe de 470-790 MHz în Uniune | 364 |
| 2018/C 263/38 | Rezoluţia Parlamentului European din 15 martie 2017 referitoare la orientările generale pentru pregătirea bugetului 2018, secțiunea III – Comisia (2016/2323(BUD)) | 365 |
| | Joi, 16 martie 2017 |
| 2018/C 263/39 | P8_TA(2017)0090Diligența necesară în cadrul lanțului de aprovizionare a importatorilor de minereuri sau metale provenind din zone de conflict și zone cu risc ridicat ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 16 martie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui sistem al Uniunii pentru autocertificarea cu privire la diligența necesară în cadrul lanțului de aprovizionare a importatorilor responsabili de staniu, tantal și tungsten, minereurile acestora și aur provenind din zone de conflict și zone cu risc ridicat (COM(2014)0111 – C7-0092/2014 – 2014/0059(COD))P8_TC1-COD(2014)0059Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 16 martie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2017/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor obligații de diligență necesară în cadrul lanțului de aprovizionare care revin importatorilor din Uniune de staniu, tantal și tungsten, de minereuri ale acestora și de aur provenind din zone de conflict și din zone cu risc ridicat | 371 |
| 2018/C 263/40 | P8_TA(2017)0091Cadrul Uniunii pentru colectarea, gestionarea și utilizarea datelor din sectorul pescuitului ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 16 martie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui cadru al Uniunii pentru colectarea, gestionarea și utilizarea datelor din sectorul pescuitului și sprijinirea consultanței științifice cu privire la politica comună din domeniul pescuitului (reformare) (COM(2015)0294 – C8-0160/2015 – 2015/0133(COD))P8_TC1-COD(2015)0133Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 16 martie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2017/... al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui cadru al Uniunii pentru colectarea, gestionarea și utilizarea datelor din sectorul pescuitului și sprijinirea consultanței științifice cu privire la politica comună în domeniul pescuitului și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 199/2008 al Consiliului (reformare) | 373 |

III   Acte pregătitoare

PARLAMENTUL EUROPEAN

Joi, 2 martie 2017

2018/C 263/23

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 2 martie 2017 referitoare la proiectul de decizie Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene și al statelor membre ale acesteia, a Protocolului la Acordul euro-mediteraneean de instituire a unei asocieri între Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Republica Libaneză, pe de altă parte, pentru a se ține seama de aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană (05748/2016 – C8-0171/2016 – 2015/0292(NLE))

165

2018/C 263/24

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 2 martie 2017 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Acordului dintre Uniunea Europeană și Principatul Liechtenstein privind normele suplimentare referitoare la Instrumentul de sprijin financiar pentru frontiere externe și vize, ca parte a Fondului pentru securitate internă pentru perioada 2014-2020 (12852/2016 – C8-0515/2016 – 2016/0247(NLE))

166

2018/C 263/25

P8_TA(2017)0059Mecanism de schimb de informații cu privire la acordurile interguvernamentale și instrumentele fără caracter juridic obligatoriu în domeniul energiei ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 2 martie 2017 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind instituirea unui mecanism de schimb de informații cu privire la acordurile interguvernamentale și la instrumentele fără caracter juridic obligatoriu dintre statele membre și țări terțe în domeniul energiei și de abrogare a Deciziei nr. 994/2012/UE (COM(2016)0053 – C8-0034/2016 – 2016/0031(COD))P8_TC1-COD(2016)0031Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 2 martie 2017 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2017/... a Parlamentului European și a Consiliului privind instituirea unui mecanism de schimb de informații cu privire la acordurile interguvernamentale și la instrumentele fără caracter juridic obligatoriu dintre statele membre și țări terțe în domeniul energiei și de abrogare a Deciziei nr. 994/2012/UE

167

Marți, 14 martie 2017

2018/C 263/26

P8_TA(2017)0066Mercurul ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 14 martie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind mercurul și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1102/2008 (COM(2016)0039 – C8-0021/2016 – 2016/0023(COD))P8_TC1-COD(2016)0023Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 14 martie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2017/... al Parlamentului European și al Consiliului privind mercurul și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1102/2008

168

2018/C 263/27

P8_TA(2017)0067Implicarea pe termen lung a acţionarilor şi declaraţia privind guvernanţa corporativă ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 14 martie 2017 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2007/36/CE în ceea ce privește încurajarea implicării pe termen lung a acționarilor și a Directivei 2013/34/UE în ceea ce privește anumite elemente ale declarației privind guvernanța corporativă (COM(2014)0213 – C7-0147/2014 – 2014/0121(COD))P8_TC1-COD(2014)0121Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 14 martie 2017 în vederea adoptării Directivei (UE) 2017/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2007/36/CE în ceea ce privește încurajarea implicării pe termen lung a acționarilor

170

2018/C 263/28

P8_TA(2017)0068Controlul achiziționării și deținerii de arme ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 14 martie 2017 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 91/477/CEE a Consiliului privind controlul achiziționării și deținerii de arme (COM(2015)0750 – C8-0358/2015 – 2015/0269(COD))P8_TC1-COD(2015)0269Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 14 martie 2017 în vederea adoptării Directivei (UE) 2017/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 91/477/CEE a Consiliului privind controlul achiziționării și deținerii de arme

171

2018/C 263/29

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 14 martie 2017 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2000/53/CE privind vehiculele scoase din uz, a Directivei 2006/66/CE privind bateriile și acumulatorii și deșeurile de baterii și acumulatori și a Directivei 2012/19/UE privind deșeurile de echipamente electrice și electronice (COM(2015)0593 – C8-0383/2015 – 2015/0272(COD))

174

2018/C 263/30

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 14 martie 2017 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2008/98/CE privind deșeurile (COM(2015)0595 – C8-0382/2015 – 2015/0275(COD))

189

2018/C 263/31

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 14 martie 2017 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 1999/31/CE a Consiliului privind depozitele de deșeuri (COM(2015)0594 – C8-0384/2015 – 2015/0274(COD))

300

2018/C 263/32

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 14 martie 2017 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 94/62/CE privind ambalajele și deșeurile de ambalaje (COM(2015)0596 – C8-0385/2015 – 2015/0276(COD))

322

Miercuri, 15 martie 2017

2018/C 263/33

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 martie 2017 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Republica Federativă a Braziliei în temeiul articolului XXIV alineatul (6) și al articolului XXVIII din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT) 1994, referitor la modificarea concesiilor din lista de angajamente a Republicii Croația în cursul procesului său de aderare la Uniunea Europeană (13037/2016 – C8-0490/2016 – 2016/0307(NLE))

360

2018/C 263/34

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 martie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Consiliului privind lansarea schimbului automatizat de date în ceea ce privește datele privind înmatricularea vehiculelor în Danemarca (12212/2016 – C8-0476/2016 – 2016/0815(CNS))

361

2018/C 263/35

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 martie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Consiliului privind lansarea schimbului automatizat de date în ceea ce privește datele ADN în Grecia (12211/2016 – C8-0477/2016 – 2016/0816(CNS))

362

2018/C 263/36

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 martie 2017 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării regulamentului Parlamentului European și al Consiliului privind controalele oficiale și alte activități oficiale efectuate pentru a asigura aplicarea legislației privind alimentele și furajele, a normelor privind sănătatea și bunăstarea animalelor, sănătatea plantelor și produsele de protecție a plantelor, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 999/2001, (CE) nr. 396/2005, (CE) nr. 1069/2009, (CE) nr. 1107/2009, (UE) nr. 1151/2012, (UE) nr. 652/2014, (UE) 2016/429 și (UE) 2016/2031 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Regulamentelor (CE) nr. 1/2005 și (CE) nr. 1099/2009 ale Consiliului și a Directivelor 98/58/CE, 1999/74/CE, 2007/43/CE, 2008/119/CE și 2008/120/CE ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 854/2004 și (CE) nr. 882/2004 ale Parlamentului European și ale Consiliului, precum și a Directivelor 89/608/CEE, 89/662/CEE, 90/425/CEE, 91/496/CEE, 96/23/CE, 96/93/CE și 97/78/CE ale Consiliului și a Deciziei 92/438/CEE a Consiliului (Regulamentul privind controalele oficiale) (10755/1/2016 – C8-0015/2017 – 2013/0140(COD))

363

2018/C 263/37

P8_TA(2017)0082Utilizarea benzii de frecvențe de 470-790 MHz în Uniune ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 martie 2017 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind utilizarea benzii de frecvențe de 470-790 MHz în Uniune (COM(2016)0043 – C8-0020/2016 – 2016/0027(COD))P8_TC1-COD(2016)0027Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 15 martie 2017 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2017/... a Parlamentului European și a Consiliului privind utilizarea benzii de frecvențe de 470-790 MHz în Uniune

364

2018/C 263/38

Rezoluţia Parlamentului European din 15 martie 2017 referitoare la orientările generale pentru pregătirea bugetului 2018, secțiunea III – Comisia (2016/2323(BUD))

365

Joi, 16 martie 2017

2018/C 263/39

P8_TA(2017)0090Diligența necesară în cadrul lanțului de aprovizionare a importatorilor de minereuri sau metale provenind din zone de conflict și zone cu risc ridicat ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 16 martie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui sistem al Uniunii pentru autocertificarea cu privire la diligența necesară în cadrul lanțului de aprovizionare a importatorilor responsabili de staniu, tantal și tungsten, minereurile acestora și aur provenind din zone de conflict și zone cu risc ridicat (COM(2014)0111 – C7-0092/2014 – 2014/0059(COD))P8_TC1-COD(2014)0059Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 16 martie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2017/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor obligații de diligență necesară în cadrul lanțului de aprovizionare care revin importatorilor din Uniune de staniu, tantal și tungsten, de minereuri ale acestora și de aur provenind din zone de conflict și din zone cu risc ridicat

371

2018/C 263/40

P8_TA(2017)0091Cadrul Uniunii pentru colectarea, gestionarea și utilizarea datelor din sectorul pescuitului ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 16 martie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui cadru al Uniunii pentru colectarea, gestionarea și utilizarea datelor din sectorul pescuitului și sprijinirea consultanței științifice cu privire la politica comună din domeniul pescuitului (reformare) (COM(2015)0294 – C8-0160/2015 – 2015/0133(COD))P8_TC1-COD(2015)0133Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 16 martie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2017/... al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui cadru al Uniunii pentru colectarea, gestionarea și utilizarea datelor din sectorul pescuitului și sprijinirea consultanței științifice cu privire la politica comună în domeniul pescuitului și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 199/2008 al Consiliului (reformare)

373

---

| Legenda simbolurilor utilizate






  - | Procedura de consultare |
| --- | --- |
| *** | Procedura de aprobare |
| ***I | Procedura legislativă ordinară (prima lectură) |
| ***II | Procedura legislativă ordinară (a doua lectură) |
| ***III | Procedura legislativă ordinară (a treia lectură) |

Legenda simbolurilor utilizate

*

Procedura de consultare

***

Procedura de aprobare

***I

Procedura legislativă ordinară (prima lectură)

***II

Procedura legislativă ordinară (a doua lectură)

***III

Procedura legislativă ordinară (a treia lectură)

(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus în proiectul de act.)

Amendamentele Parlamentului:

părțile noi de text sunt evidențiate prin caractere
  cursive aldine.
  Părțile de text eliminate sunt indicate prin simbolul ▌ sau sunt tăiate. Înlocuirile sunt semnalate prin evidențierea cu caractere
  cursive aldine
  a textului nou și prin eliminarea sau tăierea textului înlocuit.

cursive aldine.

cursive aldine

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

25.7.2018

| 25.7.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 263/1 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 263/1

---

PARLAMENTUL EUROPEAN

SESIUNEA 2016-2017

Ședințele dintre 1 și 2 martie 2017

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 419, 7.12.2017.

Ședința din 13 martie 2017

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 430, 14.12.2017.

SESIUNEA 2017-2018

Ședințele dintre 14 și 16 martie 2017

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 430, 14.12.2017.

TEXTE ADOPTATE

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Joi, 2 martie 2017

| 25.7.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 263/2 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 263/2

---

P8_TA(2017)0060

Obligații în domeniul reciprocității vizelor

Rezoluţia Parlamentului European din 2 martie 2017 referitoare la obligațiile Comisiei în domeniul reciprocității vizelor în conformitate cu articolul 1 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 539/2001 (2016/2986(RSP))

(2018/C 263/01)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 539/2001 al Consiliului (1), în special articolul 1 alineatul (4) („mecanismul de reciprocitate”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 539/2001 al Consiliului (1), în special articolul 1 alineatul (4) („mecanismul de reciprocitate”),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 12 aprilie 2016 întitulată „Stadiul actual și posibile căi de urmat în ceea ce privește situația de nereciprocitate cu anumite țări terțe în domeniul politicii vizelor” (COM(2016)0221), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 12 aprilie 2016 întitulată „Stadiul actual și posibile căi de urmat în ceea ce privește situația de nereciprocitate cu anumite țări terțe în domeniul politicii vizelor” (COM(2016)0221),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 iulie 2016 întitulată „Stadiul actual și posibile căi de urmat referitor la situația de nereciprocitate cu anumite țări terțe în ceea ce privește politica în domeniul vizelor” (Acțiuni întreprinse ca urmare a comunicării din 12 aprilie) (COM(2016)0481), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 iulie 2016 întitulată „Stadiul actual și posibile căi de urmat referitor la situația de nereciprocitate cu anumite țări terțe în ceea ce privește politica în domeniul vizelor” (Acțiuni întreprinse ca urmare a comunicării din 12 aprilie) (COM(2016)0481),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 21 decembrie 2016 întitulată „Stadiul actual și posibile căi de urmat în ceea ce privește situația de nereciprocitate cu anumite țări terțe în domeniul politicii vizelor” (Acțiuni întreprinse ca urmare a comunicării din 12 aprilie) (COM(2016)0816), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 21 decembrie 2016 întitulată „Stadiul actual și posibile căi de urmat în ceea ce privește situația de nereciprocitate cu anumite țări terțe în domeniul politicii vizelor” (Acțiuni întreprinse ca urmare a comunicării din 12 aprilie) (COM(2016)0816),

| — | având în vedere articolul 17 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolele 80, 265 și 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 17 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolele 80, 265 și 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere dezbaterea pe tema „Obligații în domeniul reciprocității vizelor”, care a avut loc la 14 decembrie 2016 la Strasbourg, |
| --- | --- |

—

având în vedere dezbaterea pe tema „Obligații în domeniul reciprocității vizelor”, care a avut loc la 14 decembrie 2016 la Strasbourg,

| — | având în vedere întrebarea adresată Comisiei pe tema obligațiilor ce revin Comisiei în domeniul reciprocității vizelor, în conformitate cu articolul 1 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 539/2001, (O-000142/2016 – B8-1820/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea adresată Comisiei pe tema obligațiilor ce revin Comisiei în domeniul reciprocității vizelor, în conformitate cu articolul 1 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 539/2001, (O-000142/2016 – B8-1820/2016),

| — | având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne,

| — | având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât criteriul de reciprocitate a vizelor, unul dintre criteriile fundamentale ale politicii UE în materie de vize, este înțeles, în general, că ar implica ca cetățenii UE să fie supuși acelorași condiții atunci când călătoresc spre o țară terță ca și resortisanții țării terțe respective atunci când călătoresc spre UE; |
| --- | --- |

A.

întrucât criteriul de reciprocitate a vizelor, unul dintre criteriile fundamentale ale politicii UE în materie de vize, este înțeles, în general, că ar implica ca cetățenii UE să fie supuși acelorași condiții atunci când călătoresc spre o țară terță ca și resortisanții țării terțe respective atunci când călătoresc spre UE;

| B. | întrucât scopul mecanismului de reciprocitate a vizelor este de a pune în practică o astfel de reciprocitate în materie de vize; întrucât politica UE în domeniul vizelor interzice statelor membre individuale să introducă o obligație în materie de vize pentru resortisanții unei țări terțe dacă țara respectivă este inclusă în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 539/2001 (țările ai căror resortisanți sunt exonerați de obligația de a deține viză de scurtă ședere); |
| --- | --- |

B.

întrucât scopul mecanismului de reciprocitate a vizelor este de a pune în practică o astfel de reciprocitate în materie de vize; întrucât politica UE în domeniul vizelor interzice statelor membre individuale să introducă o obligație în materie de vize pentru resortisanții unei țări terțe dacă țara respectivă este inclusă în anexa II la Regulamentul (CE) nr. 539/2001 (țările ai căror resortisanți sunt exonerați de obligația de a deține viză de scurtă ședere);

| C. | întrucât mecanismul de reciprocitate a fost revizuit în 2013, Parlamentul intervenind în calitate de colegislator, deoarece a trebuit să fie adaptat în lumina intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona și a jurisprudenței Curții de Justiție a Uniunii Europene privind temeiurile juridice secundare și „să ofere un răspuns al Uniunii ca act de solidaritate, în cazul în care o țară terță care figurează pe lista din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 539/2001 aplică obligativitatea vizei pentru resortisanții a cel puțin unui stat membru” (considerentul 1 din Regulamentul (UE) nr. 1289/2013); |
| --- | --- |

C.

întrucât mecanismul de reciprocitate a fost revizuit în 2013, Parlamentul intervenind în calitate de colegislator, deoarece a trebuit să fie adaptat în lumina intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona și a jurisprudenței Curții de Justiție a Uniunii Europene privind temeiurile juridice secundare și „să ofere un răspuns al Uniunii ca act de solidaritate, în cazul în care o țară terță care figurează pe lista din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 539/2001 aplică obligativitatea vizei pentru resortisanții a cel puțin unui stat membru” (considerentul 1 din Regulamentul (UE) nr. 1289/2013);

| D. | întrucât mecanismul de reciprocitate stabilește o procedură care începe în cazul apariției unei situații de nereciprocitate, ce prevede calendare și măsuri precise care trebuie luate în vederea încheierii unei situații de nereciprocitate; întrucât logica sa inerentă prevede măsuri din ce în ce mai severe cu privire la țara terță în cauză, inclusiv, în ultimă instanță, suspendarea exceptării de la obligativitatea vizelor pentru toți resortisanții țării terțe în cauză („a doua etapă a aplicării mecanismului de reciprocitate”); |
| --- | --- |

D.

întrucât mecanismul de reciprocitate stabilește o procedură care începe în cazul apariției unei situații de nereciprocitate, ce prevede calendare și măsuri precise care trebuie luate în vederea încheierii unei situații de nereciprocitate; întrucât logica sa inerentă prevede măsuri din ce în ce mai severe cu privire la țara terță în cauză, inclusiv, în ultimă instanță, suspendarea exceptării de la obligativitatea vizelor pentru toți resortisanții țării terțe în cauză („a doua etapă a aplicării mecanismului de reciprocitate”);

| E. | întrucât „pentru a asigura implicarea corespunzătoare a Parlamentului European și a Consiliului în cea de-a doua etapă a aplicării mecanismului de reciprocitate, dată fiind natura politică deosebit de sensibilă a suspendării exceptării de la obligativitatea vizelor pentru toți resortisanții unei țări terțe care figurează pe lista din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 539/2001 și implicațiile orizontale ale acestei chestiuni pentru statele membre, pentru țările asociate spațiului Schengen și pentru Uniune în sine, în special pentru relațiile lor externe și pentru funcționarea globală a spațiului Schengen, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene [a fost] delegată Comisiei în ceea ce privește anumite elemente ale mecanismului de reciprocitate”, inclusiv suspendarea exceptării de la obligativitatea vizelor pentru toți resortisanții țării terțe în cauză; |
| --- | --- |

E.

întrucât „pentru a asigura implicarea corespunzătoare a Parlamentului European și a Consiliului în cea de-a doua etapă a aplicării mecanismului de reciprocitate, dată fiind natura politică deosebit de sensibilă a suspendării exceptării de la obligativitatea vizelor pentru toți resortisanții unei țări terțe care figurează pe lista din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 539/2001 și implicațiile orizontale ale acestei chestiuni pentru statele membre, pentru țările asociate spațiului Schengen și pentru Uniune în sine, în special pentru relațiile lor externe și pentru funcționarea globală a spațiului Schengen, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene [a fost] delegată Comisiei în ceea ce privește anumite elemente ale mecanismului de reciprocitate”, inclusiv suspendarea exceptării de la obligativitatea vizelor pentru toți resortisanții țării terțe în cauză;

| F. | întrucât „Parlamentul European sau Consiliul pot decide revocarea delegării” [articolul 290 alineatul (2) litera (a) din TFUE]; |
| --- | --- |

F.

întrucât „Parlamentul European sau Consiliul pot decide revocarea delegării” [articolul 290 alineatul (2) litera (a) din TFUE];

| G. | întrucât un act delegat „poate intra în vigoare numai în cazul în care, în termenul stabilit prin actul legislativ, Parlamentul European sau Consiliul nu formulează obiecțiuni” [articolul 290 alineatul (2) litera (b) din TFUE]; |
| --- | --- |

G.

întrucât un act delegat „poate intra în vigoare numai în cazul în care, în termenul stabilit prin actul legislativ, Parlamentul European sau Consiliul nu formulează obiecțiuni” [articolul 290 alineatul (2) litera (b) din TFUE];

| H. | întrucât Comisia a contestat în fața Curții de Justiție a Uniunii Europene alegerea actelor delegate în a doua etapă a aplicării mecanismului de reciprocitate și întrucât Curtea de Justiție a considerat, cu toate acestea, că alegerea legislatorului a fost corectă (cauza C-88/14); |
| --- | --- |

H.

întrucât Comisia a contestat în fața Curții de Justiție a Uniunii Europene alegerea actelor delegate în a doua etapă a aplicării mecanismului de reciprocitate și întrucât Curtea de Justiție a considerat, cu toate acestea, că alegerea legislatorului a fost corectă (cauza C-88/14);

| I. | întrucât, astfel, mecanismul stabilește în mod clar obligații și responsabilități pentru Parlament și Consiliu, precum și pentru Comisie, în diversele etape ale mecanismului de reciprocitate, |
| --- | --- |

I.

întrucât, astfel, mecanismul stabilește în mod clar obligații și responsabilități pentru Parlament și Consiliu, precum și pentru Comisie, în diversele etape ale mecanismului de reciprocitate,

| 1. | consideră că Comisia este obligată din punct de vedere juridic să adopte un act delegat care să suspende temporar exonerarea de la obligația de a deține viză pentru cetățenii țărilor terțe care nu au eliminat obligația de a deține viză pentru cetățenii anumitor state membre în termen de 24 luni de la data publicării notificărilor în acest sens, termen care s-a încheiat la 12 aprilie 2016; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită Comisia, pe baza articolul 265 din TFUE, să adopte actul delegat necesar în termen de cel mult două luni de la data adoptării prezentei rezoluții; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei, Consiliului European, Consiliului și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  JO L 81, 21.3.2001, p. 1.

---

| 25.7.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 263/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 263/4

---

P8_TA(2017)0061

Opțiunile UE pentru îmbunătățirea accesului la medicamente

Rezoluţia Parlamentului European din 2 martie 2017 referitoare la opțiunile UE pentru îmbunătățirea accesului la medicamente (2016/2057(INI))

(2018/C 263/02)

Parlamentul European,

| — | având în vedere poziția sa din 6 februarie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind transparența măsurilor care reglementează prețurile medicamentelor de uz uman și includerea acestora în sfera de cuprindere a sistemelor publice de asigurări de sănătate (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa din 6 februarie 2013 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind transparența măsurilor care reglementează prețurile medicamentelor de uz uman și includerea acestora în sfera de cuprindere a sistemelor publice de asigurări de sănătate (1),

| — | având în vedere articolul 168 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), care prevede că în definirea și punerea în aplicare a tuturor politicilor și acțiunilor Uniunii se asigură un nivel ridicat de protecție a sănătății umane, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 168 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), care prevede că în definirea și punerea în aplicare a tuturor politicilor și acțiunilor Uniunii se asigură un nivel ridicat de protecție a sănătății umane,

| — | având în vedere evaluarea REFIT a Comisiei cu privire la Regulamentul (CE) nr. 953/2003 al Consiliului pentru evitarea deturnării spre țările Uniunii Europene a anumitor medicamente esențiale (SWD(2016)0125), |
| --- | --- |

—

având în vedere evaluarea REFIT a Comisiei cu privire la Regulamentul (CE) nr. 953/2003 al Consiliului pentru evitarea deturnării spre țările Uniunii Europene a anumitor medicamente esențiale (SWD(2016)0125),

| — | având în vedere obligațiile prevăzute la articolul 81 din Directiva 2001/83/CE privind menținerea unei aprovizionări adecvate și continue cu medicamente, |
| --- | --- |

—

având în vedere obligațiile prevăzute la articolul 81 din Directiva 2001/83/CE privind menținerea unei aprovizionări adecvate și continue cu medicamente,

| — | având în vedere evaluarea inițială a impactului realizată de Comisie (2) privind consolidarea cooperării în UE cu privire la evaluarea tehnologiilor medicale (ETM), |
| --- | --- |

—

având în vedere evaluarea inițială a impactului realizată de Comisie (2) privind consolidarea cooperării în UE cu privire la evaluarea tehnologiilor medicale (ETM),

| — | având în vedere Strategia din 29 octombrie 2014 a Rețelei ETM de cooperare în UE cu privire la evaluarea tehnologiilor medicale (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia din 29 octombrie 2014 a Rețelei ETM de cooperare în UE cu privire la evaluarea tehnologiilor medicale (3),

| — | având în vedere raportul final al investigației sectorului farmaceutic realizată de Comisie (SEC(2009)0952), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul final al investigației sectorului farmaceutic realizată de Comisie (SEC(2009)0952),

| — | având în vedere raportul din 2013 al Comisiei intitulat „Inegalitățile în materie de sănătate în UE – raportul final al unui consorțiu. Conducerea consorțiului: Sir Michael Marmot” (4), în care se afirmă faptul că sistemele de sănătate joacă un rol semnificativ în diminuarea riscului de sărăcie sau pot contribui la reducerea sărăciei, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 2013 al Comisiei intitulat „Inegalitățile în materie de sănătate în UE – raportul final al unui consorțiu. Conducerea consorțiului: Sir Michael Marmot” (4), în care se afirmă faptul că sistemele de sănătate joacă un rol semnificativ în diminuarea riscului de sărăcie sau pot contribui la reducerea sărăciei,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 1 decembrie 2014 privind inovarea în beneficiul pacienților (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 1 decembrie 2014 privind inovarea în beneficiul pacienților (5),

| — | având în vedere concluziile reuniunii informale pe teme de sănătate a Consiliului Ocuparea Forței de Muncă, Politică Socială, Sănătate și Consumatori din 18 aprilie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile reuniunii informale pe teme de sănătate a Consiliului Ocuparea Forței de Muncă, Politică Socială, Sănătate și Consumatori din 18 aprilie 2016,

| — | având în vedere cel de-al șaselea raport al Comisiei privind monitorizarea litigiilor privind brevetele din sectorul farmaceutic, |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de-al șaselea raport al Comisiei privind monitorizarea litigiilor privind brevetele din sectorul farmaceutic,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Medicamente sigure, inovatoare și accesibile: o viziune reînnoită asupra sectorului farmaceutic” (COM(2008)0666), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Medicamente sigure, inovatoare și accesibile: o viziune reînnoită asupra sectorului farmaceutic” (COM(2008)0666),

| — | având în vedere punctele 249 și 250 din hotărârea Curții de Justiție din 14 februarie 1978 în cauza 27/76 referitoare la prețurile excesive, |
| --- | --- |

—

având în vedere punctele 249 și 250 din hotărârea Curții de Justiție din 14 februarie 1978 în cauza 27/76 referitoare la prețurile excesive,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 17 iunie 2016 privind consolidarea echilibrului în sistemele farmaceutice din UE și din statele membre, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 17 iunie 2016 privind consolidarea echilibrului în sistemele farmaceutice din UE și din statele membre,

| — | având în vedere Decizia nr. 1082/2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2013 privind amenințările transfrontaliere grave pentru sănătate și de abrogare a Deciziei nr. 2119/98/CE (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia nr. 1082/2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2013 privind amenințările transfrontaliere grave pentru sănătate și de abrogare a Deciziei nr. 2119/98/CE (6),

| — | având în vedere raportul grupului de lucru la nivel înalt al Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite privind accesul la medicamente – Promovarea inovării și a accesului la tehnologiile medicale, publicat în luna septembrie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul grupului de lucru la nivel înalt al Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite privind accesul la medicamente – Promovarea inovării și a accesului la tehnologiile medicale, publicat în luna septembrie 2016,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 10 mai 2006 privind valorile și principiile comune în cadrul sistemelor de sănătate ale UE și concluziile Consiliului Ocuparea Forței de Muncă, Politică Socială, Sănătate și Consumatori din 6 aprilie 2011 și din 10 decembrie 2013 privind procesul de reflecție asupra unor sisteme de sănătate moderne, reactive și sustenabile, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 10 mai 2006 privind valorile și principiile comune în cadrul sistemelor de sănătate ale UE și concluziile Consiliului Ocuparea Forței de Muncă, Politică Socială, Sănătate și Consumatori din 6 aprilie 2011 și din 10 decembrie 2013 privind procesul de reflecție asupra unor sisteme de sănătate moderne, reactive și sustenabile,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Sistemele de sănătate eficace, accesibile și reziliente” (COM(2014)0215), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Sistemele de sănătate eficace, accesibile și reziliente” (COM(2014)0215),

| — | având în vedere raportul intitulat „În direcția unei evaluări armonizate a UE cu privire la valoarea terapeutică adăugată a medicamentelor”, publicat de către Departamentul său tematic „Politica economică și științifică” în 2015 (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul intitulat „În direcția unei evaluări armonizate a UE cu privire la valoarea terapeutică adăugată a medicamentelor”, publicat de către Departamentul său tematic „Politica economică și științifică” în 2015 (7),

| — | având în vedere raportul Organizației Mondiale a Sănătății intitulat „Opinia Comitetului de experți ai OMS privind selecția de medicamente esențiale, 17-21 octombrie 1977 — Seria de rapoarte tehnice ale OMS, nr. 615”, raportul Secretariatului OMS din 7 decembrie 2001 intitulat „Strategia OMS privind medicamentele: proceduri revizuite pentru actualizarea listei de bază a OMS a medicamentelor esențiale” (EB109/8); raportul OMS din martie 2015 intitulat „Accesul la medicamente noi în Europa” și raportul OMS din 28 iunie 2013 intitulat „Medicamente prioritare pentru Europa și pentru întreaga lume”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Organizației Mondiale a Sănătății intitulat „Opinia Comitetului de experți ai OMS privind selecția de medicamente esențiale, 17-21 octombrie 1977 — Seria de rapoarte tehnice ale OMS, nr. 615”, raportul Secretariatului OMS din 7 decembrie 2001 intitulat „Strategia OMS privind medicamentele: proceduri revizuite pentru actualizarea listei de bază a OMS a medicamentelor esențiale” (EB109/8); raportul OMS din martie 2015 intitulat „Accesul la medicamente noi în Europa” și raportul OMS din 28 iunie 2013 intitulat „Medicamente prioritare pentru Europa și pentru întreaga lume”,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 141/2000 privind produsele medicamentoase orfane, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 141/2000 privind produsele medicamentoase orfane,

| — | având în vedere articolul 35 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și articolul 6 litera (a) din TFUE privind dreptul cetățenilor europeni la protecția sănătății, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 35 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și articolul 6 litera (a) din TFUE privind dreptul cetățenilor europeni la protecția sănătății,

| — | având în vedere articolele 101 și 102 din TFUE privind reglementarea concurenței, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 101 și 102 din TFUE privind reglementarea concurenței,

| — | având în vedere Declarația de la Doha privind Acordul privind aspectele legate de comerț ale drepturilor de proprietate intelectuală și sănătatea publică (WTO/MIN(01)/DEC/2) și punerea în aplicare a punctului 6 din Declarația de la Doha din 1 septembrie 2003 (WTO/L/540), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Doha privind Acordul privind aspectele legate de comerț ale drepturilor de proprietate intelectuală și sănătatea publică (WTO/MIN(01)/DEC/2) și punerea în aplicare a punctului 6 din Declarația de la Doha din 1 septembrie 2003 (WTO/L/540),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 816/2006 privind acordarea de licențe obligatorii pentru brevetele referitoare la fabricarea produselor farmaceutice destinate exportului în țări cu probleme de sănătate publică, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 816/2006 privind acordarea de licențe obligatorii pentru brevetele referitoare la fabricarea produselor farmaceutice destinate exportului în țări cu probleme de sănătate publică,

| — | având în vedere acordul de achiziție comună, aprobat de Comisie la 10 aprilie 2014 (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul de achiziție comună, aprobat de Comisie la 10 aprilie 2014 (8),

| — | având în vedere Conferința de la Nairobi din 1985 privind utilizarea rațională a medicamentelor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Conferința de la Nairobi din 1985 privind utilizarea rațională a medicamentelor,

| — | având în vedere raportul privind modificarea Regulamentului (CE) nr. 726/2004 aprobat de Comisia pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A8-0035/2016) și amendamentele adoptate de Parlamentul European la 10 martie 2016 (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul privind modificarea Regulamentului (CE) nr. 726/2004 aprobat de Comisia pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A8-0035/2016) și amendamentele adoptate de Parlamentul European la 10 martie 2016 (9),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 septembrie 2015 referitoare la programul de lucru al Comisiei pe anul 2016 (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 septembrie 2015 referitoare la programul de lucru al Comisiei pe anul 2016 (10),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 septembrie 2012 referitoare la donările voluntare și neremunerate de țesuturi și celule (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 septembrie 2012 referitoare la donările voluntare și neremunerate de țesuturi și celule (11),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizele Comisiei pentru dezvoltare, Comisiei pentru afaceri juridice și Comisiei pentru petiții (A8-0040/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizele Comisiei pentru dezvoltare, Comisiei pentru afaceri juridice și Comisiei pentru petiții (A8-0040/2017),

| A. | întrucât Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene recunoaște dreptul fundamental al cetățenilor la sănătate și la tratament medical (12); |
| --- | --- |

A.

întrucât Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene recunoaște dreptul fundamental al cetățenilor la sănătate și la tratament medical (12);

| B. | întrucât sistemele publice de sănătate sunt cruciale pentru a garanta accesul universal la asistență medicală, un drept fundamental al cetățenilor europeni; întrucât sistemele de sănătate din UE se confruntă cu provocări precum îmbătrânirea populației, povara din ce în ce mai mare reprezentată de bolile cronice, costul ridicat al dezvoltării de noi tehnologii, nivelul ridicat și în creștere al cheltuielilor farmaceutice, precum și efectele crizei economice asupra cheltuielilor din domeniul sănătății; întrucât, în 2014, cheltuielile din sectorul farmaceutic din UE au reprezentat 17,1 % din totalul cheltuielilor din sectorul sănătății și 1,41 % din produsul intern brut (PIB); întrucât aceste provocări arată că este nevoie de cooperare europeană și de noi măsuri de politică, atât la nivelul UE, cât și la nivel național; |
| --- | --- |

B.

întrucât sistemele publice de sănătate sunt cruciale pentru a garanta accesul universal la asistență medicală, un drept fundamental al cetățenilor europeni; întrucât sistemele de sănătate din UE se confruntă cu provocări precum îmbătrânirea populației, povara din ce în ce mai mare reprezentată de bolile cronice, costul ridicat al dezvoltării de noi tehnologii, nivelul ridicat și în creștere al cheltuielilor farmaceutice, precum și efectele crizei economice asupra cheltuielilor din domeniul sănătății; întrucât, în 2014, cheltuielile din sectorul farmaceutic din UE au reprezentat 17,1 % din totalul cheltuielilor din sectorul sănătății și 1,41 % din produsul intern brut (PIB); întrucât aceste provocări arată că este nevoie de cooperare europeană și de noi măsuri de politică, atât la nivelul UE, cât și la nivel național;

| C. | întrucât produsele farmaceutice reprezintă unul dintre pilonii sistemului medical și nu doar un simplu obiect de comerț și întrucât accesul insuficient la medicamentele esențiale și prețul ridicat al medicamentelor inovatoare reprezintă o amenințare gravă la adresa sustenabilității sistemelor naționale de sănătate; |
| --- | --- |

C.

întrucât produsele farmaceutice reprezintă unul dintre pilonii sistemului medical și nu doar un simplu obiect de comerț și întrucât accesul insuficient la medicamentele esențiale și prețul ridicat al medicamentelor inovatoare reprezintă o amenințare gravă la adresa sustenabilității sistemelor naționale de sănătate;

| D. | întrucât pacienții ar trebui să aibă acces la îngrijirile medicale și la opțiunile de tratament pe care le aleg și le preferă, inclusiv la terapii și medicamente complementare și alternative; |
| --- | --- |

D.

întrucât pacienții ar trebui să aibă acces la îngrijirile medicale și la opțiunile de tratament pe care le aleg și le preferă, inclusiv la terapii și medicamente complementare și alternative;

| E. | întrucât asigurarea accesului pacienților la medicamente esențiale reprezintă unul dintre obiectivele de bază ale UE și ale OMS, precum și un obiectiv de dezvoltare durabilă (nr. 3) al ONU; întrucât accesul universal la medicamente depinde de disponibilitatea la timp a acestora și de accesibilitatea lor pentru toți, fără discriminare geografică; |
| --- | --- |

E.

întrucât asigurarea accesului pacienților la medicamente esențiale reprezintă unul dintre obiectivele de bază ale UE și ale OMS, precum și un obiectiv de dezvoltare durabilă (nr. 3) al ONU; întrucât accesul universal la medicamente depinde de disponibilitatea la timp a acestora și de accesibilitatea lor pentru toți, fără discriminare geografică;

| F. | întrucât concurența este un factor important în echilibrul general al pieței produselor farmaceutice și poate să conducă la scăderea prețurilor, la reducerea cheltuielilor pentru medicamente și la îmbunătățirea accesului pacienților în timp util la medicamente cu prețuri rezonabile, cu respectarea celor mai înalte standarde calitative în cadrul procesului de cercetare și de dezvoltare; |
| --- | --- |

F.

întrucât concurența este un factor important în echilibrul general al pieței produselor farmaceutice și poate să conducă la scăderea prețurilor, la reducerea cheltuielilor pentru medicamente și la îmbunătățirea accesului pacienților în timp util la medicamente cu prețuri rezonabile, cu respectarea celor mai înalte standarde calitative în cadrul procesului de cercetare și de dezvoltare;

| G. | întrucât intrarea pe piață a medicamentelor generice este un mecanism important pentru creșterea concurenței, reducerea prețurilor și asigurarea sustenabilității sistemelor de sănătate; întrucât intrarea pe piață a medicamentelor generice nu ar trebui amânată, iar concurența nu ar trebui denaturată; |
| --- | --- |

G.

întrucât intrarea pe piață a medicamentelor generice este un mecanism important pentru creșterea concurenței, reducerea prețurilor și asigurarea sustenabilității sistemelor de sănătate; întrucât intrarea pe piață a medicamentelor generice nu ar trebui amânată, iar concurența nu ar trebui denaturată;

| H. | întrucât o piață a medicamentelor sănătoasă și competitivă beneficiază de controlul vigilent prevăzut de legea privind concurența; |
| --- | --- |

H.

întrucât o piață a medicamentelor sănătoasă și competitivă beneficiază de controlul vigilent prevăzut de legea privind concurența;

| I. | întrucât, în multe cazuri, prețurile la medicamentele noi au crescut în ultimele decenii până la un nivel la care au devenit inaccesibile pentru mulți cetățeni europeni și la care afectează sustenabilitatea sistemelor de sănătate naționale; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în multe cazuri, prețurile la medicamentele noi au crescut în ultimele decenii până la un nivel la care au devenit inaccesibile pentru mulți cetățeni europeni și la care afectează sustenabilitatea sistemelor de sănătate naționale;

| J. | întrucât, în plus față de prețurile ridicate și de caracterul inaccesibil, printre barierele în calea accesului la medicamente esențiale și la alte medicamente se numără slaba conectare între nevoile clinice și cercetare, lipsa de acces la asistență medicală și la profesioniștii din domeniul medical, procedurile administrative nejustificate, termenele dintre autorizația de introducere pe piață și deciziile ulterioare de stabilire a prețurilor și de rambursare, indisponibilitatea produselor, normele privind brevetele și restricțiile bugetare; |
| --- | --- |

J.

întrucât, în plus față de prețurile ridicate și de caracterul inaccesibil, printre barierele în calea accesului la medicamente esențiale și la alte medicamente se numără slaba conectare între nevoile clinice și cercetare, lipsa de acces la asistență medicală și la profesioniștii din domeniul medical, procedurile administrative nejustificate, termenele dintre autorizația de introducere pe piață și deciziile ulterioare de stabilire a prețurilor și de rambursare, indisponibilitatea produselor, normele privind brevetele și restricțiile bugetare;

| K. | întrucât unele boli, precum hepatita C, pot fi combătute cu succes prin diagnosticarea timpurie combinată cu tratamentul cu medicamente noi și vechi, salvând milioane de oameni din întreaga UE; |
| --- | --- |

K.

întrucât unele boli, precum hepatita C, pot fi combătute cu succes prin diagnosticarea timpurie combinată cu tratamentul cu medicamente noi și vechi, salvând milioane de oameni din întreaga UE;

| L. | întrucât numărul persoanelor diagnosticate cu cancer este tot mai mare în fiecare an, iar combinația dintre incidența sporită a cancerului în rândul populației și noile medicamente pentru cancer avansate din punct de vedere tehnologic generează o situație în care costul total al tratării cancerului crește, ceea ce creează o presiune fără precedent pentru bugetele destinate sănătății și face ca tratamentul să fie inaccesibil pentru mulți pacienți bolnavi de cancer, conducând astfel la riscul ca accesibilitatea sau prețul medicamentelor să devină factorul determinant în tratamentul unui pacient care suferă de cancer; |
| --- | --- |

L.

întrucât numărul persoanelor diagnosticate cu cancer este tot mai mare în fiecare an, iar combinația dintre incidența sporită a cancerului în rândul populației și noile medicamente pentru cancer avansate din punct de vedere tehnologic generează o situație în care costul total al tratării cancerului crește, ceea ce creează o presiune fără precedent pentru bugetele destinate sănătății și face ca tratamentul să fie inaccesibil pentru mulți pacienți bolnavi de cancer, conducând astfel la riscul ca accesibilitatea sau prețul medicamentelor să devină factorul determinant în tratamentul unui pacient care suferă de cancer;

| M. | întrucât Regulamentul (CE) nr. 1394/2007 privind medicamentele pentru terapie avansată a fost introdus pentru a promova inovarea la nivelul UE în acest sector, asigurând totodată siguranța, însă doar opt terapii noi au fost aprobate până în prezent; |
| --- | --- |

M.

întrucât Regulamentul (CE) nr. 1394/2007 privind medicamentele pentru terapie avansată a fost introdus pentru a promova inovarea la nivelul UE în acest sector, asigurând totodată siguranța, însă doar opt terapii noi au fost aprobate până în prezent;

| N. | întrucât UE a trebuit să introducă stimulente pentru a promova cercetarea în domenii precum bolile rare și bolile pediatrice; întrucât Regulamentul privind produsele medicamentoase orfane a oferit un cadru important pentru promovarea cercetării în domeniul medicamentelor orfane, îmbunătățind considerabil tratamentul bolilor rare pentru care anterior nu existau alternative, dar întrucât, cu toate acestea, există preocupări cu privire la punerea în aplicare a acestui regulament; |
| --- | --- |

N.

întrucât UE a trebuit să introducă stimulente pentru a promova cercetarea în domenii precum bolile rare și bolile pediatrice; întrucât Regulamentul privind produsele medicamentoase orfane a oferit un cadru important pentru promovarea cercetării în domeniul medicamentelor orfane, îmbunătățind considerabil tratamentul bolilor rare pentru care anterior nu existau alternative, dar întrucât, cu toate acestea, există preocupări cu privire la punerea în aplicare a acestui regulament;

| O. | întrucât decalajul dintre rezistența din ce în ce mai mare la agenții antimicrobieni și dezvoltarea de noi agenți antimicrobieni se extinde și întrucât bolile rezistente la medicamente ar putea cauza 10 milioane de decese în fiecare an la nivel mondial până în 2050; întrucât se estimează că în UE mor anual cel puțin 25 000 de oameni din cauza infecțiilor cauzate de bacterii rezistente, costul anual ridicându-se la 1,5 miliarde EUR, în timp ce în ultimii 40 de ani a fost dezvoltată numai o nouă clasă de antibiotice; |
| --- | --- |

O.

întrucât decalajul dintre rezistența din ce în ce mai mare la agenții antimicrobieni și dezvoltarea de noi agenți antimicrobieni se extinde și întrucât bolile rezistente la medicamente ar putea cauza 10 milioane de decese în fiecare an la nivel mondial până în 2050; întrucât se estimează că în UE mor anual cel puțin 25 000 de oameni din cauza infecțiilor cauzate de bacterii rezistente, costul anual ridicându-se la 1,5 miliarde EUR, în timp ce în ultimii 40 de ani a fost dezvoltată numai o nouă clasă de antibiotice;

| P. | întrucât, în ultimele decenii, s-au înregistrat progrese semnificative cu privire la tratarea bolilor care în trecut erau incurabile, ceea ce înseamnă, de exemplu, că în prezent în UE nu mai mor pacienți care suferă de HIV/SIDA; întrucât, cu toate acestea, există în continuare multe boli pentru care nu există niciun tratament optim (inclusiv cancerul, care ucide aproape 1,3 milioane de oameni în UE în fiecare an); |
| --- | --- |

P.

întrucât, în ultimele decenii, s-au înregistrat progrese semnificative cu privire la tratarea bolilor care în trecut erau incurabile, ceea ce înseamnă, de exemplu, că în prezent în UE nu mai mor pacienți care suferă de HIV/SIDA; întrucât, cu toate acestea, există în continuare multe boli pentru care nu există niciun tratament optim (inclusiv cancerul, care ucide aproape 1,3 milioane de oameni în UE în fiecare an);

| Q. | întrucât accesul la teste de diagnosticare și la vaccinuri accesibile și adecvate este la fel de important precum accesul la medicamente sigure, eficace și accesibile; |
| --- | --- |

Q.

întrucât accesul la teste de diagnosticare și la vaccinuri accesibile și adecvate este la fel de important precum accesul la medicamente sigure, eficace și accesibile;

| R. | întrucât medicamentele pentru terapii avansate au potențialul de a reconfigura tratarea unei game ample de boli, îndeosebi în domeniile bolilor în care abordările convenționale nu sunt adecvate, și întrucât numai câteva medicamente pentru terapii avansate au fost autorizate până în prezent; |
| --- | --- |

R.

întrucât medicamentele pentru terapii avansate au potențialul de a reconfigura tratarea unei game ample de boli, îndeosebi în domeniile bolilor în care abordările convenționale nu sunt adecvate, și întrucât numai câteva medicamente pentru terapii avansate au fost autorizate până în prezent;

| S. | întrucât anumite medicamente esențiale nu sunt disponibile în mai multe state membre, ceea ce poate duce la apariția unor probleme cu privire la îngrijirea pacienților; întrucât unele cazuri de penurie de medicamente pot apărea fie din cauza strategiilor de afaceri ilegitime, cum ar fi „plățile pentru întârziere” în sectorul farmaceutic, fie din motive politice, legate de procesul de producție sau de distribuție sau din cauza comerțului paralel; întrucât articolul 81 din Directiva 2001/83/CE prevede măsuri pentru a preveni penuria farmaceutică prin intermediul așa-numitei obligații de serviciu public, care obligă producătorii și distribuitorii să asigure aprovizionarea piețelor naționale; întrucât, în multe cazuri, obligația de serviciu public nu se aplică producătorilor care aprovizionează distribuitorii, astfel cum se arată într-un studiu solicitat de Comisie; |
| --- | --- |

S.

întrucât anumite medicamente esențiale nu sunt disponibile în mai multe state membre, ceea ce poate duce la apariția unor probleme cu privire la îngrijirea pacienților; întrucât unele cazuri de penurie de medicamente pot apărea fie din cauza strategiilor de afaceri ilegitime, cum ar fi „plățile pentru întârziere” în sectorul farmaceutic, fie din motive politice, legate de procesul de producție sau de distribuție sau din cauza comerțului paralel; întrucât articolul 81 din Directiva 2001/83/CE prevede măsuri pentru a preveni penuria farmaceutică prin intermediul așa-numitei obligații de serviciu public, care obligă producătorii și distribuitorii să asigure aprovizionarea piețelor naționale; întrucât, în multe cazuri, obligația de serviciu public nu se aplică producătorilor care aprovizionează distribuitorii, astfel cum se arată într-un studiu solicitat de Comisie;

| T. | întrucât un cadru stabil și previzibil de reglementare referitor la proprietatea intelectuală, precum și punerea în aplicare în timp util și în mod adecvat a acestuia sunt esențiale pentru crearea unui mediu favorabil inovării, care să sprijine accesul pacienților la tratamente inovatoare și eficace; |
| --- | --- |

T.

întrucât un cadru stabil și previzibil de reglementare referitor la proprietatea intelectuală, precum și punerea în aplicare în timp util și în mod adecvat a acestuia sunt esențiale pentru crearea unui mediu favorabil inovării, care să sprijine accesul pacienților la tratamente inovatoare și eficace;

| U. | întrucât scopul proprietății intelectuale este de a aduce beneficii societății și de a promova inovarea și întrucât există preocupări privind abuzul/utilizarea necorespunzătoare a acestor drepturi; |
| --- | --- |

U.

întrucât scopul proprietății intelectuale este de a aduce beneficii societății și de a promova inovarea și întrucât există preocupări privind abuzul/utilizarea necorespunzătoare a acestor drepturi;

| V. | întrucât, începând din anul 1995, Acordul OMC privind aspectele legate de comerț ale drepturilor de proprietate intelectuală (Acordul TRIPS) prevede flexibilitate în privința brevetelor, cum ar fi acordarea de licențe obligatorii; |
| --- | --- |

V.

întrucât, începând din anul 1995, Acordul OMC privind aspectele legate de comerț ale drepturilor de proprietate intelectuală (Acordul TRIPS) prevede flexibilitate în privința brevetelor, cum ar fi acordarea de licențe obligatorii;

| W. | întrucât un proiect-pilot lansat de Agenția Europeană pentru Medicamente (EMA) în 2014, cunoscut sub denumirea de „căi adaptive”, care se aplică în primul rând tratamentelor din domeniile cu un nivel ridicat al nevoilor medicale neîndeplinite, a generat dezbateri intense cu privire la raportul dintre riscuri și beneficii al acordării de acces timpuriu pe piață pentru medicamente inovatoare pe baza unui nivel mai redus de date clinice; |
| --- | --- |

W.

întrucât un proiect-pilot lansat de Agenția Europeană pentru Medicamente (EMA) în 2014, cunoscut sub denumirea de „căi adaptive”, care se aplică în primul rând tratamentelor din domeniile cu un nivel ridicat al nevoilor medicale neîndeplinite, a generat dezbateri intense cu privire la raportul dintre riscuri și beneficii al acordării de acces timpuriu pe piață pentru medicamente inovatoare pe baza unui nivel mai redus de date clinice;

| X. | întrucât protecția proprietății intelectuale este esențială în domeniul accesului la medicamente și întrucât este necesar să se identifice mecanisme care să contribuie la combaterea fenomenului medicamentelor contrafăcute, |
| --- | --- |

X.

întrucât protecția proprietății intelectuale este esențială în domeniul accesului la medicamente și întrucât este necesar să se identifice mecanisme care să contribuie la combaterea fenomenului medicamentelor contrafăcute,

| Y. | întrucât, cu câțiva ani în urmă, în cadrul unui dialog european la nivel înalt care a reunit principalii factori de decizie și principalele părți interesate din domeniul sănătății de la nivel mondial (reuniunea „G10” în perioada 2001-2002, urmată de Forumul farmaceutic în perioada 2005-2008) s-a decis să se dezvolte o viziune strategică comună și să ia măsuri concrete pentru a contribui la competitivitatea sectorului farmaceutic; |
| --- | --- |

Y.

întrucât, cu câțiva ani în urmă, în cadrul unui dialog european la nivel înalt care a reunit principalii factori de decizie și principalele părți interesate din domeniul sănătății de la nivel mondial (reuniunea „G10” în perioada 2001-2002, urmată de Forumul farmaceutic în perioada 2005-2008) s-a decis să se dezvolte o viziune strategică comună și să ia măsuri concrete pentru a contribui la competitivitatea sectorului farmaceutic;

| Z. | întrucât doar 3 % din bugetele pentru sănătate sunt destinate măsurilor de profilaxie și de promovare a sănătății publice; |
| --- | --- |

Z.

întrucât doar 3 % din bugetele pentru sănătate sunt destinate măsurilor de profilaxie și de promovare a sănătății publice;

| AA. | întrucât stabilirea prețurilor și a condițiilor de rambursare a medicamentelor sunt de competența statelor membre și sunt reglementate la nivel național; întrucât cadrul legislativ al UE reglementează proprietatea intelectuală, trialurile clinice, autorizațiile de introducere pe piață, transparența în stabilirea prețurilor, farmacovigilența și concurența; întrucât creșterea cheltuielilor în sectorul farmaceutic, precum și asimetria constatată în ceea ce privește capacitățile de negociere și de informare privind prețurile între societățile farmaceutice și statele membre arată că este nevoie de continuarea cooperării europene și de noi măsuri politice, atât la nivel european, cât și la nivel național; întrucât prețurile medicamentelor sunt de obicei negociate prin intermediul unor negocieri bilaterale și confidențiale între industria farmaceutică și statele membre; |
| --- | --- |

AA.

întrucât stabilirea prețurilor și a condițiilor de rambursare a medicamentelor sunt de competența statelor membre și sunt reglementate la nivel național; întrucât cadrul legislativ al UE reglementează proprietatea intelectuală, trialurile clinice, autorizațiile de introducere pe piață, transparența în stabilirea prețurilor, farmacovigilența și concurența; întrucât creșterea cheltuielilor în sectorul farmaceutic, precum și asimetria constatată în ceea ce privește capacitățile de negociere și de informare privind prețurile între societățile farmaceutice și statele membre arată că este nevoie de continuarea cooperării europene și de noi măsuri politice, atât la nivel european, cât și la nivel național; întrucât prețurile medicamentelor sunt de obicei negociate prin intermediul unor negocieri bilaterale și confidențiale între industria farmaceutică și statele membre;

| AB. | întrucât majoritatea statelor membre au propriile agenții de evaluare a tehnologiilor medicale, fiecare cu propriile criterii; |
| --- | --- |

AB.

întrucât majoritatea statelor membre au propriile agenții de evaluare a tehnologiilor medicale, fiecare cu propriile criterii;

| AC. | întrucât, în conformitate cu articolul 168 din TFUE, Parlamentul și Consiliul pot, pentru a îndeplini obiectivele comune de siguranță, să adopte măsuri de stabilire a unor standarde ridicate de calitate și de securitate a medicamentelor și întrucât, în conformitate cu articolul 114 alineatul (3) din TFUE, premisa propunerilor legislative din sectorul medical trebuie să fie asigurarea unui nivel de protecție ridicat, |
| --- | --- |

AC.

întrucât, în conformitate cu articolul 168 din TFUE, Parlamentul și Consiliul pot, pentru a îndeplini obiectivele comune de siguranță, să adopte măsuri de stabilire a unor standarde ridicate de calitate și de securitate a medicamentelor și întrucât, în conformitate cu articolul 114 alineatul (3) din TFUE, premisa propunerilor legislative din sectorul medical trebuie să fie asigurarea unui nivel de protecție ridicat,

Piața farmaceutică

| 1. | împărtășește îngrijorarea exprimată în concluziile Consiliului din 2016 privind consolidarea echilibrului dintre sistemele farmaceutice din UE; |
| --- | --- |

1.

| 2. | salută concluziile Consiliului din 17 iunie 2016 prin care Comisia este invitată să realizeze o analiză bazată pe dovezi a impactului global al proprietății intelectuale (PI) asupra inovării, precum și asupra disponibilității medicamentelor (deficite de aprovizionare și lansări pe piață amânate sau eșuate, printre altele), precum și asupra accesibilității la medicamentelor; |
| --- | --- |

2.

| 3. | reafirmă că dreptul la sănătate este un drept al omului recunoscut atât în Declarația universală a drepturilor omului, cât și în Pactul internațional privind drepturile economice, sociale și culturale, și că acest drept se referă la toate statele membre, dat fiind că au ratificat tratatele internaționale în materie de drepturile omului care recunosc dreptul la sănătate; subliniază că, pentru ca acest drept să fie garantat, trebuie asigurat, printre alți factori, accesul la medicamente; |
| --- | --- |

3.

| 4. | recunoaște valoarea inițiativelor cetățenești, cum ar fi Carta europeană a drepturilor pacientului, bazată pe Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, și Ziua europeană a drepturilor pacienților, sărbătorită în fiecare an pe 18 aprilie la nivel local și național în statele membre; invită Comisia să oficializeze Ziua europeană a drepturilor pacienților la nivelul UE; |
| --- | --- |

4.

| 5. | evidențiază concluziile reuniunii informale a Consiliului miniștrilor sănătății, desfășurată la Milano, în perioada 22-23 septembrie 2014, în timpul Președinției italiene a Consiliului, ocazie cu care numeroase state membre au convenit că trebuie să depună eforturi comune pentru a facilita schimbul de bune practici și pentru a permite un acces mai rapid pentru pacienți; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază că este necesară o coerență între toate politicile UE (sănătate publică globală, dezvoltare, cercetare și comerț) și subliniază, prin urmare, că problema accesului la medicamente în țările în curs de dezvoltare trebuie privită într-un context mai larg; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază importanța eforturilor publice și private în domeniul C&D pentru descoperirea de noi tratamente; subliniază că prioritățile de cercetare trebuie să abordeze necesitățile medicale ale pacienților, recunoscând totodată interesul companiilor farmaceutice de a genera profit din investițiile lor; subliniază faptul că cadrul de reglementare trebuie să faciliteze atingerea celui mai bun rezultat posibil pentru pacienți și pentru interesul public; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază că nivelul ridicat de fonduri publice folosite pentru C&D nu se reflectă în procesul de stabilire a prețurilor din cauza lipsei de trasabilitate a fondurilor publice în condițiile de brevetare și acordare de licențe, împiedicând obținerea unei rentabilități publice echitabile a investițiilor publice; |
| --- | --- |

8.

| 9. | încurajează o mai mare transparență a costurilor pentru C&D, inclusiv în ceea ce privește partea din activitățile de cercetare finanțate din fonduri publice și comercializarea medicamentelor; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază rolul proiectelor europene de cercetare și al IMM-urilor în ceea ce privește îmbunătățirea accesului la medicamente la nivel european; subliniază rolul programului Orizont 2020 în această privință; |
| --- | --- |

10.

| 11. | reamintește faptul că industria farmaceutică din UE este una dintre cele mai competitive industrii din Uniune; subliniază faptul că menținerea unui nivel înalt al calității inovării este cheia pentru abordarea nevoilor pacienților și pentru îmbunătățirea competitivității; subliniază că cheltuielile de sănătate ar trebui considerate o investiție publică și că medicamentele de calitate pot îmbunătăți sănătatea publică și pot permite pacienților să trăiască o viață mai lungă și mai sănătoasă; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază faptul că, într-o Uniune Europeană afectată de dezindustrializare, sectorul farmaceutic rămâne un pilon industrial important și o forță motrice pentru crearea de locuri de muncă; |
| --- | --- |

12.

| 13. | este de părere că opiniile exprimate de cetățenii europeni prin intermediul petițiilor adresate Parlamentului European au o importanță fundamentală și ar trebui luate în considerare în mod prioritar de legiuitorul european; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază faptul că organizațiile de pacienți ar trebui să fie implicate într-un mod mai adecvat în definirea strategiilor publice și private de cercetare în cadrul trialurilor clinice, pentru a asigura faptul că acestea răspund adevăratelor nevoi neîndeplinite ale pacienților europeni; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ia act de faptul că este în interesul pacienților ca, în cazul nevoilor medicale neîndeplinite, să obțină acces rapid la medicamente noi și inovatoare; subliniază, cu toate acestea, că procedura accelerată de acordare a autorizațiilor de introducere pe piață nu ar trebui să devină o regulă, ci ar trebui utilizată doar în cazuri de nevoi medicale neîndeplinite importante și nu trebuie să fie motivată de considerente comerciale; reamintește faptul că trialurile clinice solide și monitorizarea atentă prin farmacovigilență sunt necesare pentru evaluarea calității, eficacității și siguranței medicamentelor noi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | constată cu îngrijorare că 5 % din numărul total de spitalizări în UE sunt provocate de reacții adverse la medicamente, acestea reprezentând a cincea cea mai importantă cauză a deceselor din spitale; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atrage atenția asupra Declarației privind Acordul TRIPS și sănătatea publică, adoptată la 14 noiembrie 2001 la Doha, în care se precizează că Acordul TRIPS ar trebui să fie aplicat și interpretat astfel încât să aducă beneficii sănătății publice, încurajând atât accesul la medicamentele existente, cât și dezvoltarea altora noi; ia act, în acest sens, de decizia din 6 noiembrie 2015 a Consiliului TRIPS al OMC de a extinde scutirea privind brevetele pentru medicamente pentru țările cel mai puțin dezvoltate până în ianuarie 2033; |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază nevoia acută de a dezvolta capacități locale în domeniul cercetării farmaceutice în țările în curs de dezvoltare, pentru a remedia lacuna persistentă în materie de cercetare și fabricare a medicamentelor, prin parteneriate de tip public-privat pentru dezvoltarea de produse și prin crearea unor centre deschise de cercetare și producție; |
| --- | --- |

18.

Concurența

| 19. | regretă cazurile de litigii care au ca scop amânarea intrării pe piață a medicamentelor generice; ia act de faptul că, potrivit raportului final al investigației în sectorul farmaceutic realizate de Comisie, numărul de litigii a crescut de patru ori între 2000 și 2007, că aproape 60 % din cazuri se referă la brevete pentru medicamente de a doua generație și că au fost necesari, în medie, doi ani pentru ca aceste cazuri să fie rezolvate; |
| --- | --- |

19.

| 20. | subliniază faptul că o mai bună reglementare va promova competitivitatea; recunoaște, de asemenea, importanța și eficacitatea instrumentelor antitrust în combaterea comportamentelor anticoncurențiale, cum ar fi abuzul sau utilizarea necorespunzătoare a sistemelor de brevete și a sistemului de autorizare a medicamentelor, încălcându-se articolele 101 și/sau 102 din TFUE; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază faptul că medicamentele biosimilare favorizează intensificarea concurenței, scăderea prețurilor și realizarea de economii pentru sistemele de sănătate, contribuind astfel la îmbunătățirea accesului pacienților la medicamente; subliniază că valoarea adăugată și impactul economic al medicamentelor biosimilare asupra sustenabilității sistemelor de sănătate ar trebui analizate, intrarea lor pe piață nu ar trebui amânată, iar, în cazul în care este necesar, ar trebui examinate măsuri de sprijinire a introducerii lor pe piață; |
| --- | --- |

21.

| 22. | subliniază că stabilirea prețurilor medicamentelor pe baza valorii lor poate fi folosită greșit ca strategie economică de maximizare a profitului, conducând la stabilirea unor prețuri disproporționate în raport cu structura de cost, ceea ce contravine distribuției optime a bunăstării sociale; |
| --- | --- |

22.

| 23. | recunoaște faptul că utilizarea medicamentelor în afara indicațiilor terapeutice („off-label”) poate aduce beneficii pacienților atunci când nu există alternative aprobate; constată cu îngrijorare că pacienții sunt supuși unor riscuri sporite din cauza lipsei unei baze solide de argumente care să dovedească siguranța și eficacitatea utilizării medicamentelor în afara indicațiilor terapeutice, din cauza lipsei consimțământului în cunoștință de cauză și a dificultăților mari în ceea ce privește monitorizarea efectelor adverse; subliniază că anumite subgrupuri ale populației, cum ar fi copiii și persoanele în vârstă, sunt în mod deosebit expuse acestei practici; |
| --- | --- |

23.

Stabilirea prețurilor și transparența

| 24. | subliniază faptul că pacienții sunt veriga cea mai slabă în ceea ce privește accesul la medicamente și că dificultățile legate de accesul la medicamente nu ar trebui să-i afecteze în mod negativ; |
| --- | --- |

24.

| 25. | subliniază faptul că majoritatea agențiilor naționale și regionale de evaluare a tehnologiilor medicale folosesc deja o serie de criterii clinice, economice și referitoare la beneficiile sociale pentru a evalua noile medicamente cu scopul de a-și susține deciziile în ceea ce privește stabilirea prețului și condițiile de rambursare; |
| --- | --- |

25.

| 26. | subliniază că este important să se evalueze valoarea adăugată terapeutică reală și bazată pe dovezi a medicamentelor noi în comparație cu cea mai bună alternativă disponibilă; |
| --- | --- |

26.

| 27. | constată cu îngrijorare faptul că datele care stau la baza evaluării valorii adăugate a medicamentelor inovatoare sunt adesea puține și insuficient de convingătoare pentru a sprijini un proces decizional solid cu privire la stabilirea prețurilor; |
| --- | --- |

27.

| 28. | subliniază că evaluarea tehnologiilor medicale trebuie să reprezinte un instrument important și eficient de îmbunătățire a accesului la medicamente, contribuind la sustenabilitatea sistemelor de sănătate naționale, permițând crearea de stimulente pentru inovare și aducând o înaltă valoare terapeutică adăugată pentru pacienți; constată, în plus, că introducerea unor evaluări comune ale tehnologiilor medicale la nivelul UE ar permite evitarea fragmentării sistemelor de evaluare, duplicarea eforturilor și alocarea necorespunzătoare a resurselor în UE; |
| --- | --- |

28.

| 29. | subliniază că evaluarea tehnologiei ar trebui să fie un proces multidisciplinar, care să rezume informațiile medicale, sociale, economice și etice legate de utilizarea tehnologiei medicale cu respectarea unor standarde ridicate, în mod sistematic, independent, obiectiv, reproductibil și transparent, cu scopul de a elabora în domeniul medical politici sigure, eficiente și care pun accent pe pacient și pentru ca tehnologia medicală să fie cât mai eficientă cu putință; |
| --- | --- |

29.

| 30. | consideră că prețul unui medicament ar trebui să acopere costurile legate de dezvoltarea și producția respectivului medicament și ar trebui să fie adecvat pentru situația economică a țării în care este comercializat, precum și să fie în concordanță cu valoarea terapeutică adăugată pe care o aduce pentru pacienți, asigurându-se în același timp accesul pacienților la medicamente, servicii medicale sustenabile și recompensarea inovațiilor; |
| --- | --- |

30.

| 31. | subliniază că, chiar și în cazul în care valoarea adăugată a unui nou medicament este semnificativă, prețul său nu ar trebui să fie atât de ridicat încât să împiedice accesul sustenabil la respectivul medicament în UE; |
| --- | --- |

31.

| 32. | consideră că valoarea adăugată terapeutică reală a unui medicament, impactul social, raportul costuri-beneficii, impactul bugetar și eficienta pentru sistemul public de sănătate sunt elemente care trebuie luate în considerare deopotrivă atunci când se stabilesc prețurile și procedurile de rambursare pentru medicamente; |
| --- | --- |

32.

| 33. | constată cu îngrijorare că, din cauza puterii mai scăzute de negociere a țărilor cu venituri mai reduse, medicamentele sunt comparativ mai puțin accesibile în aceste state membre, în special în domeniul oncologic; regretă, în contextul stabilirii prețurilor de referință la nivel internațional, lipsa de transparență în ceea ce privește lista de prețuri a medicamentelor comparativ cu prețurile efective și dezechilibrul de informații care rezultă în cadrul negocierilor dintre sector și sistemele naționale de sănătate; |
| --- | --- |

33.

| 34. | subliniază că Directiva 89/105/CEE (Directiva privind transparența) nu a fost revizuită în ultimii 20 de ani și că, în acest timp, s-au produs schimbări semnificative în sistemul medicamentelor în UE; |
| --- | --- |

34.

| 35. | subliniază, în acest context, nevoia unor procese independente de colectare a datelor și de analiză, precum și nevoia de transparență; |
| --- | --- |

35.

| 36. | constată că în cadrul proiectului EURIPID este nevoie de mai multă transparență din partea statelor membre pentru a include prețurile reale plătite de acestea; |
| --- | --- |

36.

| 37. | consideră că este nevoie de un progres revoluționar în domeniul prevenirii bolilor, întrucât aceasta poate constitui un factor esențial pentru diminuarea utilizării medicamentelor și pentru asigurarea concomitentă a unui nivel ridicat de protecție a sănătății umane; invită UE și statele membre să consolideze legislația care vizează susținerea producției alimentare sustenabile și să adopte toate inițiativele necesare pentru a promova obiceiuri sănătoase și sigure, cum ar fi alimentația sănătoasă; |
| --- | --- |

37.

Competențele UE și cooperarea

| 38. | reamintește că articolul 168 din TFUE prevede că, în definirea și punerea în aplicare a tuturor politicilor și acțiunilor Uniunii, se asigură un nivel ridicat de protecție a sănătății umane; |
| --- | --- |

38.

| 39. | subliniază importanța creșterii transparenței și a intensificării cooperării voluntare între statele membre în domeniul stabilirii prețurilor și al rambursării medicamentelor, pentru a asigura sustenabilitatea sistemelor de sănătate și pentru a proteja drepturile cetățenilor europeni de a avea acces la servicii medicale de calitate; |
| --- | --- |

39.

| 40. | reamintește că transparența în cadrul tuturor instituțiilor și agențiilor naționale și de la nivelul UE este crucială pentru buna funcționare a democrației și că experții implicați în procesul de autorizare nu ar trebui să fie afectați de conflicte de interese; |
| --- | --- |

40.

| 41. | salută inițiativele precum inițiativa privind medicamentele inovatoare (IMI), care reunesc sectorul public și pe cel privat pentru a stimula cercetarea și a accelera accesul pacienților la terapii inovatoare, venind în întâmpinarea nevoilor medicale neîndeplinite; regretă însă nivelul scăzut de rentabilitate publică a investițiilor publice, dată fiind lipsa condiționalităților de acces la fondurile publice ale UE; constată, de asemenea, că IMI 2, a doua și actuala fază a IMI, este în mare parte finanțată de contribuabilii UE și subliniază necesitatea ca UE să își asume într-o mai mare măsură rolul de lider în stabilirea nevoilor prioritare în materie de sănătate publică pentru cercetarea IMI 2, în realizarea unui schimb de date mai amplu, în politicile de gestionare partajată a proprietății intelectuale în domeniul medical și în asigurarea transparenței și a caracterului echitabil al randamentului investițiilor publice; |
| --- | --- |

41.

| 42. | atrage atenția asupra procedurii europene de achiziții comune de medicamente folosită pentru achiziționarea de vaccinuri, în conformitate cu Decizia nr. 1082/2013/UE; încurajează statele membre să facă uz deplin de acest instrument, de exemplu în caz de penurie a vaccinurilor pentru nou-născuți; |
| --- | --- |

42.

| 43. | constată cu îngrijorare faptul că UE se situează în urma SUA în ceea ce privește existența unui mecanism de raportare standardizat și transparent cu privire la cauzele penuriei de medicamente; invită Comisia și statele membre să propună și să instituie un astfel de instrument pentru elaborarea de politici bazate pe dovezi; |
| --- | --- |

43.

| 44. | reamintește importanța agendei digitale privind sănătatea, precum și necesitatea de a acorda prioritate dezvoltării și punerii în aplicare a soluțiilor medicale online (e-sănătate) și mobile (m-sănătate), pentru a asigura noi modele sigure, fiabile, accesibile, moderne și durabile de îngrijire a sănătății pentru pacienți, îngrijitori, profesioniștii din domeniul sănătății și contribuabili; |
| --- | --- |

44.

| 45. | reamintește faptul că țările cel mai puțin dezvoltate sunt cele mai afectate de bolile asociate sărăciei, în special HIV/SIDA, malaria, tuberculoza, boli ale organelor reproducătoare, boli infecțioase și boli ale pielii; |
| --- | --- |

45.

| 46. | subliniază că femeile și copiii din țările în curs de dezvoltare au acces mai redus la medicamente comparativ cu bărbații adulți, din cauza lipsei de disponibilitate, accesibilitate, accesibilitate financiară și acceptabilitate a tratamentelor, din cauza discriminării bazate pe factori culturali, religioși sau sociali, precum și din cauza slabei calități a structurilor medicale; |
| --- | --- |

46.

| 47. | subliniază faptul că tuberculoza a devenit principala cauză infecțioasă de deces din lume și că cea mai periculoasă formă de boală este multirezistentă la medicamente; subliniază importanța abordării crizei rezistenței emergente la antimicrobiene, inclusiv prin finanțarea cercetării și dezvoltarea de noi instrumente de vaccinare, diagnostic și tratament pentru tuberculoză, asigurând, în același timp, acces durabil și la prețuri accesibile la aceste noi instrumente, pentru a garanta că nimeni nu este exclus; |
| --- | --- |

47.

Proprietatea intelectuală (PI) și cercetarea și dezvoltarea (C&D)

| 48. | reamintește că drepturile de proprietate intelectuală permit o perioadă de exclusivitate care trebuie să fie reglementată, monitorizată și pusă în aplicare în mod atent și eficient de către autoritățile competente, cu scopul de a evita conflictul cu dreptul uman fundamental la protecția sănătății, promovând totodată o inovare de calitate și competitivitatea; subliniază faptul că Oficiul European de Brevete (OEB) și statele membre ar trebui să acorde brevete numai pentru medicamentele care îndeplinesc în mod strict cerințele privind brevetarea, și anume noutatea, gradul de inventivitate și aplicabilitate industrială, astfel cum este consacrat în Convenția brevetului european; |
| --- | --- |

48.

| 49. | subliniază faptul că, în timp ce o serie de medicamente noi sunt exemple de inovații revoluționare, alte medicamente demonstrează o valoare adăugată terapeutică insuficientă pentru a fi considerate inovații veritabile (substanțe similare – „me-too”); reamintește că inovarea progresivă poate fi, de asemenea, benefică pentru pacienți și că reorientarea și reformularea moleculelor cunoscute pot aduce valoare terapeutică adăugată, care ar trebui atent evaluată; avertizează cu privire la potențiala utilizare eronată a normelor de protecție de proprietății intelectuale, care permit reînnoirea („evergreening”) drepturilor de brevet și evitarea concurenței; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ia act de impactul pozitiv al Regulamentului (CE) nr. 141/2000 privind produsele medicamentoase orfane, care a permis introducerea pe piață a unui număr de produse inovatoare destinate pacienților pentru care nu exista tratament; ia act de îngrijorările legate de eventuala aplicare incorectă a criteriilor de desemnare a produselor medicamentoase orfane și de efectul posibil al acestora asupra numărului tot mai mare de autorizații pentru medicamentele orfane; recunoaște că medicamentele orfane pot fi utilizate, de asemenea, în afara indicațiilor terapeutice, pot fi reorientate și autorizate pentru indicații suplimentare care să permită creșterea vânzărilor; invită Comisia să asigure stimulente echilibrate, fără a descuraja inovarea în acest domeniu; subliniază faptul că dispozițiile din Regulamentul privind produsele medicamentoase orfane ar trebui să fie aplicabile numai în cazul în care sunt întrunite criteriile relevante; |
| --- | --- |

50.

| 51. | remarcă faptul că Acordul TRIPS al OMC oferă flexibilități în ceea ce privește drepturile de brevet, precum acordarea de licențe obligatorii, care au scăzut în mod real prețurile; ia act de faptul că aceste flexibilități pot fi utilizate ca instrument eficace în circumstanțe excepționale, stabilite de legislația fiecărui stat membru al OMC, pentru a aborda problemele de sănătate publică, în scopul de a putea furniza medicamente esențiale la prețuri accesibile în cadrul programelor naționale de sănătate publică și de a proteja și promova sănătatea publică; |
| --- | --- |

51.

Recomandări

| 52. | cere să se ia măsuri la nivel național și la nivelul UE pentru a garanta dreptul pacienților la acces universal, mai ieftin, eficient, sigur și în timp util la terapii esențiale și inovatoare, precum și pentru a garanta sustenabilitatea sistemelor publice de sănătate din UE și pentru a asigura realizarea de investiții viitoare în inovarea din domeniul farmaceutic; subliniază că accesul pacienților la medicamente este o responsabilitate comună a tuturor actorilor din sistemul de sănătate; |
| --- | --- |

52.

| 53. | solicită Consiliului și Comisiei să consolideze capacitățile de negociere ale statelor membre, cu scopul de a asigura accesul la prețuri accesibile la medicamente pe tot teritoriul UE; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ia act de raportul Grupului la nivel înalt pentru accesul la medicamente convocat de Secretarul General al Organizației Națiunilor Unite; |
| --- | --- |

54.

| 55. | constată că reorientarea medicamentelor existente spre a fi folosite pentru noi indicații poate fi însoțită de o creștere a prețurilor; solicită Comisiei să colecteze și să analizeze date cu privire la creșterile de prețuri în cazurile de reorientare a utilizării medicamentelor și să prezinte un raport Parlamentului și Consiliului privind echilibrul și proporționalitatea stimulentelor care încurajează industria să investească în reorientarea utilizării medicamentelor; |
| --- | --- |

55.

| 56. | solicită statelor membre să dezvolte o colaborare mai strânsă pentru combaterea acestei fragmentări a pieței, în special prin elaborarea de procese și rezultate comune pentru evaluarea tehnologiilor medicale, precum și să stabilească criterii comune pentru a contribui la deciziile privind stabilirea prețurilor și rambursarea la nivel național; |
| --- | --- |

56.

| 57. | solicită Comisiei să revizuiască Directiva privind transparența, punând accentul pe garantarea intrării în timp util pe piață a medicamentelor generice și biosimilare, punând capăt corelării brevetelor conform orientărilor Comisiei, accelerând deciziile privind stabilirea prețurilor și rambursarea pentru medicamentele generice și opunându-se reevaluărilor multiple ale elementelor care stau la baza autorizației de comercializare; consideră că aceasta va maximiza economiile pentru bugetele naționale de sănătate, va îmbunătăți gradul de accesibilitate, va accelera accesul pacienților și va preveni sarcinile administrative pentru companiile producătoare de medicamente generice și biosimilare; |
| --- | --- |

57.

| 58. | îndeamnă Comisia să propună o nouă directivă privind transparența procedurilor de stabilire a prețurilor și a sistemelor de rambursare, ținând seama de provocările de pe piață; |
| --- | --- |

58.

| 59. | solicită o nouă directivă privind transparența, care să înlocuiască Directiva 89/105/CEE, cu scopul de a asigura transparența deplină și eficacitatea controalelor asupra tuturor procedurilor utilizate pentru a stabili prețurile și a rambursa medicamentele în statele membre; |
| --- | --- |

59.

| 60. | solicită statelor membre să pună în aplicare corect Directiva 2011/24/UE privind aplicarea drepturilor pacienților în cadrul asistenței medicale transfrontaliere, evitând restricționarea aplicării normelor privind rambursarea serviciilor medicale transfrontaliere, inclusiv rambursarea medicamentelor, care ar putea constitui un mijloc de discriminare arbitrară sau un obstacol nejustificat în calea liberei circulații; |
| --- | --- |

60.

| 61. | invită Comisia să monitorizeze și să evalueze în mod eficace punerea în aplicare în statele membre a Directivei 2011/24/UE, precum și să planifice și să realizeze o evaluare oficială a acestei directive, care să includă reclamațiile, încălcările și toate măsurile de transpunere; |
| --- | --- |

61.

| 62. | îndeamnă Comisia și statele membre să promoveze C&D orientate spre nevoile neîndeplinite ale pacienților, cum ar fi cercetarea în domeniul noilor agenți antimicrobieni, coordonarea eficientă și eficace a resurselor publice alocate cercetării în domeniul sănătății și promovarea responsabilității sociale a sectorului farmaceutic; |
| --- | --- |

62.

| 63. | solicită statelor membre să se bazeze pe exemplul inițiativelor existente în UE destinate promovării cercetării independente în domeniile de interes pentru serviciile de sănătate naționale care sunt insuficient abordate în cercetarea comercială (de exemplu, rezistența la antimicrobiene) și pentru populațiile de pacienți excluse de obicei din studiile clinice, cum ar fi copiii, femeile însărcinate și persoanele în vârstă; |
| --- | --- |

63.

| 64. | evidențiază amenințarea tot mai mare pe care o reprezintă creșterea rezistenței la antimicrobiene și caracterul urgent al amenințărilor reprezentate de rezistența la antimicrobiene, recent recunoscută de ONU; solicită Comisiei să își intensifice acțiunile în vederea combaterii rezistenței la antimicrobiene, să promoveze C&D în acest domeniu și să prezinte un plan de acțiune al UE nou și cuprinzător, bazat pe abordarea „One Health”; |
| --- | --- |

64.

| 65. | recunoaște faptul că stimulentele prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1901/2006 privind medicamentele de uz pediatric nu s-au dovedit a fi eficiente pentru a stimula inovarea în materie de medicamente pentru copii, în special în domeniul oncologiei și al neonatologiei; invită Comisia să examineze obstacolele existente și să propună măsuri care să promoveze progresele în acest domeniu; |
| --- | --- |

65.

| 66. | invită Comisia să promoveze inițiative care să ghideze cercetarea publică și privată spre a descoperi medicamente inovatoare pentru tratamentul bolilor specifice copilăriei; |
| --- | --- |

66.

| 67. | invită Comisia să înceapă imediat să lucreze la raportul prevăzut la articolul 50 din Regulamentul privind medicamentele de uz pediatric și să modifice legislația pentru a aborda lipsa de inovare în domeniul tratamentelor oncologice pediatrice prin revizuirea criteriilor care permit derogarea de la planul de investigație pediatrică și pentru a garanta că planurile de investigație pediatrică sunt puse în aplicare din etapele de început ale dezvoltării unui medicament, astfel încât copiii să nu aștepte mai mult decât este necesar pentru a avea acces la tratamente noi și inovatoare; |
| --- | --- |

67.

| 68. | invită Comisia să promoveze cercetarea publică și privată a medicamentelor destinate femeilor, să remedieze inegalitatea de gen în cadrul cercetării și dezvoltării și să permită tuturor cetățenilor să beneficieze de un acces mai echitabil la medicamente; |
| --- | --- |

68.

| 69. | îndeamnă Comisia și statele membre să adopte planuri strategice pentru a asigura accesul la medicamente vitale; solicită, în acest sens, coordonarea unui plan de eradicare a hepatitei C în UE, utilizând diverse instrumente, cum ar fi achizițiile comune europene; |
| --- | --- |

69.

| 70. | solicită stabilirea unor condiții-cadru în domeniile cercetării și politicii privind medicamentele, astfel încât să se promoveze inovarea, în special cu privire la boli precum cancerul, care încă nu pot fi tratate într-o măsură satisfăcătoare; |
| --- | --- |

70.

| 71. | invită Comisia să ia măsuri suplimentare pentru a stimula dezvoltarea și accesul pacienților la medicamente pentru terapii avansate; |
| --- | --- |

71.

| 72. | solicită Comisiei să analizeze impactul general al proprietății intelectuale asupra inovării și asupra accesului pacienților la medicamente, prin intermediul unui studiu detaliat și obiectiv, după cum a solicitat Consiliul în concluziile sale din 17 iunie 2016, și, în special, să analizeze în acest studiu impactul certificatelor suplimentare de protecție, al exclusivității datelor și al exclusivității pieței asupra calității inovării și asupra concurenței; |
| --- | --- |

72.

| 73. | invită Comisia să evalueze punerea în aplicare a cadrului de reglementare pentru medicamentele orfane (în special în ceea ce privește conceptul de nevoi medicale neîndeplinite, modul în care acest concept este interpretat și ce criterii trebuie să fie îndeplinite pentru a identifica nevoile medicale neîndeplinite), să prezinte orientări cu privire la nevoile medicale neîndeplinite prioritare, să evalueze sistemele existente de stimulare pentru facilitarea dezvoltării de medicamente eficiente, sigure și la prețuri accesibile pentru bolile rare în comparație cu cele mai bune alternative disponibile, să promoveze registrul european al bolilor rare și centrele de referință în acest domeniu și să asigure punerea în aplicare corectă a legislației; |
| --- | --- |

73.

| 74. | salută legislația privind farmacovigilența din 2010 și 2012; invită Comisia, EMA și statele membre să continue monitorizarea și raportarea publică privind punerea în aplicare a legislației în materie de farmacovigilență și să garanteze evaluările ulterioare autorizării referitoare la eficacitatea și efectele adverse ale medicamentelor; |
| --- | --- |

74.

| 75. | invită Comisia să colaboreze cu EMA și cu părțile interesate în vederea introducerii unui cod de bune practici pentru raportarea obligatorie a efectelor adverse și a rezultatelor utilizării medicamentelor în afara indicațiilor terapeutice și să asigure crearea unor registre ale pacienților, pentru a consolida baza de date și pentru a reduce riscurile pentru pacienți; |
| --- | --- |

75.

| 76. | cere Comisiei să promoveze datele deschise în cadrul cercetărilor privind medicamentele finanțate cu fonduri publice, precum și să încurajeze condiții cum ar fi prețurile accesibile și neexclusivitatea sau coproprietatea asupra proprietății intelectuale pentru proiectele finanțate din granturile publice de la UE, cum este cazul programului Orizont 2020 sau al IMI; |
| --- | --- |

76.

| 77. | invită Comisia să promoveze o conduită etică și transparența în sectorul farmaceutic, în special în ceea ce privește trialurile clinice și costul real al C&D, precum și procedura de autorizare și de evaluare a inovării; |
| --- | --- |

77.

| 78. | ia act de utilizarea de căi adaptive pentru a promova accesul mai rapid al pacienților la medicamente; subliniază gradul mai ridicat de incertitudine în ceea ce privește siguranța și eficiența unui medicament nou la intrarea sa pe piață; subliniază îngrijorarea exprimată de către personalul medical, organizațiile societății civile și autoritățile de reglementare în ceea ce privește căile adaptive; subliniază importanța crucială a punerii în aplicare corespunzătoare a sistemului de supraveghere ulterioare introducerii pe piață; consideră că utilizarea de căi adaptive ar trebui restricționată la cazuri specifice de nevoi medicale importante neîndeplinite și solicită Comisiei și EMA să prezinte orientări pentru a garanta siguranța pacienților; |
| --- | --- |

78.

| 79. | solicită Comisiei să garanteze o evaluare aprofundată a calității, siguranței și eficacității în cadrul oricărui proces de aprobare rapidă și să se asigure că aceste aprobări sunt posibile prin intermediul autorizării condiționate și numai în circumstanțe excepționale în care a fost identificată clar o nevoie medicală neîndeplinită și să se asigure că există un proces transparent și responsabil ulterior acordării autorizației prin care se monitorizează siguranța, calitatea și eficacitatea, precum și că se aplică sancțiuni pentru neconformitate; |
| --- | --- |

79.

| 80. | îndeamnă Comisia și statele membre să instituie un cadru de promovare, garantare și consolidare a competitivității și utilizării medicamentelor generice și biosimilare, garantând intrarea mai rapidă pe piață a acestora și monitorizând practicile neloiale, în conformitate cu articolele 101 și 102 din TFUE, precum și să prezinte un raport semestrial în acest sens; invită, de asemenea, Comisia să monitorizeze acordurile privind litigiile în materie de brevete între deținătorii brevetelor originale și industria de medicamente generice, care ar putea fi utilizate în mod abuziv pentru a restricționa intrarea pe piață a medicamentelor generice; |
| --- | --- |

80.

| 81. | invită Comisia să continue și, dacă este posibil, să intensifice monitorizarea și investigarea posibilelor cazuri de abuz de piață, inclusiv așa-numitele cazuri de „efectuare a unor plăți pentru întârziere”, tarifarea excesivă și alte forme de restricționare a accesului pe piață relevante în mod special pentru companiile farmaceutice care își desfășoară activitatea în UE, în conformitate cu articolele 101 și 102 din TFUE; |
| --- | --- |

81.

| 82. | solicită Comisiei să introducă o derogare de la certificatul suplimentar de protecție (CSP) prevăzut în Regulamentul (CE) nr. 469/2009, care să permită fabricarea de medicamente generice și biosimilare în Europa, în scopul exportării acestora în țări în care nu există CSP sau în care acestea au expirat mai devreme, fără a submina exclusivitatea acordată prin sistemul de CSP pe piețele protejate; consideră că astfel de dispoziții ar putea avea un impact pozitiv asupra accesului la medicamente de înaltă calitate în țările în curs de dezvoltare și în țările cel mai puțin dezvoltate, precum și asupra creșterii producției și intensificării C&D în UE, creând noi locuri de muncă și stimulând creșterea economică; |
| --- | --- |

82.

| 83. | invită Comisia să respecte și să consolideze legislația UE în domeniul concurenței și competențele sale pe piața farmaceutică, pentru a contracara abuzurile și pentru a promova prețuri echitabile pentru pacienți; |
| --- | --- |

83.

| 84. | invită Comisia să intensifice dialogul cu privire la nevoile medicale neîndeplinite între toate părțile interesate relevante, pacienți, personal medical, autorități de reglementare, organisme de evaluare a tehnologiilor medicale, contribuabili și dezvoltatori, pe parcursul întregii durate de viață a medicamentelor; |
| --- | --- |

84.

| 85. | invită Comisia să propună, cât mai repede posibil, acte legislative referitoare la un sistem european de evaluare a tehnologiilor medicale pentru a armoniza criterii transparente legate de evaluarea tehnologiei medicale cu scopul de a evalua valoarea adăugată din punct de vedere terapeutic în comparație cu cele mai bune alternative disponibile, ținând seama de nivelul de inovare și de valoare pentru pacienți, printre altele, să introducă evaluări obligatorii ale eficienței relative la nivelul UE, ca un prim pas pentru medicamentele noi, și să instituie un sistem european de clasificare pentru a încadra nivelul valorii terapeutice adăugate, cu ajutorul unei proceduri independente și transparente care să evite conflictele de interese; consideră că o astfel de legislație garantează că rezultatele comune ale evaluărilor tehnologiilor medicale obținute la nivelul UE sunt utilizate la nivel național; îndeamnă, de asemenea, Comisia să intensifice dialogul în etapele timpurii și să aibă în vedere un mecanism de coordonare bazat pe un organism independent, care ar putea promova cooperarea dintre organismele naționale care se ocupă de evaluarea tehnologiilor medicale, garantând totodată că organismele naționale (și regionale) care se ocupă de evaluările tehnologiilor medicale continuă să dețină expertiza în acest domeniu; |
| --- | --- |

85.

| 86. | invită Consiliul să intensifice cooperarea dintre statele membre în ceea ce privește procedurile de stabilire a prețurilor, pentru a putea face schimb de informații privind acordurile de negociere și bunele practici, în special, și pentru a evita cerințele administrative inutile și întârzierile; invită Comisia și Consiliul să analizeze criteriile clinice, economice și sociale pe care unele agenții naționale de evaluare a tehnologiei medicale le aplică deja, respectând totodată competențele statelor membre; |
| --- | --- |

86.

| 87. | solicită Comisiei și statelor membre să convină cu privire la o definiție comună a „valorii terapeutice adăugate a medicamentelor”, cu participarea experților din statele membre; ia act, în acest sens, de definiția noțiunii de „valoare terapeutică adăugată” utilizată pentru medicamentele de uz pediatric; |
| --- | --- |

87.

| 88. | invită Comisia și statele membre să identifice și/sau să dezvolte cadre, structuri și metodologii cu scopul de a încorpora în mod semnificativ informațiile despre pacienți în toate etapele ciclului de C&D a medicamentelor, de la dialogul inițial la aprobarea de către autoritatea de reglementare, evaluarea tehnologiei medicale, evaluările eficienței relative, precum și luarea deciziilor în materie de stabilire a prețurilor și de rambursare, cu implicarea pacienților și a organizațiilor reprezentative ale acestora; |
| --- | --- |

88.

| 89. | invită Comisia și statele membre să promoveze investiții majore cu finanțare publică în cercetare, pe baza nevoilor medicale neîndeplinite, precum și să asigure rentabilitatea investiției publice în sănătate și să introducă o finanțare condiționată pe bază de licențe neexclusive și de prețuri accesibile la medicamente; |
| --- | --- |

89.

| 90. | invită Consiliul să promoveze utilizarea rațională a medicamentelor pe întreg teritoriul UE, promovând campanii și programe educaționale menite să contribuie la sensibilizarea cetățenilor cu privire la utilizarea rațională a medicamentelor, cu scopul de a evita consumul excesiv, în special de antibiotice, și promovând eliberarea de către medici a rețetelor bazate pe principiile active și administrarea de medicamente generice; |
| --- | --- |

90.

| 91. | invită statele membre să asigure accesibilitatea farmaciilor, inclusiv densitatea lor în zonele urbane și rurale deopotrivă, personal profesionist într-un număr adecvat, ore de deschidere corespunzătoare, asistență de calitate și servicii de consiliere; |
| --- | --- |

91.

| 92. | invită Comisia și Consiliul să elaboreze măsuri care să asigure accesul pacienților la medicamente la prețuri accesibile și beneficii pentru societate, evitând totodată orice impact inacceptabil asupra bugetelor pentru sănătate, să utilizeze diferite măsuri, cum ar fi explorările în perspectivă, dialogul timpuriu, modelele inovatoare de stabilire a prețurilor, achiziții comune voluntare și cooperarea voluntară în negocierile cu privire la prețuri, cum este cazul inițiativei dintre țările Benelux și Austria, precum și să exploreze numeroasele instrumente bazate pe mecanismele de decuplare pentru domeniile neglijate, cum ar fi rezistența la antimicrobiene și bolile asociate sărăciei; |
| --- | --- |

92.

| 93. | invită Comisia să definească, împreună cu toate părțile interesate relevante, modul optim în care criteriul privind oferta cea mai avantajoasă din punct de vedere economic (descris în Directiva privind achizițiile publice și care nu implică numai criteriile costurilor reduse) s-ar putea aplica la nivel național la achizițiile de medicamente din spitale, pentru a permite o aprovizionare durabilă și responsabilă cu medicamente; încurajează statele membre să transpună în legislația lor națională, în cel mai bun mod, criteriul ofertei celei mai avantajoase din punct de vedere economic pentru medicamente; |
| --- | --- |

93.

| 94. | invită Comisia și statele membre să lanseze un dialog strategic la nivel înalt cu toate părțile interesate relevante, împreună cu reprezentanți ai Comisiei, ai Parlamentului și ai statelor membre, cu organizații de pacienți, agenții de plăți, personalul medical, precum și cu reprezentanți ai mediului academic și științific și reprezentanți ai industriei cu privire la evoluțiile actuale și viitoare din sistemul farmaceutic din UE, cu scopul de a stabili strategii globale pe termen scurt, mediu și lung pentru asigurarea accesului la medicamente și pentru sustenabilitatea sistemelor de sănătate și competitivitatea industriei farmaceutice, ducând la prețuri accesibile și accesul mai rapid al pacienților la medicamente; |
| --- | --- |

94.

| 95. | îndeamnă Comisia și Consiliul să definească norme clare privind incompatibilitatea, conflictele de interese și transparența în instituțiile UE și referitoare la experții implicați în proceduri privind medicamentele; invită experții implicați în procesul de autorizare să își publice CV-urile și să semneze declarații privind lipsa conflictelor de interese; |
| --- | --- |

95.

| 96. | solicită Comisiei și autorităților naționale antitrust să monitorizeze practicile neloiale pentru a proteja consumatorii împotriva unor prețuri la medicamente ridicate în mod artificial; |
| --- | --- |

96.

| 97. | îndeamnă Comisia și Curtea de Justiție a Uniunii Europene să clarifice, în conformitate cu articolul 102 din TFUE, situațiile care constituie abuz de poziție dominantă prin practicarea unor prețuri ridicate; |
| --- | --- |

97.

| 98. | îndeamnă Comisia și statele membre să facă uz de flexibilitățile existente în cadrul Acordului TRIPS al OMC și să coordoneze și să clarifice utilizarea acestora, după caz; |
| --- | --- |

98.

| 99. | invită Comisia să prezinte un raport Consiliului și Parlamentului, cel puțin o dată la cinci ani, cu privire la accesul la medicamente în UE, și să raporteze cu o mai mare regularitate în cazuri excepționale de problemele legate de accesul la medicamente; |
| --- | --- |

99.

| 100. | invită Comisia să recomande măsuri menite să îmbunătățească rata de aprobare a noilor terapii și punerea lor la dispoziția pacienților; |
| --- | --- |

100.

| 101. | invită Comisia și Consiliul să formuleze o definiție mai clară a conceptului de penurie de medicamente și să analizeze cauzele acesteia și, în acest sens, să evalueze impactul comerțului paralel și al cotelor de aprovizionare, să realizeze și să actualizeze, împreună cu statele membre, cu EMA și cu părțile interesate relevante, o listă de medicamente esențiale afectate de penurie, utilizând lista OMS ca referință, să monitorizeze respectarea articolului 81 din Directiva 2001/83/CE privind deficiențele de aprovizionare, să exploreze mecanisme care să vizeze retragerea de pe piață a medicamentelor eficiente din motive pur comerciale și să ia măsuri pentru a remedia aceste deficiențe; |
| --- | --- |

101.

| 102. | invită Comisia și Consiliul să stabilească un mecanism prin care penuria de medicamente din UE să poată fi raportată anual; |
| --- | --- |

102.

| 103. | invită Comisia și Consiliul să revizuiască baza legală a EMA și să ia în considerare extinderea domeniului său de competență pentru a coordona activitatea paneuropeană care vizează combaterea penuriei de medicamente din statele membre ale UE; |
| --- | --- |

103.

| 104. | subliniază că, prin construirea unor sisteme solide de supraveghere și de distribuție la toate nivelurile, de la nivel comunitar la nivel districtual, regional și național, sprijinite de servicii de laborator de înaltă calitate și de sisteme logistice puternice, accesul la medicamente ar putea deveni mai simplu, iar transferul tehnologiilor din domeniul sănătății (prin intermediul acordurilor de licență, furnizării de informații, know-how-ului și competențelor tehnice de performanță și al materialelor și echipamentelor tehnice) în țările în curs de dezvoltare poate permite țărilor beneficiare să fabrice produsul la nivel local și poate conduce la creșterea accesului la produs și la îmbunătățirea sănătății; |
| --- | --- |

104.

| 105. | invită Comisia și statele membre să dezvolte o foaie de parcurs unică privind e-sănătatea și m-sănătatea, care să includă în special dezvoltarea și valorificarea unor proiecte pilot la nivel național, modernizarea modelelor de rambursare care stimulează orientarea spre sisteme de sănătate bazate pe rezultate în domeniul sănătății și stabilirea de stimulente pentru a încuraja implicarea comunității medicale în această revoluție digitală, precum și să consolideze educația profesioniștilor din domeniul medical, a pacienților, precum și a tuturor părților interesate relevante, pentru a permite abilitarea acestora; |
| --- | --- |

105.

| 106. | încurajează statele membre să evalueze căile și politicile din sectorul sănătății în vederea îmbunătățirii rezultatelor pentru pacienți și a sustenabilității financiare a sistemului, în special prin promovarea soluțiilor digitale pentru a îmbunătăți furnizarea de asistență medicală pentru pacienți și pentru a identifica risipa de resurse; |
| --- | --- |

106.

| 107. | îndeamnă UE să-și intensifice eforturile în vederea îmbunătățirii capacităților țărilor în curs de dezvoltare și să le ajute pe acestea să conceapă sisteme de sănătate funcționale, menite să îmbunătățească accesul la servicii, în special pentru comunitățile vulnerabile; |
| --- | --- |

107.

| 108. | subliniază că revizuirea REFIT în curs a Regulamentului (CE) nr. 953/2003 privind stabilirea de prețuri diferențiate ar trebui să vizeze promovarea într-o mai mare măsură a unor prețuri mai mici în țările în curs de dezvoltare și invită UE să inițieze o discuție mai amplă și transparentă privind reglementarea prețurilor și strategiile de asigurare a accesului la medicamente de calitate și cu preț rezonabil; reamintește că existența unor prețuri diferențiate nu presupune neapărat accesibilitate și că, dimpotrivă, experiența demonstrează că o concurență puternică din partea medicamentelor generice și transferurile de tehnologie duc la scăderea prețurilor; |
| --- | --- |

108.

| 109. | îndeamnă UE să-și intensifice sprijinul acordat programelor și inițiativelor globale de promovare a accesului la medicamente în țările în curs de dezvoltare, deoarece aceste programe au avut un rol esențial în promovarea obiectivelor în materie de sănătate și au îmbunătățit semnificativ accesul la medicamente și vaccinuri; |
| --- | --- |

109.

o

o o

| 110. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

110.

---

(1)  JO C 24, 22.1.2016, p. 119.

(2)  http://ec.europa.eu/smart-regulation/roadmaps/docs/2016_sante_144_health_technology_assessments_en.pdf

(3)  http://ec.europa.eu/health/technology_assessment/docs/ 2014_strategy_eucooperation_hta_en.pdf

(4)  http://ec.europa.eu/health/social_determinants/docs/healthinequalitiesineu_2013_en.pdf

(5)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/145978.pdf

(6)  JO L 293, 5.11.2013, p. 1.

(7)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2015/542219/ IPOL_STU(2015)542219_EN.pdf

(8)  http://ec.europa.eu/health/preparedness_response/docs/ jpa_agreement_medicalcountermeasures_en.pdf

(9)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0088.

(10)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0323.

(11)  JO C 353 E, 3.12.2013, p. 31.

(12)  Dreptul la asistență medicală este dreptul economic, social și cultural al tuturor persoanelor la un standard minim universal de asistență medicală.

---

| 25.7.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 263/19 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 263/19

---

P8_TA(2017)0062

Punerea în aplicare a programului „Europa creativă”

Rezoluţia Parlamentului European din 2 martie 2017 referitoare la punerea în aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1295/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind instituirea programului „Europa Creativă” (2014-2020) și de abrogare a Deciziilor nr. 1718/2006/CE, nr. 1855/2006/CE și nr. 1041/2009/CE (2015/2328(INI))

(2018/C 263/03)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1295/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind instituirea programului „Europa Creativă” (2014-2020) și de abrogare a Deciziilor nr. 1718/2006/CE, nr. 1855/2006/CE și nr. 1041/2009/CE (1) (regulamentul), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1295/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind instituirea programului „Europa Creativă” (2014-2020) și de abrogare a Deciziilor nr. 1718/2006/CE, nr. 1855/2006/CE și nr. 1041/2009/CE (1) (regulamentul),

| — | având în vedere articolele 167 și 173 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 167 și 173 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Convenția privind protecția și promovarea diversității expresiilor culturale, adoptată de Organizația Națiunilor Unite pentru Educație, Știință și Cultură (UNESCO) la 20 octombrie 2005, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția privind protecția și promovarea diversității expresiilor culturale, adoptată de Organizația Națiunilor Unite pentru Educație, Știință și Cultură (UNESCO) la 20 octombrie 2005,

| — | având în vedere Comunicarea comună a Comisiei Europene și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 8 iunie 2016 către Parlamentul European și Consiliu intitulată „Către o strategie a UE pentru relațiile culturale internaționale” (JOIN(2016)0029), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea comună a Comisiei Europene și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 8 iunie 2016 către Parlamentul European și Consiliu intitulată „Către o strategie a UE pentru relațiile culturale internaționale” (JOIN(2016)0029),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 septembrie 2012 intitulată „Promovarea sectoarelor culturale și creative pentru creștere economică și crearea de locuri de muncă în UE” (COM(2012)0537), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 septembrie 2012 intitulată „Promovarea sectoarelor culturale și creative pentru creștere economică și crearea de locuri de muncă în UE” (COM(2012)0537),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 30 iunie 2010 intitulată „Europa, destinația turistică favorită la nivel mondial – un nou cadru politic pentru turismul european” (COM(2010)0352), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 30 iunie 2010 intitulată „Europa, destinația turistică favorită la nivel mondial – un nou cadru politic pentru turismul european” (COM(2010)0352),

| — | având în vedere Cartea verde a Comisiei din 27 aprilie 2010 intitulată „Eliberarea potențialului industriilor culturale și creative” (COM(2010)0183), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea verde a Comisiei din 27 aprilie 2010 intitulată „Eliberarea potențialului industriilor culturale și creative” (COM(2010)0183),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2015/1017 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 iunie 2015 privind Fondul european pentru investiții strategice, Platforma europeană de consiliere în materie de investiții și Portalul european de proiecte de investiții și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1291/2013 și (UE) nr. 1316/2013 – Fondul european pentru investiții strategice (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2015/1017 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 iunie 2015 privind Fondul european pentru investiții strategice, Platforma europeană de consiliere în materie de investiții și Portalul european de proiecte de investiții și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1291/2013 și (UE) nr. 1316/2013 – Fondul european pentru investiții strategice (2),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 27 mai 2015 privind interacțiunile culturale și creative pentru stimularea inovării, a sustenabilității economice și a incluziunii sociale, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 27 mai 2015 privind interacțiunile culturale și creative pentru stimularea inovării, a sustenabilității economice și a incluziunii sociale,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 8 septembrie 2015 intitulată „Spre o abordare integrată a patrimoniului cultural european” (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 8 septembrie 2015 intitulată „Spre o abordare integrată a patrimoniului cultural european” (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 19 ianuarie 2016 referitoare la rolul dialogului intercultural, al diversității culturale și al educației în promovarea valorilor fundamentale ale UE (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 19 ianuarie 2016 referitoare la rolul dialogului intercultural, al diversității culturale și al educației în promovarea valorilor fundamentale ale UE (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 28 aprilie 2015 referitoare la filmul european în era digitală (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 28 aprilie 2015 referitoare la filmul european în era digitală (5),

| — | având în vedere studiul „Capitalele europene ale culturi: strategii de succes și efectele pe termen lung”, realizat de Departamentul tematic B: politici structurale și de coeziune în 2013, la solicitarea Comisiei pentru cultură și educație, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul „Capitalele europene ale culturi: strategii de succes și efectele pe termen lung”, realizat de Departamentul tematic B: politici structurale și de coeziune în 2013, la solicitarea Comisiei pentru cultură și educație,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 septembrie 2013 referitoare la promovarea sectoarelor culturale și creative europene ca surse de creștere economică și de creare de locuri de muncă (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 septembrie 2013 referitoare la promovarea sectoarelor culturale și creative europene ca surse de creștere economică și de creare de locuri de muncă (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 mai 2011 referitoare la dimensiunile culturale ale acțiunilor externe ale UE (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 mai 2011 referitoare la dimensiunile culturale ale acțiunilor externe ale UE (7),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 mai 2011 referitoare la valorificarea potențialului industriilor culturale și creative (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 mai 2011 referitoare la valorificarea potențialului industriilor culturale și creative (8),

| — | având în vedere Planul de lucru al UE în domeniul culturii pentru perioada 2015-2018, |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul de lucru al UE în domeniul culturii pentru perioada 2015-2018,

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 dintre Parlament, Consiliu și Comisie privind o mai bună legiferare, în special punctele 20 și 24 privind evaluarea ex-post a legislației în vigoare; |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 dintre Parlament, Consiliu și Comisie privind o mai bună legiferare, în special punctele 20 și 24 privind evaluarea ex-post a legislației în vigoare;

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, precum și articolul 1 alineatul (1) litera (e) din Decizia Conferinței președinților din 12 decembrie 2002 privind procedura de autorizare a rapoartelor din proprie inițiativă și anexa 3 la aceasta, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, precum și articolul 1 alineatul (1) litera (e) din Decizia Conferinței președinților din 12 decembrie 2002 privind procedura de autorizare a rapoartelor din proprie inițiativă și anexa 3 la aceasta,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație și avizul Comisiei pentru bugete (A8-0030/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație și avizul Comisiei pentru bugete (A8-0030/2017),

| A. | întrucât programul „Europa Creativă” are obiectivele de a proteja și promova diversitatea culturală și lingvistică europeană, precum și de a promova patrimoniul cultural al Europei, pe de o parte, și de a consolida competitivitatea sectoarelor culturale și creative europene, pe de altă parte; |
| --- | --- |

A.

întrucât programul „Europa Creativă” are obiectivele de a proteja și promova diversitatea culturală și lingvistică europeană, precum și de a promova patrimoniul cultural al Europei, pe de o parte, și de a consolida competitivitatea sectoarelor culturale și creative europene, pe de altă parte;

| B. | întrucât cultura este un factor cheie în promovarea integrării europene; |
| --- | --- |

B.

întrucât cultura este un factor cheie în promovarea integrării europene;

| C. | întrucât finanțarea programului „Europa Creativă”, în special cea a subprogramului „Cultura”, este departe de a fi suficientă, acesta întâmpinând dificultăți în a se ridica la înălțimea așteptărilor; |
| --- | --- |

C.

întrucât finanțarea programului „Europa Creativă”, în special cea a subprogramului „Cultura”, este departe de a fi suficientă, acesta întâmpinând dificultăți în a se ridica la înălțimea așteptărilor;

| D. | întrucât, în conformitate cu articolele 3 și 4 din Regulament, promovarea diversității culturale și lingvistice și a patrimoniului cultural european – mai concret, a circulației transnaționale a lucrărilor culturale și creative – reprezintă obiective fundamentale ale programului; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în conformitate cu articolele 3 și 4 din Regulament, promovarea diversității culturale și lingvistice și a patrimoniului cultural european – mai concret, a circulației transnaționale a lucrărilor culturale și creative – reprezintă obiective fundamentale ale programului;

| E. | întrucât, în conformitate cu articolul 12 din Regulament, promovarea circulației transnaționale și a mobilității și susținerea în special a circulației literaturii europene, în vederea unei accesibilități cât mai vaste, reprezintă una dintre prioritățile subprogramului Cultura; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în conformitate cu articolul 12 din Regulament, promovarea circulației transnaționale și a mobilității și susținerea în special a circulației literaturii europene, în vederea unei accesibilități cât mai vaste, reprezintă una dintre prioritățile subprogramului Cultura;

| F. | întrucât structura de program unic prezintă o serie de avantaje, permițând atingerea unei mase critice și îmbunătățirea vizibilității unor domenii încă subestimate, care se confruntă cu aceleași provocări legate de fragmentare, globalizare, lipsa de date și dificultăți de a obține credite; |
| --- | --- |

F.

întrucât structura de program unic prezintă o serie de avantaje, permițând atingerea unei mase critice și îmbunătățirea vizibilității unor domenii încă subestimate, care se confruntă cu aceleași provocări legate de fragmentare, globalizare, lipsa de date și dificultăți de a obține credite;

| G. | întrucât alcătuirea programului din două subprograme, păstrând particularitățile și identitatea amândurora, precum și adăugarea unei componente transsectoriale reprezintă un atu în a garanta o mai bună înțelegere a cooperării și progreselor din domeniul cultural, asigurând legătura cu țările terțe; |
| --- | --- |

G.

întrucât alcătuirea programului din două subprograme, păstrând particularitățile și identitatea amândurora, precum și adăugarea unei componente transsectoriale reprezintă un atu în a garanta o mai bună înțelegere a cooperării și progreselor din domeniul cultural, asigurând legătura cu țările terțe;

| H. | întrucât componenta transsectorială și-a dezvoltat doar parțial obiectivul strategic de a promova cooperarea culturală transnațională și transsectorială; |
| --- | --- |

H.

întrucât componenta transsectorială și-a dezvoltat doar parțial obiectivul strategic de a promova cooperarea culturală transnațională și transsectorială;

| I. | întrucât „Europa Creativă” permite cooperarea și acțiunile comune cu țările care nu participă la program, precum și cu organizațiile internaționale active în sectoarele culturale și creative, precum UNESCO, Consiliul Europei, dar și Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică, pe baza unor contribuții comune pentru realizarea obiectivelor programului; |
| --- | --- |

I.

întrucât „Europa Creativă” permite cooperarea și acțiunile comune cu țările care nu participă la program, precum și cu organizațiile internaționale active în sectoarele culturale și creative, precum UNESCO, Consiliul Europei, dar și Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică, pe baza unor contribuții comune pentru realizarea obiectivelor programului;

| J. | întrucât sistemul de indicatori de performanță prevăzut la articolul 18 din Regulament, care include indicatori pentru obiectivele generale ale programului, corespunzând programelor MEDIA și Cultura, precum și indicatori specifici pentru Mecanismul de garantare, nu a fost încă creat și nu a devenit operațional; |
| --- | --- |

J.

întrucât sistemul de indicatori de performanță prevăzut la articolul 18 din Regulament, care include indicatori pentru obiectivele generale ale programului, corespunzând programelor MEDIA și Cultura, precum și indicatori specifici pentru Mecanismul de garantare, nu a fost încă creat și nu a devenit operațional;

| K. | întrucât sistemul actual de evaluare s-a dovedit a fi inadecvat naturii și caracteristicilor programului și, prin urmare, ar trebui îmbunătățit; |
| --- | --- |

K.

întrucât sistemul actual de evaluare s-a dovedit a fi inadecvat naturii și caracteristicilor programului și, prin urmare, ar trebui îmbunătățit;

| L. | întrucât acțiunile specifice, cum ar fi inițiativa Capitalelor Europene ale Culturii și rețeaua sa, premiile europene și Marca patrimoniului european, au relevat potențialul de dezvoltare economică sustenabilă și turism cultural la nivel local și, prin urmare, ar trebui consolidate și promovate mai proactiv; |
| --- | --- |

L.

întrucât acțiunile specifice, cum ar fi inițiativa Capitalelor Europene ale Culturii și rețeaua sa, premiile europene și Marca patrimoniului european, au relevat potențialul de dezvoltare economică sustenabilă și turism cultural la nivel local și, prin urmare, ar trebui consolidate și promovate mai proactiv;

| M. | întrucât cererea specială de oferte privind proiectele pentru refugiații care se alătură societății europene a fost lansată în 2016 în cadrul componentei transsectoriale, pentru a sprijini și promova creativitatea și dialogul intercultural; |
| --- | --- |

M.

întrucât cererea specială de oferte privind proiectele pentru refugiații care se alătură societății europene a fost lansată în 2016 în cadrul componentei transsectoriale, pentru a sprijini și promova creativitatea și dialogul intercultural;

| N. | întrucât domeniul de acțiune al proiectelor de cooperare din cadrul subprogramului „Cultura” necesită aproximativ 70 % din bugetul programului, întrucât acesta se bucură de o mare apreciere în rândul actorilor culturali, tinde către o abordare comună transfrontalieră și face posibilă o formulare deschisă a proiectelor neprevăzute, foarte inovative și creative, care sunt în mod special bine venite; |
| --- | --- |

N.

întrucât domeniul de acțiune al proiectelor de cooperare din cadrul subprogramului „Cultura” necesită aproximativ 70 % din bugetul programului, întrucât acesta se bucură de o mare apreciere în rândul actorilor culturali, tinde către o abordare comună transfrontalieră și face posibilă o formulare deschisă a proiectelor neprevăzute, foarte inovative și creative, care sunt în mod special bine venite;

| O. | întrucât, deși regulamentul prevede încheierea unor acorduri bilaterale cu țări terțe în vederea participării lor la program sau la părți ale acestuia, numai câteva țări au finalizat această procedură până în momentul de față; |
| --- | --- |

O.

întrucât, deși regulamentul prevede încheierea unor acorduri bilaterale cu țări terțe în vederea participării lor la program sau la părți ale acestuia, numai câteva țări au finalizat această procedură până în momentul de față;

| P. | întrucât, datorită acțiunilor întreprinse de Parlamentul European, cultura, industriile culturale și creative și sectorul audiovizual au fost incluse, deși în mod necorespunzător, în programele multianuale Erasmus+, Orizont 2020 și COSME, în fondurile structurale și printre prioritățile strategice ale Fondului european pentru investiții strategice; |
| --- | --- |

P.

întrucât, datorită acțiunilor întreprinse de Parlamentul European, cultura, industriile culturale și creative și sectorul audiovizual au fost incluse, deși în mod necorespunzător, în programele multianuale Erasmus+, Orizont 2020 și COSME, în fondurile structurale și printre prioritățile strategice ale Fondului european pentru investiții strategice;

| Q. | întrucât există o puternică sinergie între învățarea informală și sectorul creativ și media, multe organizații din domeniile artelor, mass-mediei și culturii oferind oportunități de educație informală; |
| --- | --- |

Q.

întrucât există o puternică sinergie între învățarea informală și sectorul creativ și media, multe organizații din domeniile artelor, mass-mediei și culturii oferind oportunități de educație informală;

| R. | întrucât proporția de candidați care reușesc este de 15 % pentru subprogramul „Cultura”, de 44 % și chiar mai mică (32 %) pentru subprogramul MEDIA, dacă se exclud sistemele automate; |
| --- | --- |

R.

întrucât proporția de candidați care reușesc este de 15 % pentru subprogramul „Cultura”, de 44 % și chiar mai mică (32 %) pentru subprogramul MEDIA, dacă se exclud sistemele automate;

| S. | întrucât subprogramul MEDIA a înregistrat până în prezent 13 000 de candidaturi în total și a finanțat peste 5 500 de proiecte; |
| --- | --- |

S.

întrucât subprogramul MEDIA a înregistrat până în prezent 13 000 de candidaturi în total și a finanțat peste 5 500 de proiecte;

| T. | întrucât sistemul de puncte automat din cadrul subprogramului MEDIA, menit să asigure condiții de concurență echitabile între statele membre, conduce la distorsiuni ale pieței și penalizează în mare măsură țările cu capacitate ridicată de producție audiovizuală; |
| --- | --- |

T.

întrucât sistemul de puncte automat din cadrul subprogramului MEDIA, menit să asigure condiții de concurență echitabile între statele membre, conduce la distorsiuni ale pieței și penalizează în mare măsură țările cu capacitate ridicată de producție audiovizuală;

| U. | întrucât tipul de subvenții pentru proiecte de cooperare în cadrul subprogramului „Europa Creativă” nu se potrivește necesităților rețelelor, care se bazează pe structura și activitățile operaționale, ca în programul precedent „Cultura” 2007-2013; |
| --- | --- |

U.

întrucât tipul de subvenții pentru proiecte de cooperare în cadrul subprogramului „Europa Creativă” nu se potrivește necesităților rețelelor, care se bazează pe structura și activitățile operaționale, ca în programul precedent „Cultura” 2007-2013;

| V. | întrucât gestionarea administrativă (procesele de depunere a candidaturilor, evaluare și prezentare de rapoarte) a fost criticată de părțile interesate ca fiind în continuare greoaie; subliniază, prin urmare, necesitatea simplificării procedurii de candidatură, pentru a facilita accesul la program și pentru a încuraja participarea în rândul potențialilor beneficiari; |
| --- | --- |

V.

întrucât gestionarea administrativă (procesele de depunere a candidaturilor, evaluare și prezentare de rapoarte) a fost criticată de părțile interesate ca fiind în continuare greoaie; subliniază, prin urmare, necesitatea simplificării procedurii de candidatură, pentru a facilita accesul la program și pentru a încuraja participarea în rândul potențialilor beneficiari;

| W. | întrucât birourile „Europa Creativă” reprezintă intermediari fundamentali între Comisie, Agenția Executivă pentru Educație, Audiovizual și Cultură (AEEAC) și candidați și întrucât acestea ar trebui să fie mai bine informate cu privire la procesele decizionale în curs și ar trebui implicate mai mult în informarea cu privire la proiecte și în promovarea rezultatelor acestora; |
| --- | --- |

W.

întrucât birourile „Europa Creativă” reprezintă intermediari fundamentali între Comisie, Agenția Executivă pentru Educație, Audiovizual și Cultură (AEEAC) și candidați și întrucât acestea ar trebui să fie mai bine informate cu privire la procesele decizionale în curs și ar trebui implicate mai mult în informarea cu privire la proiecte și în promovarea rezultatelor acestora;

| X. | întrucât operatorii deplâng obligațiile administrative extrem de complexe din procesul de depunere a candidaturilor, care prevede numeroase orientări și documente ce conțin uneori informații contradictorii; |
| --- | --- |

X.

întrucât operatorii deplâng obligațiile administrative extrem de complexe din procesul de depunere a candidaturilor, care prevede numeroase orientări și documente ce conțin uneori informații contradictorii;

| Y. | întrucât s-a semnalat că înregistrarea întreprinderilor în Serviciul de autentificare al Comisiei Europene (ECAS) este problematică; întrucât formularul electronic este totuși, în general, bine primit; |
| --- | --- |

Y.

întrucât s-a semnalat că înregistrarea întreprinderilor în Serviciul de autentificare al Comisiei Europene (ECAS) este problematică; întrucât formularul electronic este totuși, în general, bine primit;

| 1. | solicită insistent statelor membre să majoreze bugetul dedicat programului „Europa Creativă”, pentru ca acesta să corespundă atât așteptărilor cetățenilor europeni, cât și ambițiilor fiecărui subprogram, acceptând astfel faptul că valorile producției culturale nu pot fi măsurate doar în cifre economice și făcând posibilă creșterea eficienței și îmbunătățirea rezultatelor; |
| --- | --- |

1.

| 2. | salută seria de măsuri de simplificare a gestionării programului care se aplică din 2014; |
| --- | --- |

2.

| 3. | regretă că lipsa capacității financiare rămâne unul dintre principalele obstacole pentru potențialii candidați, pe lângă cele administrative și reglementare; încurajează Comisia, AEEAC și birourile naționale ale programului „Europa Creativă” să încerce să găsească o soluție la problema subreprezentării operatorilor microculturali în rândul organizațiilor finanțate și în anumite sectoare ale subprogramului „Cultura”; |
| --- | --- |

3.

| 4. | solicită Comisiei să consolideze coerența acestui program cu toate politicile relevante ale UE și alte surse de finanțare; |
| --- | --- |

4.

| 5. | solicită Comisiei să asigure o bună coordonare între direcțiile generale responsabile de „Europa Creativă”, precum și cu AEEAC și BEC, ținând cont de diferitele faze de aplicare a programului, reamintind că rolul BEC și al AEEAC este esențial, deoarece implică legături directe nu numai cu beneficiarii, dar și cu întregul sector cultural și creativ; |
| --- | --- |

5.

| 6. | solicită Comisiei să colaboreze cât mai îndeaproape cu UNESCO, Consiliul Europei și OCDE, pentru a dezvolta o bază mai solidă a contribuțiilor comune în urmărirea obiectivelor și în evaluarea impactului programului, în special în ceea ce privește dimensiunea internațională și respectul față de valorile specifice umane și economice ale culturii și creației; |
| --- | --- |

6.

| 7. | invită Comisia să mențină structura actuală a programului „Europa Creativă”, analizând totodată și îmbunătățind definiția caracteristicilor specifice ale celor două subprograme, să consolideze potențialul componentei transsectoriale și să verifice dacă Mecanismul de garantare este eficace în aplicarea acestuia; |
| --- | --- |

7.

| 8. | solicită Comisiei să obțină un echilibru mai bun, atât în ceea ce privește subprogramele, cât și orientările pentru evaluatori, între componenta artistică și de creație și aspectele legate de management și inovare, în special în cazul sectoarelor culturale și creative; |
| --- | --- |

8.

| 9. | solicită Comisiei să utilizeze sistemul de indicatori de performanță prevăzut la articolul 18 din temeiul juridic al subprogramului „Europa Creativă”, insistând astfel asupra componentei artistice și creative a programului, sacrificată de prea multe ori din considerente pur economice, cum ar fi capacitățile manageriale sau o extindere cantitativă a publicului; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită insistent Comisia să stabilească mai mult de șase domenii de expertiză pentru evaluatori, câte există în prezent, pentru a aborda mai bine domeniile specifice; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită insistent Comisia și AEEAC să îmbunătățească procedura de evaluare prin creșterea numărului de evaluatori în prima etapă și să prevadă o rundă de decizii colegiale de visu pentru a alege candidații dintre cei de pe lista scurtă în etapa a doua; subliniază faptul că transparența trebuie să fie maximă, iar motivele pentru respingerea proiectelor trebuie explicate clar și în detaliu, pentru a nu periclita procesul de aprobare a programului prin justificări ininteligibile; |
| --- | --- |

11.

| 12. | solicită Comisiei să asigure oportunități de formare și de consolidare a capacităților pentru operatorii culturali care doresc să-și îmbunătățească abilitățile în ceea ce privește procedurile de candidatură, gestionarea de ansamblu a proiectului și desfășurarea acestuia; |
| --- | --- |

12.

| 13. | solicită Comisiei și AEEAC să susțină mai mult operatorii culturali în a-și găsi parteneri pentru proiectele de cooperare, prin măsuri care includ existența unor secțiuni similare în cadrul celor mai importante evenimente culturale europene, dar fără a se limita la acestea, îmbunătățind instrumentele existente de căutare și bazele de date și creând oportunități de activități în rețea pe baza temelor anunțate anterior; |
| --- | --- |

13.

| 14. | solicită Comisiei și AEEAC să ia măsuri în vederea îmbunătățirii transparenței procedurii de contestare în cazul cererilor respinse, reducând astfel frustrările generale în rândul candidaților și mărind credibilitatea programului pe termen lung; |
| --- | --- |

14.

| 15. | solicită insistent Comisiei să simplifice procedurile de aplicare și raportare prin limitarea și simplificarea orientărilor și a altor documente, reducerea rigidității calendarului și elaborarea unui model de acord de cooperare; |
| --- | --- |

15.

| 16. | invită Comisia să utilizeze toate instrumentele disponibile pentru o mai bună promovare și diseminare a rezultatelor proiectelor implementate, precum și a informațiilor cu privire la valoarea adăugată europeană a tuturor acțiunilor desfășurate în cadrul programului; |
| --- | --- |

16.

| 17. | invită insistent Comisia să evite să modifice sau să adauge priorități și norme noi fără a acorda birourilor „Europa Creativă” și actorilor implicați timpul necesar pentru a pregăti viitoarele cereri de propuneri; |
| --- | --- |

17.

| 18. | invită insistent Comisia să simplifice aspectele financiare, inclusiv prin extinderea utilizării sistemului de sume forfetare și prin încurajarea unei folosiri mai extinse a rambursărilor forfetare, precum și să folosească criterii care să nu împiedice accesul la finanțare al proiectelor mici și să se asigure că plata finală a subvențiilor se realizează la momentul optim, ceea ce ar trebui să fie un criteriu de excelență pentru activitatea AEEAC, atât pentru subprogramul Cultura, cât și pentru subprogramul MEDIA; |
| --- | --- |

18.

| 19. | constată că există diferențe semnificative la nivel național în ceea ce privește salariile personalului implicat în proiectele de cooperare, aceasta conducând ulterior la discrepanțe considerabile în ceea ce privește puterea de cofinanțare între partenerii din diferite state membre; solicită, prin urmare, Comisiei să ia în considerare o posibilă alternativă pentru evaluarea activității personalului în cadrul proiectelor de cooperare, pe baza altor indicatori decât clasa de salarizare; |
| --- | --- |

19.

| 20. | solicită insistent Comisiei să continue, împreună cu Eurostat, să stabilească criterii specifice adecvate naturii specifice a sectoarelor (creare, valoare culturală și artistică, inovare, creștere, incluziune socială, dezvoltarea comunităților, internalizare, îmbunătățirea antreprenoriatului, capacitatea de a crea efecte de propagare și interacțiuni etc.) și să evalueze posibilitatea de a include în acest proces Centrul Comun de Cercetare; în acest sens, subliniază importanța creării unor resurse de înaltă calitate de cunoștințe despre aceste sectoare, precum și a cercetării statistice și a accesului la resursele de date comparabile din domeniu, care să permită monitorizarea și analiza eficace a impactului cultural, economic și social al politicilor în sectoarele culturale și creative; |
| --- | --- |

20.

MEDIA

| 21. | salută activitatea recentă a Comisiei și a AEEAC în vederea modificării sistemului automat de puncte pentru a crea condiții de concurență echitabile, ținând seama în mod echilibrat de ansamblul criteriilor menționate în programul „Europa Creativă” (caracterul transnațional, dezvoltarea cooperării transnaționale, economiile de scară, masa critică, efectul de pârghie), precum și de capacitatea de producție și de sistemele naționale de sprijin pentru sectorul audiovizual; |
| --- | --- |

21.

| 22. | admite că subprogramul „MEDIA” s-a dovedit a fi foarte bine ancorat în sectorul diversificat al audiovizualului și susține diversitatea culturală și politica industrială; |
| --- | --- |

22.

| 23. | încurajează dezvoltarea în continuare a activităților de subtitrare și dublaj, pentru a promova circulația produselor audiovizuale în interiorul și în afara teritoriului UE; |
| --- | --- |

23.

| 24. | recomandă ca patrimoniul audiovizual european să fie păstrat în siguranță și să fie pus la dispoziție în scopul cercetării, al implicării publicului și al valorificării economice, prin digitalizarea filmelor și a arhivelor audiovizuale; |
| --- | --- |

24.

| 25. | subliniază faptul că, într-un peisaj internațional și tot mai competitiv al cinematografiei, sectorul audiovizual european are în continuare nevoie de măsuri de susținere pentru a-și proteja diversitatea și independența; subliniază că este necesar un sprijin direct pentru producția audiovizuală europeană, în special în faza de dezvoltare a proiectelor, care ar trebui oferit prin extinderea formărilor pentru a cuprinde mai multe acțiuni și a consolida competitivitatea sectorului; |
| --- | --- |

25.

| 26. | recomandă consolidarea acțiunilor care vizează țările învecinate din cadrul programului, pentru a favoriza promovarea operelor europene în aceste teritorii și proiectele creative comune; |
| --- | --- |

26.

| 27. | recunoaște că platformele online europene încă nu sunt competitive la nivel internațional, în ciuda susținerii acordate distribuției online, și că, pe platformele actuale, conținutul european este dificil de găsit și de accesat; |
| --- | --- |

27.

| 28. | salută diferențierea făcută, în privința creșterii audienței, între inițiativele privind cultura cinematografică, cu accent pe educația cinematografică în școli, și inițiativele de creștere a audienței ca atare; |
| --- | --- |

28.

| 29. | subliniază că este necesară prezentarea de către Comisie a unui proiect de mobilizare a publicului european, bazat pe date, care să urmărească explorarea și consolidarea capacității sectorului audiovizual și cinematografic european de a colecta, analiza și anticipa informații privind comportamentul publicului, în vederea creșterii cererii de filme europene non-naționale; |
| --- | --- |

29.

| 30. | subliniază că, pentru a reacționa prin oferte eminamente europene la nivelul ridicat al cererii pentru seriale de calitate, se acordă în continuare ajutor producătorilor TV independenți pentru serialele de ficțiune care încearcă să concureze la nivel mondial, chiar dacă, până acum, cele mai bune rezultate se obțin în sectorul documentarelor și al emisiunilor pentru copii; |
| --- | --- |

30.

| 31. | solicită Comisiei să mențină sprijinul pentru rețelele de cinematografe, cum ar fi Europa Cinemas, care promovează filmul european la nivel mondial, ajutând financiar și operațional cinematografele care prezintă un număr semnificativ de filme europene; subliniază rolul esențial pe care îl au cinematografele în sensibilizarea publicului și în menținerea elementului social al experienței cinematografice; |
| --- | --- |

31.

| 32. | solicită Comisiei să schimbe sistemul de bonusuri pentru lansarea simultană în teatre și în sistemul „video la cerere”; |
| --- | --- |

32.

| 33. | recomandă ca evaluatorilor să li se pună la dispoziție un set de instrumente care țin seama de caracterul specific al sistemelor de sprijin din fiecare țară, pentru a garanta condiții de concurență echitabile în programul MEDIA; |
| --- | --- |

33.

| 34. | solicită Comisiei să majoreze plafonul maxim de finanțare pentru proiectele de jocuri video europene, pentru a ține cont de costurile de producție ale acestora, care sunt semnificative și în creștere; subliniază, totodată, nevoia de a revizui criteriul de eligibilitate referitor la caracterul exclusiv narativ al unui joc video, pentru a permite includerea unui număr mai mare de proiecte cu potențial de distribuție internațională (jocuri de sport, jocuri cu libertate virtuală etc.) și pentru a integra experiența ludică în criteriile de evaluare a proiectelor, pentru a ilustra caracterul esențial al acestui aspect în succesul unei producții; |
| --- | --- |

34.

Subprogramul „Cultura”

| 35. | solicită Comisiei să stabilească un echilibru între importanța dimensiunii economice și valoarea intrinsecă a artei și culturii ca atare, precum și să se concentreze mai mult asupra artiștilor și creatorilor; |
| --- | --- |

35.

| 36. | recomandă ca proiectele de cooperare europeană să țină seama de inovare, mobilitate și de coproducțiile extinse; |
| --- | --- |

36.

| 37. | solicită Comisiei să introducă eventual măsuri pentru a limita dezechilibrul dintre numărul de beneficiari și numărul de solicitanți, care să includă, printre altele, o creștere a bugetului pentru subprogramul „Cultură”, o reprezentare mai adecvată a tuturor sectoarelor culturale și creative și mai mult sprijin pentru proiecte la scară mai mică; |
| --- | --- |

37.

| 38. | subliniază importanța traducerilor pentru promovarea patrimoniului diversității lingvistice și recomandă ca proiectele de traducere literară să includă promovarea cărților și a lecturii, precum și susținerea participării la târgurile de carte, luând în considerare și crearea unui Târg anual european de carte, pentru a intensifica circulația cărților, a promova schimburile literare europene și a prezenta diferitele literaturi naționale, alături de accesul la alfabetizare pentru toți, inclusiv pentru persoanele cu dizabilități; |
| --- | --- |

38.

| 39. | salută crearea unor „poluri” (proiecte europene de platforme) pentru a sprijini artiștii și creatorii în devenire și pentru a le permite să-și împărtășească experiențele și să lucreze împreună; |
| --- | --- |

39.

| 40. | insistă asupra faptului că stabilitatea și reprezentativitatea ridicată a rețelelor culturale europene sunt esențiale pentru vizibilitatea activităților culturale și artistice în Europa, dar și în țările terțe, aceste rețele fiind adesea primele care angajează cooperări în noi domenii, sectoare sau țări; consideră că rolul lor de coordonare a acțiunilor și de promovare a culturii și creativității pentru întregi domenii artistice ar trebui susținut prin granturi operaționale; consideră, în acest sens, că ar trebui stabilite în prealabil criterii clare și transparente de selecție; |
| --- | --- |

40.

| 41. | solicită Comisiei și AEEAC să ofere oportunități de prezentare externă și de întâlniri structurate cu operatorii din domeniu pentru subprogramul Cultura; |
| --- | --- |

41.

| 42. | recomandă crearea Premiului European pentru Teatru și alocarea fondurilor corespunzătoare; |
| --- | --- |

42.

| 43. | subliniază succesul și importanța sistemului Capitalelor europene ale culturii, bazate pe dinamica orașelor și regiunilor implicate în acest proces, astfel încât dimensiunea europeană și contribuția financiară încă modestă a UE reprezintă un adevărat avantaj pentru finanțări și activități ulterioare, depășind cu mult perioada respectivă de un an; |
| --- | --- |

43.

| 44. | salută extinderea viitoare a sistemului Capitalelor europene ale culturii la țările candidate și AELS începând cu 2020 și recomandă îmbunătățirea comunicării acestei experiențe în interiorul și în afara granițelor UE; |
| --- | --- |

44.

| 45. | recomandă creșterea vizibilității Mărcii patrimoniului european și subliniază importanța siturilor (materiale și imateriale) respective pentru identitatea europeană, promovarea unui sentiment comun de apartenență la Europa, consolidarea UE și cunoașterea acestui patrimoniu divers, pentru un viitor mai bun; |
| --- | --- |

45.

| 46. | recomandă luarea unor măsuri pentru coordonarea și susținerea adecvată a inițiativelor din cadrul Anului european al patrimoniului cultural 2018 cu „Europa Creativă”, începând din anul pregătitor 2017, chiar dacă printr-o linie bugetară dedicată și nu prin folosirea resurselor alocate subprogramului „Cultura”, conform propunerii Comisiei; |
| --- | --- |

46.

| 47. | solicită Comisiei să caute modalități de facilitare a accesului refugiaților cunoscători ai artelor la programul „Europa Creativă”; |
| --- | --- |

47.

Componenta transsectorială

| 48. | invită insistent Comisia să dezvolte și să folosească pe deplin potențialul acestei componente pentru îndeplinirea obiectivelor sale, conform regulamentului, în special promovarea cooperării transnaționale și transsectoriale; |
| --- | --- |

48.

| 49. | recomandă introducerea a trei noi măsuri de susținere în cadrul acestei componente: (a) Europa Creativă Mundus pentru cooperarea transnațională; (b) incluziunea socială și (c) proiecte inovatoare de interacțiune și transsectoriale; |
| --- | --- |

49.

| 50. | solicită Comisiei să încerce să creeze un echilibru geografic și sectorial în mecanismul de garantare, să asigure accesul egal pentru organizațiile mici și pentru inițiativele de la nivel local și pentru proiecte din toate statele membre, să evalueze impactul acestuia în special asupra micilor întreprinderi culturale și asupra mediatorilor și membrilor rețelelor culturale, precum și să examineze posibilitățile de crearea a unei sinergii cu FEIS și cu alte programe, în special COSME, astfel încât Mecanismul de garantare să fie utilizat cu o eficiență maximă pentru a susține sectorul cultural și creativ; |
| --- | --- |

50.

| 51. | așteaptă cu nerăbdare primele rezultate ale Mecanismului financiar de garantare, lansat în 2016; se așteaptă ca, prin facilitarea accesului IMM-urilor și al microîntreprinderilor la credite, acest nou instrument de piață să contribuie la dezvoltarea proiectelor culturale și creative, care se află în sectoare ce reprezintă 4,4 % din PIB-ul UE și mobilizează 3,8 % din forța de muncă a acesteia, astfel încât ele să-și atingă întregul potențial de sursă promițătoare de creștere și locuri de muncă și de factor favorizant al competitivității, diversității culturale și cooperării transfrontaliere; regretă profund însă că acest mecanism va fi pe deplin operațional numai în acele state în care se aplică deja instrumente asemănătoare; |
| --- | --- |

51.

| 52. | salută acțiunile Comisiei și AEEAC pentru a oferi formare și a egaliza competențele în toate birourile „Europa Creativă” și recomandă continuarea lor; |
| --- | --- |

52.

| 53. | solicită Comisiei și AEEAC să îmbunătățească comunicarea și schimbul de informații cu birourile „Europa Creativă” cu privire la procesele decizionale, inclusiv la instrumentele financiare și la noile inițiative transsectoriale; recomandă Comisiei, pentru o mai bună aplicare a programului, să se țină seama de expertiza BEC în amonte și în avalul procedurii de selecție, precum și să publice online instrumentele și documentația produsă de BEC, ca modele de bune practici; subliniază necesitatea unei mai bune colaborări între BEC, pentru ca acestea să ofere o consiliere mai eficientă candidaților naționali; subliniază faptul că schimbul confidențial de rapoarte de evaluare, chiar și negative, poate contribui la îmbunătățirea capacității acestora și invită Comisia să crească transparența evaluărilor și a procedurilor de selecție; |
| --- | --- |

53.

Recomandări pentru generațiile viitoare ale programului

| 54. | recomandă ca programul „Europa Creativă” să fie continuat, analizat și îmbunătățit în perioada 2021-2028, ca program care cuprinde toate sectoarele culturale și creative, cu accent pe proiecte de înaltă calitate, cu aceeași valoare și priorități, cu două subprograme și o componentă transsectorială incluzând formarea, lărgirea audienței, accesul pe piață, integrarea socială, cooperarea, proiectele transsectoriale și transversale și învățarea inter pares, precum și comunicarea, studiile, un sprijin adaptat pentru sectoarele culturale și creative, un mecanism de garantare și susținerea BEC; |
| --- | --- |

54.

| 55. | salută, în contextul afluxului semnificativ de migranți și refugiați în UE în ultimii ani, dimensiunea interculturală tot mai pronunțată a programului, care va duce, se speră, la mai multe proiecte care să stimuleze diversitatea culturală și dialogul intercultural și să promoveze multilingvismul începând din 2017; subliniază că aceasta ar trebui să fie considerată o componentă obișnuită a programului, dat fiind faptul că integrarea culturală va rămâne probabil o provocare în multe state membre ale UE în anii următori; |
| --- | --- |

55.

| 56. | recomandă ca temeiul juridic al programului următor să includă în mod explicit promovarea calității culturale și artistice și valoarea intrinsecă a culturii între obiectivele programului și ale subprogramelor și între criteriile de selecție și evaluare; |
| --- | --- |

56.

| 57. | solicită Comisiei să vadă, în cadrul revizuirii subprogramului MEDIA, dacă se poate eficientiza finanțarea prin includerea unor proiecte mai mici în componentele programului legate de producție, festivaluri, cinema și distribuție; |
| --- | --- |

57.

| 58. | invită insistent Comisia să adopte o abordare proactivă față de acceptarea altor țări în program, acordând un statut special țărilor aflate în vecinătatea sudică și estică a Uniunii; |
| --- | --- |

58.

| 59. | constată că filmele europene realizate în coproducție sunt esențiale pentru a garanta competitivitatea necesară a produselor noastre și pentru a răspunde provocărilor pieței și, de asemenea, recomandă să se dezvolte aceste coproducții prin modalități și resurse proporționale, inclusiv în colaborare cu instituțiile emblematice europene din acest sector, cum ar fi, de exemplu, Eurimages; |
| --- | --- |

59.

| 60. | invită insistent Comisia să analizeze dacă, ținând cont de multiplicitatea industriilor creative, ar fi utilă crearea unui Observator European al Culturii și Creativității, comparabil cu Observatorul European al Audiovizualului și cu standarde echivalente, și, dacă este cazul, să stabilească criterii calitative care să corespundă naturii proprii a fiecărui sector; |
| --- | --- |

60.

o

o o

| 61. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și Agenției Executive pentru Educație, Audiovizual și Cultură. |
| --- | --- |

61.

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 221.

(2)  JO L 169, 1.7.2015, p. 1.

(3)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0293.

(4)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0005.

(5)  JO C 346, 21.9.2016, p. 10.

(6)  JO C 93, 9.3.2016, p. 95.

(7)  JO C 377 E, 7.12.2012, p. 135.

(8)  JO C 377 E, 7.12.2012, p. 142.

---

| 25.7.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 263/28 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 263/28

---

P8_TA(2017)0063

Aplicarea programului „Europa pentru cetățeni”

Rezoluţia Parlamentului European din 2 martie 2017 referitoare la aplicarea Regulamentului (UE) nr. 390/2014 al Consiliului din 14 aprilie 2014 de instituire a programului „Europa pentru cetățeni” pentru perioada 2014-2020 (2015/2329(INI))

(2018/C 263/04)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 10 și 11 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), care prevăd că „orice cetățean are dreptul de a participa la viața democratică a Uniunii”, că „instituțiile acordă cetățenilor și asociațiilor reprezentative, prin mijloace corespunzătoare, posibilitatea de a-și face cunoscute opiniile și de a face schimb de opinii în mod public, în toate domeniile de acțiune ale Uniunii” și că instituțiile „mențin un dialog deschis, transparent și constant cu asociațiile reprezentative și cu societatea civilă”, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 10 și 11 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), care prevăd că „orice cetățean are dreptul de a participa la viața democratică a Uniunii”, că „instituțiile acordă cetățenilor și asociațiilor reprezentative, prin mijloace corespunzătoare, posibilitatea de a-și face cunoscute opiniile și de a face schimb de opinii în mod public, în toate domeniile de acțiune ale Uniunii” și că instituțiile „mențin un dialog deschis, transparent și constant cu asociațiile reprezentative și cu societatea civilă”,

| — | având în vedere Protocolul nr. 1 privind rolul parlamentelor naționale în Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul nr. 1 privind rolul parlamentelor naționale în Uniunea Europeană,

| — | având în vedere Protocolul nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 390/2014 al Consiliului din 14 aprilie 2014 de instituire a programului „Europa pentru cetățeni” pentru perioada 2014-2020 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 390/2014 al Consiliului din 14 aprilie 2014 de instituire a programului „Europa pentru cetățeni” pentru perioada 2014-2020 (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 19 ianuarie 2016 referitoare la rolul dialogului intercultural, al diversității culturale și al educației în promovarea valorilor fundamentale ale UE (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 19 ianuarie 2016 referitoare la rolul dialogului intercultural, al diversității culturale și al educației în promovarea valorilor fundamentale ale UE (2),

| — | având în vedere Raportul Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor cu privire la desfășurarea, rezultatele și evaluarea globală a programului „Europa pentru cetățeni” 2007-2013 (COM(2015)0652), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor cu privire la desfășurarea, rezultatele și evaluarea globală a programului „Europa pentru cetățeni” 2007-2013 (COM(2015)0652),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, precum și articolul 1 alineatul (1) litera (e) din Decizia Conferinței președinților din 12 decembrie 2002 privind procedura de autorizare a rapoartelor din proprie inițiativă și anexa 3 la aceasta, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, precum și articolul 1 alineatul (1) litera (e) din Decizia Conferinței președinților din 12 decembrie 2002 privind procedura de autorizare a rapoartelor din proprie inițiativă și anexa 3 la aceasta,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație și avizele Comisiei pentru bugete și Comisiei pentru afaceri constituționale (A8-0017/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație și avizele Comisiei pentru bugete și Comisiei pentru afaceri constituționale (A8-0017/2017),

| A. | întrucât programul „Europa pentru cetățeni” este un program unic, cu o puternică încărcătură simbolică, constituind o experiență de receptare a dezbaterii societății civile, deoarece stimulează gândirea critică asupra proiectului european, a istoriei sale și a istoriei mișcărilor și ideilor care l-au constituit și contribuie la o mai bună înțelegere a procesului decizional european, prin îmbunătățirea condițiilor participării civice și democratice la nivelul Uniunii; |
| --- | --- |

A.

întrucât programul „Europa pentru cetățeni” este un program unic, cu o puternică încărcătură simbolică, constituind o experiență de receptare a dezbaterii societății civile, deoarece stimulează gândirea critică asupra proiectului european, a istoriei sale și a istoriei mișcărilor și ideilor care l-au constituit și contribuie la o mai bună înțelegere a procesului decizional european, prin îmbunătățirea condițiilor participării civice și democratice la nivelul Uniunii;

| B. | întrucât programul „Europa pentru cetățeni” urmărește consolidarea sentimentului de cetățenie și apartenență europeană, creșterea solidarității, a toleranței și a respectului reciproc, promovarea unei mai bune înțelegeri a UE, a originii, dezvoltării, valorilor, instituțiilor și competențelor sale, precum și stimularea unui dialog activ între cetățenii UE; întrucât activitățile din cadrul programului pot fi considerate ca făcând parte din învățarea informală pe tot parcursul vieții în domeniul cetățeniei; |
| --- | --- |

B.

întrucât programul „Europa pentru cetățeni” urmărește consolidarea sentimentului de cetățenie și apartenență europeană, creșterea solidarității, a toleranței și a respectului reciproc, promovarea unei mai bune înțelegeri a UE, a originii, dezvoltării, valorilor, instituțiilor și competențelor sale, precum și stimularea unui dialog activ între cetățenii UE; întrucât activitățile din cadrul programului pot fi considerate ca făcând parte din învățarea informală pe tot parcursul vieții în domeniul cetățeniei;

| C. | întrucât campania „un euro per cetățean” pentru programul „Europa pentru cetățeni” urmărește să transmită un puternic mesaj simbolic cu privire la ascultarea vocii cetățenilor în Europa; |
| --- | --- |

C.

întrucât campania „un euro per cetățean” pentru programul „Europa pentru cetățeni” urmărește să transmită un puternic mesaj simbolic cu privire la ascultarea vocii cetățenilor în Europa;

| D. | întrucât actuala expansiune a „euroscepticismului” – reflectată de forțele antieuropene care pun în discuție existența însăși a proiectului european și care a culminat recent cu votul pentru Brexit – relevă importanța acestor programe și acutizează necesitatea de a stimula dezvoltarea unui sentiment comun al identității europene, de a reflecta asupra cauzelor pierderii credibilității Uniunii Europene, de a încuraja participarea civică și de a lansa o dezbatere aprofundată cu privire la valorile europene, care ar trebui să implice întreaga societate civilă și instituțiile însele – alături de o campanie privind funcționarea instituțiilor UE – evidențiind totodată oportunitățile oferite de apartenența la UE; |
| --- | --- |

D.

întrucât actuala expansiune a „euroscepticismului” – reflectată de forțele antieuropene care pun în discuție existența însăși a proiectului european și care a culminat recent cu votul pentru Brexit – relevă importanța acestor programe și acutizează necesitatea de a stimula dezvoltarea unui sentiment comun al identității europene, de a reflecta asupra cauzelor pierderii credibilității Uniunii Europene, de a încuraja participarea civică și de a lansa o dezbatere aprofundată cu privire la valorile europene, care ar trebui să implice întreaga societate civilă și instituțiile însele – alături de o campanie privind funcționarea instituțiilor UE – evidențiind totodată oportunitățile oferite de apartenența la UE;

| E. | întrucât înainte de aderarea unei țări la Uniunea Europeană este necesară o pregătire temeinică și cuprinzătoare cu privire la chestiunile legate de memoria istorică, acceptarea trecutului și asigurarea unei participării active a cetățenilor la viața civică a țării respective; |
| --- | --- |

E.

întrucât înainte de aderarea unei țări la Uniunea Europeană este necesară o pregătire temeinică și cuprinzătoare cu privire la chestiunile legate de memoria istorică, acceptarea trecutului și asigurarea unei participării active a cetățenilor la viața civică a țării respective;

| F. | întrucât, în conformitate cu articolul 11 din TUE, instituțiile UE au obligația de a acorda cetățenilor și asociațiilor reprezentative posibilitatea de a realiza schimburi publice de opinii în toate domeniile de acțiune ale Uniunii; întrucât această dispoziție implică, de asemenea, obligația instituțiilor UE de a se angaja într-un dialog deschis, transparent și constant cu societatea civilă, precum și obligația Comisiei de a efectua consultări ample cu toți actorii implicați; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în conformitate cu articolul 11 din TUE, instituțiile UE au obligația de a acorda cetățenilor și asociațiilor reprezentative posibilitatea de a realiza schimburi publice de opinii în toate domeniile de acțiune ale Uniunii; întrucât această dispoziție implică, de asemenea, obligația instituțiilor UE de a se angaja într-un dialog deschis, transparent și constant cu societatea civilă, precum și obligația Comisiei de a efectua consultări ample cu toți actorii implicați;

| G. | întrucât articolul 20 din Tratatul privind Funcționarea Uniunii Europene (TFUE) stabilește statutul fundamental al cetățeniei Uniunii și descrie în detaliu drepturile aferente și întrucât o mai bună înțelegere a UE și a valorilor sale constituie o precondiție importantă pentru ca cetățenii să aibă puterea reală de a-și exercita drepturile; |
| --- | --- |

G.

întrucât articolul 20 din Tratatul privind Funcționarea Uniunii Europene (TFUE) stabilește statutul fundamental al cetățeniei Uniunii și descrie în detaliu drepturile aferente și întrucât o mai bună înțelegere a UE și a valorilor sale constituie o precondiție importantă pentru ca cetățenii să aibă puterea reală de a-și exercita drepturile;

| H. | întrucât cetățenia activă, educația pentru cetățenie și dialogul intercultural sunt esențiale pentru construirea unor societăți deschise, favorabile incluziunii și rezistente; |
| --- | --- |

H.

întrucât cetățenia activă, educația pentru cetățenie și dialogul intercultural sunt esențiale pentru construirea unor societăți deschise, favorabile incluziunii și rezistente;

| I. | întrucât actualul program se bazează pe articolul 352 din TFUE, care îi conferă Parlamentului doar dreptul să își exprime poziția în cadrul procedurii de aprobare și care a fost contestat vehement de Parlament în momentul în care propunerea a fost înaintată de Comisie, fiind în clară contradicție cu natura democratică a programului; |
| --- | --- |

I.

întrucât actualul program se bazează pe articolul 352 din TFUE, care îi conferă Parlamentului doar dreptul să își exprime poziția în cadrul procedurii de aprobare și care a fost contestat vehement de Parlament în momentul în care propunerea a fost înaintată de Comisie, fiind în clară contradicție cu natura democratică a programului;

| J. | întrucât evaluarea ex-post efectuată de Comisie a confirmat pertinența obiectivelor programului și faptul că, fiind diferit de alte programe în ceea ce privește domeniul său de aplicare, obiectivele, activitățile și grupurile-țintă, a permis lansarea unor inițiative care nu ar fi putut fi finanțate în altă parte; |
| --- | --- |

J.

întrucât evaluarea ex-post efectuată de Comisie a confirmat pertinența obiectivelor programului și faptul că, fiind diferit de alte programe în ceea ce privește domeniul său de aplicare, obiectivele, activitățile și grupurile-țintă, a permis lansarea unor inițiative care nu ar fi putut fi finanțate în altă parte;

| K. | întrucât, ca urmare a reducerilor bugetare cauzate de negocierile privind cadrul financiar multianual (CFM) 2014-2020, pachetul financiar pentru programul „Europa pentru cetățeni” a fost redus cu aproximativ 29,5 milioane EUR; întrucât pachetul financiar limitat, de 185,47 milioane EUR, al programului reprezintă doar 0,0171 % din CFM; |
| --- | --- |

K.

întrucât, ca urmare a reducerilor bugetare cauzate de negocierile privind cadrul financiar multianual (CFM) 2014-2020, pachetul financiar pentru programul „Europa pentru cetățeni” a fost redus cu aproximativ 29,5 milioane EUR; întrucât pachetul financiar limitat, de 185,47 milioane EUR, al programului reprezintă doar 0,0171 % din CFM;

| L. | întrucât s-a remarcat că statele membre tind să nu mai participe la cofinanțarea acestor proiecte și că autoritățile locale se găsesc în dificultate atunci când este vorba de proiecte europene cu rate ridicate de cofinanțare; |
| --- | --- |

L.

întrucât s-a remarcat că statele membre tind să nu mai participe la cofinanțarea acestor proiecte și că autoritățile locale se găsesc în dificultate atunci când este vorba de proiecte europene cu rate ridicate de cofinanțare;

| M. | întrucât, ca o consecință a reducerii pachetului financiar, numărul de proiecte care au putut fi finanțate în 2014 a scăzut cu aproape 25 % în comparație cu programul precedent; |
| --- | --- |

M.

întrucât, ca o consecință a reducerii pachetului financiar, numărul de proiecte care au putut fi finanțate în 2014 a scăzut cu aproape 25 % în comparație cu programul precedent;

| N. | întrucât învățarea non-formală și informală, precum și voluntariatul, sportul, artele și cultura oferă multe oportunități în ceea ce privește educația pentru cetățenie și cetățenia activă; |
| --- | --- |

N.

întrucât învățarea non-formală și informală, precum și voluntariatul, sportul, artele și cultura oferă multe oportunități în ceea ce privește educația pentru cetățenie și cetățenia activă;

| O. | întrucât sunt necesare noi sinergii cu alte programe și o mai bună comunicare cu alte direcții generale pentru a elimina suprapunerile și a crește impactul programului; |
| --- | --- |

O.

întrucât sunt necesare noi sinergii cu alte programe și o mai bună comunicare cu alte direcții generale pentru a elimina suprapunerile și a crește impactul programului;

| P. | întrucât înfrățirea internațională între orașe și municipalități (Înfrățirea orașelor – Rețelele de orașe) s-a dovedit a avea o reală valoare, îmbunătățind înțelegerea reciprocă între localități și promovând relațiile de prietenie și cooperare; |
| --- | --- |

P.

întrucât înfrățirea internațională între orașe și municipalități (Înfrățirea orașelor – Rețelele de orașe) s-a dovedit a avea o reală valoare, îmbunătățind înțelegerea reciprocă între localități și promovând relațiile de prietenie și cooperare;

Principalele concluzii

| 1. | subliniază că fondurile totale disponibile (185,47 milioane EUR) pentru singurul program consacrat în întregime cetățeniei europene, și anume programul Europa pentru cetățeni, sunt neglijabile în comparație cu alte programe de educație și cultură, cum ar fi programele Europa Creativă (1,46 miliarde EUR) și Erasmus+ (14,7 miliarde EUR), ceea ce va conduce la înșelarea așteptărilor candidaților; |
| --- | --- |

1.

| 2. | salută faptul că, în primii doi ani ai noului său ciclu de finanțare, programul „Europa pentru cetățeni”, conceput pentru a strânge legătura între instituțiile UE și cetățenii europeni, pare să funcționeze bine, înregistrând un mare număr de cereri de participare și proiecte de bună calitate și bine executate; |
| --- | --- |

2.

| 3. | recunoaște că principalul obstacol pentru o desfășurare reușită a programului este alocarea financiară insuficientă și regretă profund faptul că aceasta a fost redusă cu 13,7 % în CFM 2014-2020, conducând la diminuarea semnificativă a numărului de proiecte finanțabile, ceea ce înseamnă că nu se poate răspunde favorabil numărului ridicat de cereri, creând frustrare pentru candidați care au proiectele valoroase; |
| --- | --- |

3.

| 4. | observă că, din cauza constrângerilor bugetare, numărul total al proiectelor finanțate este prea redus pentru a atinge obiectivele ambițioase ale programului și că numai aproximativ 6 % din proiectele legate de „Memoria europeană” și „Societatea civilă” au putut fi finanțate în 2015, nivel foarte scăzut în comparație cu rezultatele programului Europa Creativă în același an (19,64 % pentru Cultură și 45,6 % pentru MEDIA); subliniază că finanțarea pentru aceste două componente ale programului „Europa pentru cetățeni” ar trebui majorată considerabil în concordanță cu ambițiile programului; |
| --- | --- |

4.

| 5. | recunoaște succesul proiectelor de înfrățire a orașelor pe întreg teritoriul UE și invită statele membre să promoveze inițiativa în cadrul municipalităților și să faciliteze cooperarea; |
| --- | --- |

5.

| 6. | salută buletinul informativ al programului Europa pentru cetățeni și baza de date a proiectelor finanțate, lansate de Comisie; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază că punctele naționale de contact (PNC) pentru programul „Europa pentru cetățeni” au un rol important în informarea mai bună publicului, oferind asistență și consiliere potențialilor solicitanți (în special pentru solicitanții din țările vizate care fac acest lucru pentru prima oară), precum și asociațiilor europene și naționale ale administrațiilor locale și regionale și organizațiilor societății civile; |
| --- | --- |

7.

| 8. | salută concepția multidisciplinară programului, claritatea și simplitatea formularului de candidatură și a cerințelor de raportare, precum și axarea sa pe activități specifice; |
| --- | --- |

8.

| 9. | salută faptul că prioritățile definite pentru cele două componente ale programului, „Memoria europeană” și „Angajamentul democratic și participarea civică”, care erau anterior modificate anual, au devenit acum multianuale și se vor aplica pe întreaga perioadă rămasă a programului (2016-2020); |
| --- | --- |

9.

| 10. | recunoaște că impactul programului continuă să fie proporțional ridicat, fapt demonstrat de implicarea, în 2015, a unui număr estimat la 1 100 000 de participanți la cele 408 de proiecte selectate; consideră, de asemenea, că numărul mare de candidaturi - 2 087 în 2014 și 2 791 în 2015 – și calitatea proiectelor indică existența unui interes ridicat pentru program și necesitatea de a aloca mai multe resurse umane și financiare programului, pentru a crește numărul proiectelor finanțate; |
| --- | --- |

10.

Recomandări

Aspecte juridice ale desfășurării

| 11. | recomandă ca următoarea generație a programului „Europa pentru cetățeni” să fie adoptată cu un temei juridic care să-i permită Parlamentului să fie implicat în adoptarea programului în calitate de colegislator, în cadrul procedurii legislative ordinare, pe o poziție de egalitate cu Consiliul; încurajează Comisia Europeană să analizeze soluțiile posibile pentru a atinge acest obiectiv; |
| --- | --- |

11.

Aspectul financiar al desfășurării

| 12. | consideră că proiecte de înaltă calitate au fost respinse din cauza lipsei unei finanțări satisfăcătoare în cadrul programului „Europa pentru cetățeni”, cum ar fi proiectele din cadrul componentelor „Memoria europeană” și „Societatea civilă” (6 % rată de succes, față de 19,64 % pentru Cultură și 45,6 % pentru MEDIA, în cadrul programului Europa Creativă); în ceea ce privește rolul decisiv al acestui program ca precondiție a participării cetățenilor la viața democratică a Uniunii, consideră că va fi necesară o creștere semnificativă a bugetului actual pentru a atinge un nivel mai ridicat; invită, prin urmare, Comisia, Consiliul și statele membre să aibă în vedere o finanțare totală de aproximativ 500 de milioane EUR pentru programul „Europa pentru cetățeni” în următorul CFM, ceea ce reprezintă doar 1 euro per cetățean; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază obiectivul comun și sinergia potențială a Inițiativei cetățenești europene (ICE) și programului „Europa pentru cetățeni” (EpC) în a permite cetățenilor să participe direct la evoluția politicilor UE; solicită, cu toate acestea, Comisiei, să ia măsuri pentru ca ICE să nu mai fie finanțată din bugetul limitat al programului EpC, cum este cazul actualmente, și solicită insistent statelor membre să se implice mai mult în susținerea financiară a ambelor acțiuni; |
| --- | --- |

13.

| 14. | remarcă că sistemul de sume forfetare și rate fixe trebuie să țină seama de diferențele de prețuri din UE, în funcție de costul vieții din statele membre; recomandă reorganizarea acestui sistem și reducerea prefinanțării pentru ca proiectele finanțate să fie viabile și pentru a sprijini mai bine cooperarea între administrațiile sau organizațiile locale aflate la o distanță mai mare, precum și, în special, pentru a facilita implicarea organizațiilor de dimensiuni mai mici, cu o capacitate financiară limitată, și a participanților cu nevoi speciale; |
| --- | --- |

14.

| 15. | cere Comisiei și Agenției Executive pentru Educație, Audiovizual și Cultură (AEEAC) să analizeze cu regularitate consecințele pe care le-au avut o serie de dispoziții bugetare pentru solicitanți și pentru potențialii solicitanți eligibili; solicită, în special, efectuarea unei evaluări care să determine dacă rata redusă de prefinanțare (de la 50 % la 40 % pentru proiecte și de la 80 % la 50 % pentru granturile de funcționare și punctele de contact naționale (PNC)) aplicată în 2015 din cauza lipsei acute a creditelor de plată, nevoia de cofinanțare și aplicarea acelorași parametri, indiferent de costul real al vieții și de izolarea geografică, ar fi putut defavoriza sau ar putea în continuare să defavorizeze unele tipuri de organizații și anumite state membre; le cere, totodată, să elaboreze noi strategii menite să aducă instituțiile europene mai aproape de cetățeni și să informeze mai bine cetățenii cu privire la diferitele politici ale UE; |
| --- | --- |

15.

| 16. | remarcă faptul că în sistemul de sume forfetare și rate fixe ar trebui să fie inclus un parametru suplimentar, astfel încât persoanele cu nevoi speciale să poată fi integrate mai eficient, deoarece, pentru a permite participarea persoanelor cu handicap, este nevoie de mai mult personal și, deseori, de măsuri suplimentare, care ar genera, însă, costuri mai ridicate; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază că granturile operaționale garantează independența beneficiarilor (cum ar fi grupurile de reflecție) și oferă posibilitatea unei planificări pe termen lung, pentru a realiza activități conduse de o reală viziune și pentru a acumula cunoștințe aprofundate; recomandă utilizarea unor criterii, indicatori și raportări anuale specifice, pentru a monitoriza progresele înregistrate în atingerea obiectivelor și pentru a se asigura că aceste sisteme de finanțare nu conduc la dependența beneficiarilor de Comisie; |
| --- | --- |

17.

| 18. | invită Comisia și AEEAC să justifice public cheltuielile efectuate prin intermediul componentei 3 pentru Acțiunea orizontală – Valorificare – Analiză, diseminarea și utilizarea rezultatelor proiectelor; |
| --- | --- |

18.

| 19. | invită Comisia și AEEAC să includă în raportul de evaluare intermediară, cu termen până la 31 decembrie 2017, o evaluare detaliată a execuției financiare și bugetare a programului și să tragă concluziile care se impun din această evaluare pentru a redefini obiectivele viitoare și pentru a ajusta cerințele bugetare ale programului în următorul cadru financiar multianual; |
| --- | --- |

19.

Aspecte de coordonare și comunicare

| 20. | invită Comisia să colecteze toate informațiile utile cu privire la programul „Europa pentru cetățeni” (ghidul programului, prioritățile, apeluri la propuneri, proiecte anterioare și în curs, rezultatele și concluziile trase, buletinul informativ), împreună cu toate programele, acțiunile, granturile și fondurile structurale care legate de cetățenia europeană (cum ar fi Inițiativa cetățenească europeană sau Serviciul European de Voluntariat), și să le publice pe un portal de comunicare unic și ușor de utilizat (o platformă online de tip „ghișeu unic”), accesibil în egală măsură persoanelor cu dizabilități; recomandă ca această platformă să fie utilizată ca un registru public cu detaliile de contact ale beneficiarilor și ca mijloc de a prezenta descrierile proiectelor și de a găsi parteneri din alte țări; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază că ar trebui să se adreseze răspunsuri satisfăcătoare în cazul cererilor respinse, indicându-se motivele respingerii, în special în cazul în care entitatea care a transmis o cerere solicită o explicație; sugerează să se analizeze, unde este posibil, posibilitatea de a identifica aspectele prioritare din cererile respinse care au caracteristici similare; |
| --- | --- |

21.

| 22. | subliniază că anumite obiective ale programului Europa pentru cetățeni sunt similare sau complementare cu cele ale Inițiativei cetățenești europene, în special în ceea ce privește încercarea de a încuraja cetățenii să se implice în UE; consideră, prin urmare, că ar trebui să se depună eforturi pentru a avea o abordare comună în elaborarea politicilor UE privind participarea cetățenilor și democrația participativă, susținută de o strategie de comunicare coerentă, pentru a include într-un singur cadru toate programele Comisiei legate de cetățenia europeană, eventual prin promovarea și consolidarea experiențelor directe și a implicării populației; |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază necesitatea elaborării unei liste deschise cu potențiali parteneri în fiecare stat membru, pentru a facilita parteneriatele între cei care ar dori să acceseze programul Europa pentru cetățeni; |
| --- | --- |

23.

| 24. | recomandă, de asemenea, crearea unei platforme online pentru principalele organizații care activează în domeniul cetățeniei și care beneficiază de program, pentru a pune în comun bunele practici, a consolida capacitățile și a crește vizibilitatea după finalizarea proiectelor; |
| --- | --- |

24.

| 25. | invită Comisia să îmbunătățească imaginea programului și să comunice mai clar publicului obiectivele acestuia, creând o strategie de comunicare atractivă pentru cetățenia europeană – pe rețelele de socializare, publicitate la radio și TV, panouri publicitare – prin consolidarea angajamentului local pentru implicarea activă a PNC și prin actualizarea constantă a conținuturilor și atragerea unei audiențe noi în țările participante, în special în cele în care nivelul de participare este mai mic, cu precădere din rândul tinerilor, al persoanelor cu dizabilități și al persoanelor vulnerabile; |
| --- | --- |

25.

| 26. | consideră că programul ar trebui să facă mai cunoscute modalitățile existente de participare directă în Uniunea Europeană, cum ar fi inițiativa cetățenească europeană, forumurile cetățenești și consultările publice, pentru a crește gradul de informare a opiniei publice cu privire la posibilitățile de participare directă pe care le oferă cadrul instituțional al UE; |
| --- | --- |

26.

| 27. | invită insistent țările participante care nu au făcut încă acest lucru să desemneze un punct de contact național; recomandă o mai bună coordonare și sinergie între aceste țări, statele membre și Comisie; |
| --- | --- |

27.

| 28. | recunoaște că realizarea actualelor obiective ambițioase cu finanțarea limitată avută la dispoziție reprezintă cea mai mare problemă; subliniază importanța rolului statelor membre, regiunilor și guvernelor locale pentru a crește eficacitatea și popularitatea programului, inclusiv prin maximizarea potențialului PNC prin schimburi de experiență cu entitățile responsabile pentru proiecte similare, cum ar fi Erasmus+ și Europa creativă); încurajează AEECA să faciliteze și să stimuleze, ori de câte ori este posibil, sinergia între programele UE, precum Europa creativă, Erasmus+ și Fondul social european, pentru a le maximiza impactul; |
| --- | --- |

28.

| 29. | invită insistent Comisia să își intensifice eforturile pentru simplificarea administrativă, ținând seama de faptul că uneori cerințele formale sunt dificil de îndeplinit pentru organizațiile foarte mici, care nu ar trebui discriminate din motive birocratice; |
| --- | --- |

29.

| 30. | recomandă ca fondurile alocate pentru comunicare să nu fie utilizate pentru comunicarea instituțională a priorităților Uniunii, conform actualelor dispoziții ale articolul 12 din prezentul curent, ci să fie utilizate pentru popularizarea programului ca atare în țările participante, în special în cele în care nivelul de participare este mai scăzut; |
| --- | --- |

30.

Obiectul și obiectivele programului

| 31. | recomandă, în programul de următoare generație, formalizarea abordării multianuale în definirea priorităților și consolidarea sinergiilor între axele și componentele programului; subliniază că orice schimbare a structurii programului ar trebui să fie efectuată astfel încât să elimine posibilitățile de confuzie pentru utilizatorii săi finali, care i-ar reduce impactul; |
| --- | --- |

31.

| 32. | salută accentul puternic pus pe cetățeni și pe aspectele sociale ale UE, dând instituțiilor UE posibilitatea de a colabora direct cu societatea civilă pe teren; subliniază, în cadrul priorităților programului, importanța proiectelor axate pe provocările actuale ale Europei, pe chestiuni precum diversitatea, migrația, refugiații, prevenirea radicalizării, facilitarea incluziunii sociale, dialogul intercultural, soluționarea problemelor de finanțare sau identificarea moștenirii culturale europene comune; invită Comisia și statele membre să consolideze legăturile dintre prioritățile programului și politicile legate de cetățenia europeană, precum și de existența cotidiană a cetățenilor europeni; |
| --- | --- |

32.

| 33. | consideră că programul ar trebui să ajungă la o gamă mai largă de participanți, să garanteze participarea persoanelor cu nevoi speciale și să promoveze participarea persoanelor marginalizate și lipsite de drepturi, inclusiv a migranților, refugiaților și solicitanților de azil; |
| --- | --- |

33.

| 34. | consideră că, dacă este cazul, programul ar trebui să se bazeze pe actualele inițiative de succes din teren, cum ar fi înfrățirea orașelor; |
| --- | --- |

34.

| 35. | subliniază necesitatea de a dezvolta, în cadrul componentei „Memoria europeană”, o identitate europeană orientată spre viitor, și nu doar spre trecut, pluralistă, transculturală și deschisă fluxurilor migratorii și influențelor din restul lumii, în vederea realizării unei integrări comune, bazate pe valorile europene și pe patrimoniul laic și spiritual european; subliniază că istoria nu trebuie folosită ca instrument de divizare, ci ca oportunitate de afruntare a provocărilor contemporane, printr-o interpretare sensibilă și prin programe de educație specifică inteligente; subliniază importanța încurajării proiectelor intergeneraționale, care permit schimbul de experiență între generațiile în vârstă și cel mai tinere; |
| --- | --- |

35.

| 36. | subliniază că trebuie încurajate proiectele care prezintă noi moduri de discuție cu cetățenii, într-un format și un stil atractive, propunând o abordare multidimensională; |
| --- | --- |

36.

| 37. | propune publicarea anuală de către Comisie a unui raport de sinteză care să conțină principalele propuneri de îmbunătățire a proiectului european exprimate de participanții la proiectele finanțate de programul „Europa pentru cetățeni”; |
| --- | --- |

37.

| 38. | subliniază necesitatea de a îmbogăți programul cu propuneri privind participarea cetățenilor la procesul democratic și la procesul decizional al UE într-un mod care să contribuie la capacitarea cetățenilor în exercitarea propriilor drepturi, de exemplu prin implementarea e-democrației; solicită, pentru a realiza acest lucru, Uniunii și statelor sale membre să elaboreze măsuri și politici pentru dezvoltarea unor abilități transferabile de gândire critică și creativă și a competențelor în domeniul digital și media, precum și pentru promovarea incluziunii și stimularea curiozității, în special în rândul copiilor și tinerilor, astfel încât aceștia să fie în măsură să ia decizii în cunoștință de cauză și să contribuie în mod pozitiv la procesele democratice; |
| --- | --- |

38.

| 39. | subliniază că participarea la program a țărilor care doresc să devină membre ale UE va conduce la o mai bună înțelegere reciprocă și la o cooperare mai apropiată; recomandă o mai mare internaționalizare a programului, în special prin invitarea tuturor țărilor membre ale Asociației Europene a Liberului Schimb (AELS) și Spațiului Economic European (SEE), a statelor în curs de aderare și a statelor candidate să conlucreze cu statele membre ale UE pentru prezentarea candidaturilor la proiecte; solicită intensificarea cooperării între ONG-urile din UE, din țările Parteneriatului Estic și Sudic și din țările potențial candidate, pentru a apropia mai mult UE de cetățeni; propune promovarea cooperării între organizațiile din UE și cele din țările învecinate în privința valorilor europene; |
| --- | --- |

39.

| 40. | subliniază necesitatea dezvoltării înfrățirii orașelor, punând accentul pe modalitățile de utilizare mai eficientă a schemei, pe promovarea și pe rezultatele acesteia, inclusiv pe alocarea adecvată a resurselor financiare; |
| --- | --- |

40.

o

o o

| 41. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  JO L 115, 17.4.2014, p. 3.

(2)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0005.

---

| 25.7.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 263/34 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 263/34

---

P8_TA(2017)0064

Politica comercială comună a UE în contextul imperativelor de sustenabilitate a speciilor sălbatice

Rezoluţia Parlamentului European din 2 martie 2017 referitoare la politica comercială comună a UE în contextul imperativelor de sustenabilitate a speciilor sălbatice (2016/2054(INI))

(2018/C 263/05)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 191 și 207, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 191 și 207,

| — | având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 21 alineatul (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 21 alineatul (2),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei intitulată „Comerț pentru toți – Către o politică comercială și de investiții mai responsabilă” (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei intitulată „Comerț pentru toți – Către o politică comercială și de investiții mai responsabilă” (COM(2015)0497),

| — | având în vedere propunerea UE de text pentru un capitol privind comerțul și dezvoltarea durabilă în cadrul Parteneriatului transatlantic pentru comerț și investiții (TTIP), în special articolele 10-16, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea UE de text pentru un capitol privind comerțul și dezvoltarea durabilă în cadrul Parteneriatului transatlantic pentru comerț și investiții (TTIP), în special articolele 10-16,

| — | având în vedere documentul final al Summitului Organizației Națiunilor Unite privind dezvoltarea durabilă din 2015, intitulat „Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă”, în special punctele 9 și 33, precum și obiectivul 15, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul final al Summitului Organizației Națiunilor Unite privind dezvoltarea durabilă din 2015, intitulat „Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă”, în special punctele 9 și 33, precum și obiectivul 15,

| — | având în vedere Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT), în special articolul XX literele (a) și (g), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT), în special articolul XX literele (a) și (g),

| — | având în vedere Planul de acțiune al UE din 2016 în materie de combatere a traficului cu specii sălbatice de faună și floră (COM(2016)0087) (denumit în continuare „Planul de acțiune”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul de acțiune al UE din 2016 în materie de combatere a traficului cu specii sălbatice de faună și floră (COM(2016)0087) (denumit în continuare „Planul de acțiune”),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 20 iunie 2016 privind Planul de acțiune al UE și traficul cu specii sălbatice, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 20 iunie 2016 privind Planul de acțiune al UE și traficul cu specii sălbatice,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 338/97 al Consiliului din 9 decembrie 1996 privind protecția speciilor faunei și florei sălbatice prin controlul comerțului cu acestea (1) și Directiva 2008/99/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind protecția mediului prin intermediul dreptului penal (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 338/97 al Consiliului din 9 decembrie 1996 privind protecția speciilor faunei și florei sălbatice prin controlul comerțului cu acestea (1) și Directiva 2008/99/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind protecția mediului prin intermediul dreptului penal (2),

| — | având în vedere Rezoluția 69/314 a Adunării Generale a ONU privind combaterea traficului ilicit cu specii sălbatice de faună și floră și Rezoluția 1/3 a Adunării ONU pentru mediu privind comerțul ilegal cu specii sălbatice, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 69/314 a Adunării Generale a ONU privind combaterea traficului ilicit cu specii sălbatice de faună și floră și Rezoluția 1/3 a Adunării ONU pentru mediu privind comerțul ilegal cu specii sălbatice,

| — | având în vedere rezultatele CoP17 a CITES de la Johannesburg, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezultatele CoP17 a CITES de la Johannesburg,

| — | având în vedere rezultatele Conferinței de la Londra, din februarie 2014, privind comerțul ilegal cu specii sălbatice și evaluarea progreselor desfășurată la Kasane în martie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezultatele Conferinței de la Londra, din februarie 2014, privind comerțul ilegal cu specii sălbatice și evaluarea progreselor desfășurată la Kasane în martie 2015,

| — | având în vedere rezultatul Congresului mondial pentru conservare al Uniunii Internaționale pentru Conservarea Naturii (UICN) organizat în 2016 în Hawaii, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezultatul Congresului mondial pentru conservare al Uniunii Internaționale pentru Conservarea Naturii (UICN) organizat în 2016 în Hawaii,

| — | având în vedere Convenția Națiunilor Unite împotriva criminalității transnaționale organizate, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Națiunilor Unite împotriva criminalității transnaționale organizate,

| — | având în vedere programul global privind speciile sălbatice (GWP) din cadrul Fondului global de mediu (GEF) al Băncii Mondiale, |
| --- | --- |

—

având în vedere programul global privind speciile sălbatice (GWP) din cadrul Fondului global de mediu (GEF) al Băncii Mondiale,

| — | având în vedere Raportul privind infracțiunile legate de speciile sălbatice la nivel mondial pentru 2016 al Biroului ONU pentru Droguri și Criminalitate (UNODC), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul privind infracțiunile legate de speciile sălbatice la nivel mondial pentru 2016 al Biroului ONU pentru Droguri și Criminalitate (UNODC),

| — | având în vedere declarația din iunie 2014 a Consiliului de cooperare vamală din cadrul Organizației Mondiale a Vămilor (OMV) privind comerțul ilegal cu specii sălbatice, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din iunie 2014 a Consiliului de cooperare vamală din cadrul Organizației Mondiale a Vămilor (OMV) privind comerțul ilegal cu specii sălbatice,

| — | având în vedere declarația făcută la Palatul Buckingham (Londra) de grupul operativ pentru transporturi al organizației „United for Wildlife” (denumită în continuare „Declarația de la Palatul Buckingham”), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația făcută la Palatul Buckingham (Londra) de grupul operativ pentru transporturi al organizației „United for Wildlife” (denumită în continuare „Declarația de la Palatul Buckingham”),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional (A8-0012/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional (A8-0012/2017),

| A. | întrucât lumea se confruntă cu o intensificare fără precedent a traficului cu specii sălbatice, iar în același timp se produc crize biologice din cauza recoltării și capturării, precum și a comercializării continue, în mod ilegal și nesustenabil, a speciilor de floră și faună la nivel mondial; |
| --- | --- |

A.

întrucât lumea se confruntă cu o intensificare fără precedent a traficului cu specii sălbatice, iar în același timp se produc crize biologice din cauza recoltării și capturării, precum și a comercializării continue, în mod ilegal și nesustenabil, a speciilor de floră și faună la nivel mondial;

| B. | întrucât utilizarea necontrolată și excesivă a speciilor de animale și plante sălbatice reprezintă a doua cea mai gravă amenințare la adresa supraviețuirii lor în sălbăticie, urmând imediat după distrugerea habitatelor acestora; |
| --- | --- |

B.

întrucât utilizarea necontrolată și excesivă a speciilor de animale și plante sălbatice reprezintă a doua cea mai gravă amenințare la adresa supraviețuirii lor în sălbăticie, urmând imediat după distrugerea habitatelor acestora;

| C. | întrucât, conform estimărilor, comerțul ilegal cu speciile de floră și faună sălbatice este al patrulea cel mai profitabil domeniu de activitate infracțională, cu o cifră de afaceri estimată la 20 de miliarde de euro; |
| --- | --- |

C.

întrucât, conform estimărilor, comerțul ilegal cu speciile de floră și faună sălbatice este al patrulea cel mai profitabil domeniu de activitate infracțională, cu o cifră de afaceri estimată la 20 de miliarde de euro;

| D. | întrucât cele mai recente tendințe indică o implicare din ce în ce mai mare a rețelelor criminale și organizate la scară largă care utilizează metode tot mai sofisticate; |
| --- | --- |

D.

întrucât cele mai recente tendințe indică o implicare din ce în ce mai mare a rețelelor criminale și organizate la scară largă care utilizează metode tot mai sofisticate;

| E. | întrucât traficul cu specii sălbatice contribuie la alimentarea conflictelor și rețelele teroriste sunt suspectate că obțin surse de finanțare, printre altele, prin comerțul ilegal cu specii sălbatice, care generează profituri semnificative; |
| --- | --- |

E.

întrucât traficul cu specii sălbatice contribuie la alimentarea conflictelor și rețelele teroriste sunt suspectate că obțin surse de finanțare, printre altele, prin comerțul ilegal cu specii sălbatice, care generează profituri semnificative;

| F. | întrucât problemele conexe ale corupției și structurilor slabe de guvernanță exacerbează vulnerabilitățile existente ale cadrelor privind comerțul cu specii sălbatice; |
| --- | --- |

F.

întrucât problemele conexe ale corupției și structurilor slabe de guvernanță exacerbează vulnerabilitățile existente ale cadrelor privind comerțul cu specii sălbatice;

| G. | întrucât Uniunea Europeană este în prezent o piață de destinație pentru respectivele specii, un nod de tranzit către alte regiuni și, de asemenea, o zonă din care provin anumite specii care fac obiectul comerțului ilegal; |
| --- | --- |

G.

întrucât Uniunea Europeană este în prezent o piață de destinație pentru respectivele specii, un nod de tranzit către alte regiuni și, de asemenea, o zonă din care provin anumite specii care fac obiectul comerțului ilegal;

| H. | întrucât asigurarea implicării și a beneficiilor comunităților rurale din țările de origine în conservarea speciilor sălbatice este esențială pentru combaterea cauzelor fundamentale ale traficului ilegal cu specii sălbatice; |
| --- | --- |

H.

întrucât asigurarea implicării și a beneficiilor comunităților rurale din țările de origine în conservarea speciilor sălbatice este esențială pentru combaterea cauzelor fundamentale ale traficului ilegal cu specii sălbatice;

| I. | întrucât criminalitatea informatică privind speciile sălbatice reprezintă o amenințare gravă la adresa speciilor sălbatice aflate pe cale de dispariție, inclusiv elefanții, rinocerii, pangolinii, reptilele, amfibienii, păsările și girafele; |
| --- | --- |

I.

întrucât criminalitatea informatică privind speciile sălbatice reprezintă o amenințare gravă la adresa speciilor sălbatice aflate pe cale de dispariție, inclusiv elefanții, rinocerii, pangolinii, reptilele, amfibienii, păsările și girafele;

| J. | întrucât politica comercială corelată cu cooperarea pentru dezvoltare poate reprezenta un motor puternic pentru creșterea economică în țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

J.

întrucât politica comercială corelată cu cooperarea pentru dezvoltare poate reprezenta un motor puternic pentru creșterea economică în țările în curs de dezvoltare;

| K. | întrucât creșterea comerțului ilegal cu numeroase specii de floră și faună are drept rezultat pierderea biodiversității și distrugerea ecosistemelor, din ce în ce mai multe devenind vulnerabile sau chiar dispărând; |
| --- | --- |

K.

întrucât creșterea comerțului ilegal cu numeroase specii de floră și faună are drept rezultat pierderea biodiversității și distrugerea ecosistemelor, din ce în ce mai multe devenind vulnerabile sau chiar dispărând;

| L. | întrucât comerțul sustenabil cu specii sălbatice poate fi foarte important pentru anumite comunități marginalizate, care se bazează pe cadre juridice pentru a conserva resursele locale și pentru a contribui la reducerea sărăciei, |
| --- | --- |

L.

întrucât comerțul sustenabil cu specii sălbatice poate fi foarte important pentru anumite comunități marginalizate, care se bazează pe cadre juridice pentru a conserva resursele locale și pentru a contribui la reducerea sărăciei,

Tendințe, principii și considerații generale

| 1. | constată cu profundă îngrijorare recenta intensificare a traficului cu specii sălbatice și a criminalității care le vizează, tendință care, dacă nu este oprită și inversată, riscă să aibă consecințe grave și permanente în ceea ce privește conservarea biodiversității și durabilitatea mediului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | observă că UE, în calitate de semnatară a numeroase convenții mondiale care urmăresc protecția mediului, are obligația legală de a se asigura că politicile și tratatele sale internaționale contribuie la îndeplinirea acestui obiectiv; |
| --- | --- |

2.

| 3. | consideră că o dezvoltare economică mai puternică în urma integrării în cadrul piețelor mondiale și utilizarea resurselor naturale în scopul dezvoltării economice sustenabile nu se exclud reciproc, ci mai degrabă ar trebui considerate ca sprijinindu-se reciproc; |
| --- | --- |

3.

| 4. | sprijină, prin urmare, cu fermitate o abordare a problemelor legate de speciile sălbatice care nu numai că respectă obiectivele de protecție a mediului ale UE și partenerilor săi comerciali, ci permite, de asemenea, crearea de cadre pentru un comerț sustenabil și legal care să consolideze contribuția pozitivă a politicii comerciale la dezvoltarea durabilă; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază cu îngrijorare că UE, împreună cu SUA, continuă să fie o importantă piață de destinație și rută de tranzit pentru produsele ilicite derivate din specii sălbatice; |
| --- | --- |

5.

| 6. | salută Planul de acțiune al UE în materie de combatere a traficului cu specii sălbatice de faună și floră, ce va juca un rol esențial în combaterea creșterii îngrijorătoare a comerțului ilegal cu specii sălbatice, foarte profitabil, care destabilizează economiile și comunitățile a căror existență depinde de speciile sălbatice și care amenință pacea și securitatea în regiuni fragile ale partenerilor comerciali ai UE prin consolidarea rutelor ilicite; |
| --- | --- |

6.

| 7. | consideră că numai o abordare integrată a infracțiunilor legate de speciile sălbatice poate reuși, în cele din urmă, să reducă și să elimine comerțul ilegal și că UE trebuie să conducă eforturile de abordare nu doar a aspectelor privind oferta, inclusiv a problemelor legate de dezvoltare ce apar pe teren în țările terțe, ci și a cererii de produse ilegale pe piețele interne, inclusiv pe platformele online; |
| --- | --- |

7.

Instituții internaționale și guverne

| 8. | reamintește că, în temeiul dreptului OMC, țările sunt autorizate să introducă excepții de la dispozițiile generale ale articolului XX litera (g) din GATT pentru a reglementa resursele naturale epuizabile și ale articolului XX litera (a) pentru a proteja moralitatea publică; observă că organul de apel al OMC a interpretat „resursele naturale epuizabile” în sens larg ca incluzând speciile vii expuse riscului de dispariție și că jurisprudența OMC a evidențiat în mod expres includerea speciilor în anexele la Convenția privind comerțul internațional cu specii ale faunei și florei sălbatice pe cale de dispariție (CITES) ca dovadă a caracterului lor epuizabil; constată, de asemenea, că organul de apel al OMC a interpretat „moralitatea publică” în sens larg ca incluzând preocupările referitoare la prevenirea cruzimii față de animale; |
| --- | --- |

8.

| 9. | salută eforturile depuse de UE în cadrul OMC în vederea reducerii subvențiilor dăunătoare pentru pescuit, care pot submina gestionarea durabilă a pescuitului și pot amenința conservarea unor specii precum țestoasele, rechinii, păsările marine și mamiferele marine; |
| --- | --- |

9.

| 10. | își reiterează angajamentul ferm față de obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU și față de punerea cu succes în practică a obiectivului 15, care include un angajament de a pune capăt braconajului și traficului cu specii protejate de floră și faună, precum și de a combate atât cererea, cât și oferta de produse care fac obiectul traficului; |
| --- | --- |

10.

| 11. | salută activitatea prezentă a Consorțiului internațional pentru combaterea infracțiunilor legate de speciile sălbatice, o inițiativă care implică CITES, Interpol, UNODC, Banca Mondială și OMV; |
| --- | --- |

11.

Vămi și comerțul online

| 12. | salută, de asemenea, proiectul INAMA al OMV, care urmărește să consolideze posibilitatea autorităților vamale de a îmbunătăți crearea de capacități în vederea combaterii infracțiunilor legate de speciile sălbatice; solicită o mai mare implicare a autorităților vamale în operațiunile de aplicare a legii care vizează să combată comerțul ilegal cu specii sălbatice, precum și sporirea numărului de activități de sensibilizare cu obiectivul de a îmbunătăți formarea și funcționarea autorităților vamale; |
| --- | --- |

12.

| 13. | consideră că infracțiunile online privind speciile sălbatice reprezintă o amenințare gravă la adresa animalelor aflate pe cale de dispariție, inclusiv a elefanților, a rinocerilor, a amfibienilor, a reptilelor și a păsărilor, și că guvernele, întreprinderile și organizațiile neguvernamentale ar trebui să colaboreze împotriva unor astfel de infracțiuni; |
| --- | --- |

13.

| 14. | consideră că ar trebui să se consolideze în continuare dimensiunea vamală a Planului de acțiune al Uniunii Europene, atât pentru cooperarea cu țările partenere, cât și pentru o mai bună și mai eficientă punere în aplicare în interiorul Uniunii; așteaptă, prin urmare, cu interes analiza Comisiei din 2016 cu privire la punerea în aplicare și asigurarea respectării actualului cadru juridic al UE și solicită ca această analiză să includă și o evaluare a procedurilor vamale; |
| --- | --- |

14.

| 15. | invită Comisia să investigheze măsura în care legislația UE privind comerțul cu speciile sălbatice este aplicată în mod uniform în diferitele state membre de către lucrătorii vamali responsabili cu controlul; |
| --- | --- |

15.

| 16. | invită Comisia și statele membre să depună eforturi în privința schimbului de informații și a consolidării capacităților, inclusiv a formării specifice, pentru lucrătorii vamali; |
| --- | --- |

16.

Rolul sectorului privat și al organizațiilor neguvernamentale

| 17. | subliniază că este important să se asigure implicarea sectorului privat în lupta împotriva traficului cu specii sălbatice, inclusiv implicarea piețelor online și a platformelor de comunicare socială; |
| --- | --- |

17.

| 18. | salută soluțiile fezabile care, atunci când vor fi integrate în sistemele existente de gestionare a lanțului de aprovizionare și a schimburilor comerciale, vor permite sectorului privat să joace un rol de partener veritabil al guvernelor și organismelor internaționale în asigurarea gestionării responsabile a lanțurilor de aprovizionare globale; subliniază totuși că politica comercială comună ar trebui să promoveze standarde obligatorii din punct de vedere juridic privind responsabilitatea socială a întreprinderilor, care să ghideze și să sprijine sectorul privat în legătură cu practicile responsabile din punct de vedere social; consideră că standardele privind responsabilitatea socială a întreprinderilor au o importanță deosebită în cadrul rețelelor de transport; |
| --- | --- |

18.

| 19. | salută abordările emergente de colaborare cu toleranță zero între experții în domeniul comerțului cu specii sălbatice și companiile de logistică; consideră că Comisia ar trebui să reflecteze la modul optim de a se asigura că cadrele juridice relevante pot răspunde mai bine riscurilor legate de comerțul electronic și publicitatea comercială online și offline; |
| --- | --- |

19.

| 20. | salută rolul jucat de organizațiile neguvernamentale și de organizațiile societății civile nu numai în lupta împotriva comerțului ilegal cu specii sălbatice de floră și faună, inclusiv în activitățile de sensibilizare și în reducerea cererii atât în UE, cât și pe teritoriul țărilor terțe în care își au originea respectivele specii, dar și în cadrul grupurilor consultative interne prevăzute în acordurile de liber schimb ale UE, pentru monitorizarea punerii în aplicare a dispozițiilor referitoare la comerț și la dezvoltarea durabilă; |
| --- | --- |

20.

| 21. | salută Declarația grupului operativ pentru transporturi al organizației „United for Wildlife” de la Palatul Buckingham din martie 2016, care urmărește implicarea actorilor din sectorul privat în abordarea vulnerabilităților procedurilor din domeniul transportului și cel vamal care sunt exploatate de traficanți, precum și îmbunătățirea schimbului de informații de-a lungul lanțurilor de aprovizionare globale și a rutelor comerciale; |
| --- | --- |

21.

| 22. | invită Comisia și statele membre să colaboreze cu organizațiile neguvernamentale pentru reducerea traficului, modificarea comportamentului consumatorilor și reducerea cererii de produse ilegale derivate din specii sălbatice, prin intermediul unor campanii de sensibilizare cu privire la aspectele provocării reprezentate de combaterea comerțului ilegal cu specii sălbatice, în special în țările în care această cerere este mai ridicată; |
| --- | --- |

22.

Cadrul juridic și acordurile comerciale ale UE

| 23. | consideră că, în actualul cadru juridic existent pe plan intern, principala provocare și prioritate cu care se confruntă statele membre ale UE, în această etapă, este punerea în aplicare a normelor existente; recunoaște, cu toate acestea, că ar trebui examinate dispoziții suplimentare, ținând cont de normele existente în alte state, cu scopul de a interzice punerea la dispoziție și plasarea pe piață, transportul și achiziționarea speciilor sălbatice obținute sau comercializate în mod ilegal în țări terțe, în conformitate cu propriile cadre juridice ale țărilor respective; consideră că și actualul cadru juridic ar trebui examinat pentru a răspunde mai bine riscurilor legate de comerțul electronic; |
| --- | --- |

23.

| 24. | sprijină abordarea care include în viitoarele acorduri comerciale ale UE dispoziții vizând combaterea traficului cu specii sălbatice; |
| --- | --- |

24.

| 25. | salută propunerea Comisiei privind includerea unui capitol referitor la comerț și la dezvoltarea durabilă în cadrul TTIP, ca parte a angajamentului său constant de a asigura o dezvoltare durabilă; constată că SUA a încercat în acordurile sale comerciale să negocieze standarde privind comerțul cu specii sălbatice, inclusiv prin limitarea subvențiilor pentru pescuit; subliniază că ar trebui negociate dispoziții eficace privind protejarea speciilor sălbatice în toate viitoarele acorduri de liber schimb ale UE, inclusiv dispoziții și angajamente pentru punerea corespunzătoare în aplicare a acordurilor multilaterale de mediu (AMM) ca parte a capitolelor referitoare la comerț și la dezvoltarea durabilă; |
| --- | --- |

25.

| 26. | salută abordarea mai ambițioasă a UE privind protecția speciilor sălbatice prevăzută în capitolul privind schimburile comerciale și dezvoltarea durabilă din Acordul de liber schimb UE-Vietnam, care include nu doar angajamente pentru punerea corespunzătoare în aplicare și asigurarea respectării AMM-urilor, cum ar fi CITES, Convenția privind diversitatea biologică (CBD) și Convenția internațională privind reglementarea vânării balenelor (ICRW), ci și dispoziții referitoare la consolidarea capacităților comerciale, la schimbul de informații și la activitățile de sensibilizare și îndeamnă UE și statele membre să garanteze punerea în aplicare corespunzătoare a acestor angajamente și dispoziții; consideră că aceste angajamente ar trebui să aibă caracter executoriu pentru a asigura respectarea efectivă și continuă, acordându-se un rol adecvat organizațiilor neguvernamentale și ale societății civile; |
| --- | --- |

26.

| 27. | sprijină abordarea, prezentată în strategia „Comerț pentru toți”, de a include dispoziții anticorupție în viitoarele acorduri comerciale, dat fiind rolul cunoscut pe care îl joacă corupția în facilitarea comerțului ilegal cu specii sălbatice, precum și angajamentul UE de punere în aplicare a politicilor comerciale care promovează dezvoltarea durabilă, care va contribui la atingerea obiectivelor globale convenite ca parte a Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă; |
| --- | --- |

27.

Recomandări

| 28. | sprijină o abordare față de politica comercială a UE care nu numai să acorde prioritate combaterii comerțului ilegal cu specii sălbatice, ci și să includă în toate acordurile viitoare dispoziții vizând reducerea și, în cele din urmă, eliminarea acestui tip de comerț, împreună cu unele măsuri complementare solide și eficiente, având în vedere, în special, formarea, prevenirea și aplicarea sancțiunilor în domeniul gestionării pădurilor, al sănătății și al vămilor; |
| --- | --- |

28.

| 29. | subliniază că niciun element al politicii comerciale a UE nu ar trebui să împiedice UE sau partenerii săi comerciali să ia deciziile necesare pentru protecția speciilor sălbatice și a resurselor naturale, cu condiția ca aceste măsuri să continue să urmărească obiective legitime de politică publică și să nu reprezinte o discriminare arbitrară sau nejustificată; |
| --- | --- |

29.

| 30. | consideră că nu există nicio soluție universală pentru a asigura sustenabilitatea speciilor sălbatice la nivel mondial și a combate comerțul ilegal; reamintește, în acest context, necesitatea de a asigura o flexibilitate deplină și de a face schimb de informații, date și cele mai bune practici, pentru a facilita dialogul în vederea unei cooperări consolidate, ținând cont de natura transfrontalieră a acestui tip de încălcare; |
| --- | --- |

30.

| 31. | recomandă ca statele membre ale UE să analizeze soluții de politică care să permită eliminarea tuturor lacunelor juridice rămase ce ar putea facilita „spălarea” speciilor sălbatice și a produselor derivate de proveniență ilegală; recomandă, în continuare, să se efectueze o monitorizare exhaustivă în acest sens și să se utilizeze în mod eficient resursele și agențiile existente pentru a atinge respectivul obiectiv; |
| --- | --- |

31.

| 32. | solicită UE și statelor sale membre să examineze posibilitatea interzicerii la nivel european a comerțului, exportului sau reexportului în UE și în afara UE de fildeș de elefant, inclusiv de fildeș „anterior Convenției”, într-o manieră care respectă dreptul OMC; |
| --- | --- |

32.

| 33. | solicită alocarea unor resurse suficiente pentru politicile și măsurile destinate să îndeplinească obiectivele UE în materie de combatere a comerțului ilegal cu specii sălbatice, inclusiv alocarea de resurse pentru țările terțe în vederea consolidării capacităților, în special cu privire la regimurile vamale, autorități, transparență și buna guvernanță; |
| --- | --- |

33.

| 34. | solicită Comisiei și statelor membre să continue colaborarea cu toți actorii implicați pentru a asigura o abordare integrată care nu doar să vizeze sursele de specii sălbatice și de produse derivate ilegale, ci și să prevadă măsuri de reducere a cererii și de sensibilizare pe piețele de cerere; |
| --- | --- |

34.

| 35. | solicită statelor membre și Comisiei să depună mai multe eforturi pentru a se asigura că rețelele infracționale ilegale și grupările active în comerțul ilegal cu specii sălbatice sunt vizate pentru a fi dezintegrate, eliminate și urmărite penal; solicită statelor membre să se asigure că pedepsele și sentințele rezervate infracțiunilor privind speciile sălbatice sunt atât proporționale și disuasive, cât și conforme cu angajamentele, după caz, definite în Convenția Națiunilor Unite împotriva criminalității transnaționale organizate; |
| --- | --- |

35.

| 36. | invită UE să examineze, în limitele cadrului oferit de OMC, în ce fel regimurile comerciale și de mediu globale se pot sprijini mai bine reciproc, în special în contextul lucrărilor curente vizând consolidarea coerenței dintre OMC și AMM-uri, dar și în lumina Acordului privind facilitarea comerțului; |
| --- | --- |

36.

| 37. | consideră că ar trebui să se analizeze ce alte posibilități de cooperare există între OMC și CITES, în special în ceea ce privește acordarea de asistență tehnică și consolidarea capacităților în domeniul comerțului și al mediului la nivelul funcționarilor din țările în curs de dezvoltare; solicită Comisiei să reflecteze în continuare asupra acestui aspect ca parte a discuțiilor de după Nairobi și a viitoarelor elemente care vor fi luate în considerare la următoarea conferință ministerială din Buenos Aires din 2017; |
| --- | --- |

37.

o

o o

| 38. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, statelor membre, CITES, Biroului Națiunilor Unite pentru Droguri și Criminalitate, OMV, OMC și Interpolului. |
| --- | --- |

38.

---

(1)  JO L 61, 3.3.1997, p. 1.

(2)  JO L 328, 6.12.2008, p. 28.

---

Marți, 14 martie 2017

| 25.7.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 263/40 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 263/40

---

P8_TA(2017)0065

Deținerea și îngrijirea responsabilă a ecvideelor

Rezoluţia Parlamentului European din 14 martie 2017 referitoare la deținerea și îngrijirea responsabilă a ecvideelor (2016/2078(INI))

(2018/C 263/06)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 39, 42 și 43 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), referitoare la funcționarea politicii agricole comune și a politicii comune în domeniul pescuitului, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 39, 42 și 43 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), referitoare la funcționarea politicii agricole comune și a politicii comune în domeniul pescuitului,

| — | având în vedere articolul 114 din TFUE, referitor la instituirea și funcționarea pieței interne, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 114 din TFUE, referitor la instituirea și funcționarea pieței interne,

| — | având în vedere Protocolul nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității,

| — | având în vedere articolul 168 alineatul (4) litera (b) din TFUE, referitor la măsurile în domeniile veterinar și fitosanitar, având în mod direct ca obiectiv protecția sănătății publice, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 168 alineatul (4) litera (b) din TFUE, referitor la măsurile în domeniile veterinar și fitosanitar, având în mod direct ca obiectiv protecția sănătății publice,

| — | având în vedere articolul 13 din TFUE, care prevede că, la elaborarea și punerea în aplicare a politicii Uniunii în domeniul agriculturii, pescuitului, transporturilor, pieței interne cercetării și dezvoltării tehnologice și al spațiului, Uniunea și statele membre țin seama de toate cerințele bunăstării animalelor ca ființe sensibile și respectă actele cu putere de lege și normele administrative, precum și obiceiurile statelor membre în privința riturilor religioase, a tradițiilor culturale și a patrimoniilor regionale, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 13 din TFUE, care prevede că, la elaborarea și punerea în aplicare a politicii Uniunii în domeniul agriculturii, pescuitului, transporturilor, pieței interne cercetării și dezvoltării tehnologice și al spațiului, Uniunea și statele membre țin seama de toate cerințele bunăstării animalelor ca ființe sensibile și respectă actele cu putere de lege și normele administrative, precum și obiceiurile statelor membre în privința riturilor religioase, a tradițiilor culturale și a patrimoniilor regionale,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2016/429 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 martie 2016 privind bolile transmisibile ale animalelor și de modificare și de abrogare a anumitor acte din domeniul sănătății animalelor („Legea privind sănătatea animală”) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/429 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 martie 2016 privind bolile transmisibile ale animalelor și de modificare și de abrogare a anumitor acte din domeniul sănătății animalelor („Legea privind sănătatea animală”) (1),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1/2005 al Consiliului din 22 decembrie 2004 privind protecția animalelor în timpul transportului și al operațiunilor conexe și de modificare a Directivelor 64/432/CEE și 93/119/CE și a Regulamentului (CE) nr. 1255/97 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1/2005 al Consiliului din 22 decembrie 2004 privind protecția animalelor în timpul transportului și al operațiunilor conexe și de modificare a Directivelor 64/432/CEE și 93/119/CE și a Regulamentului (CE) nr. 1255/97 (2),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1099/2009 al Consiliului din 24 septembrie 2009 privind protecția animalelor în momentul uciderii (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1099/2009 al Consiliului din 24 septembrie 2009 privind protecția animalelor în momentul uciderii (3),

| — | având în vedere Directiva 98/58/CE a Consiliului din 20 iulie 1998 privind protecția animalelor de fermă (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 98/58/CE a Consiliului din 20 iulie 1998 privind protecția animalelor de fermă (4),

| — | având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/262 al Comisiei din 17 februarie 2015 de stabilire, în temeiul Directivelor 90/427/CEE și 2009/156/CE ale Consiliului, a unor norme privind metodele de identificare a ecvideelor (Regulamentul privind pașapoartele ecvideelor) (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/262 al Comisiei din 17 februarie 2015 de stabilire, în temeiul Directivelor 90/427/CEE și 2009/156/CE ale Consiliului, a unor norme privind metodele de identificare a ecvideelor (Regulamentul privind pașapoartele ecvideelor) (5),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2016/1012 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind condițiile zootehnice și genealogice aplicabile ameliorării animalelor de reproducție de rasă pură, a porcilor de reproducție hibrizi și a materialului germinativ provenit de la acestea, comerțului cu acestea și introducerii lor în Uniune și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 652/2014 și a Directivelor 89/608/CEE și 90/425/CEE ale Consiliului, precum și de abrogare a anumitor acte în sectorul ameliorării animalelor („Regulamentul privind ameliorarea animalelor”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/1012 al Parlamentului European și al Consiliului din 8 iunie 2016 privind condițiile zootehnice și genealogice aplicabile ameliorării animalelor de reproducție de rasă pură, a porcilor de reproducție hibrizi și a materialului germinativ provenit de la acestea, comerțului cu acestea și introducerii lor în Uniune și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 652/2014 și a Directivelor 89/608/CEE și 90/425/CEE ale Consiliului, precum și de abrogare a anumitor acte în sectorul ameliorării animalelor („Regulamentul privind ameliorarea animalelor”),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1305/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1305/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1698/2005 al Consiliului (6),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 352/78, (CE) nr. 165/94, (CE) nr. 2799/98, (CE) nr. 814/2000, (CE) nr. 1290/2005 și (CE) nr. 485/2008 ale Consiliului (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 352/78, (CE) nr. 165/94, (CE) nr. 2799/98, (CE) nr. 814/2000, (CE) nr. 1290/2005 și (CE) nr. 485/2008 ale Consiliului (7),

| — | având în vedere hotărârea din 23 aprilie 2015 în cauza C-424/13 Zuchtvieh-Export GmbH contra Stadt Kempten, a Curții de Justiție a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârea din 23 aprilie 2015 în cauza C-424/13 Zuchtvieh-Export GmbH contra Stadt Kempten, a Curții de Justiție a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „EUROPA 2020: O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „EUROPA 2020: O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020),

| — | având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1337/2013 al Comisiei din 13 decembrie 2013 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1169/2011 (8) în ceea ce privește indicarea țării de origine sau a locului de proveniență pentru carne, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 1337/2013 al Comisiei din 13 decembrie 2013 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1169/2011 (8) în ceea ce privește indicarea țării de origine sau a locului de proveniență pentru carne,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Europa, destinația turistică favorită la nivel mondial – un nou cadru politic pentru turismul european” (COM(2010)0352), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Europa, destinația turistică favorită la nivel mondial – un nou cadru politic pentru turismul european” (COM(2010)0352),

| — | având în vedere concluziile la studiul EDUCAWEL al Comisiei (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile la studiul EDUCAWEL al Comisiei (9),

| — | având în vedere principiile subsidiarității și proporționalității, |
| --- | --- |

—

având în vedere principiile subsidiarității și proporționalității,

| — | având în vedere Convenția europeană pentru protecția animalelor domestice, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția europeană pentru protecția animalelor domestice,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A8-0014/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A8-0014/2017),

| A. | întrucât sectorul ecvideelor din UE valorează peste 100 de miliarde de EUR anual (10), cu o cotă suplimentară de 27,3 miliarde EUR în sectorul pariurilor doar în 2013, cu impozite aferente de 1,1 miliarde EUR percepute de guvernele statelor membre (11); |
| --- | --- |

A.

întrucât sectorul ecvideelor din UE valorează peste 100 de miliarde de EUR anual (10), cu o cotă suplimentară de 27,3 miliarde EUR în sectorul pariurilor doar în 2013, cu impozite aferente de 1,1 miliarde EUR percepute de guvernele statelor membre (11);

| B. | întrucât sectorul sporturilor ecvestre creează doar el circa 900 000 de locuri de muncă, cinci-șapte ecvidee generează un loc de muncă cu normă întreagă, iar aceste locuri de muncă, care nu pot fi relocalizate, se află în zonele rurale, care în prezent sunt vulnerabile din punct de vedere economic; |
| --- | --- |

B.

întrucât sectorul sporturilor ecvestre creează doar el circa 900 000 de locuri de muncă, cinci-șapte ecvidee generează un loc de muncă cu normă întreagă, iar aceste locuri de muncă, care nu pot fi relocalizate, se află în zonele rurale, care în prezent sunt vulnerabile din punct de vedere economic;

| C. | întrucât sectorul ecvideelor răspunde obiectivelor politicii europene de dezvoltare rurală, care se bazează pe viabilitatea agriculturii, pe gestionarea sustenabilă a resurselor naturale și pe promovarea incluziunii sociale în comunitățile rurale; întrucât ecvideele continuă să fie des folosite în agricultură, descoperindu-se noi utilizări, cum ar fi producția de lapte de măgăriță, precum și noi oportunități și beneficii pentru dezvoltarea în continuare a acestor produse pentru producători și consumatori; |
| --- | --- |

C.

întrucât sectorul ecvideelor răspunde obiectivelor politicii europene de dezvoltare rurală, care se bazează pe viabilitatea agriculturii, pe gestionarea sustenabilă a resurselor naturale și pe promovarea incluziunii sociale în comunitățile rurale; întrucât ecvideele continuă să fie des folosite în agricultură, descoperindu-se noi utilizări, cum ar fi producția de lapte de măgăriță, precum și noi oportunități și beneficii pentru dezvoltarea în continuare a acestor produse pentru producători și consumatori;

| D. | întrucât sectorul ecvideelor participă activ la îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020, vizând realizarea unei creșteri sustenabile bazate, pe de o parte, pe o economie mai ecologică și, pe de altă parte, pe o creștere favorabilă incluziunii; întrucât sectorul ecvideelor este important datorită contribuției sale vitale la dezvoltarea economică, socială și în materie de mediu în zonele rurale; |
| --- | --- |

D.

întrucât sectorul ecvideelor participă activ la îndeplinirea obiectivelor Strategiei Europa 2020, vizând realizarea unei creșteri sustenabile bazate, pe de o parte, pe o economie mai ecologică și, pe de altă parte, pe o creștere favorabilă incluziunii; întrucât sectorul ecvideelor este important datorită contribuției sale vitale la dezvoltarea economică, socială și în materie de mediu în zonele rurale;

| E. | întrucât Uniunea Europeană este cea mai mare piață pentru sectorul sporturilor ecvestre la nivel global (12); |
| --- | --- |

E.

întrucât Uniunea Europeană este cea mai mare piață pentru sectorul sporturilor ecvestre la nivel global (12);

| F. | întrucât populația estimată de ecvidee din UE, în număr de circa 7 milioane, îndeplinește roluri foarte variate, în contextul unei relații milenare cu omenirea, de la animale pentru competiții și curse și animale de companie la animale folosite în muncă (în transport, turism, terapii de reabilitare, comportamentale și educaționale, sport, educație, silvicultură și agricultură, sursă de lapte și carne și subiecți de cercetare) și animale trăind în sălbăticie sau semi-sălbăticie; întrucât aceste ecvidee participă la menținerea biodiversității și a sustenabilității rurale și pot îndeplini mai multe dintre aceste roluri în timpul vieții; |
| --- | --- |

F.

întrucât populația estimată de ecvidee din UE, în număr de circa 7 milioane, îndeplinește roluri foarte variate, în contextul unei relații milenare cu omenirea, de la animale pentru competiții și curse și animale de companie la animale folosite în muncă (în transport, turism, terapii de reabilitare, comportamentale și educaționale, sport, educație, silvicultură și agricultură, sursă de lapte și carne și subiecți de cercetare) și animale trăind în sălbăticie sau semi-sălbăticie; întrucât aceste ecvidee participă la menținerea biodiversității și a sustenabilității rurale și pot îndeplini mai multe dintre aceste roluri în timpul vieții;

| G. | întrucât deținerea și îngrijirea responsabilă a ecvideelor începe prin acordarea atenției cuvenite sănătății animalelor și condițiilor legate de bunăstarea lor; întrucât chestiunile în materie de bunăstare a animalelor ar trebui, prin urmare, să fie de prim interes pentru toate activitățile ecvideelor; întrucât mediul de reglementare din cadrul UE este diferit de la un stat membru la altul, iar legislația existentă este pusă în aplicare în mod diferit în cadrul UE, lucru care conduce la denaturarea concurenței și la degradarea bunăstării animalelor; |
| --- | --- |

G.

întrucât deținerea și îngrijirea responsabilă a ecvideelor începe prin acordarea atenției cuvenite sănătății animalelor și condițiilor legate de bunăstarea lor; întrucât chestiunile în materie de bunăstare a animalelor ar trebui, prin urmare, să fie de prim interes pentru toate activitățile ecvideelor; întrucât mediul de reglementare din cadrul UE este diferit de la un stat membru la altul, iar legislația existentă este pusă în aplicare în mod diferit în cadrul UE, lucru care conduce la denaturarea concurenței și la degradarea bunăstării animalelor;

| H. | întrucât ecvideele sunt animalele cel mai des transportate în Europa în raport cu populația lor (13) și întrucât durata transportului animalelor reprezintă un motiv serios de îngrijorare pentru cetățenii UE, care solicită reducerea acesteia, dat fiind că ecvideele sunt uneori transportate în și din UE în vehiculele improprii transportului de ecvidee pe distanțe lungi pe căi rutiere, maritime și aeriene înainte de a ajunge la destinația finală; |
| --- | --- |

H.

întrucât ecvideele sunt animalele cel mai des transportate în Europa în raport cu populația lor (13) și întrucât durata transportului animalelor reprezintă un motiv serios de îngrijorare pentru cetățenii UE, care solicită reducerea acesteia, dat fiind că ecvideele sunt uneori transportate în și din UE în vehiculele improprii transportului de ecvidee pe distanțe lungi pe căi rutiere, maritime și aeriene înainte de a ajunge la destinația finală;

| I. | întrucât datele privind transportarea ecvideelor în scopuri comerciale sunt înregistrate de Sistemul de control al comerțului și de expertiză (TRACES), date ce sunt însă publicate doar anual și cu un decalaj de doi ani; |
| --- | --- |

I.

întrucât datele privind transportarea ecvideelor în scopuri comerciale sunt înregistrate de Sistemul de control al comerțului și de expertiză (TRACES), date ce sunt însă publicate doar anual și cu un decalaj de doi ani;

| J. | întrucât datele deja disponibile ar putea permite autorităților competente și altor organizații să monitorizeze mai bine efectele asupra sănătății animalelor și să investigheze alte amenințări la adresa sănătății; |
| --- | --- |

J.

întrucât datele deja disponibile ar putea permite autorităților competente și altor organizații să monitorizeze mai bine efectele asupra sănătății animalelor și să investigheze alte amenințări la adresa sănătății;

| K. | întrucât nu există suficiente date pentru a cuantifica direct câte ecvidee sunt utilizate ca animale de lucru în ferme mici și de semi-subzistență, dintre care un număr semnificativ se găsesc în noile state membre, și în turism; |
| --- | --- |

K.

întrucât nu există suficiente date pentru a cuantifica direct câte ecvidee sunt utilizate ca animale de lucru în ferme mici și de semi-subzistență, dintre care un număr semnificativ se găsesc în noile state membre, și în turism;

| L. | întrucât, în mai 2016, Organizația Mondială pentru Sănătatea Animalelor (OIE) a adoptat orientări privind ecvideele folosite în agricultură (14) în ceea ce privește respectarea celor cinci libertăți fundamentale ale animalelor, și anume dreptul de a nu suferi de foame, de sete sau de malnutriție și de a nu avea parte de frică, de suferință, de disconfort fizic și termic sau de durere, precum și dreptul de a-și manifesta (în majoritatea cazurilor) un comportament firesc; |
| --- | --- |

L.

întrucât, în mai 2016, Organizația Mondială pentru Sănătatea Animalelor (OIE) a adoptat orientări privind ecvideele folosite în agricultură (14) în ceea ce privește respectarea celor cinci libertăți fundamentale ale animalelor, și anume dreptul de a nu suferi de foame, de sete sau de malnutriție și de a nu avea parte de frică, de suferință, de disconfort fizic și termic sau de durere, precum și dreptul de a-și manifesta (în majoritatea cazurilor) un comportament firesc;

| M. | întrucât ecvideele reprezintă o sursă valoroasă de locuri de muncă și de venituri pentru localități și zonele rurale pentru activități agricole, ecvestre și turistice care nu pot fi relocate, însă bunăstarea unor ecvidee este uneori periclitată, iar turiștii sunt arareori suficient de bine informați pentru a identifica și corecta problemele în materie de bunăstare a animalelor (15); |
| --- | --- |

M.

întrucât ecvideele reprezintă o sursă valoroasă de locuri de muncă și de venituri pentru localități și zonele rurale pentru activități agricole, ecvestre și turistice care nu pot fi relocate, însă bunăstarea unor ecvidee este uneori periclitată, iar turiștii sunt arareori suficient de bine informați pentru a identifica și corecta problemele în materie de bunăstare a animalelor (15);

| N. | întrucât etichetele de bunăstare animală introduse de operatorii din acest sector ajută la asigurarea bunei funcționări a acestor activități și la furnizarea informațiilor necesare publicului; |
| --- | --- |

N.

întrucât etichetele de bunăstare animală introduse de operatorii din acest sector ajută la asigurarea bunei funcționări a acestor activități și la furnizarea informațiilor necesare publicului;

| O. | întrucât reproducerea necontrolată, nejudicioasă și iresponsabilă a ecvideelor poate conduce la exemplare fără valoare economică, care ar fi extrem de prost îngrijite, mai ales pe timp de criză economică; întrucât Parlamentul și Consiliul au adoptat recent un act legislativ care armonizează normele referitoare la condițiile zootehnice și genealogice aplicabile ameliorării animalelor de reproducție de rasă pură, printre care ecvideele, având drept obiectiv consolidarea competitivității și îmbunătățirea organizării sectorului european al ameliorării animalelor și o mai bună calitate a informațiilor disponibile privind reproducția și identificarea animalelor de reproducție de rasă pură, în special în ceea ce privește ecvideele; |
| --- | --- |

O.

întrucât reproducerea necontrolată, nejudicioasă și iresponsabilă a ecvideelor poate conduce la exemplare fără valoare economică, care ar fi extrem de prost îngrijite, mai ales pe timp de criză economică; întrucât Parlamentul și Consiliul au adoptat recent un act legislativ care armonizează normele referitoare la condițiile zootehnice și genealogice aplicabile ameliorării animalelor de reproducție de rasă pură, printre care ecvideele, având drept obiectiv consolidarea competitivității și îmbunătățirea organizării sectorului european al ameliorării animalelor și o mai bună calitate a informațiilor disponibile privind reproducția și identificarea animalelor de reproducție de rasă pură, în special în ceea ce privește ecvideele;

| P. | întrucât abandonarea ecvideelor a crescut începând cu 2008 în statele membre din vestul UE, mai ales acolo unde ecvideele au devenit un lux, constituind o povară financiară semnificativă, mai degrabă decât o sursă de venit; întrucât nu a existat o reacție adecvată și satisfăcătoare la această problemă din partea Comisiei și a statelor membre; |
| --- | --- |

P.

întrucât abandonarea ecvideelor a crescut începând cu 2008 în statele membre din vestul UE, mai ales acolo unde ecvideele au devenit un lux, constituind o povară financiară semnificativă, mai degrabă decât o sursă de venit; întrucât nu a existat o reacție adecvată și satisfăcătoare la această problemă din partea Comisiei și a statelor membre;

| Q. | întrucât acest tip de comportament se întâlnește în general în cazul proprietarilor privați și nu este reprezentativ pentru majoritatea sectorului profesional al cabalinelor în Europa; |
| --- | --- |

Q.

întrucât acest tip de comportament se întâlnește în general în cazul proprietarilor privați și nu este reprezentativ pentru majoritatea sectorului profesional al cabalinelor în Europa;

| R. | întrucât ecvideele sunt animale sociale cu abilități cognitive și legături afective puternice și întrucât acestea sunt folosite în programe educative și de formare, precum și în scopuri terapeutice și în programe de reabilitare, inclusiv pentru cazurile de tulburări din familia autismului, paralizie cerebrală, accidente vasculare cerebrale, probleme și dificultăți de învățare, inclusiv a limbilor, reabilitare a infractorilor, psihoterapie, sindrom de stres post-traumatic și programe anti-dependență; |
| --- | --- |

R.

întrucât ecvideele sunt animale sociale cu abilități cognitive și legături afective puternice și întrucât acestea sunt folosite în programe educative și de formare, precum și în scopuri terapeutice și în programe de reabilitare, inclusiv pentru cazurile de tulburări din familia autismului, paralizie cerebrală, accidente vasculare cerebrale, probleme și dificultăți de învățare, inclusiv a limbilor, reabilitare a infractorilor, psihoterapie, sindrom de stres post-traumatic și programe anti-dependență;

| S. | întrucât proprietarii sunt confruntați cu decizii dificile atunci când nu mai sunt în măsură să își îngrijească în mod adecvat ecvideele, în parte din cauza nivelului ridicat al costurilor veterinare, și întrucât în unele state membre eutanasia este prea des prima opțiune, precum și o practică costisitoare, pentru proprietarii care nu mai sunt în măsură să suporte costul îngrijirii veterinare și costul legat de asigurarea necesităților ecvideei în materie de bunăstare a animalelor; întrucât în alte state membre, ecvideele pot fi eutanasiate numai în cazul în care există o necesitată imediată clară de ordin veterinar, indiferent de bunăstarea pe termen lung a animalului în cauză; |
| --- | --- |

S.

întrucât proprietarii sunt confruntați cu decizii dificile atunci când nu mai sunt în măsură să își îngrijească în mod adecvat ecvideele, în parte din cauza nivelului ridicat al costurilor veterinare, și întrucât în unele state membre eutanasia este prea des prima opțiune, precum și o practică costisitoare, pentru proprietarii care nu mai sunt în măsură să suporte costul îngrijirii veterinare și costul legat de asigurarea necesităților ecvideei în materie de bunăstare a animalelor; întrucât în alte state membre, ecvideele pot fi eutanasiate numai în cazul în care există o necesitată imediată clară de ordin veterinar, indiferent de bunăstarea pe termen lung a animalului în cauză;

| T. | întrucât ecvideele nu sunt considerate animale de la care se obțin alimente în multe țări din afara Uniunii și întrucât se importă regulat carne de ecvidee din aceste țări în vederea vânzării și introducerii pe piața UE; întrucât această situație creează probleme în materie de bunăstare a animalelor și denaturări ale concurenței, deoarece, pentru moment, UE nu permite cărnii cailor europeni care nu au fost destinați inițial producției de carne și sacrificării să intre în lanțul alimentar uman, în timp ce se permite o mai mare flexibilitate pentru carnea importată din țări terțe, |
| --- | --- |

T.

întrucât ecvideele nu sunt considerate animale de la care se obțin alimente în multe țări din afara Uniunii și întrucât se importă regulat carne de ecvidee din aceste țări în vederea vânzării și introducerii pe piața UE; întrucât această situație creează probleme în materie de bunăstare a animalelor și denaturări ale concurenței, deoarece, pentru moment, UE nu permite cărnii cailor europeni care nu au fost destinați inițial producției de carne și sacrificării să intre în lanțul alimentar uman, în timp ce se permite o mai mare flexibilitate pentru carnea importată din țări terțe,

| 1. | recunoaște importanta contribuție economică, socială și ecologică a ecvideelor în UE, precum și valorile culturale și educative esențiale legate direct de aceasta, cum ar fi respectul pentru mediu și animale; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că ecvideele sunt utilizate din ce în ce mai des în scopuri educative, sportive, terapeutice și de agrement în exploatațiile agricole de către agricultori care doresc să își diversifice activitățile și să își extindă baza de venituri; subliniază că prezența ecvideelor facilitează multifuncționalitatea exploatațiilor agricole, care favorizează creșterea ocupării forței de muncă în zonele rurale și contribuie la dezvoltarea relațiilor între zonele urbane și cele rurale, a durabilității locale și a coeziunii; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită ca sectorul ecvideelor, precum și beneficiile sale pentru economia rurală, care contribuie semnificativ la realizarea obiectivelor generale și strategice ale Uniunii, să fie mai bine recunoscute la nivel european și mai bine integrat în diversele mecanisme ale PAC, inclusiv în ajutoarele directe în cadrul primului pilon sau al celui de-al doilea pilon; |
| --- | --- |

3.

| 4. | observă că sănătatea și îngrijirea adecvată a ecvideelor îmbunătățește rezultatele fermelor și ale lanțului comercial, aducând beneficii economiei rurale în general și răspunde, de asemenea, la cererea în creștere a cetățenilor UE de norme mai bune în domeniul sănătății și bunăstării animalelor; |
| --- | --- |

4.

| 5. | solicită Comisiei să recunoască în cazul ecvideelor statutul de animale de lucru, acestea fiind un instrument important în cadrul activitățile agricole desfășurate în zonele rurale ale Europei, în special în zonele muntoase și greu accesibile; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază că proprietarii de ecvidee ar trebui să dispună de un minimum de cunoștințe privind îngrijirea lor, proprietarul fiind inerent responsabil pentru starea de sănătate și pentru bunăstarea animalelor ce-i aparțin; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază că schimbul de cunoștințe între proprietarii ecvideelor, dar și între statele membre, ar trebui să fie un instrument important pentru satisfacerea acestor necesități și ia act de faptul că, împreună cu apariția unor noi cunoștințe științifice, evoluții legislative și metode de învățare, profesioniștii în materie de ecvidee și-au îmbunătățit metodele de lucru în așa fel încât să consolideze bunăstarea ecvideelor; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ia act de faptul că majoritatea proprietarilor de ecvidee au un comportament responsabil; evidențiază că o mai bună promovare a bunăstării animalelor are cele mai mari șanse de a înregistra succese în cadrul unor sisteme de producție viabile din punct de vedere economic; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ia act de faptul că profesioniștii trebuie să rămână viabili din punct de vedere economic, răspunzând, totodată, de o manieră eficace noilor provocări precum resursele naturale limitate, efectele schimbărilor climatice sau apariția și răspândirea unor noi boli; |
| --- | --- |

9.

| 10. | încurajează statele membre să creeze un mediu în care întreprinderile care funcționează în cadrul exploatațiilor agricole să fie viabile; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază importanța viitoarelor centre de referință pentru bunăstarea animalelor, astfel cum este definită de cele 10 principii stabilite de OIE, în sensul unei mai bune, coerente și depline respectări a legislației, precum și al diseminării informațiilor și bunelor practice legate de îngrijirea animalelor; |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită Comisia să solicite Eurostat efectuarea unui studiu pentru a analiza impactul economic, ecologic și social al tuturor aspectelor sectorului ecvideelor, precum și să furnizeze periodic date statistice referitoare la folosirea serviciilor, precum și la transportarea și sacrificare ecvideelor; |
| --- | --- |

12.

| 13. | invită Comisia să elaboreze orientări europene privind bunele practici în sectorul ecvideelor pentru diferiți utilizatori și specialiști, elaborate în consultare cu părțile interesate și organizațiile din sectorul ecvideelor, bazate pe orientările existente, care să prevadă să se acorde o atenție deosebită nu doar îngrijirii pentru exemplarele aflate la sfârșitul vieții, ci și bunăstării și îngrijirii comportamentale a fiecărei specii; |
| --- | --- |

13.

| 14. | invită Comisia să asigure aplicarea în mod egal a orientărilor UE și să pună la dispoziție resurse pentru traducerea acestui document; |
| --- | --- |

14.

| 15. | solicită Comisiei să încurajeze și să colecteze schimburile de bune practici și programe educaționale în domeniul bunăstării animalelor din diversele state membre și să sprijine producerea și diseminarea acestor informații privind satisfacerea nevoilor ecvideelor, indiferent de rolul acestora, având la bază cele „cinci libertăți” și acoperind întreaga durată a vieții animalelor; |
| --- | --- |

15.

| 16. | invită Comisia ca, atunci când își stabilește orientările europene privind bunele practici în sectorul ecvideelor, să ia în considerare rolul multifuncțional al ecvideelor, incluzând orientări privind reproducția responsabilă, sănătatea și bunăstarea animalelor, precum și avantajele prezentate de sterilizarea ecvideelor, activitatea în turism, agricultură și silvicultură, transportul și sacrificarea diferențiate în funcție de specie și protecția împotriva practicilor frauduloase, inclusiv a dopajului; recomandă ca aceste orientări să fie diseminate, în colaborare cu organizațiile agricole profesionale reprezentative recunoscute la nivelul UE, crescătorilor, societăților de echitație, fermelor, grajdurilor, refugiilor, transportatorilor și abatoarelor, și să fie accesibile în diverse formate și limbi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | solicită Comisiei și statelor membre să sprijine munca Rețelei europene de cai și a Asociației europene a armăsarilor de montă naționali, dat fiind că joacă un rol important în dezvoltarea sectorului european al cailor, prin activitatea lor de platformă de schimb de bune practici și prin conservarea tradițiilor, a competențelor, a vechilor linii genealogice de cabaline și a impactului sectorului; |
| --- | --- |

17.

| 18. | solicită insistent Comisiei să își extindă resursele educaționale referitoare la bunăstarea animalelor de fermă, destinate atât specialiștilor care intră în contact direct cu ecvideele, precum chirurgii veterinari, crescătorii de animale și proprietarii de cai, cât și unei game mai largi de utilizatori, pentru a integra bunăstarea și ameliorarea ecvideelor, subliniind importanța formării și informării, prin sistemul de consiliere agricolă; |
| --- | --- |

18.

| 19. | solicită Comisiei și statelor membre să folosească, de asemenea, scheme de transfer de cunoștințe pentru a împărtăși bune practici și modele de afaceri, pentru a crește gradul de sensibilizare cu privire la orice probleme și pentru a stimula inovarea și ideile noi; ia act de faptul că, în unele statele membre, există deja scheme de transfer de cunoștințe în sectorul ecvideelor; |
| --- | --- |

19.

| 20. | invită Comisia să repună pe agenda sa elaborarea unei Carte europene pentru un turism sustenabil și responsabil, diseminând informații clare care să permită turiștilor și părților interesate să ia decizii corecte pentru bunăstarea animalelor atunci când hotărăsc dacă să folosească sau nu serviciile ecvideelor folosite în muncă; subliniază că această cartă ar trebui să aibă la bază carte ale calității existente care au fost create de organizații agricole recunoscute, reprezentative și profesionale; ia act de faptul că, deși unele state membre au norme stricte privind condițiile de muncă și orarul de lucru, această protecție este deficitară în alte state membre; |
| --- | --- |

20.

| 21. | solicită Comisiei să transmită statelor membre orientări ce să conțină modele turistice favorabile bunăstării animalelor cu privire la ecvideele folosite în muncă; |
| --- | --- |

21.

| 22. | îndeamnă statele membre să stabilească orientări voluntare privind munca, inclusiv privind programul de lucru zilnic și perioadele de odihnă, pentru a proteja ecvideele folosite în muncă de suprasolicitare și de exploatarea economică; |
| --- | --- |

22.

| 23. | solicită Comisiei să pună la dispoziția publicului datele TRACE mult mai rapid decât în prezent; |
| --- | --- |

23.

| 24. | subliniază că actuala legislație a UE privind protecția animalelor în timpul transportului și al operațiunilor conexe este concepută astfel încât să protejeze animalele de vătămări și suferință și să asigure că animalele sunt transportate cu respectarea unor condiții și perioade de timp adecvate; își exprimă îngrijorarea cu privire la deficiențele în aplicarea legislației UE în materie de bunăstare a animalelor în cadrul transportului în mai multe state membre; |
| --- | --- |

24.

| 25. | solicită Comisiei să asigure o punere în aplicare corectă, eficace și uniformă în toate statele membre a legislației existente în UE cu privire la transportul animalelor și raportarea obligatorie; |
| --- | --- |

25.

| 26. | invită statele membre exportatoare de ecvidee să găsească modalități de încurajare a sacrificării ecvideelor pe teritoriul lor, astfel încât să se evite, pe cât posibil, transportul de ecvidee vii și solicită Comisiei să instituie un mecanism pentru monitorizarea eficientă a respectării dispozițiilor legislative și de reglementare, atât în temeiul cadrului juridic actual, cât și al celui viitor; |
| --- | --- |

26.

| 27. | solicită Comisiei să propună o reducere a duratei maxime de călătorie pentru transporturile de cai la locul de abataj, pe baza constatărilor Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară și a ghidurilor privind transportul ecvideelor realizate de profesioniștii din sector, luând în considerare caracteristicile specifice ale sectorului ecvideelor în diverse țări; |
| --- | --- |

27.

| 28. | invită Comisia și statele membre să formuleze orientări și să faciliteze și să consolideze cercetările științifice din domeniul bunăstării ecvideelor la abataj, precum și să le pună în aplicare, pentru a dezvolta metode umane de sacrificare care să fie mai potrivite pentru ecvidee, precum și să difuzeze aceste documente de orientare autorităților competente ale statelor membre; |
| --- | --- |

28.

| 29. | solicită Comisiei și statelor membre să se angajeze pe deplin și în întregime să introducă inspecții și să efectueze audituri periodice în abatoarele de pe teritoriul propriu, autorizate să sacrifice ecvidee, pentru a garanta că acestea pot răspunde nevoilor specifice în materie de bunăstare a ecvideelor, în special în ceea ce privește instalațiile și calificările personalului; |
| --- | --- |

29.

| 30. | solicită Comisiei să se angajeze să dezvolte indicatori validați de bunăstare a animalelor, care ar trebui să fie utilizați pentru a evalua bunăstarea ecvideelor, pentru a identifica problemele existente, precum și pentru a impulsiona îmbunătățirea situației, asigurând, în același timp, aplicarea lor în practică și beneficii pentru acest sector; consideră că este important să se includă părțile interesate care au implementat instrumente similare în întreaga UE și să se lucreze în strânsă cooperare cu reprezentanții organizațiilor profesionale din sectorul ecvideelor în procesul de înființare a unor indicatori privind bunăstarea animalelor; |
| --- | --- |

30.

| 31. | invită Comisia și statele membre încurajeze proprietarii de cabaline să formeze asociații; |
| --- | --- |

31.

| 32. | subliniază importanța tratamentului uman și a bunăstării ecvideelor, precum și a principiului că orice tratament crud sau abuziv de orice proprietar, antrenor, îngrijitor sau altă persoană nu poate fi tolerat nicăieri, în nicio circumstanță; |
| --- | --- |

32.

| 33. | invită statele membre să pună în aplicare o legislație mai strictă în ceea ce privește relele tratamente și abandonarea animalelor, inclusiv măsuri extraordinare pentru a combate abandonul, precum și să ancheteze pe deplin și în mod corect cazurile semnalate de practici inumane și încălcări ale bunăstării în privința ecvideelor; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ia act de faptul că există diferențe între speciile de ecvidee, iar aceste diferențe impun cerințe diferite pentru a li se putea asigura bunăstarea, inclusiv în ceea ce privește nevoile legate de îngrijirea la sfârșitul vieții și de cerințele în materie de sacrificare; |
| --- | --- |

34.

| 35. | solicită Comisiei să elaboreze un studiu și să documenteze aceste diferențe și să publice orientări specifice fiecărei specii pentru a asigura menținerea normelor în materie de bunăstare a animalelor; |
| --- | --- |

35.

| 36. | solicită Comisiei și statelor membre să sprijine cercetarea și dezvoltarea unor sisteme de creștere a animalelor adecvate fiecărei specii în sectorul ecvideelor, ținând seama de comportamentul natural al ecvideelor în calitate de animale gregare, care au tendința de a fugi; |
| --- | --- |

36.

| 37. | invită Comisia să considere prioritară introducerea unui proiect-pilot de analizare a utilizării noilor și actualelor scheme de finanțare pentru recompensarea bunelor tratamente aplicate ecvideelor folosite pentru muncă, inclusiv celor din ferme mici și de semi-subzistență; |
| --- | --- |

37.

| 38. | invită statele membre să se asigure că Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/262 al Comisiei (Regulamentul privind pașapoartele ecvideelor) este pus în aplicare corect și complet; |
| --- | --- |

38.

| 39. | constată că prețurile medicamentelor veterinare, costurile eliminării carcaselor și costurile de eutanasiere (acolo unde aceasta este permisă) pot deveni obstacole în sine pentru provocarea morții unei ecvidee, lucru care conduce la o suferință îndelungată; |
| --- | --- |

39.

| 40. | invită statele membre să ancheteze cazurile semnalate de practici inumane în timpul eutanasierii și încălcările bunăstării animalelor, cum ar fi administrarea inadecvată a medicamentelor, precum și să raporteze Comisiei aceste cazuri; |
| --- | --- |

40.

| 41. | recunoaște creșterea producție de lapte de măgăriță și de cal și solicită Comisiei să emită orientări pentru agricultura în vederea producției de lapte de măgăriță și de cal; |
| --- | --- |

41.

| 42. | solicită statelor membre să se angajeze să crească numărul de inspecții în fermele care produc lapte de măgăriță și de cal, în cooperare cu organizații profesionale, reprezentative și recunoscute din domeniul agriculturii; |
| --- | --- |

42.

| 43. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la importul și utilizarea medicamentelor de uz veterinar care conțin gonadotropina serică de iapă gestantă (PMSG); |
| --- | --- |

43.

| 44. | solicită Direcției Comisiei pentru audituri și analize în materie de sănătate și alimentație să inspecteze producătorii autorizați de hormon PMSG, prin intermediul unor audituri, pentru a verifica dacă aceștia respectă dispozițiile referitoare la bunăstarea animalelor în timpul procesului de producție; solicită acestei direcții și să examineze și să prezinte un raport privind bunăstarea și tratamentul iepelor utilizate pentru colectarea de hormoni în vederea utilizării în industria farmaceutică; |
| --- | --- |

44.

| 45. | subliniază că încă nu s-a introdus un sistem fiscal echitabil, adaptat diverselor nevoi ale fiecărui stat membru, care să permită crescătorilor profesioniști de ecvidee să genereze veniturile necesare pentru a menține activitatea economică în exploatațiile agricole ecvestre europene; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ia act de faptul că un sistem fiscal mai echitabil pentru sectorul ecvideelor i-ar permite să își desfășoare activitatea în condiții de concurență echitabile, să crească transparența activităților legate de ecvidee și, prin aceasta, să combată frauda și să abordeze aspecte ale economiei subterane și să permită crescătorilor de cai să genereze veniturile necesare pentru a-și menține activitatea economică; |
| --- | --- |

46.

| 47. | consideră că este necesară o clarificare a legislației privind TVA-ul aplicabil în sectorul ecvideelor, în cadrul viitoarei revizuiri a Directivei privind TVA-ul, pentru a contribui la dezvoltarea unui sector al ecvideelor orientat către creștere economică și ocuparea forței de muncă; |
| --- | --- |

47.

| 48. | solicită Comisiei să ia măsuri pentru a permite statelor membre o mai mare flexibilitate în stabilirea unei cote reduse de TVA pentru toate activitățile din acest sector; consideră că o astfel de clarificare ar trebui să conducă la instituirea unui cadru uniform, fiabil și bine focalizat pentru aplicarea unor cote reduse de TVA care să acorde statelor membre o marjă de manevră suficient de mare pentru a-și elabora propriile politici fiscale; |
| --- | --- |

48.

| 49. | subliniază diferențele dintre standardele sanitare impuse pentru carnea de cal produsă în Europa și cele pentru carnea importată din țări terțe; |
| --- | --- |

49.

| 50. | reamintește necesitatea de a asigura trasabilitatea efectivă a cărnii de cal; subliniază că este necesar să existe un nivel echivalent de cerințe în materie de sănătate și de siguranță alimentară, precum și de conformitate a importurilor pentru consumatorii europeni, indiferent de originea cărnii de cal consumate; |
| --- | --- |

50.

| 51. | solicită Comisiei Europene să ia măsuri pentru restabilirea echilibrului între nivelul cerințelor din cadrul UE și cel impus pentru controalele la frontiere, protejând totodată sănătatea consumatorilor; |
| --- | --- |

51.

| 52. | invită, prin urmare, Comisia să introducă obligativitatea menționării țării de origine pentru toate produsele din carne de cal prelucrate; |
| --- | --- |

52.

| 53. | solicită Comisiei să înmulțească auditurile efectuate în abatoarele din afara Uniunii, care sunt autorizate pentru exportarea cărnii de ecvidee în UE, și să suspende condiționat importul de carne de ecvidee produsă în țările terțe care nu respectă cerințele UE în materie de trasabilitate și de siguranță alimentară; |
| --- | --- |

53.

| 54. | subliniază necesitatea de a se elimina tabu-ul referitor la a pune capăt vieții ecvideelor; consideră că facilitarea morții cailor nu implică excluderea lor din lanțul alimentar; |
| --- | --- |

54.

| 55. | solicită Comisiei să acorde o atenție deosebită îngrijirii la sfârșitul vieții ecvideelor, inclusiv prin instituirea unei limite maxime la reziduuri (LMR) pentru medicamentele veterinare obișnuite, cum ar fi pentru fenilbutazonă, pentru a asigura siguranța lanțului alimentar; |
| --- | --- |

55.

| 56. | solicită, în acest context, statelor membre să promoveze reintegrarea în lanțul alimentar printr-un sistem cu perioade de așteptare, bazat pe cercetări științifice, care să permită reintegrarea animalului în lanțul alimentar după ultima administrare a medicamentelor, protejând totodată sănătatea consumatorilor; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ia act de faptul că, în cazul ecvideelor care nu sunt destinate sacrificării pentru producția de alimente pentru consumul uman (ecvidee înregistrate ca „animale care nu sunt utilizate pentru producția de alimente”), nu există informații în unele state membre despre medicamentele administrate și există posibilitatea ca aceste animale să pătrundă în circuitul ilegal de sacrificare și astfel să se pericliteze grav sănătatea publică; invită, prin urmare, Comisia să remedieze această lacună de reglementare; |
| --- | --- |

57.

| 58. | invită Comisia să analizeze, împreună cu Federația asociațiilor veterinare ecvine europene (FEEVA), posibilitatea armonizării accesului la tratamente și medicamente pe întreg teritoriul european; |
| --- | --- |

58.

| 59. | consideră că această armonizare ar avea avantajul de a evita denaturarea concurenței, de a facilita tratarea la scară mai largă a bolilor ecvideelor și de a atenua mai eficient durerile acestor animale; |
| --- | --- |

59.

| 60. | invită Comisia și statele membre să promoveze schimburile de bune practici pentru a facilita utilizarea rațională a medicamentelor pentru ecvidee; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ia act de faptul că, deși medicamentele veterinare sunt uneori necesare și corespunzătoare, este necesar să se depună un efort mai mare pentru a găsi o soluție pentru investițiile reduse și lipsa de medicamente, inclusiv de vaccinuri, disponibile pentru a trata ecvideele; |
| --- | --- |

61.

| 62. | reamintește, de asemenea, necesitatea de a dezvolta cercetarea și inovarea în domeniul farmaceutic și al inovării în ceea ce privește administrarea de medicamente la ecvidee, având în vedere că sectorul se confruntă cu o lipsă gravă de medicamente adaptate metabolismului ecvideelor; |
| --- | --- |

62.

| 63. | solicită Comisiei să finanțeze cercetări suplimentare cu privire la posibilele efecte ale diverselor medicamente asupra vieților ecvideelor; |
| --- | --- |

63.

| 64. | ia act de faptul că anumite rase de ecvidee crescute în statele membre sunt rase locale care fac parte din tradiția și modul de viață al anumitor comunități și că anumite state membre au inclus în programele lor de dezvoltare rurală măsuri pentru protejarea și diseminarea acestor rase; |
| --- | --- |

64.

| 65. | solicită Comisiei să se angajeze să creeze programe de sprijinire financiară a conservării și protejării speciilor autohtone de ecvidee aflate în sălbăticie sau amenințate cu dispariția în UE; |
| --- | --- |

65.

| 66. | recunoaște valoarea ecologică și naturală ridicată a populațiilor de ecvidee sălbatice, care contribuie la curățarea și fertilizarea zonelor în care locuiesc, precum și valoarea turistică asociată populațiilor de cai sălbatici; solicită să se realizeze mai multe cercetări cu privire la problemele cu care se confruntă aceste populații; |
| --- | --- |

66.

| 67. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

67.

---

(1)  JO L 84, 31.3.2016, p. 1.

(2)  JO L 3, 5.1.2005, p. 1.

(3)  JO L 303, 18.11.2009, p. 1.

(4)  JO L 221, 8.8.1998, p. 23.

(5)  JO L 59, 3.3.2015, p. 1.

(6)  JO L 347, 20.12.2013, p. 487.

(7)  JO L 347, 20.12.2013, p. 549.

(8)  JO L 335, 14.12.2013, p. 19.

(9)  A se vedea http://ec.europa.eu/food/animals/docs/aw_eu-strategy_study_edu-info-activ.pdf.

(10)  Fédération Equestre Internationale (FEI), întrebări frecvente referitoare la conceptul de cal de înaltă performanță și sănătate adoptat în sesiunea generală a Organizației Mondiale pentru Sănătatea Animalelor (OIE) din mai 2014.

(11)  Raportul anual al Federației internaționale a autorităților pentru competiții ecvestre.

(12)  Baza de date a FEI, accesată la 22.9.2014.

(13)  Baza de date TRACES, 2012.

(14)  Organizația Mondială pentru Sănătatea Animalelor – Codul pentru sănătatea animalelor terestre (2016), capitolul 7.12.

(15)  Santorini Donkey and Mule Taxis – an Independent Animal Welfare Report for the Donkey Sanctuary, 2013 („Măgarii și catârii din Santorini folosiți pentru cărăușie – Raport independent privind tratamentul aplicat animalelor, elaborat pentru Donkey Sanctuary”).

---

| 25.7.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 263/49 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 263/49

---

P8_TA(2017)0073

Egalitatea dintre femei și bărbați în Uniunea Europeană 2014-2015

Rezoluţia Parlamentului European din 14 martie 2017 referitoare la egalitatea dintre femei și bărbați în Uniunea Europeană 2014-2015 (2016/2249(INI))

(2018/C 263/07)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 2 și articolul 3 alineatul (3) al doilea paragraf din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolul 8 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 2 și articolul 3 alineatul (3) al doilea paragraf din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolul 8 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere articolul 23 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 23 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale (CEDO), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale (CEDO),

| — | având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor (CEDAW) din 18 decembrie 1979, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor (CEDAW) din 18 decembrie 1979,

| — | având în vedere Directiva 2012/29/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 de stabilire a unor norme minime privind drepturile, sprijinirea și protecția victimelor criminalității și de înlocuire a Deciziei-cadru 2001/220/JAI a Consiliului (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2012/29/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 de stabilire a unor norme minime privind drepturile, sprijinirea și protecția victimelor criminalității și de înlocuire a Deciziei-cadru 2001/220/JAI a Consiliului (1),

| — | având în vedere Declarația și Platforma de acțiune de la Beijing adoptate în cadrul celei de-a patra Conferințe mondiale privind femeile, la 15 septembrie 1995, precum și documentele rezultate în urma acesteia, adoptate în sesiunile speciale Beijing+5 (2000), Beijing+10 (2005) și Beijing+15 (2010) ale Organizației Națiunilor Unite, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația și Platforma de acțiune de la Beijing adoptate în cadrul celei de-a patra Conferințe mondiale privind femeile, la 15 septembrie 1995, precum și documentele rezultate în urma acesteia, adoptate în sesiunile speciale Beijing+5 (2000), Beijing+10 (2005) și Beijing+15 (2010) ale Organizației Națiunilor Unite,

| — | având în vedere Convenția ONU din 1949 pentru suprimarea traficului de persoane și a exploatării prostituției semenilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU din 1949 pentru suprimarea traficului de persoane și a exploatării prostituției semenilor,

| — | având în vedere Directiva 2011/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 aprilie 2011 privind prevenirea și combaterea traficului de persoane și protejarea victimelor acestuia, precum și de înlocuire a Deciziei-cadru 2002/629/JAI a Consiliului (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2011/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 aprilie 2011 privind prevenirea și combaterea traficului de persoane și protejarea victimelor acestuia, precum și de înlocuire a Deciziei-cadru 2002/629/JAI a Consiliului (2),

| — | având în vedere poziția sa din 20 octombrie 2010 privind Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 92/85/CEE a Consiliului privind introducerea de măsuri pentru promovarea îmbunătățirii securității și a sănătății la locul de muncă în cazul lucrătoarelor gravide, care au născut de curând sau care alăptează (Directiva privind concediul de maternitate) (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa din 20 octombrie 2010 privind Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 92/85/CEE a Consiliului privind introducerea de măsuri pentru promovarea îmbunătățirii securității și a sănătății la locul de muncă în cazul lucrătoarelor gravide, care au născut de curând sau care alăptează (Directiva privind concediul de maternitate) (3),

| — | având în vedere Directiva 2006/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2006 privind punerea în aplicare a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2006/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2006 privind punerea în aplicare a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă (4),

| — | având în vedere Directiva 2004/113/CE a Consiliului din 13 decembrie 2004 de aplicare a principiului egalității de tratament între femei și bărbați privind accesul la bunuri și servicii și furnizarea de bunuri și servicii (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2004/113/CE a Consiliului din 13 decembrie 2004 de aplicare a principiului egalității de tratament între femei și bărbați privind accesul la bunuri și servicii și furnizarea de bunuri și servicii (5),

| — | având în vedere Directiva 2013/62/UE a Consiliului din 17 decembrie 2013 de modificare a Directivei 2010/18/UE de punere în aplicare a Acordului-cadru revizuit privind concediul pentru creșterea copilului încheiat de BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP și CES, ca urmare a modificării statutului Mayotte în raport cu Uniunea Europeană (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2013/62/UE a Consiliului din 17 decembrie 2013 de modificare a Directivei 2010/18/UE de punere în aplicare a Acordului-cadru revizuit privind concediul pentru creșterea copilului încheiat de BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP și CES, ca urmare a modificării statutului Mayotte în raport cu Uniunea Europeană (6),

| — | având în vedere directivele europene adoptate începând cu 1975 privind diferitele aspecte ale egalității de tratament între bărbați și femei (Directiva 2010/41/UE (7), Directiva 2010/18/UE (8), Directiva 2006/54/CE, Directiva 2004/113/CE, Directiva 92/85/CEE (9), Directiva 86/613/CEE (10) și Directiva 79/7/CEE (11)), |
| --- | --- |

—

având în vedere directivele europene adoptate începând cu 1975 privind diferitele aspecte ale egalității de tratament între bărbați și femei (Directiva 2010/41/UE (7), Directiva 2010/18/UE (8), Directiva 2006/54/CE, Directiva 2004/113/CE, Directiva 92/85/CEE (9), Directiva 86/613/CEE (10) și Directiva 79/7/CEE (11)),

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 14 martie 2012 de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind consolidarea echilibrului de gen în rândul administratorilor neexecutivi ai societăților cotate la bursă și măsuri conexe (Directiva privind femeile în consiliile de administrație) (COM(2012)0614), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 14 martie 2012 de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind consolidarea echilibrului de gen în rândul administratorilor neexecutivi ai societăților cotate la bursă și măsuri conexe (Directiva privind femeile în consiliile de administrație) (COM(2012)0614),

| — | având în vedere Convenția Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (Convenția de la Istanbul) și articolul 3 din aceasta, care definește „genul” ca fiind „rolurile, comportamentele, activitățile și atributele construite social, pe care societatea respectivă le consideră adecvate pentru femei și bărbați”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (Convenția de la Istanbul) și articolul 3 din aceasta, care definește „genul” ca fiind „rolurile, comportamentele, activitățile și atributele construite social, pe care societatea respectivă le consideră adecvate pentru femei și bărbați”,

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 4 martie 2016 de decizie a Consiliului privind semnarea, în numele Uniunii Europene, a Convenției Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (COM(2016)0111), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 4 martie 2016 de decizie a Consiliului privind semnarea, în numele Uniunii Europene, a Convenției Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (COM(2016)0111),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 16 iunie 2016 privind egalitatea de gen (00337/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 16 iunie 2016 privind egalitatea de gen (00337/2016),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 5-6 iunie 2014 privind prevenirea și combaterea tuturor formelor de violență împotriva femeilor și fetelor, inclusiv mutilarea genitală a femeilor (09543/2014); |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 5-6 iunie 2014 privind prevenirea și combaterea tuturor formelor de violență împotriva femeilor și fetelor, inclusiv mutilarea genitală a femeilor (09543/2014);

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 7 decembrie 2015 privind egalitatea între femei și bărbați în procesul decizional (14327/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 7 decembrie 2015 privind egalitatea între femei și bărbați în procesul decizional (14327/2015),

| — | având în vedere declarația trioului de președinții din 7 decembrie 2015, semnată de Țările de Jos, Slovacia și Malta, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația trioului de președinții din 7 decembrie 2015, semnată de Țările de Jos, Slovacia și Malta,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010, intitulată „EUROPA 2020 – O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010, intitulată „EUROPA 2020 – O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 3 martie 2015 intitulat „Raportul din 2014 privind egalitatea între femei și bărbați” (SWD(2015)0049), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 3 martie 2015 intitulat „Raportul din 2014 privind egalitatea între femei și bărbați” (SWD(2015)0049),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 4 martie 2016 intitulat „Raportul din 2015 privind egalitatea între femei și bărbați” (SWD(2016)0054), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 4 martie 2016 intitulat „Raportul din 2015 privind egalitatea între femei și bărbați” (SWD(2016)0054),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei, din 3 decembrie 2015, intitulat „Angajamentul strategic pentru egalitatea de gen 2016-2019” (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei, din 3 decembrie 2015, intitulat „Angajamentul strategic pentru egalitatea de gen 2016-2019” (SWD(2015)0278),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 10 februarie 2010 referitoare la egalitatea între femei și bărbați în Uniunea Europeană – 2009 (12), cea din 8 martie 2011 referitoare la egalitatea între femei și bărbați în Uniunea Europeană – 2010 (13), cea din 13 martie 2012 referitoare la egalitatea între femei și bărbați în Uniunea Europeană – 2011 (14) și cea din 10 martie 2015 referitoare la egalitatea între femei și bărbați în Uniunea Europeană în 2013 (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 10 februarie 2010 referitoare la egalitatea între femei și bărbați în Uniunea Europeană – 2009 (12), cea din 8 martie 2011 referitoare la egalitatea între femei și bărbați în Uniunea Europeană – 2010 (13), cea din 13 martie 2012 referitoare la egalitatea între femei și bărbați în Uniunea Europeană – 2011 (14) și cea din 10 martie 2015 referitoare la egalitatea între femei și bărbați în Uniunea Europeană în 2013 (15),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 25 noiembrie 2013, intitulată „Către eliminarea mutilării genitale feminine” (COM(2013)0833) și Rezoluția sa din 6 februarie 2014 (16) referitoare la eliminarea mutilării genitale a femeilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 25 noiembrie 2013, intitulată „Către eliminarea mutilării genitale feminine” (COM(2013)0833) și Rezoluția sa din 6 februarie 2014 (16) referitoare la eliminarea mutilării genitale a femeilor,

| — | având în vedere rezultatele sondajului privind persoanele lesbiene, homosexuale, bisexuale și transgen (UE LGBT), desfășurat de Agenția pentru Drepturi Fundamentale (ADF) și publicat în mai 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezultatele sondajului privind persoanele lesbiene, homosexuale, bisexuale și transgen (UE LGBT), desfășurat de Agenția pentru Drepturi Fundamentale (ADF) și publicat în mai 2013,

| — | având în vedere raportul ADF intitulat „Violența împotriva femeilor – sondaj la nivelul UE – principalele rezultate”, publicat în martie 2014; |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul ADF intitulat „Violența împotriva femeilor – sondaj la nivelul UE – principalele rezultate”, publicat în martie 2014;

| — | având în vedere raportul ADF intitulat „Situația drepturilor fundamentale ale persoanelor intersexuale”, publicat în mai 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul ADF intitulat „Situația drepturilor fundamentale ale persoanelor intersexuale”, publicat în mai 2015,

| — | având în vedere raportul Rețelei europene a organismelor de promovare a egalității (EQUINET), intitulat „Persistența discriminării, a hărțuirii și a inegalităților pentru femei. Contribuția organismelor de promovare a egalității la noua Strategie pentru egalitatea de gen a Comisiei Europene”, publicat în 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Rețelei europene a organismelor de promovare a egalității (EQUINET), intitulat „Persistența discriminării, a hărțuirii și a inegalităților pentru femei. Contribuția organismelor de promovare a egalității la noua Strategie pentru egalitatea de gen a Comisiei Europene”, publicat în 2015,

| — | având în vedere rapoartele Fundației europene pentru îmbunătățirea condițiilor de viață și de muncă (Eurofound) intitulate: „Diferențele de gen în încadrarea în muncă – provocări și soluții” (2016), „Partenerii sociali și egalitatea de gen în Europa” (2014), „Evoluții ale vieții profesionale în Europa: analiza anuală EurWORK” (2014 și 2015), precum și cel de al șaselea sondaj european privind condițiile de muncă (EWCS) (2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele Fundației europene pentru îmbunătățirea condițiilor de viață și de muncă (Eurofound) intitulate: „Diferențele de gen în încadrarea în muncă – provocări și soluții” (2016), „Partenerii sociali și egalitatea de gen în Europa” (2014), „Evoluții ale vieții profesionale în Europa: analiza anuală EurWORK” (2014 și 2015), precum și cel de al șaselea sondaj european privind condițiile de muncă (EWCS) (2016),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 3 februarie 2016 referitoare la noua Strategie a UE pentru egalitatea între femei și bărbați post-2015 (17) și Rezoluția sa din 9 iunie 2015 referitoare la strategia UE pentru egalitatea între femei și bărbați post-2015 (18), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 3 februarie 2016 referitoare la noua Strategie a UE pentru egalitatea între femei și bărbați post-2015 (17) și Rezoluția sa din 9 iunie 2015 referitoare la strategia UE pentru egalitatea între femei și bărbați post-2015 (18),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 februarie 2014 referitoare la combaterea violenței împotriva femeilor (19), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 februarie 2014 referitoare la combaterea violenței împotriva femeilor (19),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 9 septembrie 2015 referitoare la autonomizarea fetelor prin educație în UE (20), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 9 septembrie 2015 referitoare la autonomizarea fetelor prin educație în UE (20),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 8 martie 2016 referitoare la situația refugiatelor și a solicitantelor de azil în UE (21), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 8 martie 2016 referitoare la situația refugiatelor și a solicitantelor de azil în UE (21),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 28 aprilie 2016 referitoare la femeile care desfășoară activități casnice și femeile care asigură servicii de îngrijire în UE (22), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 28 aprilie 2016 referitoare la femeile care desfășoară activități casnice și femeile care asigură servicii de îngrijire în UE (22),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 26 mai 2016 referitoare la sărăcie – o perspectivă e gen (23), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 26 mai 2016 referitoare la sărăcie – o perspectivă e gen (23),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 septembrie 2016 referitoare la crearea unor condiții pe piața forței de muncă favorabile echilibrului dintre viața profesională și cea privată (24), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 septembrie 2016 referitoare la crearea unor condiții pe piața forței de muncă favorabile echilibrului dintre viața profesională și cea privată (24),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 septembrie 2016 referitoare la aplicarea Directivei 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă („Directiva privind egalitatea de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă”) (25), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 septembrie 2016 referitoare la aplicarea Directivei 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă („Directiva privind egalitatea de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă”) (25),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 8 martie 2016 privind integrarea perspectivei de gen în activitatea Parlamentului European (26), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 8 martie 2016 privind integrarea perspectivei de gen în activitatea Parlamentului European (26),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 mai 2016 referitoare la implementarea dintr-o perspectivă de gen a Directivei 2011/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 aprilie 2011 privind prevenirea și combaterea traficului de persoane și protejarea victimelor acestuia (27), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 mai 2016 referitoare la implementarea dintr-o perspectivă de gen a Directivei 2011/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 aprilie 2011 privind prevenirea și combaterea traficului de persoane și protejarea victimelor acestuia (27),

| — | având în vedere raportul intermediar al Comisiei din 3 iunie 2013 privind obiectivele de la Barcelona, intitulat „Dezvoltarea unor servicii de îngrijire a copiilor pentru copiii mici din Europa pentru o creștere durabilă și incluzivă” (28), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul intermediar al Comisiei din 3 iunie 2013 privind obiectivele de la Barcelona, intitulat „Dezvoltarea unor servicii de îngrijire a copiilor pentru copiii mici din Europa pentru o creștere durabilă și incluzivă” (28),

| — | având în vedere Recomandarea Comisiei din 20 februarie 2013 intitulată „Investiția în copii: ruperea cercului vicios al defavorizării” (29), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Comisiei din 20 februarie 2013 intitulată „Investiția în copii: ruperea cercului vicios al defavorizării” (29),

| — | având în vedere Indicele egalității de gen pe 2015, elaborat de Institutul European pentru Egalitatea de Gen (EIGE) și „Beijing+ 20: Cel de al 4-lea raportul de analiză a implementării Platformei de acțiune de la Beijing în statele membre ale UE”, precum și alte rapoarte ale EIGE, |
| --- | --- |

—

având în vedere Indicele egalității de gen pe 2015, elaborat de Institutul European pentru Egalitatea de Gen (EIGE) și „Beijing+ 20: Cel de al 4-lea raportul de analiză a implementării Platformei de acțiune de la Beijing în statele membre ale UE”, precum și alte rapoarte ale EIGE,

| — | având în vedere studiul realizat de rețeaua europeană de experți juridici în domeniul egalității de gen și al nediscriminării, intitulat „O analiză comparativă a legislației privind egalitatea de gen în Europa 2015” din ianuarie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul realizat de rețeaua europeană de experți juridici în domeniul egalității de gen și al nediscriminării, intitulat „O analiză comparativă a legislației privind egalitatea de gen în Europa 2015” din ianuarie 2016,

| — | având în vedere concluziile referitoare la „rolul bărbaților și al băieților în realizarea egalității de gen” convenite în cadrul celei de a 48-a sesiuni a Comisiei Organizației Națiunilor Unite pentru statutul femeii din martie 2004 (30), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile referitoare la „rolul bărbaților și al băieților în realizarea egalității de gen” convenite în cadrul celei de a 48-a sesiuni a Comisiei Organizației Națiunilor Unite pentru statutul femeii din martie 2004 (30),

| — | având în vedere documentul intitulat „Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă”, adoptat la summitul ONU dedicat dezvoltării durabile din 25 septembrie 2015, precum și obiectivele și țintele incluse în respectivul document referitoare la egalitatea de gen, la drepturile femeilor și la capacitarea femeilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul intitulat „Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă”, adoptat la summitul ONU dedicat dezvoltării durabile din 25 septembrie 2015, precum și obiectivele și țintele incluse în respectivul document referitoare la egalitatea de gen, la drepturile femeilor și la capacitarea femeilor,

| — | având în vedere raportul statistic al Comisiei din aprilie 2014, intitulat „Părinții singuri și ocuparea forței de muncă în Europa” (31), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul statistic al Comisiei din aprilie 2014, intitulat „Părinții singuri și ocuparea forței de muncă în Europa” (31),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A8-0046/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A8-0046/2017),

| A. | întrucât Indicele egalității de gen pe 2015 elaborat de EIGE arată doar îmbunătățiri minore: UE este doar la jumătatea drumului în realizarea egalității de gen, scorul general evoluând din 2005 de la 51,3 la 52,9 puncte dintr-un total de 100; întrucât sunt necesare progrese mai rapide dacă UE dorește să realizeze obiectivele Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

A.

întrucât Indicele egalității de gen pe 2015 elaborat de EIGE arată doar îmbunătățiri minore: UE este doar la jumătatea drumului în realizarea egalității de gen, scorul general evoluând din 2005 de la 51,3 la 52,9 puncte dintr-un total de 100; întrucât sunt necesare progrese mai rapide dacă UE dorește să realizeze obiectivele Strategiei Europa 2020;

| B. | întrucât, în ultimii ani, în unele state membre ale UE a avut loc o creștere substanțială a mișcărilor civice și politice în detrimentul drepturilor egale ale femeilor și bărbaților și care chiar pune în discuție necesitatea globală a politicilor privind egalitatea de gen; întrucât aceste mișcări împotriva egalității de gen urmăresc consolidarea rolurilor de gen tradiționale și punerea sub semnul întrebării a realizărilor curente și viitoare în domeniul egalității de gen, al drepturilor femeilor și al drepturilor persoanelor LGBTI; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în ultimii ani, în unele state membre ale UE a avut loc o creștere substanțială a mișcărilor civice și politice în detrimentul drepturilor egale ale femeilor și bărbaților și care chiar pune în discuție necesitatea globală a politicilor privind egalitatea de gen; întrucât aceste mișcări împotriva egalității de gen urmăresc consolidarea rolurilor de gen tradiționale și punerea sub semnul întrebării a realizărilor curente și viitoare în domeniul egalității de gen, al drepturilor femeilor și al drepturilor persoanelor LGBTI;

| C. | întrucât egalitatea între femei și bărbați este un drept fundamental consacrat în Tratatul privind Uniunea Europeană și în Carta drepturilor fundamentale; întrucât obiectivul Uniunii Europene în acest domeniu constă, de asemenea, în garantarea egalității de șanse și de tratament între bărbați și femei, precum și în combaterea oricărei forme de discriminare pe criterii de gen; |
| --- | --- |

C.

întrucât egalitatea între femei și bărbați este un drept fundamental consacrat în Tratatul privind Uniunea Europeană și în Carta drepturilor fundamentale; întrucât obiectivul Uniunii Europene în acest domeniu constă, de asemenea, în garantarea egalității de șanse și de tratament între bărbați și femei, precum și în combaterea oricărei forme de discriminare pe criterii de gen;

| D. | întrucât, în 2015, rata de ocupare a femeilor a ajuns la cel mai ridicat nivel din istorie - 64,5 %, dar a rămas cu mult sub cea a bărbaților, care se situa la 75,6 %; întrucât pentru femei, probabilitatea de a se angaja și de a rămâne în locuri de muncă cu timp parțial (adeseori în mod involuntar) este de patru ori mai mare decât pentru bărbați; întrucât mulți tineri rămân săraci, deși lucrează, mai ales în Grecia, Spania, Croația, Italia, Cipru Portugalia și Slovacia; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în 2015, rata de ocupare a femeilor a ajuns la cel mai ridicat nivel din istorie - 64,5 %, dar a rămas cu mult sub cea a bărbaților, care se situa la 75,6 %; întrucât pentru femei, probabilitatea de a se angaja și de a rămâne în locuri de muncă cu timp parțial (adeseori în mod involuntar) este de patru ori mai mare decât pentru bărbați; întrucât mulți tineri rămân săraci, deși lucrează, mai ales în Grecia, Spania, Croația, Italia, Cipru Portugalia și Slovacia;

| E. | întrucât rata șomajului în rândul femeilor este subestimată, având în vedere că multe femei nu sunt înregistrate ca șomere, în special cele care locuiesc în zone rurale sau izolate, cele care ajută la afacerile familiale și multe dintre cele care se dedică exclusiv muncii în gospodărie și îngrijirii copiilor; întrucât și această situație conduce la o disparitate în ceea ce privește accesul la servicii publice (prestații, pensii, concediu de maternitate, concediu medical, acces la securitate socială etc.); |
| --- | --- |

E.

întrucât rata șomajului în rândul femeilor este subestimată, având în vedere că multe femei nu sunt înregistrate ca șomere, în special cele care locuiesc în zone rurale sau izolate, cele care ajută la afacerile familiale și multe dintre cele care se dedică exclusiv muncii în gospodărie și îngrijirii copiilor; întrucât și această situație conduce la o disparitate în ceea ce privește accesul la servicii publice (prestații, pensii, concediu de maternitate, concediu medical, acces la securitate socială etc.);

| F. | întrucât raportul Eurofound referitor la diferențele de gen în ceea ce privește ocuparea forței de muncă estimează că diferențele de gen în ocuparea forței de muncă generează pentru UE costuri de aproximativ 370 de miliarde de euro pe an sau 2,8 % din PIB-ul UE (32); |
| --- | --- |

F.

întrucât raportul Eurofound referitor la diferențele de gen în ceea ce privește ocuparea forței de muncă estimează că diferențele de gen în ocuparea forței de muncă generează pentru UE costuri de aproximativ 370 de miliarde de euro pe an sau 2,8 % din PIB-ul UE (32);

| G. | întrucât, în țările afectate de criza economică și reducerile bugetare, femeile au fost afectate în mod disproporționat, în special femeile tinere și femeile în vârstă, mamele singure și femeile afectate de discriminări multiple și întrucât acest fapt a condus la sărăcie și la marginalizarea lor socială prin excluderea lor din ce în ce mai mare de pe piața muncii; întrucât reducerile operate în serviciile publice de îngrijire și de sănătate au determinat un transfer al responsabilităților de îngrijire de la societate înapoi la gospodării, ceea ce a afectat mai ales femeile; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în țările afectate de criza economică și reducerile bugetare, femeile au fost afectate în mod disproporționat, în special femeile tinere și femeile în vârstă, mamele singure și femeile afectate de discriminări multiple și întrucât acest fapt a condus la sărăcie și la marginalizarea lor socială prin excluderea lor din ce în ce mai mare de pe piața muncii; întrucât reducerile operate în serviciile publice de îngrijire și de sănătate au determinat un transfer al responsabilităților de îngrijire de la societate înapoi la gospodării, ceea ce a afectat mai ales femeile;

| H. | întrucât feminizarea sărăciei persistă în UE și întrucât proporțiile foarte ridicate de șomaj, sărăcie și excluziune socială în rândul femeilor sunt strâns legate de reducerile bugetare din serviciile publice, cum ar fi îngrijirea sănătății, educația, serviciile sociale și prestațiile sociale; întrucât aceste politici conduc la o mai mare instabilitate a locurilor de muncă, mai ales prin creșterea numărului de contracte de muncă cu fracțiune de normă și de contracte temporare; |
| --- | --- |

H.

întrucât feminizarea sărăciei persistă în UE și întrucât proporțiile foarte ridicate de șomaj, sărăcie și excluziune socială în rândul femeilor sunt strâns legate de reducerile bugetare din serviciile publice, cum ar fi îngrijirea sănătății, educația, serviciile sociale și prestațiile sociale; întrucât aceste politici conduc la o mai mare instabilitate a locurilor de muncă, mai ales prin creșterea numărului de contracte de muncă cu fracțiune de normă și de contracte temporare;

| I. | întrucât, în 2015, trei sferturi dintre treburile domestice și două treimi dintre sarcinile de îngrijire erau îndeplinite de femei care lucrează, ele purtând, așadar, în mod covârșitor povara dublă a responsabilităților; întrucât femeile, în general, își asumă o responsabilitate covârșitor mai mare în privința îngrijirii copiilor și a sarcinilor domestice; întrucât rolurile tradiționale de gen și stereotipurile de gen continuă să influențeze puternic repartiția rolurilor femeilor și bărbaților acasă, la locul de muncă și în societate în general; întrucât o astfel de diviziune tradițională a responsabilităților tinde să perpetueze status quo-ul, limitându-le posibilitățile de angajare și de dezvoltare personală a femeilor și lăsându-le puțin timp pentru incluziune socială și pentru participare la viața comunității sau la activități economice; întrucât o împărțire egală a „muncii neremunerate” între bărbați și femei, cum ar fi responsabilitățile de îngrijire și cele casnice, este o condiție prealabilă pentru independența economică a femeilor pe termen lung; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în 2015, trei sferturi dintre treburile domestice și două treimi dintre sarcinile de îngrijire erau îndeplinite de femei care lucrează, ele purtând, așadar, în mod covârșitor povara dublă a responsabilităților; întrucât femeile, în general, își asumă o responsabilitate covârșitor mai mare în privința îngrijirii copiilor și a sarcinilor domestice; întrucât rolurile tradiționale de gen și stereotipurile de gen continuă să influențeze puternic repartiția rolurilor femeilor și bărbaților acasă, la locul de muncă și în societate în general; întrucât o astfel de diviziune tradițională a responsabilităților tinde să perpetueze status quo-ul, limitându-le posibilitățile de angajare și de dezvoltare personală a femeilor și lăsându-le puțin timp pentru incluziune socială și pentru participare la viața comunității sau la activități economice; întrucât o împărțire egală a „muncii neremunerate” între bărbați și femei, cum ar fi responsabilitățile de îngrijire și cele casnice, este o condiție prealabilă pentru independența economică a femeilor pe termen lung;

| J. | întrucât o serie de tipuri de concedii legate de motive familiale dau în continuare naștere unor practici discriminatorii și stigmatizării, pentru femei, dar și pentru bărbați, în pofida actualului cadru de politici și a legislației la nivelul UE și la nivel național și întrucât aceste practici afectează în special femeile ca principalele responsabile de îngrijire care folosesc concediile de tip familial; |
| --- | --- |

J.

întrucât o serie de tipuri de concedii legate de motive familiale dau în continuare naștere unor practici discriminatorii și stigmatizării, pentru femei, dar și pentru bărbați, în pofida actualului cadru de politici și a legislației la nivelul UE și la nivel național și întrucât aceste practici afectează în special femeile ca principalele responsabile de îngrijire care folosesc concediile de tip familial;

| K. | întrucât aproape un sfert din statele membre ale UE nu au adoptat dispoziții legale pentru concediul de paternitate și întrucât o serie de state membre care au astfel de dispoziții permit bărbaților să își ia acest concediu pentru doar una, două sau câteva zile; întrucât în opt state membre concediul de paternitate nu este plătit, iar rata de folosire a concediului pentru creșterea copilului de către tați în statele membre rămâne scăzută, numai 10 % dintre tați luându-și cel puțin o zi de concediu pentru creșterea copilului, față de procentul de 97 % de femei care iau concediul pentru creșterea copilului disponibil ambilor părinți; întrucât promovarea unei folosiri mai mari a concediului pentru creșterea copilului și a concediului de paternitate este esențială pentru realizarea egalității de gen; întrucât studiile Eurofound (33) au evidențiat aspectele care influențează rata de folosire a concediilor din motive familiale de către tați, și anume: nivelul de compensare, flexibilitatea sistemului de concedii, disponibilitatea informațiilor, disponibilitatea și flexibilitatea structurilor de îngrijire a copiilor, precum și teama de a fi excluși de pe piața forței de muncă ca urmare a intrării în concediu; |
| --- | --- |

K.

întrucât aproape un sfert din statele membre ale UE nu au adoptat dispoziții legale pentru concediul de paternitate și întrucât o serie de state membre care au astfel de dispoziții permit bărbaților să își ia acest concediu pentru doar una, două sau câteva zile; întrucât în opt state membre concediul de paternitate nu este plătit, iar rata de folosire a concediului pentru creșterea copilului de către tați în statele membre rămâne scăzută, numai 10 % dintre tați luându-și cel puțin o zi de concediu pentru creșterea copilului, față de procentul de 97 % de femei care iau concediul pentru creșterea copilului disponibil ambilor părinți; întrucât promovarea unei folosiri mai mari a concediului pentru creșterea copilului și a concediului de paternitate este esențială pentru realizarea egalității de gen; întrucât studiile Eurofound (33) au evidențiat aspectele care influențează rata de folosire a concediilor din motive familiale de către tați, și anume: nivelul de compensare, flexibilitatea sistemului de concedii, disponibilitatea informațiilor, disponibilitatea și flexibilitatea structurilor de îngrijire a copiilor, precum și teama de a fi excluși de pe piața forței de muncă ca urmare a intrării în concediu;

| L. | întrucât pentru incluziunea activă a femeilor pe piața forței de muncă trebuie să existe structuri și servicii de îngrijire a copiilor, persoanelor în vârstă și a altor membri de familie aflați în întreținere, care să fie de calitate, accesibile și la un preț convenabil; întrucât „obiectivele de la Barcelona” se dovedesc a fi un instrument excelent pentru a realiza o egalitate de gen reală și întrucât toate statele membre trebuie să urmărească realizarea cât mai rapidă a acestor obiective; întrucât, din ce în ce mai des, din cauza lipsei de structuri și servicii de îngrijire a copiilor de calitate și la prețuri accesibile, mamele sunt obligate să aleagă între un loc de muncă cu timp parțial sau să renunțe la propriul lor loc de muncă pentru a avea grijă de copii, cu repercusiuni în ceea ce privește veniturile familiei și pensia; |
| --- | --- |

L.

întrucât pentru incluziunea activă a femeilor pe piața forței de muncă trebuie să existe structuri și servicii de îngrijire a copiilor, persoanelor în vârstă și a altor membri de familie aflați în întreținere, care să fie de calitate, accesibile și la un preț convenabil; întrucât „obiectivele de la Barcelona” se dovedesc a fi un instrument excelent pentru a realiza o egalitate de gen reală și întrucât toate statele membre trebuie să urmărească realizarea cât mai rapidă a acestor obiective; întrucât, din ce în ce mai des, din cauza lipsei de structuri și servicii de îngrijire a copiilor de calitate și la prețuri accesibile, mamele sunt obligate să aleagă între un loc de muncă cu timp parțial sau să renunțe la propriul lor loc de muncă pentru a avea grijă de copii, cu repercusiuni în ceea ce privește veniturile familiei și pensia;

| M. | întrucât accesul la formare și dreptul fundamental la educație a fetelor și a femeilor reprezint valori europene importante și elemente esențiale pentru capacitarea fetelor și a femeilor la nivel social, cultural și profesional, precum și pentru exercitarea deplină a tuturor celorlalte drepturi sociale, economice, culturale și politice și, în consecință, pentru prevenirea violenței împotriva femeilor și a fetelor; întrucât educația universală obligatorie gratuită este o condiție sine qua non pentru garantarea șanselor egale pentru toți și ar trebui să fie disponibilă pentru toți copiii, fără niciun fel de discriminare și indiferent de statutul lor de rezident; întrucât combaterea inegalităților de gen începe de la vârsta preșcolară și necesită o supraveghere pedagogică constantă a programelor de învățământ, a obiectivelor de dezvoltare și a rezultatelor învățării; |
| --- | --- |

M.

întrucât accesul la formare și dreptul fundamental la educație a fetelor și a femeilor reprezint valori europene importante și elemente esențiale pentru capacitarea fetelor și a femeilor la nivel social, cultural și profesional, precum și pentru exercitarea deplină a tuturor celorlalte drepturi sociale, economice, culturale și politice și, în consecință, pentru prevenirea violenței împotriva femeilor și a fetelor; întrucât educația universală obligatorie gratuită este o condiție sine qua non pentru garantarea șanselor egale pentru toți și ar trebui să fie disponibilă pentru toți copiii, fără niciun fel de discriminare și indiferent de statutul lor de rezident; întrucât combaterea inegalităților de gen începe de la vârsta preșcolară și necesită o supraveghere pedagogică constantă a programelor de învățământ, a obiectivelor de dezvoltare și a rezultatelor învățării;

| N. | întrucât egalitatea de gen este responsabilitatea tuturor persoanelor din societate și cere contribuția activă atât a femeilor, cât și a bărbaților; întrucât autoritățile ar trebui să angajeze în derularea de campanii de educare adresate bărbaților și generațiilor mai tinere, cu scopul de a implica bărbații și băieții ca parteneri, prevenind și eliminând treptat toate formele de violență de gen și promovând sau capacitând femeile; |
| --- | --- |

N.

întrucât egalitatea de gen este responsabilitatea tuturor persoanelor din societate și cere contribuția activă atât a femeilor, cât și a bărbaților; întrucât autoritățile ar trebui să angajeze în derularea de campanii de educare adresate bărbaților și generațiilor mai tinere, cu scopul de a implica bărbații și băieții ca parteneri, prevenind și eliminând treptat toate formele de violență de gen și promovând sau capacitând femeile;

| O. | întrucât, deși femeile, în medie, au un nivel de educație mai ridicat decât bărbații, diferența de remunerare între femei și bărbați în UE a rămas în medie la 16,1 % în 2014, cu diferențe semnificative între statele membre; |
| --- | --- |

O.

întrucât, deși femeile, în medie, au un nivel de educație mai ridicat decât bărbații, diferența de remunerare între femei și bărbați în UE a rămas în medie la 16,1 % în 2014, cu diferențe semnificative între statele membre;

| P. | întrucât segregarea de gen orizontală și verticală de gen în ocuparea forței de muncă este încă un fenomen larg răspândit, cauzat, printre altele de faptul că locurilor de muncă considerate „feminine” li se atribuie o valoare mai mică decât celor considerate „masculine”, de plafoanele de sticlă persistente, care împiedică femeile să ajungă la cele mai înalte și mai bine plătite pozițiile, precum și de supra-reprezentarea femeilor în munca cu timp parțial, care este mai puțin bine plătită decât munca cu normă întreagă; întrucât, deși numărul de femei absolvente de învățământ superior este egal sau chiar depășește numărul bărbaților absolvenți, impactul stereotipurilor de gen asupra educației, formării și deciziilor luate de elevi în școală le poate influența alegerile pe parcursul vieții și, în consecință, poate avea implicații puternice pentru piața forței de muncă; întrucât stereotipurile larg vehiculate de societate privind incompatibilitatea maternității cu locurile de muncă cu normă întreagă dezavantajează femeile și pot descuraja tinerele să urmeze cursuri universitare sau să investească în carieră; |
| --- | --- |

P.

întrucât segregarea de gen orizontală și verticală de gen în ocuparea forței de muncă este încă un fenomen larg răspândit, cauzat, printre altele de faptul că locurilor de muncă considerate „feminine” li se atribuie o valoare mai mică decât celor considerate „masculine”, de plafoanele de sticlă persistente, care împiedică femeile să ajungă la cele mai înalte și mai bine plătite pozițiile, precum și de supra-reprezentarea femeilor în munca cu timp parțial, care este mai puțin bine plătită decât munca cu normă întreagă; întrucât, deși numărul de femei absolvente de învățământ superior este egal sau chiar depășește numărul bărbaților absolvenți, impactul stereotipurilor de gen asupra educației, formării și deciziilor luate de elevi în școală le poate influența alegerile pe parcursul vieții și, în consecință, poate avea implicații puternice pentru piața forței de muncă; întrucât stereotipurile larg vehiculate de societate privind incompatibilitatea maternității cu locurile de muncă cu normă întreagă dezavantajează femeile și pot descuraja tinerele să urmeze cursuri universitare sau să investească în carieră;

| Q. | întrucât indicatorul compus al orelor lucrate remunerate și neremunerate, utilizat în sondajul privind condițiile de muncă al Eurofound arată că, dacă se calculează orele lucrate remunerate și neremunerate, în general, femeile au un program de lucru mai lung (34); |
| --- | --- |

Q.

întrucât indicatorul compus al orelor lucrate remunerate și neremunerate, utilizat în sondajul privind condițiile de muncă al Eurofound arată că, dacă se calculează orele lucrate remunerate și neremunerate, în general, femeile au un program de lucru mai lung (34);

| R. | întrucât în sectoarele legate, printre altele, de bunuri, servicii sau agricultură există un acces inegal între bărbați și femei la resursele economice și financiare, cum ar fi activele, capitalul, resursele productive și creditarea; |
| --- | --- |

R.

întrucât în sectoarele legate, printre altele, de bunuri, servicii sau agricultură există un acces inegal între bărbați și femei la resursele economice și financiare, cum ar fi activele, capitalul, resursele productive și creditarea;

| S. | întrucât încă mai persistă disparitatea la nivel de pensii în UE, în 2014 ea situându-se la un procent copleșitor de 40,2 %; întrucât este rezultatul dezavantajelor acumulate în timp de femei, cum ar fi lipsa de acces la numeroase resurse financiare, precum sistemele de prestații sau de pensii, asociate cu norma întreagă de muncă și pentru care multe femei nu sunt eligibile deoarece ele tind să ocupe un loc de muncă cu timp parțial sau au întreruperi în carieră din cauza responsabilităților familiale; |
| --- | --- |

S.

întrucât încă mai persistă disparitatea la nivel de pensii în UE, în 2014 ea situându-se la un procent copleșitor de 40,2 %; întrucât este rezultatul dezavantajelor acumulate în timp de femei, cum ar fi lipsa de acces la numeroase resurse financiare, precum sistemele de prestații sau de pensii, asociate cu norma întreagă de muncă și pentru care multe femei nu sunt eligibile deoarece ele tind să ocupe un loc de muncă cu timp parțial sau au întreruperi în carieră din cauza responsabilităților familiale;

| T. | întrucât unele state membre ale din UE păstrează practica neindividualizării sistemelor fiscale și de securitate socială; întrucât această situație face femeile dependente de soții lor, deoarece ele ar putea primi numai drepturi derivate în urma relațiilor cu bărbații; |
| --- | --- |

T.

întrucât unele state membre ale din UE păstrează practica neindividualizării sistemelor fiscale și de securitate socială; întrucât această situație face femeile dependente de soții lor, deoarece ele ar putea primi numai drepturi derivate în urma relațiilor cu bărbații;

| U. | întrucât, în ultimul deceniu, proporția totală a femeilor în parlamentele naționale/federale a crescut cu numai aproximativ 6 %, atingând 29 % în 2015; |
| --- | --- |

U.

întrucât, în ultimul deceniu, proporția totală a femeilor în parlamentele naționale/federale a crescut cu numai aproximativ 6 %, atingând 29 % în 2015;

| V. | întrucât, în 2015, femeile reprezentau numai 6,5 % din președinți și 4,3 % din președinții consiliilor de administrație ale celor mai mari societăți cotate la bursă; |
| --- | --- |

V.

întrucât, în 2015, femeile reprezentau numai 6,5 % din președinți și 4,3 % din președinții consiliilor de administrație ale celor mai mari societăți cotate la bursă;

| W. | întrucât, în pofida angajamentului UE pentru egalitatea de gen în procesul decizional, consiliilor de administrație ale agențiilor UE le lipsește aproape total echilibrul de gen și reflectă tendințe persistente de segregare de gen, pentru că, în medie, 71 % din membrii consiliilor de administrație sunt bărbați și doar unul din trei consilii de administrație este condus de o femeie, iar dintre cei 42 de directorii executivi ai agențiilor UE, doar 6 sunt femei; |
| --- | --- |

W.

întrucât, în pofida angajamentului UE pentru egalitatea de gen în procesul decizional, consiliilor de administrație ale agențiilor UE le lipsește aproape total echilibrul de gen și reflectă tendințe persistente de segregare de gen, pentru că, în medie, 71 % din membrii consiliilor de administrație sunt bărbați și doar unul din trei consilii de administrație este condus de o femeie, iar dintre cei 42 de directorii executivi ai agențiilor UE, doar 6 sunt femei;

| X. | întrucât peste o jumătate dintre femeile victime ale omorurilor sunt ucise de un partener intim, o rudă sau un membru al familiei (35); întrucât 33 % dintre femeile din UE s-au confruntat cu acte de violență fizică sau sexuală, iar 55 % dintre ele au fost hărțuite sexual și 32 % la locul de muncă; întrucât femeile sunt deosebit de vulnerabile la violența sexuală, fizică, la violența online, comportamentul intimidant pe internet și la urmărirea obsesivă; |
| --- | --- |

X.

întrucât peste o jumătate dintre femeile victime ale omorurilor sunt ucise de un partener intim, o rudă sau un membru al familiei (35); întrucât 33 % dintre femeile din UE s-au confruntat cu acte de violență fizică sau sexuală, iar 55 % dintre ele au fost hărțuite sexual și 32 % la locul de muncă; întrucât femeile sunt deosebit de vulnerabile la violența sexuală, fizică, la violența online, comportamentul intimidant pe internet și la urmărirea obsesivă;

| Y. | întrucât violența împotriva femeilor este cea mai răspândită încălcare a drepturilor omului din lume, care afectează toate straturile societății, indiferent de vârstă, nivel de educație, venituri, poziție socială și țară de origine sau de reședință și reprezintă o piedică majoră în calea egalității între femei și bărbați; întrucât în unele state membre fenomenul femicidului nu înregistrează scăderi; |
| --- | --- |

Y.

întrucât violența împotriva femeilor este cea mai răspândită încălcare a drepturilor omului din lume, care afectează toate straturile societății, indiferent de vârstă, nivel de educație, venituri, poziție socială și țară de origine sau de reședință și reprezintă o piedică majoră în calea egalității între femei și bărbați; întrucât în unele state membre fenomenul femicidului nu înregistrează scăderi;

| Z. | întrucât sondajele de opinie referitoare la atitudinile față de violența împotriva femeilor demonstrează o prevalență îngrijorătoare a tendinței de a da vina pe victimă, ceea ce ar putea fi unul dintre efectele patriarhatului; întrucât, de multe ori, autoritățile publice și alte instituții nu condamnă ferm un astfel de comportament; |
| --- | --- |

Z.

întrucât sondajele de opinie referitoare la atitudinile față de violența împotriva femeilor demonstrează o prevalență îngrijorătoare a tendinței de a da vina pe victimă, ceea ce ar putea fi unul dintre efectele patriarhatului; întrucât, de multe ori, autoritățile publice și alte instituții nu condamnă ferm un astfel de comportament;

| AA. | întrucât modurile de comunicare digitală au contribuit la răspândirea discursurilor de incitare la ură și a amenințărilor împotriva femeilor, 18 % dintre femeile din Europa suferind, începând din adolescență, de o formă de hărțuire în mediul online, iar nouă milioane fiind victime ale violenței online în Europa; întrucât există o lipsă de reacție din partea sistemului de justiție față de violența împotriva femeilor în mediul online; întrucât agresorii și persoanele care incită la ură sunt foarte rar reclamate, anchetate, urmărite penal și condamnate; |
| --- | --- |

AA.

întrucât modurile de comunicare digitală au contribuit la răspândirea discursurilor de incitare la ură și a amenințărilor împotriva femeilor, 18 % dintre femeile din Europa suferind, începând din adolescență, de o formă de hărțuire în mediul online, iar nouă milioane fiind victime ale violenței online în Europa; întrucât există o lipsă de reacție din partea sistemului de justiție față de violența împotriva femeilor în mediul online; întrucât agresorii și persoanele care incită la ură sunt foarte rar reclamate, anchetate, urmărite penal și condamnate;

| AB. | întrucât 23 % dintre lesbiene și 35 % dintre persoanele transgen au fost atacate fizic sau sexual sau amenințate cu violența acasă sau în alte locuri (pe stradă, în mijloacele de transport în comun, la locul de muncă etc.) cel puțin o dată în ultimii cinci ani; |
| --- | --- |

AB.

întrucât 23 % dintre lesbiene și 35 % dintre persoanele transgen au fost atacate fizic sau sexual sau amenințate cu violența acasă sau în alte locuri (pe stradă, în mijloacele de transport în comun, la locul de muncă etc.) cel puțin o dată în ultimii cinci ani;

| AC. | întrucât, potrivit sondajului privind persoanele LGBT din UE, lesbienele, femeile bisexuale și transgen se confruntă cu un risc uriaș de discriminare din cauza orientării lor sexuale sau a identității lor de gen; întrucât discriminarea pe motive de gen se intersectează cu alte discriminări pe criterii de rasă și origine etnică, religie, dizabilitate, starea de sănătate, identitate de gen, orientare sexuală sau condiții socio-economice; |
| --- | --- |

AC.

întrucât, potrivit sondajului privind persoanele LGBT din UE, lesbienele, femeile bisexuale și transgen se confruntă cu un risc uriaș de discriminare din cauza orientării lor sexuale sau a identității lor de gen; întrucât discriminarea pe motive de gen se intersectează cu alte discriminări pe criterii de rasă și origine etnică, religie, dizabilitate, starea de sănătate, identitate de gen, orientare sexuală sau condiții socio-economice;

| AD. | întrucât se înregistrează o deteriorare a condițiilor în care locuiesc anumite grupuri de femei, care se confruntă în mod frecvent cu multiple dificultăți și riscuri și niveluri foarte ridicate de discriminare; |
| --- | --- |

AD.

întrucât se înregistrează o deteriorare a condițiilor în care locuiesc anumite grupuri de femei, care se confruntă în mod frecvent cu multiple dificultăți și riscuri și niveluri foarte ridicate de discriminare;

| AE. | întrucât, în 2015, UE a înregistrat o creștere fără precedent a numărului de refugiați și solicitanți de azil pe teritoriul său; întrucât, conform UNHCR, femeile și copiii au reprezentat peste jumătate din acești refugiați și solicitanți de azil; întrucât au fost raportate acte de violență și abuzuri, inclusiv violență sexuală, împotriva femeilor refugiate și a copiilor, pe parcursul călătoriei lor, inclusiv în centrele de primire supraaglomerate din UE; |
| --- | --- |

AE.

întrucât, în 2015, UE a înregistrat o creștere fără precedent a numărului de refugiați și solicitanți de azil pe teritoriul său; întrucât, conform UNHCR, femeile și copiii au reprezentat peste jumătate din acești refugiați și solicitanți de azil; întrucât au fost raportate acte de violență și abuzuri, inclusiv violență sexuală, împotriva femeilor refugiate și a copiilor, pe parcursul călătoriei lor, inclusiv în centrele de primire supraaglomerate din UE;

| AF. | întrucât femeile și fetele reprezintă 80 % din victimele înregistrate ale traficului de ființe umane (36), întrucât identificarea victimelor rămâne problematică și întrucât trebuie mărit sprijinul și acordată mai multă protecție victimelor, iar toate eforturile de combatere a traficului trebuie să țină seama de aspectele de gen; |
| --- | --- |

AF.

întrucât femeile și fetele reprezintă 80 % din victimele înregistrate ale traficului de ființe umane (36), întrucât identificarea victimelor rămâne problematică și întrucât trebuie mărit sprijinul și acordată mai multă protecție victimelor, iar toate eforturile de combatere a traficului trebuie să țină seama de aspectele de gen;

| AG. | întrucât unul dintre scopurile principale ale traficului de ființe umane este exploatarea sexuală și întrucât femeile care sunt victime ale traficului sunt condamnate la o viață de captivitate și tiranie, prin violențe zilnice, fizice, dar și psihice; |
| --- | --- |

AG.

întrucât unul dintre scopurile principale ale traficului de ființe umane este exploatarea sexuală și întrucât femeile care sunt victime ale traficului sunt condamnate la o viață de captivitate și tiranie, prin violențe zilnice, fizice, dar și psihice;

| AH. | întrucât sănătatea sexuală și reproductivă și drepturile aferente sunt drepturi fundamentale ale omului și reprezintă un element esențial al egalității de gen și al autodeterminării; întrucât acestea ar trebui incluse în Strategia UE în domeniul sănătății; |
| --- | --- |

AH.

întrucât sănătatea sexuală și reproductivă și drepturile aferente sunt drepturi fundamentale ale omului și reprezintă un element esențial al egalității de gen și al autodeterminării; întrucât acestea ar trebui incluse în Strategia UE în domeniul sănătății;

| AI. | întrucât sănătatea femeilor nu ar trebui să fie niciodată pusă în pericol din cauza obiecțiilor pe motive de conștiință sau a convingerilor personale; |
| --- | --- |

AI.

întrucât sănătatea femeilor nu ar trebui să fie niciodată pusă în pericol din cauza obiecțiilor pe motive de conștiință sau a convingerilor personale;

| AJ. | întrucât s-a constatat că aplicarea legislației UE privind egalitatea de gen în statele membre a înregistrat probleme specifice legate de transpunerea și aplicarea directivelor relevante, cum ar fi deficiențe semnificative în legislație și inconsecvențe în aplicarea legislației de către instanțele naționale, dar, de asemenea, un aspect important, dar și o lipsă generală de cunoștințe cu privire la principiile și legislația privind egalitatea (37); |
| --- | --- |

AJ.

întrucât s-a constatat că aplicarea legislației UE privind egalitatea de gen în statele membre a înregistrat probleme specifice legate de transpunerea și aplicarea directivelor relevante, cum ar fi deficiențe semnificative în legislație și inconsecvențe în aplicarea legislației de către instanțele naționale, dar, de asemenea, un aspect important, dar și o lipsă generală de cunoștințe cu privire la principiile și legislația privind egalitatea (37);

| AK. | întrucât în special directivele UE privind egalitatea de gen nu sunt implementate în mod corespunzător în mai multe state membre ale UE care nu protejează persoanele transgen împotriva discriminării în domenii precum accesul la locuri de muncă și accesul la bunuri și servicii; |
| --- | --- |

AK.

întrucât în special directivele UE privind egalitatea de gen nu sunt implementate în mod corespunzător în mai multe state membre ale UE care nu protejează persoanele transgen împotriva discriminării în domenii precum accesul la locuri de muncă și accesul la bunuri și servicii;

| AL. | întrucât mecanismele instituționale pentru egalitatea de gen sunt adesea marginalizate în structurile guvernamentale naționale, divizate între diferite domenii de politică, obstrucționate prin mandate complexe și extinse, fără a dispune de personal, pregătire, date și resurse suficiente, și nici de sprijin suficient din partea conducerii politice (38); |
| --- | --- |

AL.

întrucât mecanismele instituționale pentru egalitatea de gen sunt adesea marginalizate în structurile guvernamentale naționale, divizate între diferite domenii de politică, obstrucționate prin mandate complexe și extinse, fără a dispune de personal, pregătire, date și resurse suficiente, și nici de sprijin suficient din partea conducerii politice (38);

| AM. | întrucât problema persistentă a lipsei de date cuprinzătoare, fiabile, defalcate pe gen creează ambiguități și denaturează imaginea de ansamblu a situației egalității de gen, în special în ceea ce privește violența față de femei și violența bazată pe gen; întrucât colectarea unor astfel de date nu numai că ar oferi o imagine clară a situației, dar ar și atrage atenția asupra unor chestiuni presante; |
| --- | --- |

AM.

întrucât problema persistentă a lipsei de date cuprinzătoare, fiabile, defalcate pe gen creează ambiguități și denaturează imaginea de ansamblu a situației egalității de gen, în special în ceea ce privește violența față de femei și violența bazată pe gen; întrucât colectarea unor astfel de date nu numai că ar oferi o imagine clară a situației, dar ar și atrage atenția asupra unor chestiuni presante;

| AN. | întrucât partenerii sociali joacă un rol esențial în atingerea obiectivelor de egalitate, datorită rolului lor esențial în conturarea pieței forței de muncă și a condițiilor sociale prin implicarea lor în elaborarea politicilor și în negocierea colectivă la diverse niveluri, deși este clar faptul că rolul specific pe care îl joacă în diferite țări și în sisteme de relații industriale depinde în mare măsură de tradițiile naționale și de puterea organizațională (39); |
| --- | --- |

AN.

întrucât partenerii sociali joacă un rol esențial în atingerea obiectivelor de egalitate, datorită rolului lor esențial în conturarea pieței forței de muncă și a condițiilor sociale prin implicarea lor în elaborarea politicilor și în negocierea colectivă la diverse niveluri, deși este clar faptul că rolul specific pe care îl joacă în diferite țări și în sisteme de relații industriale depinde în mare măsură de tradițiile naționale și de puterea organizațională (39);

| AO. | întrucât, după cum sugerează sondajul Eurobarometru din 2016, 55 % dintre europeni ar dori ca UE să intervină mai mult în domeniul egalității de tratament între bărbați și femei; întrucât obligația Comisiei de a realiza egalitatea de gen în conformitate cu tratatele este independentă de sondaje; |
| --- | --- |

AO.

întrucât, după cum sugerează sondajul Eurobarometru din 2016, 55 % dintre europeni ar dori ca UE să intervină mai mult în domeniul egalității de tratament între bărbați și femei; întrucât obligația Comisiei de a realiza egalitatea de gen în conformitate cu tratatele este independentă de sondaje;

| 1. | este profund îngrijorat de faptul că UE este abia la jumătatea drumului în realizarea egalității de gen, conform Indicelui egalității de gen pe 2015, elaborat de EIGE; regretă profund faptul că statutul și profilul egalității de gen și al combaterii discriminării de gen prezintă semne că ar scădea în importanță, fiind marginalizate ca obiectiv politic și subminate ca domeniu de politici, în special în contextul reacțiilor negative la nivel european împotriva drepturilor femeilor și ale persoanelor LGBTI și a drepturilor privind sănătatea sexuală și a reproducerii; întrucât crede că este necesar să se ia în considerare motivele care stau la baza acestei tendințe și să se analizeze strategiile, instrumentele și abordările actuale promovate în domeniul egalității de gen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază faptul că TUE obligă UE să combată excluziunea socială și discriminarea, iar Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) consacră eliminarea inegalităților și promovarea egalității de gen ca angajament al Uniunii; subliniază că principiul egalității de gen nu împiedică menținerea sau adoptarea unor măsuri care oferă avantaje concrete sexului sub-reprezentat, conform articolului 23 din Carta drepturilor fundamentale; |
| --- | --- |

2.

| 3. | invită Comisia să integreze egalitatea de gen în bugete, în elaborarea politicilor și în implementarea programelor și a acțiunilor UE, precum și să realizeze evaluări de impact din perspectiva genului atunci când creează o politică nouă, pentru a garanta o reacție a UE în materie de politici mai coerentă și bazată pe fapte, ca răspuns la problemele pe care le ridică egalitatea de gen; invită statele membre să adopte măsurile corespunzătoare la nivel național; |
| --- | --- |

3.

| 4. | cere Comisiei să ia măsuri imediate (și să asigure o mai mare evaluare a acestor măsuri) pentru a stopa impactul acestor reduceri ale cheltuielilor publice care au efecte negative asupra drepturilor femeilor și a egalității de gen în statele membre ale UE; |
| --- | --- |

4.

| 5. | regretă că nu există principiul integrării perspectivei de gen în Strategia Europa 2020 și cere includerea unei integrări generale și mai ferme a perspectivei de gen în această strategie, prin abordarea cauzelor structurale ale sărăciei în rândul femeilor, în special în cadrul formulării recomandărilor de țară în contextul semestrului european; cere, de asemenea, includerea în analiza anuală a creșterii a unor orientări de politici specifice privind reducerea inegalităților de gen; |
| --- | --- |

5.

| 6. | remarcă intersecționalitatea genului și a altor motive de discriminare și impactul disproporționat al discriminării multiple asupra femeilor; susține că este imperativă combaterea sărăciei în rândul femeilor, în special al femeilor în vârstă, al mamelor singure, al femeilor victime ale violenței de gen, al femeilor cu dizabilități, al femeilor migrante, solicitante de azil și refugiate și al celor care aparțin minorităților; încurajează statele membre să coopereze cu autoritățile regionale și locale, cu organismele de aplicare a legii, organismele naționale responsabile cu egalitatea și cu organizațiile societății civile pentru a monitoriza interacțiunea dintre gen și diferitele motive de discriminare, precum și să implementeze strategii de incluziune mai eficiente și să folosească mai eficient resursele alocate politicilor sociale, în special Fondul social european și fondurile structurale; |
| --- | --- |

6.

| 7. | sprijină apelul făcut de Consiliu pentru o nouă inițiativă a Comisiei vizând definirea strategiei egalității de gen 2016-2020, care să includă persoanele transgen și intersexuale, și pentru întărirea statutului angajamentului său strategic pentru egalitatea de gen, care să fie strâns legat de Strategia Europa 2020 și să țină seama de Agenda 2030 a Organizației Națiunilor Unite pentru dezvoltare durabilă; |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită Comisia și statele membre să consolideze politicile și să crească investițiile care sprijină angajarea femeilor în locuri de muncă de calitate în toate sectoarele și să ia măsuri pentru a combate formele precare de muncă; |
| --- | --- |

8.

| 9. | încurajează statele membre să promoveze dispoziții, măsuri și acțiuni pentru sprijinirea și consilierea femeilor care decid să devină antreprenoare; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită Comisia să reunească perspectiva de gen cu politica macroeconomică și să impună măsuri inovatoare pentru a îmbunătăți oportunitățile egale de muncă și responsabilități egale de îngrijire pentru ambele genuri; |
| --- | --- |

10.

| 11. | constată că participarea egală a femeilor pe piața forței de muncă și acordarea de salarii mai mari și mai echitabile pentru femei ar duce nu numai la creșterea independenței economice a femeilor, ci și la creșterea semnificativă a potențialului economic al UE, întărindu-i caracterul echitabil și inclusiv; reamintește faptul că, potrivit previziunilor OCDE, convergența totală a ratelor de participare ar conduce la o creștere de 12,4 % a PIB-ului pe cap de locuitor până în 2030; |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită Comisia și statele membre să monitorizeze drepturile femeilor și să ia măsuri împotriva încălcărilor drepturilor lucrătorilor, mai ales ale lucrătoarelor, care ocupă din ce în ce mai mult locuri de muncă prost plătite și sunt victime ale discriminării, precum și să adopte politici și să ia măsuri pentru identificarea, protejarea, și furnizarea de informații despre fenomenul de hărțuire psihologică la locul de muncă, inclusiv hărțuirea femeilor însărcinate sau orice alt dezavantaj suferit de femei după întoarcerea din concediul de maternitate sau când depun cerere pentru un loc de muncă; invită Comisia și statele membre să ofere date dezagregate atât în funcție de gen, cât și în funcție de calitatea lor de părinte, în ceea ce privește diferențele de remunerare și de pensii; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază că educația este un instrument important care permite femeilor să participe pe deplin la dezvoltarea socială și economică; subliniază că măsurile vizând învățarea pe tot parcursul vieții sunt esențiale pentru a le oferi femeilor aptitudini și competențe care să le permită întoarcerea pe piața muncii sau să își îmbunătățească calitatea locului de muncă, venitul și condițiile de muncă; invită Comisia să promoveze inițiative care oferă sprijin pentru implementarea unor programe de educație profesională pentru femei, încurajându-le să participe la programe de învățământ superior în domeniul științei și al tehnologiei și al TI, dezvoltând programe de pregătire privind egalitatea de gen pentru cei care lucrează în domeniul educației și prevenind transmiterea de stereotipuri prin programele școlare și materialele pedagogice; invită universitățile și institutele de cercetare să adopte politici privind egalitatea de gen, respectând orientările elaborate de EIGE, în colaborare cu Comisia Europeană („Instrumentul GEAR – Egalitatea de gen în mediul academic și în cercetare”); |
| --- | --- |

13.

| 14. | invită statele membre să abordeze problema egalității de gen, sexismul și stereotipurile de gen în sistemele lor de educație la toate nivelurile și să se asigure că obiectivele sistemelor lor de educație includ educația pentru drepturile și libertățile fundamentale și pentru drepturile egale și șanse egale pentru femei și bărbați și că principiile de calitate ale sistemelor lor includ eliminarea obstacolelor în calea unei veritabile egalități între femei și bărbați și promovarea egalității depline între aceștia; |
| --- | --- |

14.

| 15. | invită Comisia, în strânsă colaborare cu statele membre, să prezinte un pachet ambițios și cuprinzător de măsuri legislative și nelegislative ce vizează echilibrul dintre viața profesională și cea personală, ca parte a programului de lucru al Comisiei pentru 2017, și ținând cont de pilonul european anunțat al drepturilor sociale și incluzând revizuirea actualelor directive, Directiva 92/85/CEE privind concediul de maternitate și Directiva 2010/18/UE privind concediul pentru creșterea copilului, precum și propunerile de directive privind concediul de paternitate și concediul de îngrijire, încurajând bărbații și femeile din toate categoriile de lucrători să recurgă în mod egal la aceste concedii; |
| --- | --- |

15.

| 16. | remarcă apreciativ că, în perioada 2014-2015, o serie de state membre și-au schimbat politicile și/sau legislația privind concediul pentru creșterea copilului, introducând netransferabilitatea dreptului de a utiliza concediul, natura obligatorie a concediului de paternitate, un concediu de paternitate mai mare și/sau prime în cazul în care concediul este partajat sau distribuit în mod egal între părinți, fapt care asigură o mai mare egalitate între femei și bărbați și o distribuție mai adecvată a responsabilităților de îngrijire și domestice și mărește oportunitățile femeilor de a participa deplin pe piața forței de muncă; invită Comisia și statele membre să ia măsuri pentru a încuraja bărbații să își asume o parte egală a responsabilităților casnice și de îngrijire a copiilor și a altor persoanelor dependente; |
| --- | --- |

16.

| 17. | invită Eurofound să-și dezvolte mai mult activitățile de monitorizare a calității locurilor de muncă și a vieții profesionale prin intermediul sondajului său dedicat condițiilor de muncă în UE, pe baza conceptului de calitate a locului de muncă, care cuprinde veniturile, perspectivele, calitatea timpului de muncă, folosirea aptitudinilor, mediul social, riscurile fizice și intensitatea muncii; invită, totodată, Eurofound să facă mai multe studii cu privire la politicile, acordurile cu partenerii sociali și practicile firmelor care sprijină un echilibru mai bun între viața profesională și cea personală; invită, de asemenea, Eurofound să facă mai multe studii cu privire la modul în care gospodăriile în care există doi lucrători își gestionează timpul de lucru și modul optim de sprijinire a acestora; |
| --- | --- |

17.

| 18. | invită statele membre care nu au făcut încă acest lucru să treacă la individualizarea drepturilor în politicile vizând echitatea socială, în special în sistemele fiscale, astfel încât să elimine stimulentele financiare acordate soțului/soției care câștigă mai puțin, pentru a părăsi piața muncii sau pentru a lucra cu fracțiune de normă; |
| --- | --- |

18.

| 19. | felicită statele membre care au îndeplinit ambele obiective de la Barcelona; încurajează Portugalia, țările de Jos, Luxemburgul, Finlanda, Italia, Malta și Estonia să realizeze celălalt obiectiv și invită Polonia, Croația și România (care au mari întârzieri în îndeplinirea ambelor obiective) să facă mai multe eforturi pentru a furniza servicii publice de îngrijire a copiilor, pentru a contribui la un echilibru mai bun între viața privată și viața profesională a lucrătorilor; subliniază că studiile actuale indică foarte clar că investițiile în îngrijirea copiilor și a persoanelor vor ameliora participarea femeilor la forța de muncă cu normă întreagă și le vor permite o mai mare incluziune locală și socială; |
| --- | --- |

19.

| 20. | reamintește solicitarea adresată Comisiei și statelor membre de a depune eforturi în vederea creării unei Garanții pentru copii, care ar asigura că fiecare copil din Europa expus riscului de sărăcie are acces la asistență medicală gratuită, educație gratuită, îngrijire gratuită, condiții decente de locuit și o alimentație adecvată; subliniază că o astfel de politică trebuie să se ocupe de situația femeilor și a fetelor, în special a celor din comunitățile vulnerabile și marginalizate; remarcă faptul că inițiativa Garanția pentru tineret trebuie să includă o perspectivă de gen; |
| --- | --- |

20.

| 21. | regretă persistența diferenței de remunerare și decalajul de pensii între femei și bărbați și îndeamnă Comisia, statele membre și partenerii sociali să ia măsuri urgente pentru reducerea acestui decalaj; |
| --- | --- |

21.

| 22. | observă că primul pas pentru combaterea diferenței de remunerare între bărbați și femei este asigurarea transparenței nivelurilor de remunerare și constată cu entuziasm că unele societăți au introdus practica analizării și publicării diferenței de remunerare dintre angajații și angajatele lor; invită toți angajatorii și mișcările sindicale să elaboreze și să implementeze instrumente operaționale specifice de evaluare a locului de muncă, pentru a contribui la determinarea remunerației egale pentru muncă egală și muncă de valoare egală; invită, totodată, statele membre să efectueze în mod regulat analize ale nivelurilor salariilor și indemnizațiilor, să publice datele și să ceară firmelor să introducă mecanisme interne pentru detectarea diferențelor de remunerare; |
| --- | --- |

22.

| 23. | salută faptul că Comisia consideră că principiul „remunerării egale pentru munca de valoare egală” este unul dintre domeniile principale de acțiune și solicită, în acest context, reformarea Directivei privind egalitatea de tratament din 2006; |
| --- | --- |

23.

| 24. | condamnă faptul că au crescut diferențele de pensii între femei și bărbați în peste jumătate din statele membre; încurajează Ciprul, Germania și țările de Jos să reducă diferența dintre pensiile bărbaților și cele ale femeilor, care se ridică la aproape 50 %; invită Malta, Spania, Belgia, Irlanda, Grecia, Italia și Austria să elimine diferențele de gen în acordarea pensiilor, între 11 % și 36 % dintre femeile din aceste țări neavând niciun fel de pensie; |
| --- | --- |

24.

| 25. | felicită Guvernul Suediei pentru că a realizat paritatea de reprezentare din perspectiva genului; felicită Slovenia și Franța pentru că au realizat o paritate virtuală și încurajează Ungaria, Slovacia și Grecia, care au format guverne în care nu există nicio femeie (40) , să se asigure că femeile sunt reprezentate adecvat la toate nivelurile proceselor decizionale politice și economice; invită statele membre să garanteze paritatea de gen la nivelul funcțiilor înalte din cadrul guvernelor, instituțiilor și organismelor lor publice și pe listele electorale, pentru a se asigura o reprezentare egală în consiliile locale și parlamentele regionale, naționale, precum și în Parlamentul European; subliniază faptul că diferite studii au demonstrat că o acțiune legislativă corespunzătoare poate conduce la o schimbare rapidă în ceea ce privește echilibrul de gen în politică; împărtășește opinia exprimată de Comisie care precizează că, pentru a avea cote eficiente, este necesar ca acestea să fie însoțite de norme privind ordinea din listele de candidați și de sancțiuni corespunzătoare în caz de nerespectare a acestora; |
| --- | --- |

25.

| 26. | subliniază că subreprezentarea clară a femeilor în funcțiile politice, atât cele elective, cât și cele desemnate la nivelul Uniunii Europene și al statelor sale membre, constituie un deficit democratic care subminează legitimitatea proceselor decizionale, atât la nivel național, cât și la nivelul Uniunii Europene; |
| --- | --- |

26.

| 27. | solicită instituțiilor UE să facă tot posibilul pentru a garanta egalitatea de gen în Colegiul comisarilor și la nivelul funcțiilor înalte din instituțiile, agențiile, institutele și organismele UE; |
| --- | --- |

27.

| 28. | observă cu îngrijorare că, în 2015, majoritatea țărilor se situează sub media UE în ceea ce privește nivelul de reprezentare a femeilor în consiliile de administrație ale societăților mari cotate la bursă, comparativ cu 2010; apreciază, însă, tendința pozitivă generală, în special în Franța, Italia, Regatul Unit, Belgia și Danemarca; |
| --- | --- |

28.

| 29. | solicită din nou Consiliului să adopte rapid o directivă privind echilibrului de gen în rândul administratorilor neexecutivi ai societăților cotate la bursă (Directiva privind femeile în consiliile de administrație), ca un prim pas important pentru reprezentarea egală în sectoarele publice și private; remarcă faptul că cele mai evidente progrese (de la 11,9 % în 2010 la 22,7 % în 2015) s-au înregistrat în statele membre în care a fost adoptată o legislație cu caracter obligatoriu privind cotele de gen consiliile de administrație (41); |
| --- | --- |

29.

| 30. | regretă faptul că numai un singur stat membru a ajuns la paritatea de gen la nivelul celor mai înalte poziții în instituțiile de învățământ superior, dar salută faptul că, în general, se observă o îmbunătățire a reprezentării femeilor în aceste poziții; |
| --- | --- |

30.

| 31. | îndeamnă statele membre să prevină și să reacționeze la toate formele de violență împotriva femeilor și de violență bazată pe gen și să adopte strategii de prevenire suplimentare, să pună la dispoziție la scară largă servicii specializate de sprijin și de protecție astfel încât toate victimele să aibă acces la ele, precum și să acorde o atenție specială pentru aspectele de gen specifice drepturilor victimelor, inclusiv când este vorba despre identitatea de gen și expresia genului victimei, atunci când analizează implementarea Directivei privind drepturile victimelor în 2017; invită Consiliul să activeze clauza-pasarelă prin adoptarea unei decizii în unanimitate care să adauge violența de gen la lista de domenii ale criminalității, prevăzută la articolul 83 alineatul (1) din TFUE; solicită Comisiei să lanseze un registru european pentru ordinele europene de protecție ca măsură complementară a legislației europene privind protecția victimelor; |
| --- | --- |

31.

| 32. | reafirmă ferm că formele de violență și discriminare de gen, cum ar fi, dar fără a se limita la, violul și violența sexuală, hărțuirea sexuală, mutilarea genitală a femeilor, căsătoriile aranjate și violența domestică, lezează grav demnitatea umană; solicită Comisiei și statelor membre să impună politici de toleranță zero în ceea ce privește toate formele de violență, inclusiv violența domestică, unde victimele sunt reticente să raporteze violențele deoarece sunt comise de parteneri sau membri ai propriei lor familii; îndeamnă statele membre să asigure vizibilitatea situației femeilor cu dizabilități ca victime ale violenței domestice, care deseori nu pot ieși din relația abuzivă; |
| --- | --- |

32.

| 33. | salută progresele realizate de statele membre prin semnarea Convenției de la Istanbul, primul instrument cu caracter juridic obligatoriu pentru prevenirea și combaterea la nivel internațional a violenței împotriva femeilor; și îndeamnă cele 14 state membre care nu au ratificat încă convenția, să o facă fără întârziere; salută propunerea Comisiei din martie 2016 referitoare la aderarea UE la Convenția de la Istanbul; invită Consiliul și Comisia să accelereze negocierile privind semnarea și încheierea Convenției de la Istanbul și sprijină aderarea la convenție fără rezerve și pe o bază largă; invită, totodată, Comisia să includă o definiție a violenței bazate pe gen în conformitate cu dispozițiile din Directiva 2012/29/UE și să prezinte cât mai rapid o strategie cuprinzătoare pentru prevenirea și combaterea violenței de gen, care să conțină un act legislativ cu caracter obligatoriu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | salută practica Eurostat, a autorităților judiciare naționale și a poliției de a coopera în schimburile de date pentru a aduce în discuție practica îngrozitoare a violenței de gen în UE și îi invită să transforme această cooperare într-o practică continuă, prin monitorizarea anuală, împreună cu EIGE, a infracțiunilor comise împotriva femeilor; |
| --- | --- |

34.

| 35. | subliniază legăturile strânse care există între stereotipuri și numărul semnificativ crescut de cazuri de hărțuire a femeilor și sexism pe internet și pe platformele de comunicare online, care, de asemenea, marchează noi forme de violență împotriva femeilor și fetelor, cum ar fi: intimidarea pe internet, hărțuirea pe internet, folosirea de imagini online degradante, distribuirea pe rețelele sociale de fotografii și de videoclipuri personale fără acordul persoanelor implicate; subliniază că aceste fenomene trebuie combătute de la vârste fragede; subliniază că astfel de situații pot apărea din cauza lipsei de protecție din partea autorităților publice și a altor instituții, care ar trebui să creeze un mediu neutru din perspectiva genului și să denunțe sexismul; |
| --- | --- |

35.

| 36. | îndeamnă Comisia și statele membre pună în practică toate măsurile legale și juridice de combatere a fenomenului violenței împotriva femeilor în mediul online; în special, solicită UE și statelor membre să își combine forțele printr-o strategie europeană globală care să vizeze prevenirea și combaterea violenței bazate pe gen, pentru a crea un cadru de recunoaștere a noilor forme de violență online ca infracțiune și care să prevadă acordarea de sprijin psihologic pentru femeile și fetele care sunt victime ale violenței online; cere evaluarea impactului din perspectiva genului a Strategiei de securitate cibernetică a UE și a Centrului European de combatere a criminalității informatice (Europol), pentru a include aceste probleme și pentru a adopta o perspectivă de gen în activitatea lor; |
| --- | --- |

36.

| 37. | solicită din nou Comisiei să creeze un Observator european al violenței de gen (după modelul actualului Institut european pentru egalitatea de gen), care să fie condus de un coordonator european în domeniul prevenirii violenței împotriva femeilor și a fetelor; |
| --- | --- |

37.

| 38. | invită Comisia și statele membre să includă măsuri de protejare a femeilor și a persoanelor LGBTI împotriva hărțuirii la locul de muncă; invită Comisia să revizuiască actuala Decizie-cadru a Consiliului privind combaterea anumitor forme și expresii ale rasismului și xenofobiei prin intermediul dreptului penal (42), pentru a include în aceasta sexismul, infracțiunile generate de prejudecăți și incitarea la ură pe motive de orientare sexuală, identitate de gen și caracteristici sexuale; |
| --- | --- |

38.

| 39. | condamnă faptul că încă se desfășoară proceduri chirurgicale de „normalizare” genitală asupra copiilor intersexuali în majoritatea statelor membre ale UE, chiar dacă acest lucru nu este necesar din punct de vedere medical; îndeamnă statele membre ale UE să evite astfel de tratamente medicale fără consimțământul exprimat liber și în cunoștință de cauză din partea persoanei respective; |
| --- | --- |

39.

| 40. | remarcă faptul că, în Malta și Grecia, persoanele intersexuale sunt protejate împotriva discriminării pe baza caracteristicilor de gen; invită statele membre să includă motivele de identitate de gen și de caracteristici sexuale în legislația lor dedicată egalității de gen atunci când implementează directivele UE privind egalitatea de gen; |
| --- | --- |

40.

| 41. | subliniază că formele de violență și discriminare de gen, inclusiv, dar fără a se limita la ele, violul și violența sexuală, mutilarea genitală a femeilor (MGF), căsătoriile forțate, violența domestică, așa-numitele crime de onoare și discriminările de gen autorizate de stat reprezintă acte de persecuție și ar trebui să fie considerate motive valide pentru a solicita azil în UE; sprijină crearea unor canale sigure și legale de intrare în UE; reamintește că femeile și fetele sunt deosebit de vulnerabile la exploatare de către cei care introduc ilegal persoane în UE; |
| --- | --- |

41.

| 42. | face din nou apel la statele membre să înceteze imediat detenția copiilor, a femeilor însărcinate sau care alăptează și a victimelor violurilor, violențelor sexuale și ale traficului și să le ofere asistență psihologică și sanitară adecvată furnizată de profesioniști, cum ar fi psihologi, asistenți sociali, asistenți medicali și medici, instruiți special pentru astfel de situații de urgență; reamintește că refugiaților care sunt victime ale violenței bazate pe gen, pe orientarea sexuală (percepută) sau pe identitatea de gen ar trebui să li se ofere la timp sprijin în toate etapele procesului de migrație, inclusiv transferul imediat în cazul în care siguranța lor nu poate fi garantată, sprijin de calitate privind sănătatea mentală și recunoașterea imediată a identității de gen pe durata procedurilor de azil, ca măsură de prevenire a violenței; |
| --- | --- |

42.

| 43. | reafirmă că dimensiunea de gen în prevenirea și combaterea traficului de ființe umane, în prezent una dintre cele mai profitabile forme de criminalitate organizată, trebuie atent monitorizată în implementarea legislației UE pentru combaterea traficului și invită din nou Comisia să continue să monitorizeze acest lucru atunci când analizează modul în care statele membre respectă și aplică directiva, asigurându-se, totodată, că sunt îndeplinite calendarul și obligațiile de raportare prevăzute în directivă; |
| --- | --- |

43.

| 44. | invită Comisia să sprijine, financiar și logistic, statele membre care luptă împotriva traficului de ființe umane, în special Italia și Grecia, care, ca urmare a crizei migranților, se află în prima linie în confruntarea cu această situație de urgență; |
| --- | --- |

44.

| 45. | insistă asupra necesității unor eforturi mai mari la nivel național și european pentru a combate persistența stereotipurilor de gen și a discriminării pe motive de gen, prin campanii de conștientizare adresate tuturor straturilor societății, care să se concentreze pe portretizarea fără stereotipuri a femeilor și fetelor, dar și a băieților și bărbaților; solicită statelor membre să adopte inițiative pozitive de tipul strategiilor, pentru a încuraja femeile să îmbrățișeze cariere și profesii în care femeile sunt subreprezentate și pentru a încuraja bărbații să-și asume o parte echitabilă din sarcinile de familie și cele domestice și pentru a-i face pe bărbați să înțeleagă mai bine modul în care violența, inclusiv traficul în scopuri de exploatare sexuală comercializată, căsătoriile forțate și munca forțată fac rău femeilor, bărbaților și copiilor și subminează egalitatea de gen, dar și pentru a adopta măsuri de reducere a cererii de femei și de copii traficați prin campanii de informare; |
| --- | --- |

45.

| 46. | reafirmă că femeile trebuie să aibă control asupra sănătății lor sexuale și reproductive și asupra drepturilor aferente; solicită tuturor statelor membre să garanteze accesul facil al femeilor la planificarea familială voluntară și la întreaga gamă de servicii de sănătate sexuală și reproductivă, inclusiv la contracepție și avort legal și în condiții de siguranță; invită statele membre și Comisia să desfășoare acțiuni de sensibilizare, cu obiectivul de a face bărbații și femeile deplin conștienți de drepturile și responsabilitățile lor în ceea ce privește chestiunile sexuale și reproductive; |
| --- | --- |

46.

| 47. | subliniază tendința crescută de a recurge excesiv la clauzele obiecției din motive de conștiință, fapt care are ca rezultat un acces dificil la serviciile de sănătate sexuală și reproductivă; invită statele membre să se asigure că aceste clauze de obiecție pe motive de conștiință nu împiedică accesul pacienților la asistența medicală legală; |
| --- | --- |

47.

| 48. | consideră că refuzul de a oferi servicii vitale de sănătate sexuală și reproductivă, inclusiv avortul în siguranță, reprezintă o încălcare gravă a drepturilor fundamentale ale omului; |
| --- | --- |

48.

| 49. | subliniază importanța politicilor active de prevenire, de educație și de informare adresate adolescenților, tinerilor și adulților, pentru ca cetățenii noștri să se poată bucura de o stare bună de sănătate sexuală și reproductivă și să evite astfel bolile cu transmitere sexuală și sarcinile nedorite; |
| --- | --- |

49.

| 50. | încurajează autoritățile competente din statele membre să promoveze egalitatea de gen în programele lor educaționale cuprinzătoare de educație sexuală și de educație pentru relații, inclusiv să învețe fetele și băieții despre relațiile bazate pe consimțământ, respect și reciprocitate, dar și în activitățile sportive și de recreere, unde stereotipurile și așteptările bazate pe gen pot afecta imaginea de sine, sănătatea, dobândirea de aptitudini, dezvoltarea intelectuală, integrarea socială și formarea identității fetelor și a băieților; |
| --- | --- |

50.

| 51. | subliniază că este important ca bărbații să fie încurajați să participe plenar la toate acțiunile pentru realizarea egalității de gen, să fie identificate toate contextele în care un număr mare de bărbați, în special în instituțiile, industriile și asociațiile dominate de bărbați, poate fi sensibilizat cu privire la rolurile și responsabilitățile lor în promovarea egalității de gen; de asemenea este important să fie sprijinit principiului împărțirii echitabile a puterii și a responsabilităților între femei și bărbați la locul de muncă, în comunități, în sfera privată și în comunitățile naționale și internaționale; |
| --- | --- |

51.

| 52. | invită statele membre să monitorizeze cazurile în care industria de media și de publicitate promovează sexualizarea femeilor și transformarea lor în marfă și portretizează frecvent stereotipurile feminine ale tinereții, frumuseții și atracției sexuale ca model al succesului social; solicită Comisiei să acționeze în justiție statele membre care încalcă Directiva privind serviciile media audiovizuale și să promoveze bunele practici în întreprinderi prin acordarea de stimulente; îndeamnă mass-media și industria de publicitate să respecte demnitatea femeilor și să se asigure că imaginea care li se creează este lipsită de stereotipuri și discriminare și respectă diversitatea feminină existentă; invită, totodată, mass-media și industria de publicitate să acorde o atenție stilurilor de viață sănătoasă, modelelor diferite de familie și stilurilor de viață; |
| --- | --- |

52.

| 53. | reamintește angajamentele convenite de către UE în cadrul UE-CELAC (Comunitatea statelor din America Latină și Caraibe) 2013 și planurile de acțiune din 2015 pentru eradicarea violenței împotriva femeilor și își exprimă îngrijorarea cu privire la neimplementarea capitolului 7 referitor la promovarea egalității de gen; invită statele membre și Serviciul European de Acțiune Externă să colaboreze și să aloce resursele economice și instituționale necesare pentru a asigura îndeplinirea recomandărilor vizând promovarea egalității de gen convenite în planurile de acțiune, în special în ceea ce privește eradicarea tuturor formelor de violență, în conformitate cu Convenția de la Belem de Pará, Convenția de la Istanbul și Convenția CEDAW; |
| --- | --- |

53.

| 54. | subliniază că studiile au demonstrat că impactul schimbărilor climatice este mai mare pentru femei decât pentru bărbați, ele fiind, în general, cele mai afectate în situațiile de sărăcie; consideră că femeile trebuie să participe activ la politicile și acțiunile privind schimbările climatice; |
| --- | --- |

54.

| 55. | invită Comisia să prezinte o propunere privind o amplă strategie de dezvoltare durabilă, care să conțină toate domeniile relevante de politică internă și externă și să elaboreze mecanisme eficiente de monitorizare, analiză și răspundere pentru implementarea Agendei 2030, inclusiv pentru obiectivele și indicatorii privind egalitatea de gen, drepturile femeilor și capacitarea femeilor; |
| --- | --- |

55.

| 56. | invită Comisia să monitorizeze mai eficient aplicarea legislației actuale a UE privind egalitatea de gen în statele membre, subliniind în același timp că trebuie inițiate proceduri de încălcare a dreptului comunitar în cazurile în care nu se reușește implementarea legislației relevante; |
| --- | --- |

56.

| 57. | regretă că, în pofida declarației interinstituționale privind asigurarea integrării perspectivei de gen, anexată la cadrul financiar multianual (CFM), până în prezent, nu au fost adoptate niciun fel de măsuri de integrare a dimensiunii de gen în buget; subliniază, în acest sens, necesitatea de a monitoriza atent modul de aplicare a principiilor din declarația comună în procedurile bugetare anuale și cere să i se acorde comisiei competente un rol oficial în procesul de revizuire a CFM; |
| --- | --- |

57.

| 58. | invită guvernele naționale să asigure existența și permanența unor resurse corespunzătoare pentru organismele care au sarcina de a concepe, coordona și implementa politicile pentru egalitatea de gen, ca indicator major al responsabilității guvernamentale în promovarea egalității de gen; |
| --- | --- |

58.

| 59. | invită instituțiile UE să introducă indicatori specifici privind egalitatea de gen, inclusiv Indicele egalității de gen elaborat de EIGE, în sistemul de monitorizare a viitorului mecanism al UE privind democrația, statul de drept și drepturile fundamentale; |
| --- | --- |

59.

| 60. | invită Comisia să elaboreze o strategie mai amplă în ceea ce privește egalitatea, care să aibă ca scop eliminarea discriminării femeilor și a bărbaților în toate formele sale, inclusiv o directivă orizontală împotriva discriminării; îndeamnă, prin urmare, Consiliul să ajungă cât mai rapid la o poziție comună pentru propunerea de directivă a Consiliului privind punerea în aplicare a principiului tratamentului egal al persoanelor indiferent de religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală (COM(2008)0426), blocată după ce Parlamentul a adoptat la 2 aprilie 2009 poziția sa cu privire la aceasta (43); invită din nou Consiliul să includă genul ca factor de discriminare; |
| --- | --- |

60.

| 61. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și guvernelor statelor membre. |
| --- | --- |

61.

---

(1)  JO L 315, 14.11.2012, p. 57.

(2)  JO L 101, 15.4.2011, p. 1.

(3)  JO C 70 E, 8.3.2012, p. 162.

(4)  JO L 204, 26.7.2006, p. 23.

(5)  JO L 373, 21.12.2004, p. 37.

(6)  JO L 353, 28.12.2013, p. 7.

(7)  JO L 180, 15.7.2010, p. 1.

(8)  JO L 68, 18.3.2010, p. 13.

(9)  JO L 348, 28.11.1992, p. 1,

(10)  JO L 359, 19.12.1986, p. 56.

(11)  JO L 6, 10.1.1979, p. 24.

(12)  JO C 341 E, 16.12.2010, p. 35.

(13)  JO C 199 E, 7.7.2012, p. 65.

(14)  JO C 251 E, 31.8.2013, p. 1.

(15)  JO C 316, 30.8.2016, p. 2.

(16)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0105.

(17)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0042.

(18)  JO C 407, 4.11.2016, p. 2.

(19)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0126.

(20)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0312.

(21)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0073.

(22)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0203.

(23)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0235.

(24)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0338.

(25)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0360.

(26)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0072.

(27)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0227.

(28)  ISBN 978-92-79-29898-1.

(29)  JO L 59, 2.3.2013, p. 5.

(30)  http://www.un.org/womenwatch/daw/csw/csw48/ac-men-auv.pdf

(31)  ISBN 978-92-79-36171-5.

(32)  Raportul Eurofound (2016), intitulat „Diferențele de gen în ocuparea forței de muncă: provocări și soluții”.

(33)  Raportul Eurofound (2015), intitulat „Promovarea utilizării concediilor din motive familiale și a concediilor de paternitate în rândul taților în Uniunea Europeană”.

(34)  Eurofound (2015): „Primele constatări: al șaselea sondaj european privind condițiile de muncă”,

(35)  http://ec.europa.eu/eurostat/web/crime/database

(36)  Raport Eurostat, „Trafficking in human beings” (Traficul de ființe umane), ediția 2015.

(37)  Rețeaua europeană de experți judiciari în domeniul egalității de gen și al nediscriminării: „Analiză comparativă a legislației privind egalitatea de gen în Europa în 2015”.

(38)  EIGE (2014): „Effectiveness of institutional mechanisms for the advancement of gender equality. Review of the implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States” (Eficacitatea instrumentelor instituționale de promovare a egalității de gen. Analiza implementării Platformei de acțiune de la Beijing în statele membre ale UE).

(39)  Raportul Eurofound (2014): „Partenerii sociali și egalitatea de gen în Europa”.

(40)  Evoluții înregistrate în 2014 și 2015.

(41)  Fișa Comisiei Europene intitulată „Echilibrul de gen în consiliile de administrație – Europa sparge plafonul de sticlă”, octombrie 2015; Comisia Europeană, DG JUST, „Femeile în procesul decizional economic în UE: Raport privind progresele: O inițiativă a strategiei Europa 2020”, 2012; Aagoth Storvik și Mari Teigen, „Women on Board: The Norwegian Experience” (Femeile în consiliile de amnistrație – experiența Norvegiei) , iunie 2010.

(42)  JO L 328, 6.12.2008, p. 55.

(43)  JO C 137 E, 27.5.2010, p. 68.

---

| 25.7.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 263/64 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 263/64

---

P8_TA(2017)0074

Egalitatea de tratament între femei și bărbați privind accesul la bunuri și servicii și furnizarea de bunuri și servicii

Rezoluţia Parlamentului European din 14 martie 2017 referitoare la aplicarea Directivei 2004/113/CE a Consiliului de aplicare a principiului egalității de tratament între femei și bărbați privind accesul la bunuri și servicii și furnizarea de bunuri și servicii (2016/2012(INI))

(2018/C 263/08)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 19 alineatul (1) și articolul 260 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 19 alineatul (1) și articolul 260 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Protocolul nr. 1 referitor la rolul parlamentelor naționale în Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul nr. 1 referitor la rolul parlamentelor naționale în Uniunea Europeană,

| — | având în vedere Protocolul nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității,

| — | având în vedere Directiva 2004/113/CE a Consiliului din 13 decembrie 2004 de aplicare a principiului egalității de tratament între femei și bărbați privind accesul la bunuri și servicii și furnizarea de bunuri și servicii (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2004/113/CE a Consiliului din 13 decembrie 2004 de aplicare a principiului egalității de tratament între femei și bărbați privind accesul la bunuri și servicii și furnizarea de bunuri și servicii (1),

| — | având în vedere raportul Comisiei referitor la punerea în aplicare a Directivei 2004/113/CE a Consiliului de aplicare a principiului egalității de tratament între femei și bărbați privind accesul la bunuri și servicii și furnizarea de bunuri și servicii (COM(2015)0190), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei referitor la punerea în aplicare a Directivei 2004/113/CE a Consiliului de aplicare a principiului egalității de tratament între femei și bărbați privind accesul la bunuri și servicii și furnizarea de bunuri și servicii (COM(2015)0190),

| — | având în vedere Orientările Comisiei din 22 decembrie 2011 privind aplicarea Directivei 2004/113/CE a Consiliului în sectorul asigurărilor, în urma Hotărârii Curții de Justiție a Uniunii Europene în cauza C-236/09 (Test-Achats) (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările Comisiei din 22 decembrie 2011 privind aplicarea Directivei 2004/113/CE a Consiliului în sectorul asigurărilor, în urma Hotărârii Curții de Justiție a Uniunii Europene în cauza C-236/09 (Test-Achats) (2),

| — | având în vedere Hotărârea Curții de Justiție a Uniunii Europene din 1 martie 2011 în cauza C-236/09 (Test-Achats) (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Hotărârea Curții de Justiție a Uniunii Europene din 1 martie 2011 în cauza C-236/09 (Test-Achats) (3),

| — | având în vedere Convenția Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (Convenția de la Istanbul) și articolul 3 din aceasta, care definește „genul” ca fiind „rolurile, comportamentele, activitățile și atributele construite social, pe care o societate dată le consideră adecvate pentru femei și bărbați”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (Convenția de la Istanbul) și articolul 3 din aceasta, care definește „genul” ca fiind „rolurile, comportamentele, activitățile și atributele construite social, pe care o societate dată le consideră adecvate pentru femei și bărbați”,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „O agendă europeană pentru economia colaborativă” (COM(2016)0356), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „O agendă europeană pentru economia colaborativă” (COM(2016)0356),

| — | având în vedere Evaluarea realizării la nivel european a egalității de gen în ceea ce privește accesul la bunuri și servicii – Directiva 2004/113/CE, realizată în ianuarie 2017 de Serviciul de cercetare al Parlamentului European (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Evaluarea realizării la nivel european a egalității de gen în ceea ce privește accesul la bunuri și servicii – Directiva 2004/113/CE, realizată în ianuarie 2017 de Serviciul de cercetare al Parlamentului European (4),

| — | având în vedere raportul Equinet din noiembrie 2014, intitulat „Organismele de promovare a egalității și Directiva privind genul și accesul la bunuri și servicii”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Equinet din noiembrie 2014, intitulat „Organismele de promovare a egalității și Directiva privind genul și accesul la bunuri și servicii”,

| — | având în vedere raportul din 2014 al Rețelei europene de experți judiciari în domeniul egalității de gen privind „Legislația în domeniul egalității de gen în 33 de țări europene: Cum sunt transpuse normele UE în legislația națională?”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 2014 al Rețelei europene de experți judiciari în domeniul egalității de gen privind „Legislația în domeniul egalității de gen în 33 de țări europene: Cum sunt transpuse normele UE în legislația națională?”,

| — | având în vedere raportul rețelei europene de experți judiciari în domeniul egalității de gen din iulie 2009 intitulat „Discriminarea pe criterii de sex în ceea ce privește accesul la bunuri și servicii și furnizarea de bunuri și servicii și transpunerea Directivei 2004/113/CE”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul rețelei europene de experți judiciari în domeniul egalității de gen din iulie 2009 intitulat „Discriminarea pe criterii de sex în ceea ce privește accesul la bunuri și servicii și furnizarea de bunuri și servicii și transpunerea Directivei 2004/113/CE”,

| — | având în vedere hotărârea Curții de Justiție în cauza C-13/94, în care se stipulează că dreptul de a nu fi discriminat pe motive de sex poate include discriminarea legată de schimbarea de sex a unei persoane (5), precum și sondajul din 2014 al Agenției pentru drepturi Fundamentale a UE și raportul acesteia intitulat „Pe plan profesional: obstacole în calea egalității pentru persoanele LGBT”, toate legate de sectorul bunurilor și serviciilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârea Curții de Justiție în cauza C-13/94, în care se stipulează că dreptul de a nu fi discriminat pe motive de sex poate include discriminarea legată de schimbarea de sex a unei persoane (5), precum și sondajul din 2014 al Agenției pentru drepturi Fundamentale a UE și raportul acesteia intitulat „Pe plan profesional: obstacole în calea egalității pentru persoanele LGBT”, toate legate de sectorul bunurilor și serviciilor,

| — | având în vedere propunerea Comisiei de directivă a Consiliului cu privire la aplicarea principiului tratamentului egal al persoanelor indiferent de religie sau convingeri, dizabilități, vârstă sau orientare sexuală (COM(2008)0426), precum și poziția Parlamentului din 2 aprilie 2009 cu privire la aceasta (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei de directivă a Consiliului cu privire la aplicarea principiului tratamentului egal al persoanelor indiferent de religie sau convingeri, dizabilități, vârstă sau orientare sexuală (COM(2008)0426), precum și poziția Parlamentului din 2 aprilie 2009 cu privire la aceasta (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 19 ianuarie 2016 referitoare la factorii externi care reprezintă obstacole în calea antreprenoriatului femeilor europene (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 19 ianuarie 2016 referitoare la factorii externi care reprezintă obstacole în calea antreprenoriatului femeilor europene (7),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen și avizele Comisiei pentru transport și turism și Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0043/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen și avizele Comisiei pentru transport și turism și Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0043/2017),

| A. | întrucât combaterea discriminării de gen directe și indirecte în domeniul bunurilor și serviciilor este parte integrantă a principiului egalității între femei și bărbați, care constituie o valoare fundamentală a Uniunii Europene și întrucât atât tratatele, cât și Carta drepturilor fundamentale interzic orice discriminare pe motive de sex și impun ca egalitatea între femei și bărbați să fie asigurată în toate domeniile și în toate statele membre; |
| --- | --- |

A.

întrucât combaterea discriminării de gen directe și indirecte în domeniul bunurilor și serviciilor este parte integrantă a principiului egalității între femei și bărbați, care constituie o valoare fundamentală a Uniunii Europene și întrucât atât tratatele, cât și Carta drepturilor fundamentale interzic orice discriminare pe motive de sex și impun ca egalitatea între femei și bărbați să fie asigurată în toate domeniile și în toate statele membre;

| B. | întrucât Directiva 2004/113/CE (denumită în continuare „directiva”) extinde principiul egalității de tratament între femei și bărbați la domeniul accesului la bunuri și servicii și al furnizării de bunuri și servicii, dincolo de sfera ocupării forței de muncă și a pieței muncii; |
| --- | --- |

B.

întrucât Directiva 2004/113/CE (denumită în continuare „directiva”) extinde principiul egalității de tratament între femei și bărbați la domeniul accesului la bunuri și servicii și al furnizării de bunuri și servicii, dincolo de sfera ocupării forței de muncă și a pieței muncii;

| C. | întrucât directiva interzice deopotrivă discriminarea directă și indirectă pe criterii de sex în ceea ce privește accesul la bunuri și servicii și furnizarea de bunuri și servicii care se află la dispoziția publicului, atât în sectorul public, cât și în cel privat; |
| --- | --- |

C.

întrucât directiva interzice deopotrivă discriminarea directă și indirectă pe criterii de sex în ceea ce privește accesul la bunuri și servicii și furnizarea de bunuri și servicii care se află la dispoziția publicului, atât în sectorul public, cât și în cel privat;

| D. | întrucât directiva este aplicabilă tuturor bunurilor și serviciilor furnizate în schimbul unei remunerații, în sensul articolului 57 din TFUE și în conformitate cu jurisprudența relevantă a Curții de Justiție a Uniunii Europene (CJUE); întrucât remunerația nu trebuie să fie furnizată în mod necesar de către cei pentru care serviciul este prestat și poate fi furnizată sub forma unei plăți indirecte care nu implică neapărat beneficiarul serviciului; |
| --- | --- |

D.

întrucât directiva este aplicabilă tuturor bunurilor și serviciilor furnizate în schimbul unei remunerații, în sensul articolului 57 din TFUE și în conformitate cu jurisprudența relevantă a Curții de Justiție a Uniunii Europene (CJUE); întrucât remunerația nu trebuie să fie furnizată în mod necesar de către cei pentru care serviciul este prestat și poate fi furnizată sub forma unei plăți indirecte care nu implică neapărat beneficiarul serviciului;

| E. | întrucât sectoarele mediei și publicității, serviciile legate de educație și serviciile furnizate în sfera privată sunt excluse din domeniul de aplicare al directivei; întrucât statele membre au competența legislativă de a asigura egalitatea de tratament a femeilor și bărbaților în alte domenii și întrucât, în unele cazuri, legislația națională depășește cerințele directivei prin includerea discriminării între bărbați și femei în mass-media și în publicitate, precum și în educație; |
| --- | --- |

E.

întrucât sectoarele mediei și publicității, serviciile legate de educație și serviciile furnizate în sfera privată sunt excluse din domeniul de aplicare al directivei; întrucât statele membre au competența legislativă de a asigura egalitatea de tratament a femeilor și bărbaților în alte domenii și întrucât, în unele cazuri, legislația națională depășește cerințele directivei prin includerea discriminării între bărbați și femei în mass-media și în publicitate, precum și în educație;

| F. | întrucât directiva a fost transpusă în legislația națională în toate cele 28 de state membre; întrucât, conform raportului Comisiei, în 2015 un dialog intens cu privire la un nivel suficient de punere în aplicare a directivei era încă în desfășurare cu șase state membre; |
| --- | --- |

F.

întrucât directiva a fost transpusă în legislația națională în toate cele 28 de state membre; întrucât, conform raportului Comisiei, în 2015 un dialog intens cu privire la un nivel suficient de punere în aplicare a directivei era încă în desfășurare cu șase state membre;

| G. | întrucât, în Hotărârea Test-Achats, CJUE a concluzionat că articolul 5 alineatul (2) din directivă este contrar realizării obiectivului egalității de tratament între femei și bărbați; întrucât această dispoziție a fost considerată nevalidă cu efect de la 21 decembrie 2012 și, ca urmare, primele și prestațiile unisex sunt obligatorii în toate statele membre; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în Hotărârea Test-Achats, CJUE a concluzionat că articolul 5 alineatul (2) din directivă este contrar realizării obiectivului egalității de tratament între femei și bărbați; întrucât această dispoziție a fost considerată nevalidă cu efect de la 21 decembrie 2012 și, ca urmare, primele și prestațiile unisex sunt obligatorii în toate statele membre;

| H. | întrucât printre principalele aspecte problematice în punerea în aplicare a directivei se numără înțelegerea excesiv de restrictivă a bunurilor și serviciilor, justificările ample și uneori neclare ale inegalității de tratament în temeiul articolul 4 alineatul (5), precum și protecția insuficientă a femeilor în timpul sarcinii și maternității; |
| --- | --- |

H.

întrucât printre principalele aspecte problematice în punerea în aplicare a directivei se numără înțelegerea excesiv de restrictivă a bunurilor și serviciilor, justificările ample și uneori neclare ale inegalității de tratament în temeiul articolul 4 alineatul (5), precum și protecția insuficientă a femeilor în timpul sarcinii și maternității;

| I. | întrucât în interzicerea discriminării este important să se respecte alte libertăți și drepturi fundamentale, în special protecția vieții private și tranzacțiile realizate în acest context, precum și libertatea religioasă; |
| --- | --- |

I.

întrucât în interzicerea discriminării este important să se respecte alte libertăți și drepturi fundamentale, în special protecția vieții private și tranzacțiile realizate în acest context, precum și libertatea religioasă;

| J. | întrucât Directiva privind egalitatea de tratament propusă în 2008 ar extinde protecția împotriva discriminării pe motive de religie sau convingeri, vârstă, dizabilități și orientare sexuală dincolo de piața forței de muncă, pentru a cuprinde protecția socială, inclusiv securitatea socială și serviciile medicale, avantajele sociale, educația și accesul la bunuri și servicii, precum și furnizarea acestora; întrucât Consiliul nu a adoptat încă o poziție privind această propunere de directivă; |
| --- | --- |

J.

întrucât Directiva privind egalitatea de tratament propusă în 2008 ar extinde protecția împotriva discriminării pe motive de religie sau convingeri, vârstă, dizabilități și orientare sexuală dincolo de piața forței de muncă, pentru a cuprinde protecția socială, inclusiv securitatea socială și serviciile medicale, avantajele sociale, educația și accesul la bunuri și servicii, precum și furnizarea acestora; întrucât Consiliul nu a adoptat încă o poziție privind această propunere de directivă;

| K. | întrucât, cu toate că recenta comunicare a Comisiei intitulată „Agenda europeană pentru economia colaborativă” reprezintă un bun punct de plecare pentru promovarea și reglementarea acestui sector în mod eficient, este necesar să se includă perspectiva egalității de gen și să se examineze dispozițiile directivei în analize și recomandări ulterioare în acest domeniu; |
| --- | --- |

K.

întrucât, cu toate că recenta comunicare a Comisiei intitulată „Agenda europeană pentru economia colaborativă” reprezintă un bun punct de plecare pentru promovarea și reglementarea acestui sector în mod eficient, este necesar să se includă perspectiva egalității de gen și să se examineze dispozițiile directivei în analize și recomandări ulterioare în acest domeniu;

| L. | întrucât realizarea întregului potențial al directivei se bazează pe integrarea eficientă și consecventă a egalității de gen în toate sectoarele relevante cărora li se aplică; |
| --- | --- |

L.

întrucât realizarea întregului potențial al directivei se bazează pe integrarea eficientă și consecventă a egalității de gen în toate sectoarele relevante cărora li se aplică;

| M. | întrucât acțiunile Rețelei europene a organismelor de promovare a egalității sunt esențiale pentru consolidarea aplicării legislației privind egalitatea de tratament, precum și pentru coordonarea cooperării și schimbul de bune practici între organismele naționale de promovare a egalității din întreaga UE; |
| --- | --- |

M.

întrucât acțiunile Rețelei europene a organismelor de promovare a egalității sunt esențiale pentru consolidarea aplicării legislației privind egalitatea de tratament, precum și pentru coordonarea cooperării și schimbul de bune practici între organismele naționale de promovare a egalității din întreaga UE;

Considerații generale

| 1. | își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că aplicarea directivei nu este uniformă în toate statele membre și că, în pofida progreselor înregistrate în acest domeniu, există în continuare provocări și lacune în implementarea acesteia, care trebuie contracarate fără întârziere în unele state membre și în anumite sectoare; invită Comisia să acorde prioritate abordării tuturor deficiențelor de implementare încă existente în dialogul cu statele membre; subliniază rolul esențial al statelor membre în aplicarea legislației și a politicilor UE și consideră că majorarea sprijinului din partea autorităților regionale și locale, intensificarea cooperării cu societatea civilă și elaborarea unor orientări pentru acest sector de către statele membre ar putea fi necesare pentru transpunerea și aplicarea completă a directivei; |
| --- | --- |

1.

| 2. | constată că Comisia și-a prezentat raportul privind aplicarea directivei cu mare întârziere după primul raport, din 2009; |
| --- | --- |

2.

| 3. | observă că, în timp ce în raportul Comisiei se afirmă că nu au fost semnalate dificultăți specifice în punerea în aplicare a mai multor dispoziții din directivă, această declarație se bazează pe foarte puține cazuri de discriminare raportate, și că, în general, există foarte puține informații și că procesul de colectare a datelor în acest domeniu variază considerabil la nivelul statelor membre; |
| --- | --- |

3.

| 4. | întrucât una dintre provocările cu care se confruntă statele membre este nivelul redus de cunoaștere a drepturilor și protecțiilor conferite cetățenilor în directivă din partea decidenților politici, a prestatorilor de servicii și a cetățenilor înșiși; subliniază că lipsa cunoașterii și înțelegerii directivei și a dispozițiilor acesteia de către public poate avea drept rezultat o scădere a numărului de plângeri pentru discriminare de gen; invită statele membre, Comisia și actorii implicați să-și intensifice acțiunile de informare cu privire la dispozițiile directivei, eventual în cooperare cu organizațiile de protecție a consumatorului, pentru o mai bună percepție a importanței egalității de tratament în sectorul bunurilor și serviciilor; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ia act de faptul că numai câteva state membre au raportat existența unor dispoziții specifice referitoare la acțiuni pozitive; invită statele membre să integreze și să promoveze mai bine dispozițiile privind acțiunile pozitive care se bazează pe un scop legitim și care urmăresc să prevină și să compenseze inegalitățile de gen, după cum se precizează în directivă; |
| --- | --- |

5.

Sectorul asigurărilor, al băncilor și cel financiar

| 6. | salută punerea în aplicare a Hotărârii Test-Achats în legislația națională de către statele membre și faptul că legislația națională a fost modificată introducând efecte juridice obligatorii; subliniază că există încă provocări legate de conformitatea legislației naționale cu hotărârea, de exemplu în domeniul asigurărilor de sănătate și în legătură cu eliminarea completă a discriminării legate de sarcină și maternitate; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază efectul de egalizare a pensiilor pe care îl are această hotărâre, care a interzis factorii actuariali bazați pe sex în contractele de asigurare și care a introdus caracterul obligatoriu al primelor și prestațiilor unisex în sistemele de asigurări private, inclusiv pensiile; remarcă faptul că, în timp ce respectiva hotărâre se aplică doar sistemelor private, norma unisex referitoare la pensii constituie o bună practică în ceea ce privește reducerea diferențelor de gen în privința pensiilor; salută decizia unor state membre de a progresa dincolo de litera hotărârii, extinzând norma unisex și la alte tipuri de asigurări și pensii, inclusiv sistemele de pensii ocupaționale, pentru a garanta egalitatea între femei și bărbați în aceste domenii; încurajează celelalte state membre să ia în considerare urmarea exemplului dat de acestea, dacă este cazul; |
| --- | --- |

7.

| 8. | consideră că transpunerea corectă și completă în practică a hotărârii este esențială; invită Comisia să monitorizeze prin intermediul rapoartelor periodice respectarea acestor norme în statele membre pentru a se asigura că sunt abordate toate deficiențele; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază faptul că directiva interzice în mod explicit utilizarea sarcinii și a maternității ca modalitate de diferențiere în calcularea primelor și a prestațiilor în domeniul serviciilor de asigurare și al serviciilor financiare conexe; solicită statelor membre să-și intensifice acțiunile și să ofere o mai mare claritate în protecția drepturilor și a stării de bine a femeilor însărcinate în acest domeniu, să le protejeze împotriva unor costuri nerambursabile legate de sarcină – pentru că nu ar trebui să se confrunte cu costuri mai mari pentru singurul motiv al sarcinii – precum și să informeze mai bine furnizorii de servicii cu privire la protecția specială acordată femeilor însărcinate; subliniază, în special, că este necesar să se garanteze că perioadele de tranziție în diferitele tipuri de asigurare, mai ales asigurarea medicală, nu aduc atingere drepturilor femeilor însărcinate de a beneficia de un tratament egal pe durata sarcinii; |
| --- | --- |

9.

| 10. | reafirmă că dreptul de a nu fi discriminat pe motive de sex include discriminarea legată de schimbarea de sex a unei persoane (8) și solicită Comisiei să ia măsuri pentru ca femeile și bărbații să fie protejați împotriva acestor tipuri de discriminare; subliniază că Directiva oferă protecție în această privință și că pot fi oferite mai multe precizări în legislațiile naționale ale statelor membre; subliniază, în acest sens, că 13 state membre nu au adoptat încă dispoziții legale directe pentru protecția persoanelor transgen, care continuă să se confrunte cu discriminare în furnizarea și accesul la bunuri și servicii, și subliniază că includerea unor astfel de dispoziții ar putea contribui la creșterea nivelului de conștientizare a principiului nediscriminării; solicită Comisiei monitorizeze discriminarea pe aceste motive în următorul său raport privind aplicarea directivei; |
| --- | --- |

10.

| 11. | regretă persistența practicilor discriminatorii împotriva femeilor, precum și a practicilor discriminatorii legate de sarcină, de planurile de maternitate, precum și de maternitate în privința accesului la serviciile furnizate de sectorul bancar și cel al asigurărilor; |
| --- | --- |

11.

| 12. | remarcă faptul că dificultățile tot mai mari cu care se confruntă antreprenoarele în accesul la finanțare ar putea fi parțial legate de dificultatea de a prezenta un istoric de creditare și o experiență de management suficiente; invită statele membre să colaboreze cu sectorul financiar pentru a asigura egalitatea între bărbați și femei în accesul la capital pentru lucrătorii independenți și IMM-uri; solicită statelor membre să analizeze posibilitățile de introducere perspectivei egalității de gen în structurile de raportare privind acordarea de împrumuturi, în realizarea profilurilor de risc, în mandatele de investiții și structurile de personal, precum și în produsele financiare; invită Comisia să coopereze cu statele membre pentru a lua măsuri eficace, cu exemple concrete, pentru a se asigura că toată lumea poate utiliza complet și adecvat directiva ca instrument real de protecție a drepturilor lor referitoare la egalitatea de tratament în ceea ce privește accesul la toate bunurile și serviciile; |
| --- | --- |

12.

| 13. | solicită o abordare globală a antreprenoriatului femeilor pentru a încuraja și a sprijini femeile în urmarea unei cariere în antreprenoriat, facilitând accesul la finanțare și la oportunități de afaceri, dar și creând un mediu care să le permită femeilor să își valorifice potențialul și să devină antreprenoare de succes, asigurându-le, printre altele, reconcilierea vieții profesionale cu cea personală, accesul la utilități de îngrijire a copilului și la cursuri de formare adaptate; |
| --- | --- |

13.

Sectorul transporturilor și spațiile publice

| 14. | remarcă faptul că, deși interdicția de hărțuire, inclusiv hărțuirea sexuală și bazată pe gen, sunt integrate în legislația națională, femeile, persoanele transgen și cele intersexuale continuă să se confrunte sistematic și frecvent cu forme de abuz în mijloacele de transport și că există o nevoie de a consolida măsurile preventive împotriva hărțuirii, inclusiv creșterea nivelului de conștientizare în rândul furnizorilor de servicii; |
| --- | --- |

14.

| 15. | invită Comisia și statele membre să faciliteze schimbul de bune practici în acest domeniu; solicită o concentrare asupra acelor măsuri preventive care sunt conforme cu principiul egalității între femei și bărbați, după cum se recomandă, de exemplu, în Convenția Consiliului Europei pentru prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (Convenția de la Istanbul), care să nu se limiteze la libertățile femeilor și să se axeze cu precădere asupra autorilor discriminării, și nu doar asupra modificării comportamentului femeilor ca posibile victime; remarcă faptul că în Convenția de la Istanbul se prevede că „realizarea egalității de drept și de fapt între femei și bărbați este un element-cheie în prevenirea violenței împotriva femeilor” și, prin urmare, invită statele membre și Comisia să urmeze această abordare cuprinzătoare în politica lor care vizează eradicarea violenței împotriva femeilor, inclusiv punerea în aplicare a dispozițiilor împotriva hărțuirii prevăzute în directivă; invită statele membre care nu au făcut încă acest lucru să ratifice Convenția de la Istanbul și solicită Comisiei și Consiliului să accelereze procesul de aderare a UE la această convenție; |
| --- | --- |

15.

| 16. | regretă faptul că părinții și persoanele care îngrijesc copii mici se confruntă în continuare cu dificultăți de acces fizic și cu alte obstacole, cum ar fi lipsa de spații pentru schimbarea bebelușilor în clădirile prestatorilor de servicii; subliniază necesitatea de a proteja drepturilor mamelor și taților de a se bucura de aceleași condiții în compania copiilor lor în clădirile prestatorilor de servicii; subliniază faptul că egalitatea de tratament a mamelor și a taților cu copii mici în grijă în privința accesului la servicii și a utilizării acestora este esențială pentru egalitatea de gen în general, deoarece promovează responsabilitatea egală și comună a femeilor și a bărbaților pentru îngrijirea copiilor; solicită, prin urmare, statelor membre să crească nivelul de conștientizare în rândul furnizorilor de servicii în ceea ce privește necesitatea existenței, în incintele lor, a unor utilități egale și sigure pentru ambii părinți; |
| --- | --- |

16.

| 17. | constată, de asemenea, că persoanele cu responsabilități de îngrijire, în majoritate femei, au exigențe de accesibilitate specifice și încurajează, prin urmare, Comisia să ia în considerare toate obstacolele și constrângerile întâmpinate de femei, ca principali utilizatori ai serviciilor de transport public și de îngrijitori în general, în conformitate cu concluziile celei de a cincea Conferințe privind problemele întâmpinate de femei în sectorul transporturilor, care a avut loc la Paris, în 2014; subliniază că, în pofida cercetărilor în acest domeniu, s-a acordat o atenție limitată dezvoltării unor politici specifice de gen în sectorul transporturilor; remarcă faptul că integrarea unei perspective care ia în considerare dimensiunea de gen în etapele inițiale ale planificării și ale structurării mijloacelor de transport și ale altor spații publice, precum și realizarea unor evaluări regulate a impactului de gen, constituie o practică bună și eficientă din punctul de vedere al costurilor pentru eliminarea barierelor fizice care subminează accesul egal al părinților și al celor care îngrijesc copiilor mici; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atrage atenția asupra faptului că tratamentul inegal al femeilor pe motive de maternitate sau de sarcină, inclusiv de alăptare, în clădirile furnizorilor de servicii există încă în statele membre; consideră că protecția femeilor pe motive de sarcină și maternitate, inclusiv de alăptare, astfel cum sunt se garantează în directivă, trebuie să fie consolidată și transpusă pe deplin în practică la nivelul statelor membre; subliniază că furnizorii de servicii trebuie să respecte principiile directoare ale directivei și legislația națională de transpunere a acesteia; |
| --- | --- |

18.

| 19. | invită Comisia și statele membre să se asigure că vehiculele și infrastructura din transportul public sunt accesibile în mod egal și adaptate pentru femei și pentru bărbați, nu doar ca utilizatori finali și pasageri, ci și ca persoane care lucrează în acest sector; |
| --- | --- |

19.

| 20. | invită Comisia să evalueze normele companiilor aeriene privind asistența și admiterea femeilor gravide la zborurile companiilor aeriene și să ia măsuri pentru a face companiile aeriene să asigure un tratament armonizat în această privință; |
| --- | --- |

20.

| 21. | invită Consiliul să adopte poziția Parlamentului cu privire la Regulamentul privind drepturile pasagerilor în ceea ce privește obligația manipulanților din aeroporturi de a returna pasagerilor cărucioarele pentru copii imediat după debarcare sau de a le pune la dispoziție mijloace de transport alternative, pentru a evita ca aceștia să își ducă copii în brațe prin aeroport până la zona de recuperare a bagajelor; |
| --- | --- |

21.

| 22. | consideră că oferirea unei rețele de servicii de sprijin pentru maternitate, în special creșe și servicii de îngrijire pentru copii înainte și după terminarea programului de școală, este esențială pentru a contribui la asigurarea faptului că principiul egalității între bărbați și femei privind accesul la bunuri și servicii este pus în aplicare în mod real; consideră că această rețea ar trebui să includă un nivel de servicii publice care să răspundă nevoilor populației; |
| --- | --- |

22.

| 23. | remarcă faptul că încă există discriminare și disparități privind accesul la bunuri și servicii medicale, fapt care evidențiază necesitatea de a încuraja accesul la servicii de sănătate publice, gratuite și de înaltă calitate; |
| --- | --- |

23.

Economia colaborativă

| 24. | evidențiază noile domenii posibile de aplicare a directivei, în special ca urmare a digitizării anumitor servicii și sectoare, precum și a răspândirii formelor colaborative de prestare de servicii, care au schimbat accesul la bunuri și servicii și furnizarea acestora, observând însă că directiva este în continuare aplicabilă în sfera digitală; subliniază că comunicarea publicată recent de Comisie, intitulată „Agenda europeană pentru economia colaborativă”, este un prim pas pentru promovarea și reglementarea eficientă a acestui sector, iar în etapele viitoare Comisia ar trebui să includă principiul integrării aspectelor de gen și să reflecte reglementările directivei, pentru a garanta egalitatea de tratament între femei și bărbați și pentru a preveni în mod real hărțuirea în contextul serviciilor oferite în cadrul economiei colaborative; |
| --- | --- |

24.

| 25. | remarcă faptul că hărțuirea reprezintă o provocare în special pentru egalitatea de gen în domeniul serviciilor economiei colaborative; subliniază că, deși politica de „toleranță zero” în privința hărțuirii, adoptată de multe platforme, constituie o practică bună care ar trebui consolidată în acest sector, este necesar ca platformele vizate să acorde prioritate prevenirii hărțuirii, precum și să ia în considerare crearea unor proceduri clare pentru semnalarea de către utilizatori a cazurilor de abuz; subliniază necesitatea clarificării dispozițiilor privind răspunderea furnizorilor de bunuri și servicii, inclusiv în caz de hărțuire a unor terți, precum și a platformelor online de conectare, pe baza directivei; |
| --- | --- |

25.

| 26. | consideră că aceste servicii oferite în cadrul economiei colaborative, care sunt puse la dispoziția publicului și au scopul de a obține profit, intră în domeniul de aplicare al directivei și ar trebui, prin urmare, să fie conforme cu principiul egalității de tratament între femei și bărbați; |
| --- | --- |

26.

| 27. | remarcă, în acest context, că în sfera digitală, „profitul” nu se referă în mod necesar la bani și că datele sunt utilizate din ce în ce mai des drept contraprestație pentru bunuri și servicii; |
| --- | --- |

27.

| 28. | invită Comisia să monitorizeze principiului egalității de gen în economia colaborativă în viitoarele sale rapoarte privind punerea în aplicare a directivei și să redacteze orientări specifice de identificare a bunelor practici pentru a proteja egalitatea de tratament între femei și bărbați în serviciile oferite în cadrul economiei colaborative; |
| --- | --- |

28.

Tratament diferențiat

| 29. | atrage atenția asupra faptului că aplicarea articolul 4 alineatul (5) s-a dovedit a fi o provocare majoră în punerea în aplicare a directivei, care constituie temeiul pentru cea mai mare parte a plângerilor primite de organismele de promovare a egalității din statele membre, mai ales în ceea ce privește sectoarele recreative și de divertisment; |
| --- | --- |

29.

| 30. | subliniază că, în ciuda ambiguității legate de aplicarea articolului 4 alineatul (5) din directivă, principalul scop al acestei derogări este acela de a crea oportunități pentru consolidarea egalității între femei și bărbați în contextul furnizării de bunuri și servicii; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ia act de faptul că există practici divergente, de exemplu în ceea ce privește cazurile în care serviciile sunt oferite numai membrilor unuia dintre sexe sau în cazul în care a fost aplicată o tarifare diferențiată pentru aceleași servicii; subliniază că aplicarea unui tratament diferențiat ar trebui să fie evaluată de la caz la caz cu scopul de a evalua dacă aceasta este justificată de un obiectiv legitim, așa cum se specifică în directivă; |
| --- | --- |

31.

| 32. | încurajează organismele de promovare a egalității și organizațiile de protecție a consumatorilor să informeze furnizorii de servicii cu privire la limitele și condițiile aplicabile tratamentului diferențiat, și utilizatorii de servicii cu privire la drepturile la egalitatea de tratament, deoarece se semnalează adesea faptul că utilizatorii nu sunt familiarizați cu dispozițiile aplicabile în domeniul bunurilor și serviciilor; |
| --- | --- |

32.

| 33. | consideră că relativa absență a acțiunilor pozitive bazate pe articolul 4 alineatul (5) în statele membre constituie o deficiență a implementării directivei; solicită promovarea unor forme de aplicare a unor măsuri pozitive bazate pe un obiectiv legitim, în care există o legătură directă între acordarea unui tratament preferențial și dezavantajele care trebuie prevenite sau eliminate, cum ar fi protecția victimelor violenței pe criterii de sex în cazul adăposturilor pentru persoane de același sex; |
| --- | --- |

33.

| 34. | solicită din nou Consiliului să ia în considerare toate căile posibile pentru a se asigura că Directiva privind egalitatea de tratament propusă este adoptată fără întârziere, garantând astfel o protecție cuprinzătoare egală împotriva discriminării pe motive de sex, origine rasială sau etnică, religie sau convingeri, dizabilități, vârstă sau orientare sexuală; |
| --- | --- |

34.

Recomandări privind o mai bună aplicare a directivei

| 35. | invită Comisia să acorde prioritate abordării problemelor legate de transpunere împreună cu statele membre în cauză, prin măsuri practice, și să le sprijine pentru a pune în aplicare directiva într-un mod mai coerent; |
| --- | --- |

35.

| 36. | subliniază că, deși organismele de promovare a egalității au un rol esențial în monitorizarea și asigurarea exercitării depline la nivel național a drepturilor derivate din directivă, competențele care le sunt atribuite în ceea ce privește furnizarea de bunuri și accesul la acestea, precum și eficiența în îndeplinirea obiectivelor fixate variază; invită statele membre să garanteze organismelor de promovare a egalității un nivel suficient de competențe și independență, în conformitate cu dispozițiile directivei și cu dreptul național, precum și resurse suficiente pentru a-și îndeplini sarcinile principale în mod eficace, printre care oferirea unei asistențe independente victimelor discriminării în procedurile legate de plângerile înaintate, desfășurarea unor anchete independente privind discriminarea, publicarea unor rapoarte și recomandări independente, o mai bună informare în privința directivei și combaterea stereotipurilor referitoare la rolurile de gen în furnizarea de bunuri și servicii și în accesul la acestea; întrucât organismele de promovare a egalității ar trebui sprijinite corespunzător în îndeplinirea misiunilor lor, în privința promovării, monitorizării și susținerii independente și eficace a egalității de tratament; |
| --- | --- |

36.

| 37. | invită Comisia să-și intensifice cooperarea cu organismele de promovare a egalității și să monitorizeze dacă dispozițiile relevante privind competențele lor sunt respectate în toate statele membre, precum și să ofere sprijin pentru identificarea sistematică a principalelor provocări și pentru schimbul de bune practici; invită Comisia să adune cele mai bune practici și să le pună la dispoziția statelor membre în vederea furnizării resurselor necesare pentru susținerea acțiunii pozitive și pentru o mai bună aplicare a prevederilor respective la nivel național; |
| --- | --- |

37.

| 38. | subliniază faptul că accesul la justiție al victimelor discriminării ar putea fi îmbunătățit dacă organismelor de promovare a egalității independente li se conferă competența de a oferi asistență, inclusiv asistență juridică gratuită, precum și dreptul de reprezentare a persoanelor în cazul acuzațiilor de discriminare; |
| --- | --- |

38.

| 39. | invită Comisia să monitorizeze îndeaproape eficiența organismelor și a procedurilor naționale de tratare a plângerilor în contextul punerii în aplicare a directivei, precum și să se asigure că sunt instituite mecanisme transparente și eficiente de înaintare a plângerilor, inclusiv sancțiuni disuasive; |
| --- | --- |

39.

| 40. | invită Comisia, statele membre și organismele de promovare a egalității, eventual în cooperare cu organizațiile de protecție a consumatorilor, să crească nivelul de conștientizare cu privire la dispozițiile directivei atât în rândul furnizorilor de servicii, cât și în rândul utilizatorilor, pentru a aplica principiul egalității de tratament în acest domeniu și a reduce numărul încălcărilor nesemnalate ale directivei; |
| --- | --- |

40.

| 41. | invită Comisia, având în vedere persistența unor lacune în ceea ce privește aplicarea practică a directivei, să solicite Rețelei europene de experți judiciari, în cooperare cu organismele de promovare a egalității, să lanseze un studiu global, ținând seama și de formele intersectoriale ale inegalității de gen și de motivele multiple de discriminare, care privesc diverse grupuri sociale vulnerabile, precum să își continue activitățile de monitorizare, să sprijine și să încurajeze statele membre în colectarea și furnizarea datelor, în vederea realizării întregului potențial al directivei; invită statele membre să colecteze date specifice mai pertinente, cuprinzătoare și comparabile privind hărțuirea și hărțuirea sexuală în domeniul accesului egal la bunuri și servicii, pentru a diferenția motivele de discriminare și încurajează, în această privință, o cooperare mai strânsă cu instituțiile de sector; invită Comisia să creeze o bază de date publică a legislației relevante și a jurisprudenței privind egalitatea de tratament între femei și bărbați ca modalitate de creștere a gradului de conștientizare în privința aplicării dispozițiilor juridice în acest domeniu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | subliniază faptul că publicitatea este legată de domeniul bunurilor și serviciilor, care sunt prezentate consumatorilor în principal prin intermediul reclamelor; subliniază importanța publicității în crearea, perpetuarea și evoluția stereotipurilor de gen și a portretizărilor discriminatorii ale femeilor; invită, prin urmare, Comisia să realizeze un studiu privind egalitatea de gen în publicitate și să analizeze necesitatea și posibilitățile de îmbunătățire a egalității de tratament între femei și bărbați în sectorul publicității și de promovare a celor mai bune practici în acest domeniu; salută regulamentele și orientările naționale privind egalitatea dintre femei și bărbați în mass-media și solicită statelor membre să consolideze aceste dispoziții atunci când este necesar pentru a se asigura această egalitate; |
| --- | --- |

42.

| 43. | invită statele membre să încurajeze dialogul cu actorii relevanți care au un interes legitim să contribuie la combaterea discriminării pe criterii de sex în domeniul accesului la bunuri și servicii și al furnizării de bunuri și servicii; |
| --- | --- |

43.

| 44. | solicită statelor membre și Comisiei să integreze o abordare privind integrarea sectorială a dimensiunii de gen în consolidarea punerii în aplicare a directivei; |
| --- | --- |

44.

| 45. | invită Comisia ca, în acțiunile sale de monitorizare și susținere a statelor membre în aplicarea directivei, să coordoneze mai bine cerințele prevăzute în directivă cu alte directive privind egalitatea; |
| --- | --- |

45.

o

o o

| 46. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

46.

---

(1)  JO L 373, 21.12.2004, p. 37.

(2)  JO C 11, 13.1.2012, p. 1.

(3)  JO C 130, 30.4.2011, p. 4.

(4)  PE 593.787.

(5)  ECLI:EU:C:1996:170. A se vedea și declarația comună a Consiliului și a Comisiei, Addendum la concluziile procedurilor referitoare la propunerea de directivă a Consiliului de aplicare a principiului egalității de tratament între femei și bărbați privind accesul la bunuri și servicii și furnizarea de bunuri și servicii.

(6)  JO C 137 E, 27.5.2010, p. 68.

(7)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0007.

(8)  Declarație comună a Consiliului și a Comisiei, Addendum la concluziile procedurilor referitoare la propunerea de directivă a Consiliului de aplicare a principiului egalității de tratament între femei și bărbați privind accesul la bunuri și servicii și furnizarea de bunuri și servicii.

---

| 25.7.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 263/72 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 263/72

---

P8_TA(2017)0075

Fondurile UE pentru egalitatea de gen

Rezoluţia Parlamentului European din 14 martie 2017 referitoare la fondurile UE pentru egalitatea de gen (2016/2144(INI))

(2018/C 263/09)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 2 și articolul 3 alineatul (3) al doilea paragraf din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolul 8 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 2 și articolul 3 alineatul (3) al doilea paragraf din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolul 8 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere articolul 23 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 23 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (1),

| — | având în vedere declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei (2) anexată la CFM privind integrarea perspectivei de gen, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei (2) anexată la CFM privind integrarea perspectivei de gen,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1304/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul social european și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1081/2006 al Consiliului (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1304/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul social european și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1081/2006 al Consiliului (3),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (4),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu intitulată „Evaluarea/revizuirea la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual 2014-2020 – Un buget al UE axat pe rezultate” (COM(2016)0603), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei către Parlamentul European și Consiliu intitulată „Evaluarea/revizuirea la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual 2014-2020 – Un buget al UE axat pe rezultate” (COM(2016)0603),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Raportul anual de monitorizare al Orizont 2020 pe 2014” (SWD(2016)0123), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Raportul anual de monitorizare al Orizont 2020 pe 2014” (SWD(2016)0123),

| — | având în vedere documentul de lucru al Comisiei privind „Fișele de program pentru cheltuielile operaționale din proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2017” (COM(2016)0300), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al Comisiei privind „Fișele de program pentru cheltuielile operaționale din proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2017” (COM(2016)0300),

| — | având în vedere documentul de lucru comun al serviciilor Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind „Egalitatea de gen și emanciparea femeilor: transformarea vieții fetelor și femeilor prin intermediul relațiilor externe ale UE 2016-2020 (SWD(2015)0182), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru comun al serviciilor Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind „Egalitatea de gen și emanciparea femeilor: transformarea vieții fetelor și femeilor prin intermediul relațiilor externe ale UE 2016-2020 (SWD(2015)0182),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Angajamentul strategic pentru egalitatea de gen 2016-2019” (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Angajamentul strategic pentru egalitatea de gen 2016-2019” (SWD(2015)0278),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 septembrie 2016 referitoare la crearea unor condiții pe piața forței de muncă favorabile echilibrului dintre viața profesională și cea privată (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 septembrie 2016 referitoare la crearea unor condiții pe piața forței de muncă favorabile echilibrului dintre viața profesională și cea privată (5),

| — | având în vedere studiul intitulat „The EU Budget for Gender Equality” (Bugetul UE pentru egalitatea de gen), publicat în 2015 de Parlamentul European, Departamentul tematic D și studiul de analizare a rezultatelor în urma folosirii fondurilor alocate egalității de gen într-o serie de state membre, publicat în 2016 de Departamentul tematic C, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul intitulat „The EU Budget for Gender Equality” (Bugetul UE pentru egalitatea de gen), publicat în 2015 de Parlamentul European, Departamentul tematic D și studiul de analizare a rezultatelor în urma folosirii fondurilor alocate egalității de gen într-o serie de state membre, publicat în 2016 de Departamentul tematic C,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 21 septembrie 2010 intitulată „Strategie pentru egalitatea între femei și bărbați 2010-2015” (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 21 septembrie 2010 intitulată „Strategie pentru egalitatea între femei și bărbați 2010-2015” (COM(2010)0491),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 8 martie 2016 privind integrarea perspectivei de gen în activitatea Parlamentului European (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 8 martie 2016 privind integrarea perspectivei de gen în activitatea Parlamentului European (6),

| — | având în vedere raportul Consiliului Europei intitulat „Gender Budgeting: final report of the Group of specialists on gender budgeting” (Includerea perspectivei de gen în buget – raport final al grupului de experți privind includerea perspectivei de gen în buget) – Strasbourg 2005, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Consiliului Europei intitulat „Gender Budgeting: final report of the Group of specialists on gender budgeting” (Includerea perspectivei de gen în buget – raport final al grupului de experți privind includerea perspectivei de gen în buget) – Strasbourg 2005,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen și avizele Comisiei pentru bugete și ale Comisiei pentru control bugetar (A8-0033/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen și avizele Comisiei pentru bugete și ale Comisiei pentru control bugetar (A8-0033/2017),

| A. | întrucât egalitatea între femei și bărbați este o valoare fundamentală a Uniunii Europene, consacrată în tratate; întrucât articolul 8 din TFUE stabilește principiul de abordare integrată a egalității precizând că, în toate acțiunile pe care le întreprinde, Uniunea urmărește să elimine inegalitățile și să promoveze egalitatea între bărbați și femei, |
| --- | --- |

A.

întrucât egalitatea între femei și bărbați este o valoare fundamentală a Uniunii Europene, consacrată în tratate; întrucât articolul 8 din TFUE stabilește principiul de abordare integrată a egalității precizând că, în toate acțiunile pe care le întreprinde, Uniunea urmărește să elimine inegalitățile și să promoveze egalitatea între bărbați și femei,

| B. | întrucât în rândul celor 17 Obiective de dezvoltare durabilă stabilite de ONU, care trebuie îndeplinite până în 2030, la obiectivul 5 regăsim egalitatea de gen, care se aplică transversal la toate cele 17 obiective; |
| --- | --- |

B.

întrucât în rândul celor 17 Obiective de dezvoltare durabilă stabilite de ONU, care trebuie îndeplinite până în 2030, la obiectivul 5 regăsim egalitatea de gen, care se aplică transversal la toate cele 17 obiective;

| C. | întrucât Angajamentul strategic al Comisiei pentru egalitatea de gen 2016-2019, publicat în decembrie 2015, a pus în evidență rolul esențial al finanțării UE în sprijinirea egalității de gen; întrucât nicio instituție UE nu aplică bugetarea de gen într-o manieră coerentă; |
| --- | --- |

C.

întrucât Angajamentul strategic al Comisiei pentru egalitatea de gen 2016-2019, publicat în decembrie 2015, a pus în evidență rolul esențial al finanțării UE în sprijinirea egalității de gen; întrucât nicio instituție UE nu aplică bugetarea de gen într-o manieră coerentă;

| D. | întrucât deciziile privind cheltuielile și veniturile afectează femeile și bărbații în mod diferit; |
| --- | --- |

D.

întrucât deciziile privind cheltuielile și veniturile afectează femeile și bărbații în mod diferit;

| E. | întrucât în Rezoluția sa din 6 iulie 2016 referitoare la pregătirea revizuirii postelectorale a CFM 2014-2020: contribuția Parlamentului înainte de propunerea Comisiei (7), Parlamentul sprijină integrarea efectivă a perspectivei de gen; |
| --- | --- |

E.

întrucât în Rezoluția sa din 6 iulie 2016 referitoare la pregătirea revizuirii postelectorale a CFM 2014-2020: contribuția Parlamentului înainte de propunerea Comisiei (7), Parlamentul sprijină integrarea efectivă a perspectivei de gen;

| F. | întrucât chestiunile legate de gen sunt mai des abordate domeniile de politici „ușoare”, precum dezvoltarea resurselor umane, decât în domeniile „grele”, precum infrastructura sau TIC, care primesc cel mai mare sprijin financiar; |
| --- | --- |

F.

întrucât chestiunile legate de gen sunt mai des abordate domeniile de politici „ușoare”, precum dezvoltarea resurselor umane, decât în domeniile „grele”, precum infrastructura sau TIC, care primesc cel mai mare sprijin financiar;

| G. | întrucât, pentru a găsi un echilibru între viața profesională și cea privată, trebuie pus la dispoziție un sistem bine conceput de concedii de îngrijire împreună cu structuri de îngrijire de calitate, convenabile și ușor accesibile, iar cheltuielile pentru aceste structuri trebuie considerate investiții în infrastructură; întrucât acești doi factori reprezintă o condiție prealabilă pentru participarea femeilor la piața muncii, în poziții de frunte, în domeniul științei și al cercetării și, prin urmare, o precondiție și pentru egalitatea de gen; |
| --- | --- |

G.

întrucât, pentru a găsi un echilibru între viața profesională și cea privată, trebuie pus la dispoziție un sistem bine conceput de concedii de îngrijire împreună cu structuri de îngrijire de calitate, convenabile și ușor accesibile, iar cheltuielile pentru aceste structuri trebuie considerate investiții în infrastructură; întrucât acești doi factori reprezintă o condiție prealabilă pentru participarea femeilor la piața muncii, în poziții de frunte, în domeniul științei și al cercetării și, prin urmare, o precondiție și pentru egalitatea de gen;

| H. | întrucât declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei cere ca procedurile bugetare anuale aplicate pentru CFM 2014-2020 să integreze, după caz, elemente care reflectă problematica de gen, ținând seama de modalitățile în care cadrul financiar general al Uniunii contribuie la o mai mare egalitate de gen și asigură integrarea perspectivei de gen; întrucât, în pofida acestui fapt, angajamentul concret de a continua integrarea dimensiunii de gen trebuie accelerat, deoarece politicile existente au fost implementate doar într-o mică măsură, iar resursele bugetare alocate special pentru problematica de gen sunt insuficiente; |
| --- | --- |

H.

întrucât declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei cere ca procedurile bugetare anuale aplicate pentru CFM 2014-2020 să integreze, după caz, elemente care reflectă problematica de gen, ținând seama de modalitățile în care cadrul financiar general al Uniunii contribuie la o mai mare egalitate de gen și asigură integrarea perspectivei de gen; întrucât, în pofida acestui fapt, angajamentul concret de a continua integrarea dimensiunii de gen trebuie accelerat, deoarece politicile existente au fost implementate doar într-o mică măsură, iar resursele bugetare alocate special pentru problematica de gen sunt insuficiente;

| I. | întrucât, după criza din 2008, este evidentă o scădere a importanței egalității de gen la nivelul dezbaterilor publice și al programului de politici, atât la nivelul UE, cât și la nivel național; întrucât consolidarea fiscală și constrângerile bugetare impuse de criză riscă să reducă și mai mult resursele disponibile pentru strategiile și organismele care se ocupă de egalitatea de gen, |
| --- | --- |

I.

întrucât, după criza din 2008, este evidentă o scădere a importanței egalității de gen la nivelul dezbaterilor publice și al programului de politici, atât la nivelul UE, cât și la nivel național; întrucât consolidarea fiscală și constrângerile bugetare impuse de criză riscă să reducă și mai mult resursele disponibile pentru strategiile și organismele care se ocupă de egalitatea de gen,

| J. | întrucât, în condițiile în care ne confruntăm în momentul de față cu o criză de încredere în UE, asigurarea unei transparenței depline a finanțelor sale ar trebui să reprezinte o prioritate pentru toate instituțiile europene, iar ele trebuie să țină seama imperativ de acest aspect; |
| --- | --- |

J.

întrucât, în condițiile în care ne confruntăm în momentul de față cu o criză de încredere în UE, asigurarea unei transparenței depline a finanțelor sale ar trebui să reprezinte o prioritate pentru toate instituțiile europene, iar ele trebuie să țină seama imperativ de acest aspect;

| K. | întrucât obiectivul egalității de gen în Europa încă este departe de a fi atins, conform Indicelui egalității de gen pe 2015, publicat de Institutul European pentru Egalitatea de Gen (EIGE); |
| --- | --- |

K.

întrucât obiectivul egalității de gen în Europa încă este departe de a fi atins, conform Indicelui egalității de gen pe 2015, publicat de Institutul European pentru Egalitatea de Gen (EIGE);

| L. | întrucât egalitatea salarială reprezintă una dintre măsurile cele mai elocvente ale egalității de gen; întrucât, cu toate acestea, sunt la fel de importante eforturile depuse de UE și rezultatele acestora pentru a mări participarea femeilor la piața forței de muncă și pentru egalitatea între femei și bărbați în ceea ce privește independența economică, pentru promovarea egalității între femei și bărbați în procesul decizional, pentru combaterea violenței de gen și protejarea și sprijinirea victimelor, precum și pentru promovarea egalității de gen și a drepturilor femeilor în întreaga lume; |
| --- | --- |

L.

întrucât egalitatea salarială reprezintă una dintre măsurile cele mai elocvente ale egalității de gen; întrucât, cu toate acestea, sunt la fel de importante eforturile depuse de UE și rezultatele acestora pentru a mări participarea femeilor la piața forței de muncă și pentru egalitatea între femei și bărbați în ceea ce privește independența economică, pentru promovarea egalității între femei și bărbați în procesul decizional, pentru combaterea violenței de gen și protejarea și sprijinirea victimelor, precum și pentru promovarea egalității de gen și a drepturilor femeilor în întreaga lume;

| M. | întrucât, în 1995, Platforma de acțiune de la Beijing a Organizației Națiunilor Unite cerea să se aplice în procedurile bugetare o abordare atentă la aspectele de gen, |
| --- | --- |

M.

întrucât, în 1995, Platforma de acțiune de la Beijing a Organizației Națiunilor Unite cerea să se aplice în procedurile bugetare o abordare atentă la aspectele de gen,

Observații generale

| 1. | salută intenția de a integra egalitatea de gen, conform articolului 8 din TFUE, ca obiectiv de politici transversal al bugetului UE, în fondurile și în programele UE; |
| --- | --- |

1.

| 2. | regretă, însă, că angajamentul politic la nivel înalt al UE pentru egalitatea de gen și integrarea perspectivei de gen nu se reflectă încă integral în alocările bugetare și în deciziile privind cheltuielile pentru toate domeniile de politici ale UE, ca parte a metodologiei de integrare a dimensiunii de gen în buget; |
| --- | --- |

2.

| 3. | menționează că integrarea dimensiunii de gen în buget face parte dintr-o strategie generală privind egalitatea de gen și, prin urmare, subliniază că implicarea instituțiilor UE în acest domeniu este esențială; regretă, în acest context, că nu a fost adoptată nicio strategie a UE privind egalitatea de gen pentru perioada 2016-2020 și invită Comisia să consolideze statutul Angajamentului său strategic pentru egalitatea de gen 2016-2019, prin adoptarea sa sub formă de comunicare, dând curs Concluziilor Consiliului privind egalitatea de gen din 16 iunie 2016; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază importanța structurilor și a proceselor implicate în crearea bugetului și necesitatea de a le schimba pe cele demonstrate că susțin sau promovează în mod neintenționat inegalitatea de gen; |
| --- | --- |

4.

| 5. | menționează că creșterea nivelului de informare și de pregătire pe tema integrării dimensiunii de gen și a bugetării de gen sunt necesare pentru dezvoltarea unor structuri și a unor proceduri care acordă atenție aspectelor de gen; |
| --- | --- |

5.

| 6. | constată că unele programe ale UE (de exemplu, Fondul social european (FSE), Programul pentru drepturi, egalitate și cetățenie 2014-2020 (REC), programul Orizont 2020, Instrumentul pentru preaderare (IPA II), în domeniul ajutorului umanitar, Instrumentul de cooperare pentru dezvoltare (ICD) și Instrumentul european pentru democrație și drepturile omului (IEDDO)) conțin acțiuni specifice vizând egalitatea de gen, în timp ce altele (de exemplu, Programul UE pentru ocuparea forței de muncă și inovare socială (EaSI), Fondul pentru ajutor european pentru persoanele cele mai defavorizate (FEAD), Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime (EMFF), și Fondul european de ajustare la globalizare (FEG)) conțin trimiteri la principiile generale ale egalității de gen, dar foarte puține programe stabilesc de fapt ținte clare și resurse specifice sau prevăd aplicarea și monitorizarea sistematică; |
| --- | --- |

6.

| 7. | regretă că anumite programe includ egalitatea de gen doar ca obiectiv transversal, ceea ce conduce nu numai la diminuarea sprijinului pentru acțiuni specifice de gen, ci și la situația în care sumele alocate problemelor de gen sunt aproape imposibil de estimat (8); |
| --- | --- |

7.

| 8. | regretă că majoritatea programelor finanțate de UE nu conțin acțiuni specifice cu alocări bugetare specifice pentru egalitatea de gen; remarcă că egalitatea de gen ar trebui recunoscută ca obiectiv de politici în titlurile relevante din buget, iar acest lucru trebuie realizat cu precizarea sumei alocate individual obiectivelor sau acțiunilor strategice, pentru a asigura o mai mare transparență și pentru a nu pune în umbră obiectivele privind egalitatea de gen; consideră, de asemenea, că sarcinile de control bugetar ar trebui să indice în ce măsură bugetul UE și execuția acestuia favorizează sau împiedică politicile privind egalitatea; |
| --- | --- |

8.

| 9. | regretă că instrumentele pentru integrarea perspectivei de gen, cum ar fi indicatorii de gen, evaluarea impactului de gen și bugetarea de gen, sunt folosite foarte rar în elaborarea și implementarea politicilor la nivelul UE sau de către instituțiile naționale; regretă că în prezent nu există date defalcate în funcție de gen și indicatori de gen cuprinzători și subliniază că EIGE ar trebui să colecteze toți indicatorii specifici de gen și datele defalcate în funcție de gen pentru a avea o imagine cât mai clară a impactului pe care l-ar avea egalitatea de gen în politicile UE, precum și a responsabilității financiare și bugetare corecte în legătură cu aceasta; subliniază rolul fundamental al EIGE în stimularea unei mai bune colaborări între statisticieni și cei care elaborează politicile, pentru a atrage atenția cu privire la problemele pe care le implică colectarea de date sensibile; prin urmare, cere din nou să se elaboreze mai mulți indicatori și statistici privind chestiunile de gen, pentru a permite evaluarea bugetului UE dintr-o perspectivă de gen și pentru a monitoriza integrarea dimensiunii de gen în buget; |
| --- | --- |

9.

| 10. | regretă că, în pofida faptului că declarația comună privind integrarea perspectivei de gen a fost anexată la CFM, s-au înregistrat puține progrese în acest domeniu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | regretă profund faptul că din CFM 2014-2020 nu a rezultat nicio strategie clară referitoare la egalitatea de gen, cu obiective specifice, ținte și alocări concrete; |
| --- | --- |

11.

| 12. | regretă că în Comunicarea Comisiei privind evaluarea la jumătatea perioadei a CFM, publicată în septembrie 2016, nu se face nicio referire la aplicarea integrării perspectivei de gen; |
| --- | --- |

12.

| 13. | cere includerea strategiei privind egalitatea de gen și a integrării perspectivei de gen în semestrul european; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază că transparența și accesul la informațiile despre realizările din domeniul egalității de gen, și nu doar cele vizând implementarea egalității de gen, ar trebui să constituie o prioritate reală a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

14.

| 15. | cere adoptarea dispozițiilor privind integrarea dimensiunii de gen și în domeniile de politici care nu sunt direct asociate cu egalitatea de gen, precum TIC, transportul, sprijinul pentru afaceri și investiții sau schimbările climatice; |
| --- | --- |

15.

| 16. | consideră că în toate etapele procesului bugetar ar trebui implicată o rețea de experți externi și de organizații externe, pentru a mări transparența și calitatea sa democratică, în special când este are legătură cu aplicarea integrării dimensiunii de gen în buget; |
| --- | --- |

16.

Finanțările UE pentru egalitatea de gen în ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și incluziune, prin fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI)

| 17. | subliniază că fondurile ESI reprezintă cel mai important sprijin financiar pentru implementarea politicii egalității de gen în UE, în special în cazul FSE (Fondul social european), care urmărește promovarea integrării depline a femeilor pe piața muncii; subliniază că Regulamentul (UE) nr. 1304/2013 prevede că integrarea perspectivei de gen este obligatorie în toate etapele programelor și proiectelor finanțate de FSE, inclusiv în fazele de pregătire, implementare, monitorizare și evaluare; |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază rolul important al serviciilor publice în promovarea egalității de gen; invită Comisia și statele membre să depună eforturi pentru îndeplinirea obiectivelor de la Barcelona, pentru a transforma într-o realitate generală echilibrul între viața profesională și cea personală, precum și să folosească instrumentele și stimulentele corespunzătoare (inclusiv fondurile europene precum Fondul social european, Fondul european de dezvoltare regională și Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală) pentru a asigura finanțarea infrastructurii sociale necesare pentru a oferi îngrijiri accesibile și de bună calitate pentru copii și pentru alte persoane dependente, inclusiv pentru persoanele în vârstă dependente și membrii de familie cu dizabilități; menționează că acest fapt va conduce la încurajarea participării femeilor pe piața muncii și la independența economică a femeilor; |
| --- | --- |

18.

| 19. | deplânge faptul că femeile se confruntă încă cu inegalități la locul de muncă, precum nivelurile mai scăzute de participare pe piața muncii, diferențe de remunerare între femei și bărbați, incidența mai mare a contractelor de angajare atipice sau cu fracțiune de normă, drepturi de pensie mai nefavorabile, segregarea în carieră și niveluri mai scăzute de promovare; evidențiază importanța FSE în oferirea unor oportunități de finanțare pentru combaterea discriminării și pentru promovarea egalității de gen la locul de muncă; |
| --- | --- |

19.

| 20. | observă că abordarea tradițională nu ia în considerare munca neremunerată (cum ar fi îngrijirea copilului și a persoanelor în vârstă) la plata prestațiilor sociale; |
| --- | --- |

20.

| 21. | constată că, potrivit documentului de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Angajamentul strategic pentru egalitatea de gen 2016-2019”, în intervalul 2014-2020 vor fi cheltuiți 5,85 miliarde EUR pentru măsurile de promovare a egalității de gen, din care 1,6 % sunt în cadrul FSE pentru prioritatea specifică de investiții „Egalitatea între bărbați și femei în toate domeniile, inclusiv în accesul la locurile de muncă, evoluția în carieră, reconcilierea între viața profesională și cea privată și promovarea unei remunerații egale pentru muncă egală”; |
| --- | --- |

21.

| 22. | subliniază că finanțările prin FEDR ar trebui să sprijine mai mult investițiile în serviciile de îngrijire a copiilor, de îngrijire a persoanelor în vârstă și în alte infrastructuri sociale, pentru a promova, printre alte rezultate concrete, un echilibru mai bun între viața profesională și cea personală; |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază rolul important al FEADR în ceea ce privește asigurarea finanțării necesare pentru sprijinirea administrației publice și a infrastructurii sociale din zonele rurale și promovarea accesului femeilor la terenuri și la investiții; |
| --- | --- |

23.

| 24. | invită Comisia să propună noi acțiuni specifice ce urmăresc să încurajeze participarea femeilor pe piața muncii, precum programul specific finanțat de FEADR de sprijinire a antreprenoriatului în rândul femeilor; |
| --- | --- |

24.

| 25. | invită Comisia, statele membre și autoritățile regionale și locale să exploateze potențialul accesării simultane a mai multor oportunități de finanțare din fondurile ESI, pentru a sprijini proiecte care vizează promovarea egalității de gen; evidențiază importanța aplicării principiului parteneriatului în cadrul fondurilor ESI, care contribuie în mod pozitiv la integrarea perspectivei de gen la nivel local; |
| --- | --- |

25.

| 26. | reamintește că este importantă cerința de a include indicatori defalcați în funcție de gen în monitorizarea și evaluarea programelor operaționale, după cum prevede Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind fondurile ESI, pentru a respecta obiectivul egalității de gen în faza de implementare; |
| --- | --- |

26.

| 27. | regretă că, în pofida eforturilor de a crea un „standard” în acest domeniu, nu s-a stabilit încă o metodă sistematică pentru implementarea integrării perspectivei de gen în fondurile ESI și nici nu s-au stabilit sau vizat încă acțiunile specializate legate de o strategie generală de integrare a dimensiunii de gen; invită Comisia și statele membre să aloce mai multe resurse pentru egalitatea de gen unde este nevoie și să monitorizeze în mod sistematic implementarea integrării perspectivei de gen; |
| --- | --- |

27.

| 28. | reamintește că fondurile ESI sunt condiționate ex-ante de perspectiva de gen care impune pregătiri pentru formarea personalului relevant și pentru implicarea organismelor responsabile de egalitatea de gen pe tot parcursul etapelor de pregătire și de implementare a programelor; invită Comisia să se asigure că este îndeplinită această cerință; îndeamnă la utilizarea eficientă a actualelor organisme permanente de promovare a egalității de gen la nivelul statelor membre; salută cu entuziasm, în acest context, cele mai bune practici naționale, precum rețeaua „Comunitatea europeană de practică pentru integrarea dimensiunii de gen”(Gender CoP) din Suedia; îndeamnă statele membre să garanteze independența, eficacitatea, precum și competențele necesare și resursele adecvate pentru organismele din domeniul egalității, pentru ca acestea să-și poată îndeplini principalele sarcini; |
| --- | --- |

28.

| 29. | subliniază că este important să se acorde prioritate și o atenție deosebită măsurilor din cadrul fondurilor ESI care sprijină investițiile în servicii educaționale, sociale, de asistență medicală și în structuri de îngrijire a copilului, având în vedere că aceste servicii sunt afectate de reduceri ale finanțării publice la nivel național, regional și local și că investițiile ar conduce la creșterea locurilor de muncă; |
| --- | --- |

29.

| 30. | recomandă creșterea ajutorului financiar acordat în cadrul CFM infrastructurilor și serviciilor sociale pentru îngrijirea copiilor și a persoanelor în vârstă; |
| --- | --- |

30.

Finanțarea UE pentru egalitatea gen în domeniul drepturilor fundamentale, al egalității și cetățeniei prin programul „Drepturi, egalitate și cetățenie 2014-2020” (REC)

| 31. | regretă că liniile bugetare ale Programului REC 2014-2020 nu menționează resursele alocate fiecărui obiectiv al programului, ceea ce îngreunează foarte mult analizarea cheltuielilor dedicate egalității de gen și combaterii violenței împotriva femeilor; |
| --- | --- |

31.

| 32. | constată că, potrivit documentului de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Angajamentul strategic pentru egalitatea de gen 2016-2019”, cele două obiective legate de egalitatea de gen și de programul Daphne pentru combaterea violenței împotriva femeilor reprezintă aproximativ 35 % din fondurile Programului REC, în timp ce bugetul pentru egalitatea de gen în domeniul drepturilor fundamentale, al egalității și al cetățeniei prin REC 2014-2020 este de 439,5 milioane EUR; subliniază că majoritatea fondurilor vor fi alocate obiectivului Daphne, și nu celui vizând egalitatea de gen; consideră că este regretabil faptul că Daphne nu are o linie bugetară separată, având în vedere acesta este, în momentul de față, unul din obiectivele specifice ale Programului REC; subliniază că Daphne are nevoie de sprijin financiar suficient, iar vizibilitatea și profilul său de mare succes trebuie menținute; |
| --- | --- |

32.

| 33. | subliniază că, pentru perioada 2014-2020, invitațiile de participare emise în cadrul obiectivului Daphne au ca temă toate formele de violență împotriva femeilor sau a copiilor; constată că majoritatea resurselor sunt desinate combaterii și prevenirii violenței asociate practicilor nocive (39 %) și sprijinirii victimelor violenței de gen, ale violenței domestice și ale violenței din relațiile intime, prin servicii specializate de sprijin destinate femeilor (24 %); |
| --- | --- |

33.

| 34. | remarcă faptul că în cadrul obiectivului privind egalitatea de gen, au fost incluse următoarele priorități: independența economică egală între femei și bărbați și echilibrul între viața profesională și cea personală (44 % din resursele alocate); promovarea bunelor practici legate de rolurile de gen și depășirea stereotipurilor de gen în educație și formare profesională și la locul de muncă (44 %) și sprijinirea rețelelor la nivelul UE dedicate temelor vizând egalitatea de gen (12 %); |
| --- | --- |

34.

| 35. | subliniază că construirea cetățeniei ar trebui să implice nu doar apărarea și extinderea drepturilor, ci și bunăstarea, prosperitatea, educația și formarea fără stereotipuri de gen, precum și accesul la servicii sociale și de asistență medicală, inclusiv la sănătatea sexuală și reproductivă; |
| --- | --- |

35.

| 36. | regretă, însă, reducerea fondurilor disponibile pentru obiectivul specific Daphne; subliniază că creditele bugetare aferente programului Daphne s-au ridicat la 18 milioane EUR în credite de angajament în 2013, comparativ cu 19,5 milioane EUR în 2012 și peste 20 milioane EUR în 2011; remarcă, totodată, că programul de lucru REC a prevăzut puțin peste 14 milioane de EUR pentru acest obiectiv în 2016; |
| --- | --- |

36.

| 37. | invită Comisia ca, la pregătirea programului anual de lucru, să respecte distribuția adecvată și echitabilă a sprijinului financiar între diferitele domenii vizate de obiectivele specifice ale Programului REC, ținând seama și de nivelul de finanțare alocat deja în perioada de programare anterioară (2007-2013); |
| --- | --- |

37.

| 38. | invită Comisia să mărească sprijinul acordat rețelelor europene care se ocupă de egalitatea de gen, consolidând, astfel, oportunitățile pentru o mai bună învățare reciprocă (peer-to-peer learning), în special în rândul autorităților de la nivel subnațional; consideră, îndeosebi, că este nevoie de sprijin concret pentru a mări participarea femeilor la procesele decizionale; |
| --- | --- |

38.

| 39. | cere o mai mare claritate pentru modul în care obiectivul privind combaterea violenței este urmărit în Programul REC; subliniază că este important ca fondurile să ajungă la organizațiile de la firul ierbii și la autoritățile locale și regionale pentru a garanta succesul implementării; consideră că ar trebui acordată prioritate acelor organizații care se ocupă de prevenirea violenței și de ajutarea victimelor tuturor formelor de violență; |
| --- | --- |

39.

| 40. | recunoaște că trebuie sprijinită aplicarea actualelor inițiative privind egalitatea de gen la nivel local și regional, cum ar fi Carta europeană pentru egalitatea dintre bărbați și femei în viața la nivel local; |
| --- | --- |

40.

| 41. | invită Comisia să întărească obligația de a colecta date defalcate pe gen în implementarea acestui program, ca instrument esențial pentru o analiză efectivă a bugetării de gen; |
| --- | --- |

41.

Finanțarea UE pentru egalitatea de gen în domeniul cercetării și inovării prin intermediul programului Orizont 2020

| 42. | subliniază că Programul Orizont 2020 (denumit în continuare „programul”), în conformitate cu cerințele articolul 16 din Regulamentul (UE) nr. 1291/2013, integrează egalitatea de gen și dimensiunea de gen în cercetare ca temă transversală, în fiecare dintre diferitele etape ale programului de lucru; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atrage atenția asupra celor trei obiective de integrare în cadrul acestui program, și anume: promovarea egalității de gen și a echilibrului de gen în echipele de proiect; asigurarea echilibrului de gen în procesul decizional; integrarea unei dimensiuni de gen în conținutul cercetării; |
| --- | --- |

43.

| 44. | salută faptul că acest program oferă sprijin organismelor din cercetare în implementarea planurilor vizând egalitatea de gen; salută proiectul comun al Comisiei și al Institutului European pentru Egalitatea de Gen de creare a unui instrument online pentru planurile privind egalitatea de gen, ca mijloc de identificare și de schimb de bune practici cu părțile interesate relevante; |
| --- | --- |

44.

| 45. | salută faptul că solicitanții au posibilitatea de a include în propunerile lor, drept cheltuieli eligibile, formarea și studiile specifice pe tema dimensiunii de gen; |
| --- | --- |

45.

| 46. | salută faptul că echilibrul de gen în rândul personalului reprezintă unul dintre factorii importanți în criteriile de evaluare din acest program și că modul în care este luată în considerare analiza din perspectiva sexului sau genului într-o propunere este analizat de evaluatori împreună cu celelalte aspecte relevante ale propunerii; |
| --- | --- |

46.

| 47. | salută indicatorii specifici folosiți pentru a monitoriza implementarea perspectivei egalității de gen în program, precum și faptul că, în ceea ce privește echilibrul de gen în grupurile consultative prevăzute în programul Orizont 2020, participarea femeilor a fost de 52 % în 2014 (9); |
| --- | --- |

47.

| 48. | consideră că este necesară o reexaminare suplimentară pentru a evalua rezultatele, bazată, de asemenea, pe indicatori, cum ar fi procentul de femei participante și coordonatoare de proiect în acest program, precum și pentru a propune ajustări pentru acțiunile specifice, dacă este necesar; |
| --- | --- |

48.

| 49. | cere să i se acorde o și mai mare atenție integrării perspectivei de gen în cadrul programului, precum și să se elaboreze ținte specifice privind egalitatea de gen în strategii, programe și proiecte în toate etapele ciclului de cercetare; |
| --- | --- |

49.

| 50. | cere să se păstreze o linie de finanțare independentă pentru proiectele de schimbări structurale legate de gen (cum ar fi Egalitatea de gen în cercetare și inovare (GERI) pentru perioada 2014-2016), precum și pentru alte teme vizând egalitatea de gen în cercetare și inovare; |
| --- | --- |

50.

| 51. | salută faptul că unul dintre obiectivele din componenta „Știință cu și pentru societate” este asigurarea egalității de gen atât în procesul de cercetare, cât și în conținutul cercetării; salută, totodată, acordarea burselor „Sprijin pentru organizațiile de cercetare pentru aplicarea planurilor de egalitate de gen” și „Promovarea egalității de gen în programul Orizont 2020 și în Spațiul european de cercetare”; regretă, totuși, faptul că nu există linii bugetare speciale pentru obiectivele prevăzute în acest program; |
| --- | --- |

51.

Alte programe și fonduri care conțin obiective specifice privind egalitatea de gen

| 52. | subliniază că dezastrele naturale au un impact major asupra infrastructurii asociate serviciilor publice și, prin urmare, femeile sunt afectate în mod deosebit; invită Comisia să introducă în Fondul de solidaritate al Uniunii Europene cerința unei analize din perspectiva genului atunci când se evaluează impactul asupra populațiilor; |
| --- | --- |

52.

| 53. | remarcă faptul că în domeniul acțiunilor externe și al cooperării pentru dezvoltare, Planul de acțiune privind egalitatea de gen (GAP) pentru perioada 2016-2020 acoperă activitățile UE în țările terțe și că există mai multe instrumente de asistență externă care sprijină obiectivele egalității de gen; |
| --- | --- |

53.

| 54. | subliniază că fetele și femeile care sunt victime ale conflictelor armate au dreptul la îngrijirile medicale necesare, inclusiv accesul la contracepție, la contracepția de urgență și la avort; reamintește că ajutorul umanitar al UE trebuie să promoveze drepturile fetelor și femeilor în temeiul dreptului umanitar internațional și nu ar trebui să fie supus restricțiilor impuse de alți parteneri donatori, după cum se menționează în bugetul UE pentru exercițiul financiar 2016; salută abordarea UE în această privință; încurajează Comisia să își mențină poziția; |
| --- | --- |

54.

| 55. | invită Comisia să aloce sume din fondurile pentru dezvoltare ale UE serviciilor de planificare familială modernă și voluntară și serviciilor de sănătate a reproducerii, pentru a soluționa problema lipsurilor financiare provocate de reglementarea cunoscută sub numele de „global gag”, instituită de noul guvern al SUA, și, astfel, a salva viețile femeilor, a le proteja sănătatea și a preveni răspândirea infecțiilor cu transmitere sexuală; |
| --- | --- |

55.

| 56. | subliniază că integrarea perspectivei de gen se numără, de asemenea, printre principiile fondatoare ale Fondului pentru azil, migrație și integrare (FAMI) creat recent; cere din nou să se ia în considerare dimensiunea de gen și în politicile privind migrația și azilul, asigurând accesul femeilor la spații sigure, la îngrijiri medicale specifice legate de sănătatea sexuală și reproductivă, precum și drepturile conexe și cere să se acorde o atenție specifică persoanelor vulnerabile, cum ar fi femeile care au fost victime ale violenței, inclusiv ale violenței sexuale, precum și minorilor neînsoțiți și altor grupuri de risc, inclusiv persoanelor LGTBI; |
| --- | --- |

56.

| 57. | solicită ca, în cadrul politicilor referitoare la migrație și azil, să fie adoptat un set cuprinzător de orientări privind dimensiunea de gen pentru întreaga UE, cu finanțare corespunzătoare pentru programe ample de pregătire a celor care ar putea veni în contact profesional cu refugiații și cu solicitanții de azil; subliniază că aceste orientări ar trebui să acorde atenție nevoilor specifice ale femeilor refugiate și altor violențe de gen conexe, precum traficul de femei și de fete; |
| --- | --- |

57.

| 58. | evidențiază problema actuală a supraaglomerării din centrele de primire a refugiaților și impactul pe care îl are acest lucru asupra siguranței femeilor; solicită utilizarea într-o mai mare măsură a FAMI pentru îmbunătățirea centrelor de primire, dotându-le cu dormitoare și instalații sanitare separate pentru femei și bărbați, precum și acces la servicii de sănătate specifice în funcție de gen, inclusiv la îngrijire prenatală și postnatală; |
| --- | --- |

58.

| 59. | consideră că statele membre ar trebui încurajate să folosească mai mult fondurile de coeziune și fondurile ESI împreună cu FAMI, pentru a promova integrarea refugiaților pe piața muncii, acordând o atenție deosebită acordată modului în care serviciile accesibile de îngrijire a copilului permit femeilor refugiate să aibă acces la un loc de muncă; |
| --- | --- |

59.

| 60. | solicită reexaminarea finanțării crescute și a extinderii domeniului de aplicare pentru programele Daphne și Odysseus, evaluându-se extinderea acestor programe astfel încât să acopere și vulnerabilitățile extreme de care suferă femeile refugiate și să asigure un sprijin mai mare în rezolvarea acestor probleme specifice de gen; |
| --- | --- |

60.

| 61. | subliniază că au fost mobilizate și alte fonduri, cum ar fi Fondul pentru securitate internă, instrumente financiare speciale, cum ar fi Instrumentul pentru sprijinul de urgență, și alte instrumente și granturi ad-hoc, pentru a răspunde nevoilor apărute în contextul actualei crize a refugiaților; subliniază dificultățile întâmpinate în monitorizarea folosirii acestor fonduri, în special, dintr-o perspectivă de gen și solicită ca folosirea finanțării din partea UE în acest domeniu să fie coordonată, eficientă, transparentă și să țină seama de aspectele de gen; |
| --- | --- |

61.

| 62. | solicită finanțări specifice pentru a sprijini măsuri specifice care implică organizațiile la firul ierbii și autoritățile locale și regionale, pentru a garanta că sunt asigurate nevoile de bază și că sunt protejate drepturile omului, siguranța și securitatea femeilor și a fetelor solicitante de azil, refugiate și migrante, inclusiv a femeilor gravide și a celor în vârstă, precum și a persoanelor LGTBI; |
| --- | --- |

62.

Recomandări în materie de politici

| 63. | își reiterează solicitarea ca integrarea dimensiunii de gen în buget să fie folosită la toate nivelurile procedurii bugetare a UE; solicită utilizarea consistentă integrării dimensiunii de gen în buget, pe parcursul întregii proceduri bugetare, pentru a utiliza cheltuielile bugetare ca mijloc de promovare a egalității de gen; |
| --- | --- |

63.

| 64. | solicită integrarea și aplicarea solidă și efectivă a dimensiunii de gen în elaborarea bugetelor și a perspectivei de gen în programele de finanțare ale UE după 2020, în vederea măririi finanțării UE pentru măsurile de combatere a discriminării de gen, ținându-se cont de următoarele aspecte:






  (i) | identificarea aspectelor problematice implicite și explicite legate de problematicile genului; |
| --- | --- | --- |

64.

(i)

identificarea aspectelor problematice implicite și explicite legate de problematicile genului;

| (ii) | identificarea – atunci când este posibil – a alocărilor de resurse relevante; precum și |
| --- | --- |

(ii)

identificarea – atunci când este posibil – a alocărilor de resurse relevante; precum și

| (iii) | evaluarea modului în care programele de finanțare ale UE vor permite continuarea sau schimbarea actualelor inegalități dintre femei și bărbați (și grupuri de femei și bărbați), fete și băieți, precum și a tiparelor relațiilor de gen; |
| --- | --- |

(iii)

evaluarea modului în care programele de finanțare ale UE vor permite continuarea sau schimbarea actualelor inegalități dintre femei și bărbați (și grupuri de femei și bărbați), fete și băieți, precum și a tiparelor relațiilor de gen;

| 65. | solicită ca pentru toate titlurile din bugetul UE să se urmărească obiective și standarde la fel de ferme în materie de egalitate de gen și de integrare a perspectivei de gen; |
| --- | --- |

65.

| 66. | solicită să se specifice clar sumele alocate fiecărui obiectiv sau acțiune din cadrul politicilor dedicate egalității de gen, pentru a asigura o mai mare transparență și răspundere; |
| --- | --- |

66.

| 67. | menționează că integrarea dimensiunii de gen nu este un exercițiu punctual și că integrarea ei în buget necesită o implicare continuă pentru înțelegerea dimensiunii de gen, ceea ce include analize și consultări și rectificări bugetare continue, care să țină cont de nevoile în schimbare ale femeilor și ale bărbaților, ale băieților și fetelor; |
| --- | --- |

67.

| 68. | consideră că fondurile acordate de UE în cadrul actualului CFM pentru îndeplinirea obiectivelor angajamentului strategic pentru egalitatea de gen, în valoare de 6,17 miliarde EUR, reprezintă un prim pas; |
| --- | --- |

68.

| 69. | consideră că evaluarea la jumătatea perioadei a CFM ar fi putut reprezenta o ocazie de a îmbunătăți rezultatele obținute de bugetul UE în susținerea egalității de gen, dar și de a face publice aceste realizări; |
| --- | --- |

69.

| 70. | regretă, prin urmare, decizia Comisiei de a nu aborda implementarea integrării perspectivei de gen în evaluarea la jumătatea perioadei a CFM și cere măsuri mai specifice pentru rezolvarea acestui aspect; |
| --- | --- |

70.

| 71. | cere să se folosească indicatori specifici de gen în etapa de selecție, de monitorizare și de evaluare a proiectelor pentru toate acțiunile care primesc finanțare de la bugetul UE; cere, totodată, realizarea obligatorie de studii de impact din perspectiva genului, ca o condiție generală ex ante, precum și colectarea sistematică de date defalcate pe gen despre beneficiari și participanți; |
| --- | --- |

71.

| 72. | recomandă ferm să se facă publice date defalcate pe gen, pentru a asigura răspunderea și transparența financiară; |
| --- | --- |

72.

| 73. | cere ca metodologia utilizată în raportul „Indicele egalității de gen pe 2015 – Măsurarea egalității de gen în Uniunea Europeană 2005-2012”, publicat de EIGE în 2015, să fie adoptată pentru măsurarea inegalității de gen, ca bază pentru planificarea și implementarea programelor de finanțare ale UE; |
| --- | --- |

73.

| 74. | invită instituțiile UE și statele membre să organizeze programe regulate de pregătire și de asistență tehnică privind instrumentele de integrare a dimensiunii de gen pentru întreg personalul implicat în elaborarea politicilor și în procedurile bugetare; solicită folosirea bugetării de gen atât în strategiile europene, cât și în cele naționale pentru o promovare mai eficientă a egalității de gen; |
| --- | --- |

74.

| 75. | invită Comisia ca, în procesul de transpunere a directivelor privind egalitatea de gen, să monitorizeze atent eficacitatea organismelor și procedurilor naționale de soluționare a plângerilor; |
| --- | --- |

75.

| 76. | cere Curții de Conturi Europene să încorporeze perspectiva de gen când analizează execuția bugetului UE, în ceea ce privește atât obiectivele specifice ale politicilor UE în materie de egalitate, cât și aspectele orizontale ale acestor politici, și în recomandările sale, dar și în rapoartele sale speciale; cere statelor membre să introducă dimensiunea de gen în bugetele lor, pentru a analiza programele și politicile guvernamentale, impactul lor asupra alocării resurselor și contribuția lor la egalitatea între bărbați și femei; |
| --- | --- |

76.

| 77. | își reiterează îngrijorarea cu privire la dezechilibrul de gen evident (cu cea mai mare diferență dintre toate instituțiile UE) în rândul membrilor Curții de Conturi Europene, ce cuprinde în prezent 28 de bărbați și doar trei femei (cu două mai puțin decât la începutul lui 2016); solicită Consiliului ca, din acest moment și până când va fi atins un echilibru acceptabil, să propună Parlamentului doi candidați, o femeie și un bărbat, pentru fiecare numire viitoare; |
| --- | --- |

77.

| 78. | laudă eforturile biroului Comisarului pentru drepturile omului în Polonia, care, potrivit Legii privind egalitatea de tratament, este organismul de promovare a egalității responsabil de punerea în aplicare a legislației privind egalitatea de tratament; își exprimă profunda îngrijorare cu privire la reducerile bugetare recente care afectează serviciile responsabile de egalitatea de gen din cadrul biroului Comisarului pentru drepturile omului; reamintește că organismul național responsabil de egalitate ar trebui să aibă un număr adecvat de angajați și fonduri corespunzătoare, iar independența sa ar trebui respectată și menținută; |
| --- | --- |

78.

o

o o

| 79. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

79.

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 884.

(2)  JO C 436, 24.11.2016, p. 51.

(3)  JO L 347, 20.12.2013, p.470.

(4)  JO C 373, 20.12.2013, p. 1.

(5)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0338.

(6)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0072.

(7)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0309.

(8)  Documentul de lucru al Comisiei partea I privind „Fișele de program pentru cheltuielile operaționale” care însoțește proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2017 (COM(2016)0300), p. 15.

(9)  Comisia Europeană, Direcția generală pentru cercetare și inovare, „Horizon 2020 Annual Monitoring Report 2014”, ISBN 978-92-79-57749-9, p. 44.

---

| 25.7.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 263/82 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 263/82

---

P8_TA(2017)0076

Implicațiile megadatelor asupra drepturilor fundamentale

Rezoluţia Parlamentului European din 14 martie 2017 referitoare la implicațiile megadatelor asupra drepturilor fundamentale: viața privată, protecția datelor, nediscriminarea, securitatea și impunerea respectării legii (2016/2225(INI))

(2018/C 263/10)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 16 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 16 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 1, 7, 8, 11, 14, 21, 47 și 52 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 1, 7, 8, 11, 14, 21, 47 și 52 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere principiile directoare privind reglementarea fișierelor informatice care conțin date cu caracter personal stabilite de Adunarea Generală a Organizației Națiunilor Unite în Rezoluția sa 45/95 din 14 decembrie 1990, |
| --- | --- |

—

având în vedere principiile directoare privind reglementarea fișierelor informatice care conțin date cu caracter personal stabilite de Adunarea Generală a Organizației Națiunilor Unite în Rezoluția sa 45/95 din 14 decembrie 1990,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor) (1) (RGPD) și Directiva (UE) 2016/680 a Parlamentului European și a Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice referitor la prelucrarea datelor cu caracter personal de către autoritățile competente în scopul prevenirii, depistării, investigării sau urmăririi penale a infracțiunilor sau al executării pedepselor și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Deciziei-cadru 2008/977/JAI a Consiliului (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor) (1) (RGPD) și Directiva (UE) 2016/680 a Parlamentului European și a Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice referitor la prelucrarea datelor cu caracter personal de către autoritățile competente în scopul prevenirii, depistării, investigării sau urmăririi penale a infracțiunilor sau al executării pedepselor și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Deciziei-cadru 2008/977/JAI a Consiliului (2),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, intitulată „O strategie privind piața unică digitală pentru Europa” din 6 mai 2015, COM(2015)0192, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, intitulată „O strategie privind piața unică digitală pentru Europa” din 6 mai 2015, COM(2015)0192,

| — | având în vedere Convenția Consiliului Europei pentru protecția persoanelor cu privire la prelucrarea automată a datelor cu caracter personal din 28 ianuarie 1981 (ETS nr. 108) și Protocolul adițional la aceasta din 8 noiembrie 2001 (ETS nr. 181) (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Consiliului Europei pentru protecția persoanelor cu privire la prelucrarea automată a datelor cu caracter personal din 28 ianuarie 1981 (ETS nr. 108) și Protocolul adițional la aceasta din 8 noiembrie 2001 (ETS nr. 181) (3),

| — | având în vedere Recomandarea CM/Rec(2010)13 din 23 noiembrie 2010 a Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei către statele membre privind protecția persoanelor în cazul prelucrării automatizate a datelor cu caracter personal legate de crearea unor tipologii pe bază de criterii specifice („profiling”) (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea CM/Rec(2010)13 din 23 noiembrie 2010 a Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei către statele membre privind protecția persoanelor în cazul prelucrării automatizate a datelor cu caracter personal legate de crearea unor tipologii pe bază de criterii specifice („profiling”) (4),

| — | având în vedere avizul 7/2015 al Autorității Europene pentru Protecția Datelor din 19 noiembrie 2015, intitulat „Să facem față provocărilor în era megadatelor”: un apel la transparență, la controlul de către utilizatori, la protecția datelor începând cu momentul conceperii și la asumării răspunderii” (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul 7/2015 al Autorității Europene pentru Protecția Datelor din 19 noiembrie 2015, intitulat „Să facem față provocărilor în era megadatelor”: un apel la transparență, la controlul de către utilizatori, la protecția datelor începând cu momentul conceperii și la asumării răspunderii” (5),

| — | având în vedere avizul 8/2016 al Autorității Europene pentru Protecția Datelor din 23 septembrie 2016, intitulat „Avizul AEPD privind aplicarea coerentă a drepturilor fundamentale în era megadatelor” (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul 8/2016 al Autorității Europene pentru Protecția Datelor din 23 septembrie 2016, intitulat „Avizul AEPD privind aplicarea coerentă a drepturilor fundamentale în era megadatelor” (6),

| — | având în vedere declarația Grupului de lucru pentru protecția datelor „Articolul 29” din 16 septembrie 2014 privind impactul expansiunii megadatelor asupra protecției persoanelor în cazul prelucrării automatizate a datelor lor cu caracter personal în UE (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Grupului de lucru pentru protecția datelor „Articolul 29” din 16 septembrie 2014 privind impactul expansiunii megadatelor asupra protecției persoanelor în cazul prelucrării automatizate a datelor lor cu caracter personal în UE (7),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0044/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0044/2017),

| A. | întrucât megadatele („big data”) se referă la colectarea, analizarea și acumularea periodică a unor cantități mari de date, inclusiv cu caracter personal, de la o varietate de surse, care sunt prelucrate automatizat prin algoritmi informatici și tehnici avansate de procesare, utilizând atât date stocate, cât și date transmise, pentru a genera anumite corelații, tendințe și tipare (analiza megadatelor); |
| --- | --- |

A.

întrucât megadatele („big data”) se referă la colectarea, analizarea și acumularea periodică a unor cantități mari de date, inclusiv cu caracter personal, de la o varietate de surse, care sunt prelucrate automatizat prin algoritmi informatici și tehnici avansate de procesare, utilizând atât date stocate, cât și date transmise, pentru a genera anumite corelații, tendințe și tipare (analiza megadatelor);

| B. | întrucât anumite cazuri de utilizare a megadatelor implică instruirea dispozitivelor de inteligență artificială, cum ar fi rețelele neuronale și modelele statistice, pentru a prezice anumite evenimente și comportamente; întrucât datele de instruire sunt adesea de o calitate îndoielnică și nu sunt neutre; |
| --- | --- |

B.

întrucât anumite cazuri de utilizare a megadatelor implică instruirea dispozitivelor de inteligență artificială, cum ar fi rețelele neuronale și modelele statistice, pentru a prezice anumite evenimente și comportamente; întrucât datele de instruire sunt adesea de o calitate îndoielnică și nu sunt neutre;

| C. | întrucât progresul tehnologiilor de comunicare și utilizarea omniprezentă a echipamentelor electronice, a gadgeturilor de monitorizare, a platformelor de socializare online și a interacțiunilor și rețelelor web, inclusiv a dispozitivelor care transmit informații fără intervenția umană, au condus la apariția unor seturi de date masive, în continuă expansiune, care, prin tehnici de procesare și analiză avansate oferă o imagine de o profunzime fără precedent asupra comportamentului uman, a vieții private și a societăților noastre; |
| --- | --- |

C.

întrucât progresul tehnologiilor de comunicare și utilizarea omniprezentă a echipamentelor electronice, a gadgeturilor de monitorizare, a platformelor de socializare online și a interacțiunilor și rețelelor web, inclusiv a dispozitivelor care transmit informații fără intervenția umană, au condus la apariția unor seturi de date masive, în continuă expansiune, care, prin tehnici de procesare și analiză avansate oferă o imagine de o profunzime fără precedent asupra comportamentului uman, a vieții private și a societăților noastre;

| D. | întrucât serviciile de informații din țările terțe și din statele membre se bazează din ce în ce mai mult pe prelucrarea și pe analiza unor astfel de seturi de date, care fie nu sunt reglementate de niciun cadru juridic, fie, mai recent, au făcut obiectul unor acte legislative a căror compatibilitate cu legislația primară și secundară a Uniunii dă naștere la îngrijorări și rămâne să fie stabilită; |
| --- | --- |

D.

întrucât serviciile de informații din țările terțe și din statele membre se bazează din ce în ce mai mult pe prelucrarea și pe analiza unor astfel de seturi de date, care fie nu sunt reglementate de niciun cadru juridic, fie, mai recent, au făcut obiectul unor acte legislative a căror compatibilitate cu legislația primară și secundară a Uniunii dă naștere la îngrijorări și rămâne să fie stabilită;

| E. | întrucât creșterea intimidării, a violenței împotriva femeilor și a vulnerabilității copiilor are loc, de asemenea, și pe internet; întrucât Comisia și statele membre ar trebui să adopte toate măsurile legale necesare pentru a combate aceste fenomene; |
| --- | --- |

E.

întrucât creșterea intimidării, a violenței împotriva femeilor și a vulnerabilității copiilor are loc, de asemenea, și pe internet; întrucât Comisia și statele membre ar trebui să adopte toate măsurile legale necesare pentru a combate aceste fenomene;

| F. | întrucât un număr crescând de corporații, întreprinderi, organe și agenții, organizații guvernamentale și neguvernamentale (precum și sectoarele public și privat în general), liderii politici, societatea civilă, lumea universitară, comunitatea științifică și cetățenii în general au profitat de aceste seturi de date și de analiza megadatelor pentru a ameliora competitivitatea, inovația, previziunile pieței, campaniile politice, publicitatea direcționată, cercetarea științifică și elaborarea politicilor în domeniul transporturilor, fiscalității, serviciilor financiare, orașelor inteligente, ordinii și siguranței publice, transparenței, sănătății publice și reacției în caz de dezastre, precum și pentru a influența alegerile și rezultatele politice, de exemplu, prin intermediul comunicațiilor specifice; |
| --- | --- |

F.

întrucât un număr crescând de corporații, întreprinderi, organe și agenții, organizații guvernamentale și neguvernamentale (precum și sectoarele public și privat în general), liderii politici, societatea civilă, lumea universitară, comunitatea științifică și cetățenii în general au profitat de aceste seturi de date și de analiza megadatelor pentru a ameliora competitivitatea, inovația, previziunile pieței, campaniile politice, publicitatea direcționată, cercetarea științifică și elaborarea politicilor în domeniul transporturilor, fiscalității, serviciilor financiare, orașelor inteligente, ordinii și siguranței publice, transparenței, sănătății publice și reacției în caz de dezastre, precum și pentru a influența alegerile și rezultatele politice, de exemplu, prin intermediul comunicațiilor specifice;

| G. | întrucât piața megadatelor este în creștere ca urmare a faptului că tehnologia și procesul decizional determinat de date sunt acceptate din ce în ce mai mult ca oferind soluții; întrucât nu există încă nicio metodologie pentru realizarea unei evaluări bazate pe dovezi a impactului total al megadatelor, dar există dovezi care sugerează că analiza megadatelor poate avea un impact orizontal semnificativ, atât în sectorul public, cât și în cel privat; întrucât Strategia privind piața unică digitală pentru Europa a Comisiei recunoaște potențialul tehnologiilor bazate pe date, al serviciilor și al megadatelor de a acționa drept catalizator pentru creșterea economică, inovarea și digitalizarea în UE; |
| --- | --- |

G.

întrucât piața megadatelor este în creștere ca urmare a faptului că tehnologia și procesul decizional determinat de date sunt acceptate din ce în ce mai mult ca oferind soluții; întrucât nu există încă nicio metodologie pentru realizarea unei evaluări bazate pe dovezi a impactului total al megadatelor, dar există dovezi care sugerează că analiza megadatelor poate avea un impact orizontal semnificativ, atât în sectorul public, cât și în cel privat; întrucât Strategia privind piața unică digitală pentru Europa a Comisiei recunoaște potențialul tehnologiilor bazate pe date, al serviciilor și al megadatelor de a acționa drept catalizator pentru creșterea economică, inovarea și digitalizarea în UE;

| H. | întrucât analiza megadatelor generează valoare adăugată în numeroase moduri, cu numeroase exemple pozitive, care implică importante posibilități pentru cetățeni, de exemplu în domeniul îngrijirii sănătății, al luptei împotriva schimbărilor climatice, al reducerii consumului de energie, al îmbunătățirii siguranței transporturilor și capacitării orașelor inteligente, îmbunătățind astfel eficiența și optimizarea activității întreprinderilor și contribuind la condiții de muncă mai bune și la detectarea și combaterea fraudei; întrucât megadatele pot conferi un avantaj competitiv proceselor decizionale ale întreprinderilor europene în timp ce sectorul public poate beneficia de o eficiență mai ridicată grație unei mai bune înțelegeri a diferitelor niveluri de evoluții socioeconomice; |
| --- | --- |

H.

întrucât analiza megadatelor generează valoare adăugată în numeroase moduri, cu numeroase exemple pozitive, care implică importante posibilități pentru cetățeni, de exemplu în domeniul îngrijirii sănătății, al luptei împotriva schimbărilor climatice, al reducerii consumului de energie, al îmbunătățirii siguranței transporturilor și capacitării orașelor inteligente, îmbunătățind astfel eficiența și optimizarea activității întreprinderilor și contribuind la condiții de muncă mai bune și la detectarea și combaterea fraudei; întrucât megadatele pot conferi un avantaj competitiv proceselor decizionale ale întreprinderilor europene în timp ce sectorul public poate beneficia de o eficiență mai ridicată grație unei mai bune înțelegeri a diferitelor niveluri de evoluții socioeconomice;

| I. | întrucât megadatele oferă avantajele menționate anterior cetățenilor, lumii universitare, comunității științifice, sectoarelor public și privat, dar implică și riscuri semnificative, în special în ceea ce privește protecția drepturilor fundamentale, cum ar fi dreptul la confidențialitate, protecția și securitatea datelor, dar și libertatea de exprimare și nediscriminare, garantate de Carta drepturilor fundamentale și de legislația UE; întrucât pseudonimizarea și tehnicile de criptare pot diminua riscurile legate de analiza megadatelor și, prin urmare, joacă un rol important în protejarea confidențialității persoanei vizate, stimulând, în același timp, inovarea și creșterea economică; întrucât aceste elemente trebuie să fie considerate ca făcând parte din revizuirea actuală a Directivei asupra confidențialității și comunicațiilor electronice; |
| --- | --- |

I.

întrucât megadatele oferă avantajele menționate anterior cetățenilor, lumii universitare, comunității științifice, sectoarelor public și privat, dar implică și riscuri semnificative, în special în ceea ce privește protecția drepturilor fundamentale, cum ar fi dreptul la confidențialitate, protecția și securitatea datelor, dar și libertatea de exprimare și nediscriminare, garantate de Carta drepturilor fundamentale și de legislația UE; întrucât pseudonimizarea și tehnicile de criptare pot diminua riscurile legate de analiza megadatelor și, prin urmare, joacă un rol important în protejarea confidențialității persoanei vizate, stimulând, în același timp, inovarea și creșterea economică; întrucât aceste elemente trebuie să fie considerate ca făcând parte din revizuirea actuală a Directivei asupra confidențialității și comunicațiilor electronice;

| J. | întrucât generalizarea senzorilor, producția cvasipermanentă de date și activitățile contemporane de procesare a datelor nu sunt întotdeauna transparente, punând la încercare capacitatea persoanelor și a autorităților de a evalua procesele și scopul colectării, ale compilării, ale analizei și ale utilizării datelor cu caracter personal; întrucât se poate remarca apariția unei estompări între datele cu caracter personal și cele fără caracter personal, generată de utilizarea megadatelor, fapt care poate duce la crearea de noi date cu caracter personal; |
| --- | --- |

J.

întrucât generalizarea senzorilor, producția cvasipermanentă de date și activitățile contemporane de procesare a datelor nu sunt întotdeauna transparente, punând la încercare capacitatea persoanelor și a autorităților de a evalua procesele și scopul colectării, ale compilării, ale analizei și ale utilizării datelor cu caracter personal; întrucât se poate remarca apariția unei estompări între datele cu caracter personal și cele fără caracter personal, generată de utilizarea megadatelor, fapt care poate duce la crearea de noi date cu caracter personal;

| K. | întrucât sectorul megadatelor este în creștere cu 40 % pe an, de șapte ori mai repede decât piața IT; întrucât concentrarea seturilor mari de date produse de noile tehnologii oferă informații esențiale pentru corporațiile mari, declanșând modificări fără precedent ale echilibrului de putere dintre cetățeni, guverne și actorii privați; întrucât o astfel de concentrare a puterii în mâinile corporațiilor ar putea consolida monopolurile și practicile abuzive și ar putea avea un efect negativ asupra drepturilor consumatorilor și a concurenței loiale pe piață; întrucât interesele persoanei, precum și protecția drepturilor fundamentale ar trebui să fie examinate în continuare în contextul fuziunilor megadatelor; |
| --- | --- |

K.

întrucât sectorul megadatelor este în creștere cu 40 % pe an, de șapte ori mai repede decât piața IT; întrucât concentrarea seturilor mari de date produse de noile tehnologii oferă informații esențiale pentru corporațiile mari, declanșând modificări fără precedent ale echilibrului de putere dintre cetățeni, guverne și actorii privați; întrucât o astfel de concentrare a puterii în mâinile corporațiilor ar putea consolida monopolurile și practicile abuzive și ar putea avea un efect negativ asupra drepturilor consumatorilor și a concurenței loiale pe piață; întrucât interesele persoanei, precum și protecția drepturilor fundamentale ar trebui să fie examinate în continuare în contextul fuziunilor megadatelor;

| L. | întrucât megadatele au un potențial nedescoperit imens ca factor determinant al productivității și ca o modalitate de a oferi produse și servicii mai bune cetățenilor; subliniază, totuși, că utilizarea generalizată a dispozitivelor inteligente, a rețelelor și a aplicațiilor web de către cetățeni, întreprinderi și organizații nu indică în mod necesar satisfacție privind produsele oferite, ci mai degrabă o înțelegere mai largă a faptului că aceste servicii au devenit indispensabile pentru a trăi, a comunica și a lucra, în pofida unei lipse a înțelegerii riscurilor pe care acestea le pot prezenta la adresa bunăstării, a securității și a drepturilor noastre; |
| --- | --- |

L.

întrucât megadatele au un potențial nedescoperit imens ca factor determinant al productivității și ca o modalitate de a oferi produse și servicii mai bune cetățenilor; subliniază, totuși, că utilizarea generalizată a dispozitivelor inteligente, a rețelelor și a aplicațiilor web de către cetățeni, întreprinderi și organizații nu indică în mod necesar satisfacție privind produsele oferite, ci mai degrabă o înțelegere mai largă a faptului că aceste servicii au devenit indispensabile pentru a trăi, a comunica și a lucra, în pofida unei lipse a înțelegerii riscurilor pe care acestea le pot prezenta la adresa bunăstării, a securității și a drepturilor noastre;

| M. | întrucât ar trebui să se facă o diferențiere între cantitatea datelor și calitatea datelor pentru a înlesni utilizarea eficace a megadatelor (algoritmi și alte instrumente de analiză); întrucât datele de slabă calitate și/sau procedurile de slabă calitate care stau la baza proceselor decizionale și a instrumentelor analitice ar putea duce la algoritmi părtinitori, la corelații false, la erori, la o subestimare a implicațiilor juridice, sociale și etice, la riscul utilizării datelor în scopuri discriminatorii sau frauduloase și la marginalizarea rolului oamenilor în aceste procese, ducând la proceduri decizionale greșite cu impact negativ asupra vieții și oportunităților cetățenilor, în special ale grupurilor marginalizate, precum și la un impact negativ asupra societăților și întreprinderilor; |
| --- | --- |

M.

întrucât ar trebui să se facă o diferențiere între cantitatea datelor și calitatea datelor pentru a înlesni utilizarea eficace a megadatelor (algoritmi și alte instrumente de analiză); întrucât datele de slabă calitate și/sau procedurile de slabă calitate care stau la baza proceselor decizionale și a instrumentelor analitice ar putea duce la algoritmi părtinitori, la corelații false, la erori, la o subestimare a implicațiilor juridice, sociale și etice, la riscul utilizării datelor în scopuri discriminatorii sau frauduloase și la marginalizarea rolului oamenilor în aceste procese, ducând la proceduri decizionale greșite cu impact negativ asupra vieții și oportunităților cetățenilor, în special ale grupurilor marginalizate, precum și la un impact negativ asupra societăților și întreprinderilor;

| N. | întrucât responsabilitatea și transparența algoritmice ar trebui să însemne punerea în aplicare a măsurilor tehnice și operaționale care să asigure transparența, nediscriminarea procesului decizional automatizat și a calculării probabilităților comportamentului individual; întrucât transparența ar trebui să ofere persoanelor informații pertinente privind logica utilizată, semnificația și consecințele preconizate; întrucât aceasta ar trebui să includă informații cu privire la analiza megadatelor de instruire și să permită cetățenilor să înțeleagă și să monitorizeze deciziile care îi afectează; |
| --- | --- |

N.

întrucât responsabilitatea și transparența algoritmice ar trebui să însemne punerea în aplicare a măsurilor tehnice și operaționale care să asigure transparența, nediscriminarea procesului decizional automatizat și a calculării probabilităților comportamentului individual; întrucât transparența ar trebui să ofere persoanelor informații pertinente privind logica utilizată, semnificația și consecințele preconizate; întrucât aceasta ar trebui să includă informații cu privire la analiza megadatelor de instruire și să permită cetățenilor să înțeleagă și să monitorizeze deciziile care îi afectează;

| O. | întrucât analiza datelor și algoritmii au un impact din ce în ce mai mare asupra informațiilor puse la dispoziția cetățenilor; întrucât astfel de tehnici, dacă sunt utilizate greșit, pot pune în pericol drepturile fundamentale la informație, precum și libertatea și pluralismul mass-mediei; întrucât sistemul de radiodifuziune publică în statele membre are legătură directă cu nevoile democratice, sociale și culturale ale fiecărei societăți și cu nevoia de conservare a pluralității mass-mediei, astfel cum se prevede în Protocolul privind sistemul de radiodifuziune publică în statele membre la Tratatul de la Amsterdam (11997D/PRO/09); |
| --- | --- |

O.

întrucât analiza datelor și algoritmii au un impact din ce în ce mai mare asupra informațiilor puse la dispoziția cetățenilor; întrucât astfel de tehnici, dacă sunt utilizate greșit, pot pune în pericol drepturile fundamentale la informație, precum și libertatea și pluralismul mass-mediei; întrucât sistemul de radiodifuziune publică în statele membre are legătură directă cu nevoile democratice, sociale și culturale ale fiecărei societăți și cu nevoia de conservare a pluralității mass-mediei, astfel cum se prevede în Protocolul privind sistemul de radiodifuziune publică în statele membre la Tratatul de la Amsterdam (11997D/PRO/09);

| P. | întrucât proliferarea procesării și analizei datelor, numărul masiv de actori implicați în colectarea, păstrarea, prelucrarea, stocarea și schimbul de date și combinarea de seturi masive de date care conțin date cu și fără caracter personal dintr-o varietate de surse, deși au însemnat oportunități semnificative, au creat mari incertitudini pentru cetățeni și pentru sectoarele public și privat cu privire la cerințele exacte pentru respectarea legislației actuale a UE în materie de protecție a datelor; |
| --- | --- |

P.

întrucât proliferarea procesării și analizei datelor, numărul masiv de actori implicați în colectarea, păstrarea, prelucrarea, stocarea și schimbul de date și combinarea de seturi masive de date care conțin date cu și fără caracter personal dintr-o varietate de surse, deși au însemnat oportunități semnificative, au creat mari incertitudini pentru cetățeni și pentru sectoarele public și privat cu privire la cerințele exacte pentru respectarea legislației actuale a UE în materie de protecție a datelor;

| Q. | întrucât există o mulțime de sisteme tradiționale nestructurate ce cuprind volume vaste de date pe care întreprinderile le-au colectat timp de ani de zile, care au sisteme neclare de guvernare a datelor și care ar trebui să fie aduse în conformitate în mod sistematic; |
| --- | --- |

Q.

întrucât există o mulțime de sisteme tradiționale nestructurate ce cuprind volume vaste de date pe care întreprinderile le-au colectat timp de ani de zile, care au sisteme neclare de guvernare a datelor și care ar trebui să fie aduse în conformitate în mod sistematic;

| R. | întrucât ar trebui încurajată o cooperare mai strânsă și o mai mare coerență între diferitele organisme de reglementare și autoritățile de supraveghere în domeniul concurenței, al protecției consumatorilor și al protecției datelor la nivel național și la nivelul UE, cu scopul de a asigura o abordare coerentă și o mai bună înțelegere a implicațiilor megadatelor pentru drepturile fundamentale; întrucât stabilirea și dezvoltarea în continuare a Digital Clearing House (8) ca rețea voluntară de organisme de asigurare a respectării legii pot contribui la îmbunătățirea activității lor și la activitățile respective de punere în aplicare a legii, precum și la aprofundarea sinergiilor și la protejarea drepturilor și intereselor persoanelor; |
| --- | --- |

R.

întrucât ar trebui încurajată o cooperare mai strânsă și o mai mare coerență între diferitele organisme de reglementare și autoritățile de supraveghere în domeniul concurenței, al protecției consumatorilor și al protecției datelor la nivel național și la nivelul UE, cu scopul de a asigura o abordare coerentă și o mai bună înțelegere a implicațiilor megadatelor pentru drepturile fundamentale; întrucât stabilirea și dezvoltarea în continuare a Digital Clearing House (8) ca rețea voluntară de organisme de asigurare a respectării legii pot contribui la îmbunătățirea activității lor și la activitățile respective de punere în aplicare a legii, precum și la aprofundarea sinergiilor și la protejarea drepturilor și intereselor persoanelor;

Considerații generale

| 1. | subliniază faptul că perspectivele și posibilitățile oferite de megadate pot fi pe deplin exploatate de către cetățeni, de către sectoarele public și privat, de mediul universitar și de comunitatea științifică numai atunci când încrederea publicului în aceste tehnologii este asigurată prin respectarea riguroasă a drepturilor fundamentale, prin conformitatea cu legislația actuală a UE privind protecția datelor și prin existența securității juridice pentru toți actorii implicați; subliniază că prelucrarea datelor cu caracter personal poate fi făcută numai în conformitate cu oricare dintre temeiurile juridice prevăzute la articolul 6 din Regulamentul (UE) 2016/679; consideră că este esențial ca transparența și informarea corectă a publicului vizat să fie vitale pentru edificarea încrederii publice și pentru protecția drepturilor individuale; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că respectarea legislației existente privind protecția datelor, împreună cu standarde etice și științifice solide, sunt esențiale pentru stabilirea încrederii în soluțiile legate de megadate, precum și pentru fiabilitatea acestora; subliniază, de asemenea, că informațiile obținute prin analiza megadatelor nu oferă o perspectivă imparțială asupra oricărui subiect și au gradul de fiabilitate pe care îl au datele însele; evidențiază faptul că analiza predictivă bazată pe megadate poate oferi doar o probabilitate statistică și prin urmare nu poate prezice întotdeauna comportamentul individual; subliniază, prin urmare, că sunt esențiale standarde științifice și etice stricte pentru a gestiona colectarea de date și a evalua rezultatele acestor analize; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că informațiile sensibile referitoare la persoane pot fi desprinse din date care nu sunt sensibile, ceea ce estompează linia dintre datele sensibile și cele care nu sunt sensibile; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază faptul că slabele cunoștințe și înțelegere ale persoanelor individuale referitoare la natura megadatelor permit utilizarea informațiilor cu caracter personal în moduri neintenționate; remarcă faptul că educația și conștientizarea în privința drepturilor fundamentale sunt de o importanță majoră în UE; îndeamnă instituțiile UE și statele membre să investească în competențele digitale și în sporirea conștientizării cu privire la drepturile digitale, la confidențialitate și la protecția datelor în rândul cetățenilor, inclusiv al copiilor; subliniază faptul că această educație ar trebui să abordeze înțelegerea principiilor/a logicii referitoare la modul în care funcționează algoritmii și procesele decizionale automatizate, precum și la modul de interpretare a acestora într-un mod semnificativ; subliniază, de asemenea, nevoia de educare pentru a stimula înțelegerea locului și modului în care sunt colectate fluxurile de date (și anume extragerea de informații de pe site-uri web, combinarea datelor provenite din fluxuri cu datele provenite din rețelele de socializare și dispozitivele conectate, precum și agregarea acestora într-un nou flux de date); |
| --- | --- |

4.

Megadatele pentru scopuri comerciale și în sectorul public

Confidențialitatea și protecția datelor

| 5. | subliniază că dreptul Uniunii privind protecția vieții private și a datelor cu caracter personal, dreptul la egalitate și la nediscriminare, precum și dreptul persoanelor de a primi informații cu privire la logica implicată în procesul decizional automatizat și crearea de profiluri, precum și dreptul de a solicita o cale de atac, se aplică prelucrării datelor atunci când prelucrarea este precedată de tehnici de pseudonimizare sau, în orice caz, atunci când utilizarea datelor fără caracter personal ar putea afecta viața privată a persoanelor sau alte drepturi și libertăți, ducând la stigmatizarea unor grupuri întregi de populație; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază faptul că piața unică digitală trebuie să fie construită pe baza unor rețele fiabile, de încredere și de mare viteză și a unor servicii care garantează drepturile fundamentale ale persoanei vizate la protecția datelor și la confidențialitate, încurajând în același timp inovarea și analiza megadatelor pentru a crea condițiile potrivite și condiții competitive egale pentru a impulsiona economia digitală europeană; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază, de asemenea, posibilitatea identificării din nou a persoanelor prin corelarea diferitelor tipuri de date anonimizate; subliniază că legislația Uniunii privind protecția confidențialității și a datelor cu caracter personal se aplică prelucrării unor astfel de date corelate numai în cazul în care o persoană poate, într-adevăr, să fie identificată din nou; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază că principiile menționate mai sus ar trebui să servească drept cadru pentru procedurile decizionale din sectoarele public și privat și pentru alți actori care utilizează datele; subliniază că este nevoie de un nivel mai ridicat de responsabilitate și transparență algoritmice cu privire la prelucrarea și analizarea datelor de către sectoarele public și privat și de orice alți actori care utilizează analiza datelor, ca un instrument esențial pentru a garanta că fiecare persoană este informată în mod corespunzător cu privire la prelucrarea datelor lor cu caracter personal; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază rolul fundamental pe care Comisia, Comitetul european pentru protecția datelor, autoritățile naționale de protecție a datelor și alte autorități de supraveghere independente ar trebui să îl joace în viitor pentru a promova transparența și garanțiile procedurale, securitatea juridică în general și, mai specific, standardele concrete care protejează drepturile și garanțiile fundamentale asociate cu utilizarea prelucrării și analizei datelor de către sectoarele privat și public; solicită o colaborare mai strânsă între autoritățile de reglementare a conduitei în mediul digital pentru a consolida astfel sinergiile dintre cadrele de reglementare pentru consumatori și autoritățile în materie de concurență și de protecție a datelor; solicită finanțarea adecvată și asigurarea personalului pentru respectivele autorități; recunoaște, de asemenea, necesitatea creării unei case de compensare digitală; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază faptul că scopul intrinsec al megadatelor ar trebui să fie de a obține corelări comparabile cu cât mai puține date cu caracter personal posibil; subliniază, în acest sens, faptul că comunitățile științifice, cele de afaceri și comunitățile publice ar trebui să se axeze asupra cercetării și a inovării în domeniul anonimizării; |
| --- | --- |

10.

| 11. | recunoaște faptul că aplicarea pseudonimizării, anonimizării sau criptării datelor cu caracter personal poate reduce riscurile pentru persoanele vizate atunci când datele cu caracter personal sunt utilizate în aplicații de megadate; evidențiază, de asemenea, avantajele pseudonimizării prevăzute în Regulamentul general privind protecția datelor (GDPR) ca garanție adecvată; reamintește faptul că anonimizarea este un proces ireversibil prin care datele cu caracter personal nu mai pot fi utilizate în mod exclusiv pentru a identifica sau pentru a individualiza o persoană fizică; consideră că obligațiile contractuale ar trebui să asigure că datele anonimizate nu vor fi reidentificate folosind corelări suplimentare prin combinarea a diferite surse de date; invită sectoarele public și privat, precum și alți actori implicați în analiza megadatelor să evalueze în mod regulat aceste riscuri ținând seama de noile tehnologii și să justifice caracterul adecvat al măsurilor adoptate; invită Comisia, Comitetul european pentru protecția datelor și alte autorități de supraveghere independente să pregătească orientări cu privire la modul de a anonimiza datele în mod corespunzător pentru a evita abuzarea pe viitor de aceste măsuri și a monitoriza practicile; |
| --- | --- |

11.

| 12. | îndeamnă sectoarele public și privat, precum și alți operatori de date să folosească instrumentele prevăzute de Regulamentul general privind protecția datelor, cum ar fi codurile de conduită și sistemele de certificare, pentru a încerca să obțină o mai mare siguranță cu privire la obligațiile lor specifice în temeiul dreptului Uniunii și să își aducă practicile și activitățile la conformitate cu normele juridice și la garanțiile adecvate ale UE; |
| --- | --- |

12.

| 13. | invită Comisia și statele membre să se asigure că tehnologiile bazate pe date nu limitează sau nu discriminează accesul la un mediu mass-media pluralist, ci mai degrabă stimulează libertatea și pluralismul mass-mediei; subliniază faptul că cooperarea între guverne, instituțiile de învățământ și organizațiile mass-media vor juca un rol esențial în asigurarea faptului că alfabetizarea în domeniul mass-mediei digitale este sprijinită pentru a capacita cetățenii și a le proteja drepturile la informație și la libertatea de exprimare; |
| --- | --- |

13.

| 14. | consideră că publicarea datelor cu caracter personal de către autoritățile publice din motive de interes public, cum ar fi prevenirea corupției, conflictele de interese, frauda fiscală și spălarea banilor, poate fi permisă într-o societate democratică cu condiția ca: datele să fie divulgate în termenii prevăzuți de lege, să existe garanții corespunzătoare și respectiva publicare să fie necesară pentru scopul vizat și proporțională cu acesta; |
| --- | --- |

14.

Securitatea

| 15. | recunoaște valoarea adăugată a dezvoltării tehnologice care va contribui la îmbunătățirea securității; recunoaște că unele dintre cele mai presante riscuri asociate cu activitățile de prelucrare a datelor, precum tehnicile de megadate, în special în contextul „internetului obiectelor” care constituie un motiv de îngrijorare pentru cetățeni, includ încălcările normelor de securitate, accesul neautorizat la date și supravegherea ilegală; consideră că contracararea unor astfel de pericole fără a se încălca drepturile fundamentale necesită o cooperare reală și concertată între sectoarele privat și public, autoritățile de asigurare a siguranței și ordinii publice și autoritățile de supraveghere independente; subliniază, în acest context, că ar trebui acordată o atenție specială securității sistemelor de e-guvernare, precum și unor măsuri juridice suplimentare, cum ar fi responsabilitatea pentru programele informatice; |
| --- | --- |

15.

| 16. | consideră că utilizarea criptării de la un capăt la celălalt ar trebui să fie, de asemenea, încurajată și, dacă este cazul, solicitată în conformitate cu principiul protecției datelor începând cu momentul conceperii; recomandă, în acest sens, ca orice cadru legislativ viitor să interzică în mod specific furnizorilor de criptare, furnizorilor de servicii de comunicații și tuturor celorlalte organizații (la toate nivelurile lanțului de aprovizionare) să permită sau să faciliteze „uși secrete (backdoors)”; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază că intensificarea generării de date și a fluxurilor de date implică noi vulnerabilități și noi provocări în materie de securitate a informațiilor; solicită, în acest context, utilizarea confidențialității în mod implicit și începând cu momentul conceperii, tehnici de anonimizare atunci când este cazul, și, după caz, tehnici de criptare și evaluări obligatorii ale impactului asupra confidențialității; subliniază faptul că astfel de măsuri ar trebui să fie aplicate de toți actorii importanți implicați în analiza megadatelor în sectoarele privat și public, precum și alți actori care lucrează cu date sensibile, cum ar fi avocații, ziariștii și persoanele care lucrează în sectorul sănătății pentru a se asigura că megadatele nu sporesc expunerea la riscuri legate de securitatea informațiilor; |
| --- | --- |

17.

| 18. | reamintește că, în temeiul articolului 15 din Directiva 2000/31/CE, statele membre nu trebuie nici să impună furnizorilor obligația generală de supraveghere a informațiilor pe care le transmit sau le stochează atunci când furnizează serviciile de transmitere, de stocare și de găzduire, și nici obligația generală de a căuta în mod activ fapte sau circumstanțe care să sugereze că activitățile sunt ilicite; reamintește că, în special, Curtea de Justiție a Uniunii Europene, în cauzele C-360/10 și C-70/10, a respins măsurile de „supraveghere activă” pentru aproape toți utilizatorii serviciilor vizate (furnizorii de acces la internet, într-una dintre cauze, și o rețea socială, în cealaltă cauză) și a precizat că este exclus orice ordin care impune unui furnizor de servicii de găzduire să desfășoare o supraveghere generală; |
| --- | --- |

18.

Nediscriminarea

| 19. | subliniază că, din cauza seturilor de date și a sistemelor algoritmice utilizate pentru efectuarea de evaluări și previziuni în diferitele etape ale prelucrării datelor, megadatele pot duce nu numai la cazuri de încălcare a drepturilor fundamentale ale persoanelor, ci și la un tratament diferențiat și o discriminare indirectă față de grupuri de persoane cu caracteristici similare, în special în ceea ce privește corectitudinea și egalitatea de șanse în accesul la educație și la ocuparea forței de muncă, recrutarea sau evaluarea persoanelor, ori stabilirea noilor obiceiuri de consum ale utilizatorilor rețelelor sociale; |
| --- | --- |

19.

| 20. | invită Comisia, statele membre și autoritățile de protecție a datelor să identifice și să ia toate măsurile posibile pentru a minimiza discriminarea și părtinirea algoritmice și să dezvolte un cadru etic comun solid pentru prelucrarea transparentă a datelor cu caracter personal și a procesele decizionale automatizate care ar putea orienta utilizarea datelor și continuarea asigurării respectării dreptului Uniunii; |
| --- | --- |

20.

| 21. | invită Comisia, statele membre și autoritățile de protecție a datelor să evalueze în mod specific nevoia nu doar de transparență algoritmică, ci și de transparență cu privire la posibilele părtiniri în datele de instruire utilizate pentru a trage concluzii pe baza megadatelor; |
| --- | --- |

21.

| 22. | recomandă ca întreprinderile să efectueze evaluări regulate privind nivelul de reprezentativitate a seturilor de date, să analizeze dacă acestea sunt afectate de elemente părtinitoare și să elaboreze strategii pentru depășirea acestora; evidențiază necesitatea de a se analiza exactitatea și pertinența estimărilor de analiză a datelor pe baza echității și preocupărilor de natură etică; |
| --- | --- |

22.

Megadatele cu scopuri științifice

| 23. | subliniază că analiza megadatelor poate fi benefică pentru dezvoltarea și cercetarea științifică; consideră că dezvoltarea și utilizarea analizei megadatelor în scopuri științifice ar trebui să se desfășoare cu respectarea drepturilor fundamentale consacrate în Carta drepturilor fundamentale și în conformitate cu actuala legislație a Uniunii privind protecția datelor; |
| --- | --- |

23.

| 24. | reamintește că, în temeiul Regulamentului general privind protecția datelor, prelucrarea ulterioară a datelor cu caracter personal în scopuri statistice poate avea drept rezultat doar date agregate, care nu pot fi aplicate din nou persoanelor; |
| --- | --- |

24.

Megadatele utilizate pentru impunerea respectării legii

Confidențialitatea și protecția datelor

| 25. | reamintește tuturor autorităților de ordine și siguranță publică care utilizează procesarea și analiza datelor că Directiva (EU) 2016/680: se aplică prelucrării datelor cu caracter personal de către statele membre, în scopul asigurării respectării ordinii și siguranței publice; solicită ca colectarea și prelucrarea datelor cu caracter personal în scopul asigurării respectării siguranței și ordinii publice trebuie întotdeauna să fie adecvate, pertinente și să nu fie excesive în raport cu scopurile determinate, explicite și legitime pentru care acestea sunt prelucrate; afirmă că scopul și necesitatea colectării unor astfel de date trebuie să fie clar demonstrate; afirmă că orice decizie bazată numai pe prelucrarea automatizată, inclusiv stabilirea unui profil, care produce un efect juridic advers privind persoana vizată sau care o afectează în mod semnificativ, este interzisă, cu excepția cazului în care acest lucru este autorizat de legislația Uniunii sau a statelor membre care reglementează activitățile operatorului și care oferă garanții adecvate privind drepturile și libertățile persoanei vizate, cel puțin privind dreptul de a obține o intervenție umană din partea operatorilor; invită Comisia, Comitetul european pentru protecția datelor și alte autorități de supraveghere independente să emită orientări, recomandări și bune practici în vederea precizării criteriilor și condițiilor pentru deciziile bazate pe stabilirea de profiluri și utilizarea megadatelor în scopul asigurării respectării ordinii și siguranței publice; |
| --- | --- |

25.

| 26. | subliniază importanța respectării Directivei (EU) 2016/680 în ceea ce privește efectuarea în prealabil a unor evaluări de impact și audituri care să țină seama de preocupările de ordin etic, pentru a evalua caracterul integrator, acuratețea și calitatea datelor, precum și pentru ca persoanele vizate de decizii și/sau actorii implicați în procesele decizionale să fie în măsură să înțeleagă și să conteste colectarea sau analizarea, tiparele și corelațiile, prevenind orice efect nociv asupra anumitor grupuri de persoane; |
| --- | --- |

26.

| 27. | subliniază faptul că încrederea cetățenilor în serviciile digitale poate fi subminată grav de activitățile de supraveghere în masă ale guvernului și de accesul nejustificat la datele cu caracter comercial și la alte date cu caracter personal de către autoritățile de asigurare a siguranței și ordinii publice; |
| --- | --- |

27.

| 28. | reamintește că legislația care permite autorităților publice să obțină acces la conținutul comunicațiilor electronice în mod generalizat trebuie să fie considerată drept compromițătoare pentru esența dreptului fundamental de respectare a vieții private a persoanei, astfel cum este garantat de articolul 7 din cartă; |
| --- | --- |

28.

| 29. | subliniază nevoia includerii unor orientări și sisteme în cadrul licitațiilor publice pentru modelele, instrumentele și programele bazate pe metadate în scopul asigurării respectării siguranței și ordinii publice, pentru a garanta faptul că codul de bază poate fi și este verificat de autoritatea de aplicare a legii înainte de achiziționarea finală și că acesta poate fi verificat în privința caracterului adecvat, a corectitudinii și a securității, având în vedere că transparența și răspunderea sunt limitate de programele informatice brevetate; subliniază faptul că anumite modele de poliție predictivă sunt mai favorabile confidențialității decât altele, cum ar fi în cazul realizării unor predicții probabilistice referitoare la locuri sau evenimente, dar nu și la persoane fizice; |
| --- | --- |

29.

Securitatea

| 30. | subliniază necesitatea absolută de a proteja bazele de date referitoare la ordinea și siguranța publică de încălcări ale securității și acces ilegal, întrucât acest lucru este un motiv de îngrijorare pentru cetățeni; consideră, prin urmare, că pentru soluționarea acestor probleme este necesară o cooperare concertată și eficace între organele de ordine și siguranță publică, sectorul privat, guvernele și autoritățile independente de supraveghere în materie de protecție a datelor; insistă asupra nevoii de a garanta securitatea adecvată pentru datele cu caracter personal, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2016/679 și cu Directiva (UE) 2016/680, precum și de a minimaliza vulnerabilitățile, prin intermediul unor arhitecturi securizate și descentralizate ale bazelor de date; |
| --- | --- |

30.

Nediscriminarea

| 31. | atrage atenția asupra faptului că, dat fiind caracterul intruziv al deciziilor și măsurilor luate de autoritățile de ordine și siguranță publică – inclusiv prin mijloacele de prelucrare a datelor și de analiză a acestora – în viața și drepturile cetățenilor, este necesar să se procedeze cu prudență maximă în vederea împiedicării discriminării ilegale și vizării anumitor persoane sau grupuri de persoane definite prin referire la rasă, culoare, origine etnică sau socială, trăsături genetice, limbă, religie sau convingere, opinii politice sau de orice altă natură, proprietate, naștere, handicap, vârstă, gen, exprimare sau identitate de gen, orientare sexuală, situație rezidențială, sănătate sau apartenență la o minoritate națională care fac adesea obiectul stabilirii unui profil etnic sau al unei aplicări mai intense a legii de către autoritățile de ordine și siguranță publică, precum și a persoanelor care se întâmplă să fie definite prin caracteristici specifice; solicită să se asigure o formare corespunzătoare pentru colectorii de date din prima linie și pentru utilizatorii de informații rezultate din analiza datelor; |
| --- | --- |

31.

| 32. | invită autoritățile de ordine și siguranță publică din statele membre care utilizează analizele de date să respecte cele mai înalte standarde de etică atunci când analizează date și să se asigure că există intervenție și răspundere umană în diferitele etape ale procesului decizional, nu numai pentru a evalua reprezentativitatea, acuratețea și calitatea datelor, ci și pentru a verifica pertinența tuturor deciziilor luate pe baza acestor informații; |
| --- | --- |

32.

o

o o

| 33. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  JO L 119, 4.5.2016, p. 1.

(2)  JO L 119, 4.5.2016, p. 89.

(3)  http://www.coe.int/en/web/conventions/full-list/-/conventions/treaty/108

(4)  https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectID=09000016805cdd00

(5)  https://secure.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2015/15-11-19_Big_Data_EN.pdf

(6)  https://secure.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2016/16-09-23_BigData_opinion_EN.pdf

(7)  http://ec.europa.eu/justice/data-protection/article-29/documentation/opinion-recommendation/files/2014/wp221_en.pdf

(8)  Avizul 8/2016 al Autorității Europene pentru Protecția Datelor din 23 septembrie 2016, p. 15

---

| 25.7.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 263/90 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 263/90

---

P8_TA(2017)0077

Norme minime de protecție a iepurilor de crescătorie

Rezoluţia Parlamentului European din 14 martie 2017 referitoare la standardele minime pentru protecția iepurilor de crescătorie (2016/2077(INI))

(2018/C 263/11)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 13 și 43 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 13 și 43 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Directiva 2008/120/CE a Consiliului din 18 decembrie 2008 de stabilire a normelor minime de protecție a porcilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2008/120/CE a Consiliului din 18 decembrie 2008 de stabilire a normelor minime de protecție a porcilor,

| — | având în vedere Directiva 2008/119/CE a Consiliului din 18 decembrie 2008 de stabilire a normelor minime privind protecția vițeilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2008/119/CE a Consiliului din 18 decembrie 2008 de stabilire a normelor minime privind protecția vițeilor,

| — | având în vedere Directiva 1999/74/CE a Consiliului din 19 iulie 1999 de stabilire a standardelor minime pentru protecția găinilor ouătoare, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 1999/74/CE a Consiliului din 19 iulie 1999 de stabilire a standardelor minime pentru protecția găinilor ouătoare,

| — | având în vedere Directiva 2007/43/CE a Consiliului din 28 iunie 2007 de stabilire a normelor minime de protecție a puilor destinați producției de carne; |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2007/43/CE a Consiliului din 28 iunie 2007 de stabilire a normelor minime de protecție a puilor destinați producției de carne;

| — | având în vedere Directiva 98/58/CE a Consiliului din 20 iulie 1998 privind protecția animalelor de fermă, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 98/58/CE a Consiliului din 20 iulie 1998 privind protecția animalelor de fermă,

| — | având în vedere sondajul special Eurobarometru 442 intitulat „Atitudinea europenilor față de bunăstarea animalelor”, publicat în martie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere sondajul special Eurobarometru 442 intitulat „Atitudinea europenilor față de bunăstarea animalelor”, publicat în martie 2016,

| — | având în vedere avizul științific din 12 ianuarie 2011 al Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (EFSA) privind bunăstarea animalelor în timpul transportului, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul științific din 12 ianuarie 2011 al Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (EFSA) privind bunăstarea animalelor în timpul transportului,

| — | având în vedere avizul științific din 11 octombrie 2005 al EFSA privind „Impactul sistemelor actuale de adăpostire și creștere asupra sănătății și bunăstării iepurilor de crescătorie”, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul științific din 11 octombrie 2005 al EFSA privind „Impactul sistemelor actuale de adăpostire și creștere asupra sănătății și bunăstării iepurilor de crescătorie”,

| — | având în vedere capitolul 7.5 din Codul sanitar pentru animalele terestre privind „Sacrificarea animalelor” al Organizației Mondiale pentru Sănătatea Animalelor (OIE), |
| --- | --- |

—

având în vedere capitolul 7.5 din Codul sanitar pentru animalele terestre privind „Sacrificarea animalelor” al Organizației Mondiale pentru Sănătatea Animalelor (OIE),

| — | având în vedere Codul de recomandări pentru bunăstarea iepurilor al guvernului britanic, |
| --- | --- |

—

având în vedere Codul de recomandări pentru bunăstarea iepurilor al guvernului britanic,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A8-0011/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A8-0011/2017),

| A. | întrucât, în ceea ce privește creșterea animalelor, cuniculicultura este pe locul al patrulea în lume și al doilea în UE din punct de vedere numeric; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în ceea ce privește creșterea animalelor, cuniculicultura este pe locul al patrulea în lume și al doilea în UE din punct de vedere numeric;

| B. | întrucât producătorii europeni trebuie să respecte standarde ridicate de sănătate și bunăstare animală care nu sunt întotdeauna obligatorii în țările terțe din care UE importă animale pentru sacrificare; |
| --- | --- |

B.

întrucât producătorii europeni trebuie să respecte standarde ridicate de sănătate și bunăstare animală care nu sunt întotdeauna obligatorii în țările terțe din care UE importă animale pentru sacrificare;

| C. | întrucât consumatorii sunt tot mai atenți la controalele condițiilor de creștere a animalelor; |
| --- | --- |

C.

întrucât consumatorii sunt tot mai atenți la controalele condițiilor de creștere a animalelor;

| D. | întrucât sectorul creșterii iepurilor a fost foarte afectat de reducerea consumului de carne din Uniunea Europeană și de criza economică din sectorul agricol și întrucât prețurile de vânzare au scăzut cu aproximativ 20 % în trei ani în timp ce costurile de producție au rămas aceleași; |
| --- | --- |

D.

întrucât sectorul creșterii iepurilor a fost foarte afectat de reducerea consumului de carne din Uniunea Europeană și de criza economică din sectorul agricol și întrucât prețurile de vânzare au scăzut cu aproximativ 20 % în trei ani în timp ce costurile de producție au rămas aceleași;

| E. | întrucât ar trebui să se țină seama de contribuția nutrițională a cărnii de iepure și rolul producției de carne de iepure în economia familială, cu o rată importantă de ocupare a forței de muncă feminine, în multe zone rurale cu posibilități reduse de diversificare a creșterii animalelor; |
| --- | --- |

E.

întrucât ar trebui să se țină seama de contribuția nutrițională a cărnii de iepure și rolul producției de carne de iepure în economia familială, cu o rată importantă de ocupare a forței de muncă feminine, în multe zone rurale cu posibilități reduse de diversificare a creșterii animalelor;

| F. | întrucât ar trebui să se țină seama în egală măsură de bunăstarea fermierilor și cea a animalelor; |
| --- | --- |

F.

întrucât ar trebui să se țină seama în egală măsură de bunăstarea fermierilor și cea a animalelor;

| G. | întrucât majoritatea iepurilor sunt crescuți pentru producția de carne, cu peste 340 de milioane de iepuri sacrificați anual pentru carne; întrucât cuniculicultura reprezintă mai puțin de 1 % din producția animală finală a UE; |
| --- | --- |

G.

întrucât majoritatea iepurilor sunt crescuți pentru producția de carne, cu peste 340 de milioane de iepuri sacrificați anual pentru carne; întrucât cuniculicultura reprezintă mai puțin de 1 % din producția animală finală a UE;

| H. | întrucât sectorul creșterii iepurilor din UE cunoaște un declin constant, iar datele pentru 2016 indică o reducere a cotei de piață cu 4,7 % , din cauza tendinței în scădere a consumului de carne de iepure; întrucât sectorul operează în condițiile pieței globale și nu beneficiază de ajutoare directe sau de intervenții pe piață în cadrul primului pilon din politica agricolă comună; |
| --- | --- |

H.

întrucât sectorul creșterii iepurilor din UE cunoaște un declin constant, iar datele pentru 2016 indică o reducere a cotei de piață cu 4,7 % , din cauza tendinței în scădere a consumului de carne de iepure; întrucât sectorul operează în condițiile pieței globale și nu beneficiază de ajutoare directe sau de intervenții pe piață în cadrul primului pilon din politica agricolă comună;

| I. | întrucât UE are un sold negativ în balanța comercială cu China în ceea ce privește carnea de iepure; întrucât 99 % din carnea de iepure importată în UE provine din China; întrucât, dacă nu se vor lua măsuri, producătorii chinezi vor câștiga competiția cu producătorii din UE, cu efecte negative asupra bunăstării animalelor; |
| --- | --- |

I.

întrucât UE are un sold negativ în balanța comercială cu China în ceea ce privește carnea de iepure; întrucât 99 % din carnea de iepure importată în UE provine din China; întrucât, dacă nu se vor lua măsuri, producătorii chinezi vor câștiga competiția cu producătorii din UE, cu efecte negative asupra bunăstării animalelor;

| J. | întrucât este important și necesar să se realizeze și să se mențină o creștere a iepurilor rentabilă pentru a putea contribui la menținerea structurii rurale și a locurilor de muncă, în special pentru femei, în zone în care alte tipuri de producție nu sunt posibile, precum și la oferirea în continuare de produse alimentare variate și de înaltă calitate; |
| --- | --- |

J.

întrucât este important și necesar să se realizeze și să se mențină o creștere a iepurilor rentabilă pentru a putea contribui la menținerea structurii rurale și a locurilor de muncă, în special pentru femei, în zone în care alte tipuri de producție nu sunt posibile, precum și la oferirea în continuare de produse alimentare variate și de înaltă calitate;

| K. | întrucât, la nivel mondial, Uniunea Europeană se află pe primul loc între țările producătoare de iepuri, înaintea Asiei și în special a Chinei care, cu o producție de 417 000 de tone de carcase este cel mai mare exportator; |
| --- | --- |

K.

întrucât, la nivel mondial, Uniunea Europeană se află pe primul loc între țările producătoare de iepuri, înaintea Asiei și în special a Chinei care, cu o producție de 417 000 de tone de carcase este cel mai mare exportator;

| L. | întrucât crescătorii de iepuri și sectorul în ansamblu au interesul să asigure că creșterea iepurilor, în conformitate cu modelul de producție european, continuă să mențină cele mai înalte standarde la nivel mondial în ceea ce privește siguranța alimentară, sănătatea și bunăstarea animalelor, precum și respectarea mediului; |
| --- | --- |

L.

întrucât crescătorii de iepuri și sectorul în ansamblu au interesul să asigure că creșterea iepurilor, în conformitate cu modelul de producție european, continuă să mențină cele mai înalte standarde la nivel mondial în ceea ce privește siguranța alimentară, sănătatea și bunăstarea animalelor, precum și respectarea mediului;

| M. | întrucât creșterea iepurilor în Europa se bazează pe coexistența unor sisteme de producție diferite și reprezintă un mijloc important de diversificare a veniturilor a numeroase exploatații mici pe întreg teritoriul; |
| --- | --- |

M.

întrucât creșterea iepurilor în Europa se bazează pe coexistența unor sisteme de producție diferite și reprezintă un mijloc important de diversificare a veniturilor a numeroase exploatații mici pe întreg teritoriul;

| N. | întrucât, cu un consum mediu de 1,70 kg pe locuitor, carnea de iepure este una din cel mai puțin consumate tipuri de carne în Uniune (între 1 și 2 % din totalul de carne consumată); |
| --- | --- |

N.

întrucât, cu un consum mediu de 1,70 kg pe locuitor, carnea de iepure este una din cel mai puțin consumate tipuri de carne în Uniune (între 1 și 2 % din totalul de carne consumată);

| O. | întrucât, în ceea ce privește iepurii de crescătorie din Europa, există preocupări serioase legate de condițiile necorespunzătoare de viață, nivelurile ridicate de stres, mortalitatea și morbiditatea ridicate, potrivit constatărilor EFSA datând deja din 2005; întrucât adăpostirea, alimentarea, genetica, aspectele sanitare și optimizarea stării emoționale a iepurilor de crescătorie sunt aspecte importante pentru actorii sectorului creșterii iepurilor, în special în ceea ce privește menținerea sănătății și bunăstării animalelor; |
| --- | --- |

O.

întrucât, în ceea ce privește iepurii de crescătorie din Europa, există preocupări serioase legate de condițiile necorespunzătoare de viață, nivelurile ridicate de stres, mortalitatea și morbiditatea ridicate, potrivit constatărilor EFSA datând deja din 2005; întrucât adăpostirea, alimentarea, genetica, aspectele sanitare și optimizarea stării emoționale a iepurilor de crescătorie sunt aspecte importante pentru actorii sectorului creșterii iepurilor, în special în ceea ce privește menținerea sănătății și bunăstării animalelor;

| P. | întrucât, de la domesticirea lor, majoritatea iepurilor în UE sunt crescuți în general în baterii, ale căror specificații pot diferi, și deseori diferă, de la țară la țară; |
| --- | --- |

P.

întrucât, de la domesticirea lor, majoritatea iepurilor în UE sunt crescuți în general în baterii, ale căror specificații pot diferi, și deseori diferă, de la țară la țară;

| Q. | întrucât iepurii, la fel ca alte specii care conviețuiesc cu omul, păstrează elemente ale comportamentului lor natural și, prin urmare, este necesar să se efectueze în continuare cercetări privind măsurile și condițiile care pot fi aplicate în timpul creșterii pentru ca, pe cât posibil, iepurii să-și păstreze comportamentul natural, cu condiția ca aceasta să aibă efecte pozitive asupra propriei lor sănătăți; |
| --- | --- |

Q.

întrucât iepurii, la fel ca alte specii care conviețuiesc cu omul, păstrează elemente ale comportamentului lor natural și, prin urmare, este necesar să se efectueze în continuare cercetări privind măsurile și condițiile care pot fi aplicate în timpul creșterii pentru ca, pe cât posibil, iepurii să-și păstreze comportamentul natural, cu condiția ca aceasta să aibă efecte pozitive asupra propriei lor sănătăți;

| R. | întrucât, pentru creșterea intensivă, se folosesc rase de iepuri cu creștere rapidă și precoce, numiți în trecut „iepuri de carne”, în special hibrizi comerciali utilizați în fermele industriale de creștere pentru producția de animale de carne; |
| --- | --- |

R.

întrucât, pentru creșterea intensivă, se folosesc rase de iepuri cu creștere rapidă și precoce, numiți în trecut „iepuri de carne”, în special hibrizi comerciali utilizați în fermele industriale de creștere pentru producția de animale de carne;

| S. | întrucât sistemele de producție ecologică, în care iepurii pentru îngrășare sunt ținuți în țarcuri de grup, cu acces la o zonă restrânsă de pășune și la mai mult spațiu în general, reprezintă o posibilă alternativă la creșterea în baterii, deși aceste sisteme de adăpostire în grup pot pune probleme legate de interacțiunile sociale negative și agresivitatea între animale, provocând leziuni care le afectează sănătatea și calitatea vieții, precum și recrudescența bolilor transmise pe care oro-fecală; |
| --- | --- |

S.

întrucât sistemele de producție ecologică, în care iepurii pentru îngrășare sunt ținuți în țarcuri de grup, cu acces la o zonă restrânsă de pășune și la mai mult spațiu în general, reprezintă o posibilă alternativă la creșterea în baterii, deși aceste sisteme de adăpostire în grup pot pune probleme legate de interacțiunile sociale negative și agresivitatea între animale, provocând leziuni care le afectează sănătatea și calitatea vieții, precum și recrudescența bolilor transmise pe care oro-fecală;

| T. | întrucât anumite norme naționale de producție ecologică prevăd creșterea iepurilor în țarcuri de grup, cu acces la o mică zonă de pășune la baza țarcului; |
| --- | --- |

T.

întrucât anumite norme naționale de producție ecologică prevăd creșterea iepurilor în țarcuri de grup, cu acces la o mică zonă de pășune la baza țarcului;

| U. | întrucât, ca în cazul altor specii, cum ar fi păsările, s-ar putea efectua cercetări privind sistemele de producție alternative, printre care sistemele de producție ecologică, ce ar putea să ofere consumatorilor o gamă mai largă de alimente și care, până în prezent, au fost dezvoltate într-o măsură restrânsă; |
| --- | --- |

U.

întrucât, ca în cazul altor specii, cum ar fi păsările, s-ar putea efectua cercetări privind sistemele de producție alternative, printre care sistemele de producție ecologică, ce ar putea să ofere consumatorilor o gamă mai largă de alimente și care, până în prezent, au fost dezvoltate într-o măsură restrânsă;

| V. | întrucât, având în vedere cele de mai sus, ar trebui efectuate noi cercetări privind provocările și oportunitățile legate de sistemele de adăpostire în grup; |
| --- | --- |

V.

întrucât, având în vedere cele de mai sus, ar trebui efectuate noi cercetări privind provocările și oportunitățile legate de sistemele de adăpostire în grup;

| W. | întrucât importanța economică redusă a sectorului în UE reprezintă un element disuasiv puternic pentru cercetarea și inovarea destinate să îmbunătățească sănătatea și bunăstarea iepurilor; |
| --- | --- |

W.

întrucât importanța economică redusă a sectorului în UE reprezintă un element disuasiv puternic pentru cercetarea și inovarea destinate să îmbunătățească sănătatea și bunăstarea iepurilor;

| X. | întrucât există norme europene minime pentru protecția porcilor (1), vițeilor (2), găinilor ouătoare (3) și puilor de carne (4), precum și Directiva Consiliului privind protecția animalelor de fermă (5), dar nu există nicio legislație specifică a Uniunii privind standardele minime de protecție a iepurilor; întrucât un număr tot mai consumatori și cetățeni din UE solicită ca creșterea iepurilor să fie supusă reglementării și ca bunăstarea lor să fie îmbunătățită; |
| --- | --- |

X.

întrucât există norme europene minime pentru protecția porcilor (1), vițeilor (2), găinilor ouătoare (3) și puilor de carne (4), precum și Directiva Consiliului privind protecția animalelor de fermă (5), dar nu există nicio legislație specifică a Uniunii privind standardele minime de protecție a iepurilor; întrucât un număr tot mai consumatori și cetățeni din UE solicită ca creșterea iepurilor să fie supusă reglementării și ca bunăstarea lor să fie îmbunătățită;

| Y. | întrucât interdicția privind creșterea găinilor ouătoare în cuști convenționale impusă de Directiva 1999/74/CE este în prezent în vigoare și a fost transpusă cu succes în marea majoritate a statelor membre; |
| --- | --- |

Y.

întrucât interdicția privind creșterea găinilor ouătoare în cuști convenționale impusă de Directiva 1999/74/CE este în prezent în vigoare și a fost transpusă cu succes în marea majoritate a statelor membre;

| Z. | întrucât anumite state membre dispun de legislație națională și cerințe legale privind creșterea iepurilor și au dezvoltat ghiduri de bune practici în colaborare cu sectorul; întrucât în 2012, Austria a interzis creșterea iepurilor în cuști pentru producția de carne și Belgia are în vigoare legislație care vizează eliminarea treptată a bateriilor și înlocuirea lor cu sisteme de țarcuri până în 2025; |
| --- | --- |

Z.

întrucât anumite state membre dispun de legislație națională și cerințe legale privind creșterea iepurilor și au dezvoltat ghiduri de bune practici în colaborare cu sectorul; întrucât în 2012, Austria a interzis creșterea iepurilor în cuști pentru producția de carne și Belgia are în vigoare legislație care vizează eliminarea treptată a bateriilor și înlocuirea lor cu sisteme de țarcuri până în 2025;

| AA. | întrucât strategia Uniunii Europene privind bunăstarea animală susține necesitatea aplicării integrale a legislației existente înainte de a se introduce noi dispoziții și întrucât dezvoltarea de ghiduri ale bunelor practici ar trebui încurajată; |
| --- | --- |

AA.

întrucât strategia Uniunii Europene privind bunăstarea animală susține necesitatea aplicării integrale a legislației existente înainte de a se introduce noi dispoziții și întrucât dezvoltarea de ghiduri ale bunelor practici ar trebui încurajată;

| AB. | întrucât, având în vedere cererea pentru o tranziție la sisteme de producție alternative și dată fiind ponderea economică modestă a creșterii iepurilor în producția animală europeană, statele membre și Comisia ar trebui încurajate să efectueze noi cercetări în ceea ce privește sănătatea, bunăstarea, creșterea, adăpostirea, alimentația, comportamentul și asomarea iepurilor; |
| --- | --- |

AB.

întrucât, având în vedere cererea pentru o tranziție la sisteme de producție alternative și dată fiind ponderea economică modestă a creșterii iepurilor în producția animală europeană, statele membre și Comisia ar trebui încurajate să efectueze noi cercetări în ceea ce privește sănătatea, bunăstarea, creșterea, adăpostirea, alimentația, comportamentul și asomarea iepurilor;

| AC. | întrucât avizul științific al EFSA din 2005 privind sistemele de adăpostire și creștere pentru iepurii de crescătorie a recomandat mărirea dimensiunii cuștilor, reducerea coeficienților de densitate maximă pentru animalele în creștere și intervenții terapeutice, printre care utilizarea aditivilor pentru reducerea bolilor; |
| --- | --- |

AC.

întrucât avizul științific al EFSA din 2005 privind sistemele de adăpostire și creștere pentru iepurii de crescătorie a recomandat mărirea dimensiunii cuștilor, reducerea coeficienților de densitate maximă pentru animalele în creștere și intervenții terapeutice, printre care utilizarea aditivilor pentru reducerea bolilor;

| AD. | întrucât recomandările privind sacrificarea animalelor, inclusiv metodele de asomare și cunoștințele necesare operatorilor, din Codul sanitar pentru animalele terestre al OIE (Organizația Mondială pentru Sănătatea Animalelor) se aplică iepurilor; |
| --- | --- |

AD.

întrucât recomandările privind sacrificarea animalelor, inclusiv metodele de asomare și cunoștințele necesare operatorilor, din Codul sanitar pentru animalele terestre al OIE (Organizația Mondială pentru Sănătatea Animalelor) se aplică iepurilor;

| AE. | întrucât articolul 3 din Directiva 98/58/CE a Consiliului privind protecția animalelor de fermă impune să se ia „toate măsurile rezonabile” pentru a asigura bunăstarea animalelor, iar articolul 4 definește standardele de adăpostire a animalelor în termeni de „experiență dobândită” și „cunoștințe științifice”, care include standardele stabilite de EFSA și OIE; |
| --- | --- |

AE.

întrucât articolul 3 din Directiva 98/58/CE a Consiliului privind protecția animalelor de fermă impune să se ia „toate măsurile rezonabile” pentru a asigura bunăstarea animalelor, iar articolul 4 definește standardele de adăpostire a animalelor în termeni de „experiență dobândită” și „cunoștințe științifice”, care include standardele stabilite de EFSA și OIE;

Observații generale

| 1. | constată că iepurii sunt crescuți în general în cuști convenționale neîmbunătățite, un mediu steril în care se află doar o adăpătoare și un alimentator și care nu îndeplinește condițiile unei creșteri optime, în concordanță cu ultimele date științifice; observă, de asemenea, că uneori iepurii sunt hrăniți în mod exclusiv cu granule, fără substanțe fibroase, și că dimensiunile reduse ale cuștilor sterile din sârmă pot provoca comportamente anormale; |
| --- | --- |

1.

| 2. | observă că este nevoie de cercetări noi privind sistemele de adăpostire care ar putea să promoveze calitatea sănătății și să limiteze riscul de îmbolnăvire sau infectare a animalelor; |
| --- | --- |

2.

| 3. | recunoaște că alternative la creșterea iepurilor în baterii sunt utilizate cu succes, cum ar fi țarcurile sau sistemele de cuști și hrănirea iepurilor în principal cu iarbă, care îmbunătățesc confortul și calitatea vieții iepurilor de crescătorie; consideră că ar trebui dezvoltate, îmbunătățite și încurajate sistemele alternative, recunoscând totodată că cererea de carne de iepure din astfel de sisteme rămâne limitată din cauza impactului pe care costurile de producție suplimentare îl au asupra prețului plătit de consumator; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încurajează utilizarea sistemelor de țarcuri colective pentru iepuri pentru că oferă un spațiu vital mai generos, făcând posibil comportamentul social și locomotor; subliniază faptul că utilizarea sistemelor de țarcuri colective îmbunătățește calitatea vieții iepurilor de crescătorie, permițându-le o viață mai apropiată de cea din natură; subliniază că sănătatea animalelor depinde și de alte două practici fermiere importante, și anume condițiile ambientale ale clădirilor și dezvoltarea de practici de creștere adecvate, de biosecuritate și de gestionare; |
| --- | --- |

4.

| 5. | invită statele membre și Comisia să efectueze cercetări noi pentru a găsi cele mai bune sisteme de adăpostire posibile pentru a îmbunătăți calitatea vieții animalelor în diferitele tipuri de creștere și pentru a face posibilă realizarea unor îmbunătățiri în ferme, garantând totodată sustenabilitatea acestora; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază faptul că întreaga cantitate de carne de iepure de pe piața UE trebuie să respecte standarde ridicate de siguranță și calitate a alimentelor, precum și criteriile de calitate a vieții animalelor, inclusiv în cazul importurilor din țări terțe; subliniază pericolele concurenței neloiale din partea țărilor terțe în cazul în care nu se aplică importurilor standarde și criterii echivalente; |
| --- | --- |

6.

| 7. | solicită Comisiei și statelor membre să mențină calitatea și siguranța cărnii de iepure de import prin efectuarea unor controale și inspecții în momentul intrării importurilor în Uniune; |
| --- | --- |

7.

| 8. | salută introducerea Platformei europene pentru calitatea vieții animalelor și invită Comisia și statele membre să facă schimburi și să valorifice codurile de bune practici în domeniul creșterii iepurilor; |
| --- | --- |

8.

Reproducția selectivă a iepurilor

| 9. | subliniază că creșterea iepurilor în UE este extrem de intensivă, deși condițiile în care iepurii sunt crescuți și ținuți variază din cauza diferențelor în ceea ce privește scopul pentru care sunt crescuți iepurii și cerințele consumatorilor între piețe și între statele membre; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază că mărimea cuștii variază în funcție de vârsta și greutatea animalelor și că aceasta influențează mișcări cum ar fi întinderea, șederea sau ridicarea în picioare cu urechile ridicate (o poziție pentru a privi tipică speciei), ridicarea pe picioarele din spate, învârtirea fără dificultăți și efectuarea de salturi; subliniază că această lipsă de exercițiu poate conduce, de asemenea, la slăbirea oaselor, comportamente stereotipe și leziuni ale părții inferioare a labelor; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază că sistemele de adăpostire s-au îmbunătățit în timp, incluzând noi elemente precum suporturile pentru labe, în scopul reducerii leziunilor și al îmbunătățirii calității vieții; subliniază totuși că unele modele mai vechi de cuști utilizate pot avea o formă inadecvată în raport cu standardele moderne; |
| --- | --- |

11.

| 12. | constată cu îngrijorate că există o rată intrinsec ridicată a bolilor și a mortalității în cazul iepurilor de crescătorie din cauza unor factori precum frecvența mai mare a infestării cu paraziți (coccidioză, viermi etc.) și sensibilitatea la boli infecțioase cum ar fi VHD și mixomatoza; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază că EFSA a constatat în 2005 că ratele mortalității și morbidității la iepurii de crescătorie păreau a fi mult mai ridicate decât la alte specii de animale de fermă, din cauza infecțiilor enterice și respiratorii și a problemelor reproductive; constată, de asemenea, că același raport EFSA a avertizat cu privire la riscurile mai mari pentru sănătatea iepurilor rezultate din producția la sol în comparație cea în cuști, în special din cauza coccidiozei și infestării cu paraziți; |
| --- | --- |

13.

| 14. | salută progresele realizate de numeroși producători prin introducerea unor îmbunătățiri la proiectarea sistemelor de adăpostire, în conformitate cu recomandările EFSA; își exprimă totuși îngrijorarea cu privire la volumul redus de tratamente și cercetări în cazul bolilor la iepurii de crescătorie; |
| --- | --- |

14.

Creșterea iepurilor

| 15. | își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că iepurii crescuți și îngrășați pentru producția de carne în UE sunt ținuți în cuști vechi, care nu sunt conforme cerințelor de creștere moderne și în care spațiul pentru fiecare iepure este mai mic decât suprafața a două coli de hârtie A4 obișnuite; |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază faptul că iepurii sunt animale foarte sensibile și pot fi afectați de o gamă largă de probleme de calitate a vieții și de boli datorate condițiilor inadecvate de creștere, inclusiv virusuri mortale, boli respiratorii și răni ale jaretelor provocate de șederea pe solul din plasă de sârmă din cuști; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază numărul redus de instrumente terapeutice de care dispun crescătorii de iepuri și veterinarii pentru a aborda problemele de sănătate care apar și consideră că sunt necesare mai multe eforturi pentru a remedia insuficiența cercetării și investițiilor în medicamente pentru utilizări minore și tratarea speciilor minore; |
| --- | --- |

17.

| 18. | constată, de asemenea, că nutriția are un impact major asupra calității vieții animalelor și a sănătății lor și, prin urmare, consideră că iepurii ar trebui să aibă permanent la dispoziție o alimentație echilibrată, cu doze adecvate de alimente fibroase; |
| --- | --- |

18.

| 19. | constată, cu toate acestea, că riscurile sanitare sunt limitate datorită unor norme europene de sănătate foarte stricte și subliniază că, în conformitate cu legislația în vigoare(Directiva 98/58/CE), animalele bolnave ar trebui să primească imediat tratament medical și să fie izolate în timpul convalescenței sau, dacă este necesar, eutanasiate; |
| --- | --- |

19.

| 20. | recunoaște importanța de a oferi cursuri de formare persoanelor implicate în toate aspectele legate de manipularea animalelor în cuniculicultură, precum și cu privire la ghidurile de bune practici bazate pe analize tehnice și științifice fiabile, în scopul de a îmbunătăți performanța și înțelegerea cu privire la cerințele relevante în domeniul bunăstării animalelor, evitând astfel provocarea de suferințe inutile animalelor; |
| --- | --- |

20.

| 21. | evidențiază că iepurii înțărcați pentru îngrășare și femelele ținute în sisteme alternative de adăpostire comune, care oferă în general 750 cm2/iepure pentru iepurii în creștere și 800 cm2/iepure pentru femele, beneficiază de mai mult spațiu de mișcare, interacțiune socială și joacă și că platformele cu care sunt echipate aceste sisteme permit iepurilor să evite agresorii dispărând din calea acestora, oferind un spațiu separat femelelor care alăptează; |
| --- | --- |

21.

| 22. | recunoaște că aceste sisteme de adăpostire implică costuri pentru fermieri, care trebuie luate în considerare prin oferirea de asistență financiară acelor fermieri care decid să le folosească în creșterea iepurilor; invită Comisia să sprijine sectorul creșterii iepurilor în cadrul viitoarelor bugete ale UE; observă că sprijin financiar este disponibil în cadrul programelor de dezvoltare rurală pentru sprijinirea fermierilor care aplică măsuri de bunăstare animală care îmbunătățesc bunăstarea iepurilor; |
| --- | --- |

22.

| 23. | reamintește că orice măsură obligatorie luată va trebui să fie însoțită de bugetul necesar pentru sprijinirea crescătorilor de iepuri; de asemenea, susține că ar trebui introdusă o rubrică specifică pentru promovarea consumului de carne de iepure; |
| --- | --- |

23.

| 24. | subliniază că intensificarea cercetării cu privire la adăpostirea în grup a femelelor ar aduce beneficii pentru bunăstarea acestora, în special în ceea ce privește perioada în care femelele trebuie ținute în adăposturi separate și momentul în care trebuie apoi reintroduse în grup; |
| --- | --- |

24.

| 25. | recomandă ca masculii cu vârsta de peste 12 săptămâni păstrați pentru reproducere să fie întotdeauna adăpostiți separat în orice sistem, din cauza problemelor de agresiune; |
| --- | --- |

25.

Transport și sacrificare

| 26. | subliniază că transportul este o experiență stresantă pentru iepuri; subliniază că iepurilor ar trebui să li se dea hrană și apă înainte de a fi transportați pe distanțe lungi și ar trebui să primească în mod suficient alimente, apă și spațiu în tranzit și că durata transportului ar trebui să fie pe cât posibil limitată, din cauza sensibilității speciei; subliniază faptul că există o mare varietate de factori de stres care afectează bunăstarea animalelor, printre care se află căldura, inaniția, deshidratarea, durerea și traumele, frigul, răul de mișcare și frica; |
| --- | --- |

26.

| 27. | subliniază că bunăstarea iepurilor de crescătorie pe durata transportului și a sacrificării depinde și de atitudinile și de procedurile de manevrare utilizate de fermieri, transportatori și personalul din abatoare, precum și de logistica transportului; invită Comisia să monitorizeze transpunerea și aplicarea imediată legislației UE relevante, în special Regulamentul (CE) nr. 1/2005 al Consiliului privind protecția animalelor în timpul transportului; |
| --- | --- |

27.

| 28. | subliniază că iepurii ar trebui să fie complet asomați înainte de sacrificare, astfel încât să nu cunoască forme de suferință, durere sau stres; reamintește că sacrificarea nu trebuie să prezinte riscul ca animalul asomat să-și recapete cunoștința, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1099/2009 al Consiliului privind protecția animalelor în momentul uciderii; reamintește că dezvoltarea cercetării practice cu privire la tehnicile de asomare utilizate pe alte specii ar permite utilizarea unor metode de asomare electrică sau alte metode de asomare, cum ar fi asomarea cu un amestec de gaze, adecvate caracteristicilor specifice ale iepurilor, care să poată fi viabile din punct de vedere comercial și mai umane; |
| --- | --- |

28.

Rezistența la antimicrobiene

| 29. | recunoaște eforturile producătorilor europeni de a reduce utilizarea antibioticelor în creșterea iepurilor; subliniază că utilizarea pe scară largă a antibioticelor în creșterea iepurilor, în special în ceea ce privește tipurile de creștere intensivă, poate contribui la creșterea rezistenței la antimicrobiene; |
| --- | --- |

29.

| 30. | subliniază că utilizarea excesivă a antibioticelor poate conduce la creșterea rezistenței la antibiotice și că este deci esențial să se promoveze utilizarea lor mai responsabilă; consideră că, la fel ca și alte sectoare de producție animală, creșterea iepurilor este afectată de această situație și că trebuie să depună eforturi importante pentru a promova utilizarea responsabilă a antibioticelor pentru ca acestea să-și păstreze eficiența și pentru a se preveni rezistența la antimicrobiene; |
| --- | --- |

30.

| 31. | subliniază că, pentru a atinge și menține standarde ridicate de igienă în toate sistemele de creștere a iepurilor, în special prin intermediul luării unor măsuri preventive și al controalelor specifice, statele membre ar trebui încurajate să elimine treptat utilizarea bateriilor convenționale în UE, promovând totodată sisteme de adăpostire îmbunătățite, viabile din punct de vedere economic; |
| --- | --- |

31.

| 32. | subliniază că antibioticele trebuie folosite doar în scopul tratării și ar trebui ca utilizarea lor să fie urmată de o perioadă adecvată de așteptare înainte de sacrificare, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 470/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind limitele de reziduuri ale substanțelor farmacologic active din alimentele de origine animală, pentru a garanta siguranța cărnii de iepure; |
| --- | --- |

32.

| 33. | subliniază că reducerea utilizării antibioticelor și efectele pozitive pe care aceasta le-ar avea asupra sănătății publice pot fi atinse numai dacă se pune un accent mai puternic pe gestionarea și monitorizarea crescătoriilor de iepuri; |
| --- | --- |

33.

Concluzii

| 34. | invită Comisia, având în vedere numărul mare de iepuri crescuți și sacrificați în Uniunea Europeană și implicațiile grave în ceea ce privește bunăstarea animalelor ale sistemelor utilizate în prezent pentru adăpostirea iepurilor, să elaboreze o foaie de parcurs privind standardele minime de protecție a iepurilor de crescătorie; subliniază că această foaie de parcurs ar trebui să conțină indicatori măsurabili și un sistem de monitorizare regulată și, în ordine cronologică, ar trebui să cuprindă, cel puțin:






  — | elaborarea de orientări care să conțină bunele practici și să stabilească normele privind bunăstarea animală pentru iepuri, în cooperare cu toți actorii implicați în producție și alte părți interesate din sectorul creșterii iepurilor; |
| --- | --- | --- |

34.

—

elaborarea de orientări care să conțină bunele practici și să stabilească normele privind bunăstarea animală pentru iepuri, în cooperare cu toți actorii implicați în producție și alte părți interesate din sectorul creșterii iepurilor;

| — | o recomandare a Comisiei, care să ia în considerare măsurile naționale existente și care să conțină, atunci când este cazul, propuneri pentru o abordare comună europeană, în special în ceea ce privește sănătatea, bunăstarea și adăpostirea iepurilor; |
| --- | --- |

—

o recomandare a Comisiei, care să ia în considerare măsurile naționale existente și care să conțină, atunci când este cazul, propuneri pentru o abordare comună europeană, în special în ceea ce privește sănătatea, bunăstarea și adăpostirea iepurilor;

| — | într-un termen adecvat, o propunere legislativă privind norme minime de protecție a iepurilor de crescătorie; |
| --- | --- |

—

într-un termen adecvat, o propunere legislativă privind norme minime de protecție a iepurilor de crescătorie;

| 35. | invită Comisia să se bazeze pe dovezile și rezultatele științifice atunci când propune măsuri privind cerințele de adăpostire pentru femelele de reproducere și pentru iepurii crescuți pentru producția de carne, luând în considerare în mod corespunzător nevoile biologice ale animalelor și comportamentul specific speciei; |
| --- | --- |

35.

| 36. | consideră că cerințele de la articolele 3 și 4 din Directiva 98/58/CE referitoare la „toate măsurile necesare” care trebuie luate în vederea asigurării bunăstării animalelor și la definirea standardelor „în conformitate cu experiența dobândită și cunoștințele științifice” ar trebui utilizate pentru a aplica recomandările științifice privind bunăstarea iepurilor elaborate de EFSA și OIE; |
| --- | --- |

36.

| 37. | subliniază că trebuie păstrat un echilibru între diversele aspecte ce trebuie luate în considerare cu privire la condițiile de bunăstare și sănătate ale animalelor, situația financiară și condițiile de muncă ale fermierilor, sustenabilitatea producției, impactul asupra mediului înconjurător și protecția consumatorilor; subliniază, de asemenea, că trebuie să se țină seama de nevoile consumatorilor privind carnea de iepure de înaltă calitate și la prețuri accesibile; |
| --- | --- |

37.

| 38. | subliniază că obiectivul PAC este aprovizionarea consumatorilor cu produse agricole și alimentare în UE, ținând seama de nevoile și dorințele acestora legate de produse agricole și alimentare sănătoase și de calitate, la prețuri accesibile; |
| --- | --- |

38.

| 39. | încurajează statele membre și acest sector să creeze sisteme de etichetare a producției clare și să utilizeze sisteme de etichetare astfel cum se prevede în capitolul V din Regulamentul (UE) nr. 1169/2011 al Parlamentului European și al Consiliului privind informarea consumatorilor cu privire la produsele alimentare, pentru a asigura o mai mare transparență a pieței, a menține standardele de calitate și a proteja sănătatea consumatorilor, permițându-le să facă alegeri în cunoștință de cauză și în condiții de transparență atunci când cumpără, evidențiind proveniența produsului și protejându-l de concurența neloială; |
| --- | --- |

39.

| 40. | subliniază că toate normele existente ar trebui armonizate la nivelul UE; subliniază că schimburile de informații în vederea elaborării unor ghiduri de bune practici și sprijinirea orientărilor naționale sunt esențiale în acest proces; |
| --- | --- |

40.

| 41. | încurajează toate statele membre să se alinieze la dispozițiile existente privind bunăstarea iepurilor, în vigoare în Austria, Belgia, Germania și Regatul Unit, pentru a asigura condiții de concurență echitabile; |
| --- | --- |

41.

| 42. | recunoaște că este necesar să se continue cercetarea în domeniul creșterii iepurilor, având în vedere cererea pentru o tranziție la sisteme de producție alternative; încurajează statele membre și Comisia să ofere sprijin bugetar specific și să efectueze activități de cercetare în următoarele domenii:






  — | sănătatea iepurilor de crescătorie, |
| --- | --- | --- |

42.

—

sănătatea iepurilor de crescătorie,

| — | bunăstarea iepurilor de crescătorie, |
| --- | --- |

—

bunăstarea iepurilor de crescătorie,

| — | adăpostirea iepurilor de crescătorie, |
| --- | --- |

—

adăpostirea iepurilor de crescătorie,

| — | reproducerea iepurilor de crescătorie, inclusiv prin utilizarea de varietăți genetice cu temperament mai calm, |
| --- | --- |

—

reproducerea iepurilor de crescătorie, inclusiv prin utilizarea de varietăți genetice cu temperament mai calm,

| — | creșterea iepurilor de crescătorie, |
| --- | --- |

—

creșterea iepurilor de crescătorie,

| — | comportamentul iepurilor de crescătorie, |
| --- | --- |

—

comportamentul iepurilor de crescătorie,

| — | alimentația iepurilor de crescătorie, |
| --- | --- |

—

alimentația iepurilor de crescătorie,

| — | bolile specifice speciei, morbiditatea și mortalitatea în rândul iepurilor de crescătorie, |
| --- | --- |

—

bolile specifice speciei, morbiditatea și mortalitatea în rândul iepurilor de crescătorie,

| — | medicamente, vaccinuri și tratamente adecvate pentru iepurii de crescătorie, ținând seama de problema în creștere a rezistenței antimicrobiene; |
| --- | --- |

—

medicamente, vaccinuri și tratamente adecvate pentru iepurii de crescătorie, ținând seama de problema în creștere a rezistenței antimicrobiene;

| — | metode de asomare umane, adecvate caracteristicilor speciei pentru iepurii de crescătorie; |
| --- | --- |

—

metode de asomare umane, adecvate caracteristicilor speciei pentru iepurii de crescătorie;

| 43. | invită Comisia și statele membre să furnizeze date cu privire la producția și comerțul cu carne de iepure și să includă carnea de iepure în observatorul European al pieței de carne; |
| --- | --- |

43.

o

o o

| 44. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

44.

---

(1)  Directiva 2008/120/CE a Consiliului din 18 decembrie 2008 de stabilire a normelor minime de protecție a porcilor (JO L 47, 18.2.2009, p. 5).

(2)  Directiva 2008/119/CE a Consiliului din 18 decembrie 2008 de stabilire a normelor minime privind protecția vițeilor (JO L 10, 11.1.2009, p. 7).

(3)  Directiva 1999/74/CE a Consiliului din 19 iulie 1999 de stabilire a standardelor minime pentru protecția găinilor ouătoare (JO L 203, 3.8.1999, p. 53).

(4)  Directiva 2007/43/CE a Consiliului din 28 iunie 2007 de stabilire a normelor minime de protecție a puilor destinați producției de carne (JO L 182, 12.7.2007, p. 19).

(5)  Directiva 98/58/CE a Consiliului din 20 iulie 1998 privind protecția animalelor de fermă (JO L 221, 8.8.1998, p. 23).

---

Miercuri, 15 martie 2017

| 25.7.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 263/98 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 263/98

---

P8_TA(2017)0083

Obstacolele pentru exercitarea libertății cetățenilor UE de a circula și a munci pe piața internă

Rezoluţia Parlamentului European din 15 martie 2017 referitoare la obstacolele pentru exercitarea libertății cetățenilor UE de a circula și a munci pe piața internă (2016/3042(RSP))

(2018/C 263/12)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 3 alineatul (2) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 3 alineatul (2) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE),

| — | având în vedere titlurile IV și V, articolul 4 alineatul (2) litera (a) și articolele 20, 21, 26, 45-48 și 153 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere titlurile IV și V, articolul 4 alineatul (2) litera (a) și articolele 20, 21, 26, 45-48 și 153 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere articolul 5 alineatul (2) și articolele 30, 31 și 47 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 5 alineatul (2) și articolele 30, 31 și 47 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 883/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 883/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială (1),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 987/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 septembrie 2009 de stabilire a procedurii de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 883/2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 987/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 septembrie 2009 de stabilire a procedurii de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 883/2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 492/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 aprilie 2011 privind libera circulație a lucrătorilor în cadrul Uniunii (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 492/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 aprilie 2011 privind libera circulație a lucrătorilor în cadrul Uniunii (3),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2016/589 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 aprilie 2016 privind o rețea europeană de servicii de ocupare a forței de muncă (EURES), accesul lucrătorilor la servicii de mobilitate și integrarea mai bună a piețelor forței de muncă și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 492/2011 și (UE) nr. 1296/2013 (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/589 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 aprilie 2016 privind o rețea europeană de servicii de ocupare a forței de muncă (EURES), accesul lucrătorilor la servicii de mobilitate și integrarea mai bună a piețelor forței de muncă și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 492/2011 și (UE) nr. 1296/2013 (4),

| — | având în vedere Directiva 96/71/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 1996 privind detașarea lucrătorilor în cadrul prestării de servicii (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 96/71/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 1996 privind detașarea lucrătorilor în cadrul prestării de servicii (5),

| — | având în vedere Directiva 2004/38/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind dreptul la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre pentru cetățenii Uniunii și membrii familiilor acestora, de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 1612/68 și de abrogare a Directivelor 64/221/CEE, 68/360/CEE, 72/194/CEE, 73/148/CEE, 75/34/CEE, 75/35/CEE, 90/364/CEE, 90/365/CEE și 93/96/CEE (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2004/38/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind dreptul la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre pentru cetățenii Uniunii și membrii familiilor acestora, de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 1612/68 și de abrogare a Directivelor 64/221/CEE, 68/360/CEE, 72/194/CEE, 73/148/CEE, 75/34/CEE, 75/35/CEE, 90/364/CEE, 90/365/CEE și 93/96/CEE (6),

| — | având în vedere Directiva 2005/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 septembrie 2005 privind recunoașterea calificărilor profesionale (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2005/36/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 septembrie 2005 privind recunoașterea calificărilor profesionale (7),

| — | având în vedere Directiva 2011/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 9 martie 2011 privind aplicarea drepturilor pacienților în cadrul asistenței medicale transfrontaliere (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2011/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 9 martie 2011 privind aplicarea drepturilor pacienților în cadrul asistenței medicale transfrontaliere (8),

| — | având în vedere Directiva 2013/55/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 noiembrie 2013 de modificare a Directivei 2005/36/CE privind recunoașterea calificărilor profesionale și a Regulamentului (UE) nr. 1024/2012 privind cooperarea administrativă prin intermediul Sistemului de informare al pieței interne („Regulamentul IMI”) (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2013/55/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 noiembrie 2013 de modificare a Directivei 2005/36/CE privind recunoașterea calificărilor profesionale și a Regulamentului (UE) nr. 1024/2012 privind cooperarea administrativă prin intermediul Sistemului de informare al pieței interne („Regulamentul IMI”) (9),

| — | având în vedere Directiva 2014/54/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 aprilie 2014 privind măsurile de facilitare a exercitării drepturilor conferite lucrătorilor în contextul liberei circulații a lucrătorilor (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2014/54/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 aprilie 2014 privind măsurile de facilitare a exercitării drepturilor conferite lucrătorilor în contextul liberei circulații a lucrătorilor (10),

| — | având în vedere Directiva 2014/67/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 privind asigurarea respectării aplicării Directivei 96/71/CE privind detașarea lucrătorilor în cadrul prestării de servicii și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1024/2012 privind cooperarea administrativă prin intermediul Sistemului de informare al pieței interne („Regulamentul IMI”) (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2014/67/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 privind asigurarea respectării aplicării Directivei 96/71/CE privind detașarea lucrătorilor în cadrul prestării de servicii și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1024/2012 privind cooperarea administrativă prin intermediul Sistemului de informare al pieței interne („Regulamentul IMI”) (11),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 2 iulie 2009 privind orientări pentru o mai bună transpunere și aplicare a Directivei 2004/38/CE privind dreptul la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre pentru cetățenii Uniunii și membrii familiilor acestora (COM(2009)0313), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 2 iulie 2009 privind orientări pentru o mai bună transpunere și aplicare a Directivei 2004/38/CE privind dreptul la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre pentru cetățenii Uniunii și membrii familiilor acestora (COM(2009)0313),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 25 noiembrie 2013 intitulată „Libera circulație a cetățenilor Uniunii Europene și a familiilor acestora: cinci acțiuni pentru a produce rezultate notabile” (COM(2013)0837), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 25 noiembrie 2013 intitulată „Libera circulație a cetățenilor Uniunii Europene și a familiilor acestora: cinci acțiuni pentru a produce rezultate notabile” (COM(2013)0837),

| — | având în vedere Raportul pe 2017 privind cetățenia Uniunii, din 24 ianuarie 2017, intitulat „Consolidarea drepturilor cetățenilor într-o Uniune a schimbărilor democratice” (COM(2017)0030), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul pe 2017 privind cetățenia Uniunii, din 24 ianuarie 2017, intitulat „Consolidarea drepturilor cetățenilor într-o Uniune a schimbărilor democratice” (COM(2017)0030),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 decembrie 2011 referitoare la libera circulație a lucrătorilor în Uniunea Europeană (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 decembrie 2011 referitoare la libera circulație a lucrătorilor în Uniunea Europeană (12),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 ianuarie 2014 referitoare la protecția socială pentru toți, inclusiv pentru lucrătorii care desfășoară o activitate independentă (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 ianuarie 2014 referitoare la protecția socială pentru toți, inclusiv pentru lucrătorii care desfășoară o activitate independentă (13),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 ianuarie 2014 referitoare la respectarea dreptului fundamental la liberă circulație în UE (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 ianuarie 2014 referitoare la respectarea dreptului fundamental la liberă circulație în UE (14),

| — | având în vedere articolul 216 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 216 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Comisia pentru petiții a primit mai multe petiții în care se exprimă anumite îngrijorări legate de diversele obstacole cu care se confruntă cetățenii UE în a-și exercita libertatea de circulație; |
| --- | --- |

A.

întrucât Comisia pentru petiții a primit mai multe petiții în care se exprimă anumite îngrijorări legate de diversele obstacole cu care se confruntă cetățenii UE în a-și exercita libertatea de circulație;

| B. | întrucât nerecunoașterea de către unele state membre a căsătoriilor sau parteneriatelor legale ale persoanelor LGBTI poate constitui un obstacol pentru libera circulație în Uniune a acestor persoane și a partenerilor lor, împiedicându-i să aibă acces la unele beneficii sociale sau servicii publice în țările respective; |
| --- | --- |

B.

întrucât nerecunoașterea de către unele state membre a căsătoriilor sau parteneriatelor legale ale persoanelor LGBTI poate constitui un obstacol pentru libera circulație în Uniune a acestor persoane și a partenerilor lor, împiedicându-i să aibă acces la unele beneficii sociale sau servicii publice în țările respective;

| C. | întrucât a fost organizată, în cadrul reuniunii Comisiei pentru petiții din 11 octombrie 2016, o audiere pe tema „Obstacole semnalate de petiționari în calea libertății cetățenilor UE de a se deplasa și a lucra pe piața internă”; |
| --- | --- |

C.

întrucât a fost organizată, în cadrul reuniunii Comisiei pentru petiții din 11 octombrie 2016, o audiere pe tema „Obstacole semnalate de petiționari în calea libertății cetățenilor UE de a se deplasa și a lucra pe piața internă”;

| D. | întrucât libera circulație reprezintă un drept fundamental al cetățenilor UE și este esențială pentru coeziunea economică și socială în Uniune, urmărind să asigure ocuparea integrală a forței de muncă și progresul social; |
| --- | --- |

D.

întrucât libera circulație reprezintă un drept fundamental al cetățenilor UE și este esențială pentru coeziunea economică și socială în Uniune, urmărind să asigure ocuparea integrală a forței de muncă și progresul social;

| E. | întrucât libera circulație a lucrătorilor a fost încălcată de câteva state membre, după cum au semnalat mai mulți petiționari; întrucât cetățenii UE care practică mobilitatea evită uneori să utilizeze serviciile de sănătate de teama expulzării, ceea ce le limitează în practică dreptul fundamental de acces la îngrijiri medicale; |
| --- | --- |

E.

întrucât libera circulație a lucrătorilor a fost încălcată de câteva state membre, după cum au semnalat mai mulți petiționari; întrucât cetățenii UE care practică mobilitatea evită uneori să utilizeze serviciile de sănătate de teama expulzării, ceea ce le limitează în practică dreptul fundamental de acces la îngrijiri medicale;

| F. | întrucât criza economică și măsurile de combatere a acesteia au crescut inegalitățile socioeconomice și numărul migrațiilor economice în interiorul UE; întrucât acest lucru ar trebui luat în considerare în mod corespunzător și ar trebui instituite măsuri specifice de coordonare atât de către statele membre de origine și cele gazdă, cât și de instituțiile UE implicate; |
| --- | --- |

F.

întrucât criza economică și măsurile de combatere a acesteia au crescut inegalitățile socioeconomice și numărul migrațiilor economice în interiorul UE; întrucât acest lucru ar trebui luat în considerare în mod corespunzător și ar trebui instituite măsuri specifice de coordonare atât de către statele membre de origine și cele gazdă, cât și de instituțiile UE implicate;

| G. | întrucât mobilitatea lucrătorilor în UE poate constitui o provocare pentru piețele naționale ale muncii, impunându-se soluții adaptate, dar le și poate ajuta să devină mai echitabile, cu condiția ca drepturile fundamentale ale lucrătorilor să fie întru totul protejate; |
| --- | --- |

G.

întrucât mobilitatea lucrătorilor în UE poate constitui o provocare pentru piețele naționale ale muncii, impunându-se soluții adaptate, dar le și poate ajuta să devină mai echitabile, cu condiția ca drepturile fundamentale ale lucrătorilor să fie întru totul protejate;

| H. | întrucât statele membre și instituțiile UE au responsabilitatea comună de a face ca principiile liberei circulații să funcționeze pentru cetățeni, pentru creștere, pentru dezvoltarea economică și socială și pentru ocuparea forței de muncă, precum și de a asigura o mai bună transpunere și aplicare a cadrului juridic relevant al UE; |
| --- | --- |

H.

întrucât statele membre și instituțiile UE au responsabilitatea comună de a face ca principiile liberei circulații să funcționeze pentru cetățeni, pentru creștere, pentru dezvoltarea economică și socială și pentru ocuparea forței de muncă, precum și de a asigura o mai bună transpunere și aplicare a cadrului juridic relevant al UE;

| I. | întrucât, în unele cazuri, securitatea socială a lucrătorilor mobili din UE și a familiilor lor este marcată de inegalități și de situații neprevăzute; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în unele cazuri, securitatea socială a lucrătorilor mobili din UE și a familiilor lor este marcată de inegalități și de situații neprevăzute;

| J. | întrucât drepturile de securitate socială ar trebui exercitate fără discriminarea lucrătorilor permanenți, sezonieri sau transfrontalieri, de acestea trebuind să beneficieze și cei care desfășoară activități în scopul prestării de servicii; |
| --- | --- |

J.

întrucât drepturile de securitate socială ar trebui exercitate fără discriminarea lucrătorilor permanenți, sezonieri sau transfrontalieri, de acestea trebuind să beneficieze și cei care desfășoară activități în scopul prestării de servicii;

| K. | întrucât utilizarea biletelor la ordin în raporturile de muncă ar putea conduce la o situație inechitabilă și discriminatorie pentru lucrători, împiedicându-i să-și exercite dreptul la libera circulație în cadrul pieței interne; |
| --- | --- |

K.

întrucât utilizarea biletelor la ordin în raporturile de muncă ar putea conduce la o situație inechitabilă și discriminatorie pentru lucrători, împiedicându-i să-și exercite dreptul la libera circulație în cadrul pieței interne;

| L. | întrucât petiționarii sunt preocupați de lipsa conectivității în bandă largă, în special în zonele îndepărtate, rurale și montane, iar neconcordanțele dintre viteza anunțată în publicitate și viteza reală a benzii largi afectează nivelul de protecție a consumatorilor pe piața internă și creează obstacole pentru accesul la informații și servicii, |
| --- | --- |

L.

întrucât petiționarii sunt preocupați de lipsa conectivității în bandă largă, în special în zonele îndepărtate, rurale și montane, iar neconcordanțele dintre viteza anunțată în publicitate și viteza reală a benzii largi afectează nivelul de protecție a consumatorilor pe piața internă și creează obstacole pentru accesul la informații și servicii,

| 1. | solicită statelor membre, în conformitate cu principiul subsidiarității, să elimine toate practicile discriminatorii și barierele inutile din cadrul normelor naționale referitoare la cetățenii UE și la membrii familiilor lor, inclusiv la membrii de familie care nu sunt resortisanți ai UE, astfel încât aceștia să beneficieze de drepturile de intrare și de ședere pe teritoriul lor, precum și de drepturile lor sociale, făcând administrația mai eficientă pentru a facilita mobilitatea forței de muncă în UE; |
| --- | --- |

1.

| 2. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la practicile unor state membre, care încalcă principiul liberei circulații a lucrătorilor, de a expulza cetățeni europeni care au fost angajați pe teritoriul lor la puțin timp după expirarea contractului lor de muncă; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită Comisiei să clarifice, să actualizeze și să-și extindă orientările pentru o mai bună transpunere și aplicare a Directivei 2004/38/CE, incluzând în special hotărârile recente ale Curții de Justiție a Uniunii Europene (CJUE) (cauzele C-456/12 (15) și C-457/12 (16)); recomandă utilizarea planurilor de transpunere și implementare (PTI) pentru a asigura o aplicare completă și adecvată; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atrage atenția asupra principiului egalității de remunerare pentru muncă egală și regretă faptul că unele state membre refuză protecția socială lucrătorilor care nu sunt resortisanți ai UE; îndeamnă statele membre să se conformeze legislației UE în vigoare și principiilor fundamentale ale dreptului muncii, pentru a asigura protecția tuturor lucrătorilor din UE; solicită o mai bună definire a condițiilor existente pentru a permite cetățenilor UE și membrilor de familie care sunt resortisanții unei țări terțe să beneficieze de drepturile lor sociale; |
| --- | --- |

4.

| 5. | salută crearea unui sistem de schimb electronic de informații în materie de securitate socială (EESSI), care să ajute organismele de securitate socială din întreaga UE să facă schimb de informații mai rapid și mai în siguranță; solicită statelor membre să își îmbunătățească capacitatea tehnologică pentru a se adapta la noul tip de schimb de informații; solicită să se evalueze posibilitatea de a facilita acordurile colective transnaționale și crearea unor platforme europene care să promoveze bunele practici; |
| --- | --- |

5.

| 6. | invită statele membre să realizeze site-uri internet naționale unice, conform dispozițiilor Directivei 2014/67/UE; invită Comisia și statele membre să își îmbunătățească activitățile de orientare și de consiliere pentru a consolida libertatea cetățenilor de a circula, lucra și studia în alte state membre, precum și pentru a ridica gradul de conștientizare al opiniei publice; invită Comisia să îmbunătățească eficiența instrumentelor create pentru a oferi informații privind locurile de muncă și posibilitățile de învățare la nivelul UE, cum ar fi EURES și PLOTEUS, precum și să informeze mai bine publicul cu privire la acestea; ia act de noul Regulament EURES (Regulamentul (UE) 2016/589), care are obiectivul de a transforma EURES într-un instrument eficace pentru ocuparea forței de muncă printr-o mobilitate a forței de muncă echitabilă în interiorul UE; subliniază că o mai bună asistență și cooperare consulară contribuie la creșterea gradului de conștientizare cu privire la statutul personal al fiecăruia și la protecția drepturilor fundamentale ale lucrătorilor și studenților mobili și facilitează integrarea acestora fără probleme în statul membru gazdă; |
| --- | --- |

6.

| 7. | invită statele membre să ofere orientări clare și o formare adecvată pentru funcționarii publici și angajații administrativi implicați în aplicarea drepturilor sociale ale cetățenilor statelor membre ale UE și resortisanților țărilor terțe, ale lucrătorilor și ale membrilor familiilor lor care rezidă legal în UE; |
| --- | --- |

7.

| 8. | solicită consolidarea serviciului SOLVIT, de exemplu prin crearea unui număr de telefon de asistență, dar și consolidarea altor autorități competente cărora să le poată adresa cetățenii UE întrebările lor specifice referitoare la piața internă, pentru a le oferi acestora și membrilor familiilor lor informații prompte și sprijin atunci când se confruntă cu obstacole în calea exercitării dreptului lor la liberă circulație; |
| --- | --- |

8.

| 9. | solicită îmbunătățirea colectării și prelucrării datelor statistice cu privire la numărul cetățenilor care fac uz de portabilitatea drepturilor lor sociale de la un stat membru la altul, pentru a îmbunătăți coordonarea dintre statele membre și a consolida drepturile cetățenilor UE prin soluții de politică capabile să crească nivelul de protecție socială; |
| --- | --- |

9.

| 10. | solicită o mai bună armonizare a interpretării noțiunii de „reședință obișnuită”; |
| --- | --- |

10.

| 11. | regretă că lipsa de agregare a drepturilor de securitate socială creează dificultăți pentru rezidenții UE și invită statele membre să aplice în mod real și în totalitate Regulamentul (CE) nr. 883/2004 al Parlamentului European și al Consiliului privind coordonarea sistemelor de securitate socială și Regulamentul (CE) nr. 987/2009 de stabilire a procedurii de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 883/2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială, pentru a asigura portabilitatea prestațiilor de securitate socială (de exemplu pensiile de stat, asigurările de sănătate, alocațiile de șomaj și cele familiale), reducând astfel obstacolele pentru mobilitatea lucrătorilor în UE; solicită măsuri eficiente și ferme în direcția unui sistem coordonat de cotizații și prestații sociale agregate pentru toate persoanele din UE, cum ar fi un card de securitate socială care să faciliteze trasabilitatea contribuțiilor la asigurările sociale și a altor drepturi (17); |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită statele membre să implementeze de urgență cardul european pentru persoanele cu dizabilități, care ar facilita călătoriile și circulația acestor persoane dintr-un stat membru în altul; |
| --- | --- |

12.

| 13. | regretă excluderea cetățenilor UE din sistemul național public de sănătate al altor state membre, întrucât acesta reprezintă un drept definit în Directiva 2011/24/UE privind aplicarea drepturilor pacienților în cadrul asistenței medicale transfrontaliere, în Regulamentul (CE) nr. 883/2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială și în jurisprudența CJUE (18); |
| --- | --- |

13.

| 14. | solicită o mai bună coordonare în cadrul fiscal al UE, pentru a elimina dubla impozitare, printre alte aspecte relevante, cum ar fi prevenirea dumpingul fiscal; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ia act de multiplicarea aspectelor transfrontaliere legate de custodia copiilor, decurgând din libera circulație a persoanelor; solicită un grad mai mare de cooperare consulară și judiciară între statele membre în cauzele privind custodia copiilor; salută revizuirea în curs a Regulamentului Bruxelles IIa; |
| --- | --- |

15.

| 16. | condamnă practica de a utiliza bilete la ordin în alb în raporturile de muncă, care permite angajatorului să reclame mai ușor despăgubiri și să evite acțiuni îndelungate în instanțele competente pentru litigii de muncă și inversează totodată sarcina probei în ceea ce privește stabilirea vinovăției și cuantumul prejudiciului; avertizează că aceste bilete la ordin în alb împiedică cetățenii să-și exercite dreptul la liberă circulație în cadrul pieței interne; solicită statelor membre să adopte acte legislative prin care să interzică utilizarea biletelor la ordin în alb în raporturile de muncă pe întreg teritoriul UE; îndeamnă Comisia să prezinte statelor membre o recomandare privind necesitatea de a interzice strict utilizarea biletelor la ordin în alb în raporturile de muncă; |
| --- | --- |

16.

| 17. | își exprimă îngrijorarea cu privire la dificultățile întâmpinate de către petiționari în recunoașterea calificărilor lor profesionale în Europa; solicită o mai mare standardizare a titlurilor academice și a diplomelor de formare continuă în statele membre, o utilizare generalizată a Sistemului de informare al pieței interne (IMI) pentru a asigura o mai bună cooperare administrativă și proceduri mai simple și mai rapide pentru recunoașterea calificărilor profesionale și a cerințelor de dezvoltare profesională continuă necesare lucrătorilor calificați care doresc să lucreze într-un alt stat membru, evitând orice formă de discriminare, în conformitate cu jurisprudența constantă a Curții de Justiție, și respectând cerințele din țara gazdă, în deplină conformitate cu Directiva 2005/36/CE privind recunoașterea calificărilor profesionale; |
| --- | --- |

17.

| 18. | își exprimă convingerea că mobilitatea ar trebui coordonată într-un amplu proces de reglementare, care să urmărească garantarea unor locuri de muncă stabile și de calitate, cu drepturi sociale reale, contracarând în mod eficace toate formele de discriminare și precaritate; |
| --- | --- |

18.

| 19. | consideră că UE și statele membre trebuie să reușească să soluționeze problema lipsei oportunităților de angajare și a protecției sociale inadecvate în regiunile de origine ale lucrătorilor, pentru a se asigura că mobilitatea este o alegere liberă; |
| --- | --- |

19.

| 20. | invită Comisia să asigure monitorizarea și aplicarea efectivă a Regulamentului privind piața unică a telecomunicațiilor, care va include prevederi referitoare la informarea clienților cu privire la vitezele minime, cele disponibile în mod normal, cele maxime și vitezele în bandă largă anunțate de furnizori; pledează pentru organizarea unor campanii de informare care să vizeze eradicarea publicității înșelătoare; |
| --- | --- |

20.

| 21. | solicită statelor membre ale UE să transpună și să aplice în totalitate Directiva 2011/24/UE privind aplicarea drepturilor pacienților în cadrul asistenței medicale transfrontaliere și să asigure o rambursare eficientă și rapidă a cheltuielilor medicale transfrontaliere, inclusiv rambursarea medicamentelor care ar putea constitui un mijloc de discriminare arbitrară sau un obstacol nejustificat în calea liberei circulații; |
| --- | --- |

21.

| 22. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  JO L 166, 30.4.2004, p. 1.

(2)  JO L 284, 30.10.2009, p. 1.

(3)  JO L 141, 27.5.2011, p. 1.

(4)  JO L 107, 22.4.2016, p. 1.

(5)  JO L 18, 21.1.1997, p. 1.

(6)  JO L 158, 30.4.2004, p. 77.

(7)  JO L 255, 30.9.2005, p. 22.

(8)  JO L 88, 4.4.2011, p. 45.

(9)  JO L 354, 28.12.2013, p. 132.

(10)  JO L 128, 30.4.2014, p. 8.

(11)  JO L 159, 28.5.2014, p. 11.

(12)  JO C 168 E, 14.6.2013, p. 88.

(13)  JO C 482, 23.12.2016, p. 48.

(14)  JO C 482, 23.12.2016, p. 114.

(15)  Hotărârea Curții (Marea Cameră) din 12 martie 2014, O./Minister voor Immigratie, Integratie en Asiel și Minister voor Immigratie, Integratie en Asiel /B., ECLI:EU:C:2014:135.

(16)  Hotărârea Curții (Marea Cameră) din 12 martie 2014, S./Minister voor Immigratie, Integratie en Asiel și Minister voor Immigratie, Integratie en Asiel /G., ECLI:EU:C:2014:136.

(17)  Proiect-pilot: Cardul de securitate socială (2016_04.037717_3), implementat în 2016 și la începutul anului 2017, prin studiul de fezabilitate privind „Portalul mobilității europene în materie de securitate socială – Securitatea socială la îndemâna dumneavoastră”.

(18)  Exemple: Hotărârea Curții din 28 aprilie 1998, Kohll/Union des caisses de maladie, C-158/96, ECLI:EU:C:1998:171; Hotărârea Curții din 28 aprilie 1998, Decker/Caisse de maladie des employés privés, C-120/95, ECLI:EU:C:1998:167; sau Hotărârea Curții (Marea Cameră) din 12 aprilie 2005, Héritiers d'Annette Keller/Instituto Nacional de la Seguridad Social (INSS) și Instituto Nacional de Gestión Sanitaria (Ingesa), C-145/03, ECLI:EU:C:2005:211.

---

| 25.7.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 263/103 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 263/103

---

P8_TA(2017)0084

Aprobarea Comisiei cu privire la planul revizuit al Germaniei de a introduce o taxă rutieră

Rezoluţia Parlamentului European din 15 martie 2017 referitoare la aprobarea de către Comisie a planului revizuit al Germaniei de a introduce o taxă rutieră de trecere (2017/2526(RSP))

(2018/C 263/13)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Cartea albă a Comisiei intitulată „Foaie de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor – Către un sistem de transport competitiv și eficient din punct de vedere al resurselor” (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea albă a Comisiei intitulată „Foaie de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor – Către un sistem de transport competitiv și eficient din punct de vedere al resurselor” (COM(2011)0144),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1315/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind orientările Uniunii pentru dezvoltarea rețelei transeuropene de transport și de abrogare a Deciziei nr. 661/2010/UE (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1315/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind orientările Uniunii pentru dezvoltarea rețelei transeuropene de transport și de abrogare a Deciziei nr. 661/2010/UE (1),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 iulie 2016 privind o strategie europeană pentru o mobilitate cu emisii scăzute de dioxid de carbon (COM(2016)0501), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 iulie 2016 privind o strategie europeană pentru o mobilitate cu emisii scăzute de dioxid de carbon (COM(2016)0501),

| — | având în vedere adoptarea de către Bundestagul Germaniei, la 27 martie 2015, a propunerilor legislative „Entwurf eines Gesetzes zur Einführung einer Infrastrukturabgabe für die Benutzung von Bundesfernstraßen” și „Zweites Gesetz zur Änderung des Kraftfahrzeugsteuergesetzes und des Versicherungsteuergesetzes”, |
| --- | --- |

—

având în vedere adoptarea de către Bundestagul Germaniei, la 27 martie 2015, a propunerilor legislative „Entwurf eines Gesetzes zur Einführung einer Infrastrukturabgabe für die Benutzung von Bundesfernstraßen” și „Zweites Gesetz zur Änderung des Kraftfahrzeugsteuergesetzes und des Versicherungsteuergesetzes”,

| — | având în vedere aprobarea de către Bundestagul Germaniei, la 8 mai 2015, a „Gesetz zur Einführung einer Infrastrukturabgabe für die Benutzung von Bundesfernstraßen” și a „Zweites Gesetz zur Änderung des Kraftfahrzeugsteuergesetzes und des Versicherungsteuergesetzes”, |
| --- | --- |

—

având în vedere aprobarea de către Bundestagul Germaniei, la 8 mai 2015, a „Gesetz zur Einführung einer Infrastrukturabgabe für die Benutzung von Bundesfernstraßen” și a „Zweites Gesetz zur Änderung des Kraftfahrzeugsteuergesetzes und des Versicherungsteuergesetzes”,

| — | având în vedere procedura de constatare a neîndeplinirii obligațiilor privind introducerea de către Germania a unui nou sistem de taxe rutiere pentru vehiculele private („Pkw-Maut”), lansată de Comisie la 18 iunie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere procedura de constatare a neîndeplinirii obligațiilor privind introducerea de către Germania a unui nou sistem de taxe rutiere pentru vehiculele private („Pkw-Maut”), lansată de Comisie la 18 iunie 2015,

| — | având în vedere acordul din 1 decembrie 2016 dintre președintele Comisiei și ministrul transporturilor și infrastructurii digitale din Germania referitor la un sistem de taxă de trecere pentru autovehicule („Pkw-Maut”), |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul din 1 decembrie 2016 dintre președintele Comisiei și ministrul transporturilor și infrastructurii digitale din Germania referitor la un sistem de taxă de trecere pentru autovehicule („Pkw-Maut”),

| — | având în vedere Directiva 1999/62/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 1999 de aplicare a taxelor la vehiculele grele de marfă pentru utilizarea anumitor infrastructuri (2) și viitoarea revizuire a acesteia în 2017 în cadrul inițiativei rutiere a Comisiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 1999/62/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 1999 de aplicare a taxelor la vehiculele grele de marfă pentru utilizarea anumitor infrastructuri (2) și viitoarea revizuire a acesteia în 2017 în cadrul inițiativei rutiere a Comisiei,

| — | având în vedere Directiva 2004/52/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind interoperabilitatea sistemelor de taxare rutieră electronică în cadrul Comunități (3) și viitoarea revizuire a acesteia în 2017 în cadrul inițiativei rutiere a Comisiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2004/52/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind interoperabilitatea sistemelor de taxare rutieră electronică în cadrul Comunități (3) și viitoarea revizuire a acesteia în 2017 în cadrul inițiativei rutiere a Comisiei,

| — | având în vedere principiul nediscriminării, astfel cum este consacrat la articolul 18 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), și legislația UE, care interzice discriminarea pe motiv de cetățenie sau naționalitate, |
| --- | --- |

—

având în vedere principiul nediscriminării, astfel cum este consacrat la articolul 18 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), și legislația UE, care interzice discriminarea pe motiv de cetățenie sau naționalitate,

| — | având în vedere întrebarea adresată Comisiei referitoare la aprobarea Comisiei cu privire la planul revizuit al Germaniei de a introduce o taxă rutieră (O-000152/2016 – B8-0201/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea adresată Comisiei referitoare la aprobarea Comisiei cu privire la planul revizuit al Germaniei de a introduce o taxă rutieră (O-000152/2016 – B8-0201/2017),

| — | având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru transport și turism, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru transport și turism,

| — | având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât se examinează în prezent dacă sistemul de taxă rutieră de trecere pentru vehiculele ușoare, pe care Germania intenționează să-l introducă, respectă politicile Uniunii Europene în vigoare; |
| --- | --- |

A.

întrucât se examinează în prezent dacă sistemul de taxă rutieră de trecere pentru vehiculele ușoare, pe care Germania intenționează să-l introducă, respectă politicile Uniunii Europene în vigoare;

| B. | întrucât un sistem de rambursare care se bazează direct sau indirect pe cetățenie sau naționalitate este discriminatoriu, încalcă principiile călăuzitoare la Uniunii Europene, afectează în mod negativ mobilitatea transfrontalieră și slăbește piața unică europeană; |
| --- | --- |

B.

întrucât un sistem de rambursare care se bazează direct sau indirect pe cetățenie sau naționalitate este discriminatoriu, încalcă principiile călăuzitoare la Uniunii Europene, afectează în mod negativ mobilitatea transfrontalieră și slăbește piața unică europeană;

| C. | întrucât sistemul de taxă de trecere al Germaniei ar putea încălca principiile „nediscriminării”, „utilizatorul plătește” și „poluatorul plătește”; |
| --- | --- |

C.

întrucât sistemul de taxă de trecere al Germaniei ar putea încălca principiile „nediscriminării”, „utilizatorul plătește” și „poluatorul plătește”;

| D. | întrucât sistemele naționale de taxă de trecere care introduc taxe bazate în mod direct sau indirect pe cetățenie sau naționalitate încalcă legislația UE; |
| --- | --- |

D.

întrucât sistemele naționale de taxă de trecere care introduc taxe bazate în mod direct sau indirect pe cetățenie sau naționalitate încalcă legislația UE;

| E. | întrucât sistemele naționale de taxă de trecere au, în special, un impact negativ asupra cetățenilor din regiunile frontaliere, care se confruntă cu diferite sisteme de taxă de trecere și cu costurile asociate acestora, afectează în mod negativ libera circulație a traficului transfrontalier și creează obstacole inutile în calea unei mai mari integrări europene; |
| --- | --- |

E.

întrucât sistemele naționale de taxă de trecere au, în special, un impact negativ asupra cetățenilor din regiunile frontaliere, care se confruntă cu diferite sisteme de taxă de trecere și cu costurile asociate acestora, afectează în mod negativ libera circulație a traficului transfrontalier și creează obstacole inutile în calea unei mai mari integrări europene;

| F. | întrucât sarcinile administrative suplimentare care ar decurge ar conduce la costuri mai mari și, eventual, la proceduri netransparente, reducând mijloacele suplimentare menite să fie investite în infrastructură, |
| --- | --- |

F.

întrucât sarcinile administrative suplimentare care ar decurge ar conduce la costuri mai mari și, eventual, la proceduri netransparente, reducând mijloacele suplimentare menite să fie investite în infrastructură,

| 1. | recunoaște că transportul este un sector esențial pentru creșterea economică, care asigură mobilitatea eficace și abordabilă a cetățenilor și a mărfurilor în interiorul și în afara UE; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că statele membre și Comisia ar trebui să investească în mod adecvat în infrastructura de transport; |
| --- | --- |

2.

| 3. | îndeamnă Comisia să pună în aplicare politici durabile, astfel cum se prevede, printre altele, în Cartea albă privind transporturile din 2011; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că taxele de utilizare a infrastructurii rutiere pot juca un rol esențial în ceea ce privește transferul modal și finanțarea menținerii și dezvoltării unei infrastructuri rutiere durabile, sigure, securizate, eficiente și orientate către viitor; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că sistemele de taxare rutieră pentru orice tipuri de autovehicule ar trebui să fie electronice și bazate pe distanță și ar trebui să respecte principiile „utilizatorul plătește” și „poluatorul plătește”, astfel cum sunt consacrate în politicile și în legislația UE, pentru a asigura internalizarea costurilor externe legate de transportul rutier; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază necesitatea de a se obține o mai bună calitate a serviciilor pe infrastructura rutieră, în special din punctul de vedere al siguranței, precum și reducerea semnificativă a congestionării traficului; |
| --- | --- |

6.

| 7. | încurajează Comisia să includă costurile externe generate de schimbările climatice și accidente, care nu sunt acoperite de asigurări, atunci când propune noi acte legislative, precum revizuirea Directivei „Eurovigneta”; subliniază, în plus, că legislația privind internalizarea costurilor externe trebuie să se aplice pe toate drumurile și să excludă concurența neloială dintre diferitele moduri de transport; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază că actuala procedură de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva Germaniei, care se referă la problema discriminării indirecte pe motiv de cetățenie sau naționalitate, a fost suspendată până la o dată ulterioară, fără nicio justificare juridică adecvată, printr-un acord politic informal între președintele Comisiei și ministrul transporturilor și infrastructurii digitale din Germania; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază că introducerea unor sisteme naționale de taxare rutieră nu ar trebui să afecteze în mod negativ accesul pe piață, creșterea, competitivitatea și flexibilitatea transporturilor și a operatorilor de transport transfrontalier din UE, pentru a se asigura consolidarea dezvoltării și a integrității pieței unice europene; |
| --- | --- |

9.

| 10. | solicită Comisiei să pună la dispoziție și să divulge informații relevante din partea Direcției Generale Mobilitate și Transporturi (DG MOVE) privind examinarea noilor măsuri referitoare la „Pkw-Maut” prezentate de către autoritățile germane, precum și privind respectarea de către acestea a legislației UE; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază că una dintre condițiile-cheie pentru ca taxele rutiere să fie nediscriminatorii este ca toți utilizatorii să achite aceeași taxă pentru utilizarea acelorași drumuri; subliniază că orice sistem național de taxare rutieră care discriminează în mod direct din motiv de cetățenie sau naționalitate sau este combinat cu măsuri de taxare naționale care sunt favorabile doar resortisanților țării respective, de exemplu, o reducere de la impozitul pe autovehicule, urmărind astfel obiectivul de a taxa în principal utilizatorii străini, reprezintă o încălcare a principiului nediscriminării consacrat la articolul 18 din TFUE; reamintește că, în calitatea sa de gardian al tratatelor, Comisia trebuie să monitorizeze punerea în aplicare corectă a legislației adoptate; |
| --- | --- |

11.

| 12. | solicită Comisiei să prezinte Parlamentului acordul cu guvernul Germaniei, subliniind principalele diferențe în raport cu legislația națională contestată în fața Curții și explicând modul în care acesta respectă dispozițiile tratatului și legislația UE; |
| --- | --- |

12.

| 13. | consideră că sistemul de taxă rutieră de trecere (‘Pkw-Maut’) al Germaniei din decembrie 2016 conține în continuare elemente care constituie o încălcare a legislației Uniunii și a principiilor fundamentale ale tratatelor, în special principiul nediscriminării pe motiv de cetățenie sau naționalitate; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază necesitatea unor norme comune pentru a se stabili un cadru coerent, echitabil, nediscriminatoriu și armonizat în ceea ce privește sistemele de taxare rutieră pentru toate tipurile de vehicule din Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

14.

| 15. | îndeamnă Comisia să aibă în vedere revizuirea legislației și a cadrului armonizat privind Eurovigneta și serviciul european de taxare rutieră electronică, cu scopul de a stabili un astfel de cadru și de a monitoriza și stimula asigurarea respectării adecvate a acestei legislații; |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază că interoperabilitatea sistemelor electronice de taxă rutieră de trecere joacă un rol esențial în facilitarea transportului transfrontalier, precum și că statele membre care acționează singure creează fragmentare și împiedică dezvoltarea unui spațiu unic european al transporturilor; |
| --- | --- |

16.

| 17. | solicită Comisiei să pună la dispoziție toate detaliile juridice și tehnice ale acordului din 1 decembrie 2016 dintre președintele Comisiei și ministrul transporturilor și infrastructurii digitale din Germania și să clarifice toate aspectele juridice și politice relevante care explică de ce acest acord, care, în continuare, nu impune nicio sarcină suplimentară pentru utilizatorii germani și, astfel, menține discriminarea indirectă pe motiv de cetățenie sau naționalitate, a fost considerat ca fiind suficient pentru a suspenda procedura de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva Germaniei, care a fost lansată tocmai pe baza acestor îngrijorări privind discriminarea, precum și să mențină Parlamentul informat în mod adecvat cu privire la aceste aspecte; |
| --- | --- |

17.

| 18. | solicită Comisiei să monitorizeze îndeaproape acest proces; |
| --- | --- |

18.

| 19. | solicită Comisiei să asigure implicarea Parlamentului în fiecare etapă a procesului prin intermediul unui dialog structurat; |
| --- | --- |

19.

| 20. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  JO L 348, 20.12.2013, p. 1.

(2)  JO L 187, 20.7.1999, p. 42.

(3)  JO L 166, 30.4.2004, p. 124.

---

Joi, 16 martie 2017

| 25.7.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 263/106 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 263/106

---

P8_TA(2017)0086

Zimbabwe, cazul pastorului Evan Mawarire

Rezoluţia Parlamentului European din 16 martie 2017 referitoare la Zimbabwe, cazul pastorului Evan Mawarire și alte cazuri de restrângere a libertății de exprimare (2017/2608(RSP))

(2018/C 263/14)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Zimbabwe, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Zimbabwe,

| — | având în vedere declarația locală a UE privind guvernanța locală din 30 iunie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația locală a UE privind guvernanța locală din 30 iunie 2016,

| — | având în vedere declarația locală a UE privind violența din 12 iulie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația locală a UE privind violența din 12 iulie 2016,

| — | având în vedere declarația locală comună a UE privind răpirea lui Itai Dzamara din 9 martie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația locală comună a UE privind răpirea lui Itai Dzamara din 9 martie 2017,

| — | având în vedere comunicatul de presă al Comisiei pentru drepturile omului în Zimbabwe referitor la protestele publice și comportamentul poliției, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicatul de presă al Comisiei pentru drepturile omului în Zimbabwe referitor la protestele publice și comportamentul poliției,

| — | având în vedere Decizia Consiliului 2016/220/PESC din 15 februarie 2016 (1) privind prelungirea măsurilor restrictive împotriva Zimbabwe până la 20 februarie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia Consiliului 2016/220/PESC din 15 februarie 2016 (1) privind prelungirea măsurilor restrictive împotriva Zimbabwe până la 20 februarie 2017,

| — | având în vedere declarația din 19 februarie 2014 a Înaltului Reprezentant în numele Uniunii referitoare la revizuirea relațiilor dintre UE și Zimbabwe, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 19 februarie 2014 a Înaltului Reprezentant în numele Uniunii referitoare la revizuirea relațiilor dintre UE și Zimbabwe,

| — | având în vedere acordul politic global semnat în 2008 de către principalele trei partide politice, și anume ZANU PF, MDC-T și MDC, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul politic global semnat în 2008 de către principalele trei partide politice, și anume ZANU PF, MDC-T și MDC,

| — | având în vedere concluziile Consiliului Uniunii Europene din 23 iulie 2012 privind Zimbabwe și Decizia de punere în aplicare 2012/124/PESC a Consiliului din 27 februarie 2012 de punere în aplicare a Deciziei 2011/101/PESC privind măsuri restrictive împotriva Zimbabwe (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului Uniunii Europene din 23 iulie 2012 privind Zimbabwe și Decizia de punere în aplicare 2012/124/PESC a Consiliului din 27 februarie 2012 de punere în aplicare a Deciziei 2011/101/PESC privind măsuri restrictive împotriva Zimbabwe (2),

| — | având în vedere Carta africană a drepturilor omului și drepturilor popoarelor din iunie 1981, pe care Zimbabwe a ratificat-o, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană a drepturilor omului și drepturilor popoarelor din iunie 1981, pe care Zimbabwe a ratificat-o,

| — | având în vedere Orientările UE privind promovarea și protejarea libertății religioase sau a convingerilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UE privind promovarea și protejarea libertății religioase sau a convingerilor,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din decembrie 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din decembrie 1948,

| — | având în vedere Constituția Republicii Zimbabwe, |
| --- | --- |

—

având în vedere Constituția Republicii Zimbabwe,

| — | având în vedere Acordul de la Cotonou, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de la Cotonou,

| — | având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât poporul Republicii Zimbabwe a suferit timp de mulți ani sub un regim autoritar condus de Președintele Mugabe, care se menține la putere prin corupție, violență, alegeri compromise de nereguli și un aparat de securitate brutal; întrucât poporul Republicii Zimbabwe nu a cunoscut libertatea adevărată de zeci de ani, iar multe persoane cu vârsta mai mică de treizeci de ani au cunoscut, astfel, doar o viață de sărăcie și represiune violentă; |
| --- | --- |

A.

întrucât poporul Republicii Zimbabwe a suferit timp de mulți ani sub un regim autoritar condus de Președintele Mugabe, care se menține la putere prin corupție, violență, alegeri compromise de nereguli și un aparat de securitate brutal; întrucât poporul Republicii Zimbabwe nu a cunoscut libertatea adevărată de zeci de ani, iar multe persoane cu vârsta mai mică de treizeci de ani au cunoscut, astfel, doar o viață de sărăcie și represiune violentă;

| B. | întrucât mișcarea independentă #ThisFlag lansată pe rețelele de socializare de Evan Mawarire, pastor și apărător al drepturilor omului care locuiește la Harare, a catalizat frustrarea cetățenilor exasperați de regimul Mugabe cu ocazia protestelor de anul trecut îndreptate împotriva pasivității guvernului, care nu face nimic împotriva corupției, impunității și sărăciei; întrucât pastorul Mawarire a adresat un apel guvernului să facă ceva în privința economiei în declin și a nerespectării drepturilor omului; întrucât mișcarea #ThisFlag a atras susținători din rândul bisericii și al clasei de mijloc, care până atunci se ținuseră departe de protestele politice în stradă; |
| --- | --- |

B.

întrucât mișcarea independentă #ThisFlag lansată pe rețelele de socializare de Evan Mawarire, pastor și apărător al drepturilor omului care locuiește la Harare, a catalizat frustrarea cetățenilor exasperați de regimul Mugabe cu ocazia protestelor de anul trecut îndreptate împotriva pasivității guvernului, care nu face nimic împotriva corupției, impunității și sărăciei; întrucât pastorul Mawarire a adresat un apel guvernului să facă ceva în privința economiei în declin și a nerespectării drepturilor omului; întrucât mișcarea #ThisFlag a atras susținători din rândul bisericii și al clasei de mijloc, care până atunci se ținuseră departe de protestele politice în stradă;

| C. | întrucât pastorul Evan Mawarire a mai fost deja arestat sub acuzația de incitare la săvârșirea de violențe publice, fiind eliberat în iulie 2016 și întrucât el a părăsit ulterior Zimbabwe în aceeași lună temându-se pentru siguranța sa și a familiei sale; |
| --- | --- |

C.

întrucât pastorul Evan Mawarire a mai fost deja arestat sub acuzația de incitare la săvârșirea de violențe publice, fiind eliberat în iulie 2016 și întrucât el a părăsit ulterior Zimbabwe în aceeași lună temându-se pentru siguranța sa și a familiei sale;

| D. | întrucât la 1 februarie 2017 pastorul Evan Mawarire a fost arestat pe aeroportul din Harare la întoarcerea sa în Zimbabwe; întrucât inițial el a fost acuzat de „acțiuni subversive împotriva unui guvern constituțional” în temeiul articolului 22 din Codul de procedură penală, infracțiune pasibilă de pedeapsa cu închisoarea de până la 20 de ani; întrucât, la 2 februarie 2017, i s-a adus o nouă acuzație, aceea de insultare a drapelului național, potrivit articolului 6 din Legea privind drapelul statului Zimbabwe; întrucât pastorul Mawarire a fost eliberat pe cauțiune doar după nouă zile petrecute în arest; |
| --- | --- |

D.

întrucât la 1 februarie 2017 pastorul Evan Mawarire a fost arestat pe aeroportul din Harare la întoarcerea sa în Zimbabwe; întrucât inițial el a fost acuzat de „acțiuni subversive împotriva unui guvern constituțional” în temeiul articolului 22 din Codul de procedură penală, infracțiune pasibilă de pedeapsa cu închisoarea de până la 20 de ani; întrucât, la 2 februarie 2017, i s-a adus o nouă acuzație, aceea de insultare a drapelului național, potrivit articolului 6 din Legea privind drapelul statului Zimbabwe; întrucât pastorul Mawarire a fost eliberat pe cauțiune doar după nouă zile petrecute în arest;

| E. | întrucât, într-o declarație publică, Comisia pentru drepturile omului în Zimbabwe s-a arătat profund îngrijorată de brutalitatea și comportamentul violent al poliției, afirmând că au fost încălcate drepturile fundamentale ale demonstranților, și cerut autorităților din Zimbabwe să facă cercetări și să-i aducă pe vinovați în fața justiției; |
| --- | --- |

E.

întrucât, într-o declarație publică, Comisia pentru drepturile omului în Zimbabwe s-a arătat profund îngrijorată de brutalitatea și comportamentul violent al poliției, afirmând că au fost încălcate drepturile fundamentale ale demonstranților, și cerut autorităților din Zimbabwe să facă cercetări și să-i aducă pe vinovați în fața justiției;

| F. | întrucât Itai Dzamara, jurnalist și activist politic, a fost răpit la 9 martie 2015 de cinci bărbați neidentificați la o frizerie din Harare; întrucât Înalta Curte a comandat guvernului să îl caute pe Dzamara și să raporteze Curții din două în două săptămâni progresele înregistrate, până când o să-l găsească; întrucât soarta dlui Dzamara rămâne necunoscută; |
| --- | --- |

F.

întrucât Itai Dzamara, jurnalist și activist politic, a fost răpit la 9 martie 2015 de cinci bărbați neidentificați la o frizerie din Harare; întrucât Înalta Curte a comandat guvernului să îl caute pe Dzamara și să raporteze Curții din două în două săptămâni progresele înregistrate, până când o să-l găsească; întrucât soarta dlui Dzamara rămâne necunoscută;

| G. | întrucât Promise Mkwananzi, liderul mișcării #Tajamuka, o mișcare socială legată de ieșirea în stradă din iulie, a fost arestat și acuzat de incitare la violențe publice, în urma apelului său la „shutdown 3.0”, închidere a băncilor și magazinelor programată pentru 31 august 2016, fiind eliberat pe cauțiune; întrucât altă activistă a mișcării #Tajamuka, dna Linda Masarira, care a fost arestată mai înainte în mai 2015 și a fost cercetată în stare de libertate, a fost arestată din nou în timpul protestelor din iulie 2016; |
| --- | --- |

G.

întrucât Promise Mkwananzi, liderul mișcării #Tajamuka, o mișcare socială legată de ieșirea în stradă din iulie, a fost arestat și acuzat de incitare la violențe publice, în urma apelului său la „shutdown 3.0”, închidere a băncilor și magazinelor programată pentru 31 august 2016, fiind eliberat pe cauțiune; întrucât altă activistă a mișcării #Tajamuka, dna Linda Masarira, care a fost arestată mai înainte în mai 2015 și a fost cercetată în stare de libertate, a fost arestată din nou în timpul protestelor din iulie 2016;

| H. | întrucât măsurile restrictive luate de UE împotriva regimului din Zimbabwe au fost reînnoite în februarie 2017 până în 20 februarie 2018; întrucât măsurile de înghețare a activelor și de interzicere a călătoriilor vor continua să se aplice în cazul Președintelui Mugabe, al lui Grace Mugabe și al industriei de armament din Zimbabwe; întrucât va continua să se aplice un embargo asupra armelor; întrucât UE a ridicat restricțiile ce priveau 78 de persoane și 8 entități; |
| --- | --- |

H.

întrucât măsurile restrictive luate de UE împotriva regimului din Zimbabwe au fost reînnoite în februarie 2017 până în 20 februarie 2018; întrucât măsurile de înghețare a activelor și de interzicere a călătoriilor vor continua să se aplice în cazul Președintelui Mugabe, al lui Grace Mugabe și al industriei de armament din Zimbabwe; întrucât va continua să se aplice un embargo asupra armelor; întrucât UE a ridicat restricțiile ce priveau 78 de persoane și 8 entități;

| I. | întrucât Zimbabwe face parte dintre părțile semnatare ale Acordului de la Cotonou, al cărui articol 9 prevede că respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale constituie un element esențial al cooperării dintre ACP și UE; |
| --- | --- |

I.

întrucât Zimbabwe face parte dintre părțile semnatare ale Acordului de la Cotonou, al cărui articol 9 prevede că respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale constituie un element esențial al cooperării dintre ACP și UE;

| J. | întrucât s-au alocat 234 de milioane de euro pentru programul indicativ național (PIN) din Zimbabwe pentru perioada 2014-2020, în cadrul celui de al unsprezecelea Fond european de dezvoltare, această sumă urmând să fie concentrată pe trei sectoare principale, și anume sănătate, dezvoltarea economică bazată pe agricultură, precum și guvernanță și consolidarea instituțiilor, |
| --- | --- |

J.

întrucât s-au alocat 234 de milioane de euro pentru programul indicativ național (PIN) din Zimbabwe pentru perioada 2014-2020, în cadrul celui de al unsprezecelea Fond european de dezvoltare, această sumă urmând să fie concentrată pe trei sectoare principale, și anume sănătate, dezvoltarea economică bazată pe agricultură, precum și guvernanță și consolidarea instituțiilor,

| 1. | regretă arestarea pastorului Evan Mawarire; subliniază că eliberarea sa pe cauțiune nu este suficientă și că acuzațiile cu motivație politică împotriva lui trebuie retrase definitiv; |
| --- | --- |

1.

| 2. | le cere autorităților din Zimbabwe să aibă grijă ca sistemul judiciar să nu fie folosit abuziv pentru a-i vâna, hărțui sau intimida pe apărătorii drepturilor omului, ca pastorul Evan Mawarire; |
| --- | --- |

2.

| 3. | crede că libertatea de întrunire, de asociere și de exprimare sunt elemente esențiale ale oricărei democrații; atrage atenția că exprimarea opiniei într-un mod non-violent este un drept constituțional al tuturor cetățenilor din Zimbabwe și le reamintește autorităților obligația de a proteja drepturile tuturor cetățenilor; |
| --- | --- |

3.

| 4. | este profund preocupat de relatările organizațiilor drepturilor omului despre violența politică și despre restricțiile și intimidările la care sunt supuși apărătorii drepturilor omului; regretă faptul că de la ultimele alegeri și de la adoptarea noii constituții în 2013, s-au făcut puține progrese în ceea ce privește statul de drept și, în special, reformarea situației drepturilor omului; |
| --- | --- |

4.

| 5. | solicită autorităților din Zimbabwe să dea de urma dlui Dzamara și să îi aducă în fața justiției pe cei vinovați de răpirea sa; ia act de faptul că exprimarea opiniei într-un mod nonviolent este un drept constituțional al tuturor cetățenilor din Zimbabwe și că autoritățile au obligația de a proteja drepturile tuturor cetățenilor; |
| --- | --- |

5.

| 6. | se arată îngrijorat de cazul dnei Linda Masarira, care a fost condamnată sub acuzații de violență publică în contextul grevei naționale din 6 iulie 2016; invită guvernul din Zimbabwe să dea dovadă de moderație și să respecte drepturile omului ale tuturor cetățenilor din Zimbabwe, inclusiv dreptul la libera exprimare și libertatea de întrunire; îi reamintește guvernului de responsabilitățile care îi revin de a respecta, a nu încălca și a nu submina Constituția și a fi în slujba tuturor cetățenilor din Zimbabwe, imparțial și fără excepție; |
| --- | --- |

6.

| 7. | îi solicită Delegației UE la Harare să ofere în continuare asistență Republicii Zimbabwe pentru a îmbunătăți situația drepturilor omului și a explora posibilitățile de a permite o misiune a UE de observare a alegerilor; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază încă o dată că este important ca UE să inițieze un dialog politic cu autoritățile Republicii Zimbabwe în cadrul Acordului de la Cotonou, confirmând, astfel, angajamentul UE de a sprijini populația locală; |
| --- | --- |

8.

| 9. | insistă că UE trebuie să garanteze că finanțarea alocată Republicii Zimbabwe pentru programul indicativ național este destinată efectiv sectoarelor implicate și solicită guvernului Republicii Zimbabwe să permită Comisiei un acces nemijlocit la proiectele finanțate de UE și să se deschidă și mai mult spre primirea de asistență tehnică pentru proiectele și programele convenite; |
| --- | --- |

9.

| 10. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei, Consiliului, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, SEAE, guvernului și parlamentului Republicii Zimbabwe, guvernelor Comunității de Dezvoltare a Africii Australe și Uniunii Africane. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  JO L 40, 17.2.2016, p. 11.

(2)  JO L 54, 28.2.2012, p. 20.

---

| 25.7.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 263/109 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 263/109

---

P8_TA(2017)0087

Prizonierii politici ucraineni din Rusia și situația din Crimeea

Rezoluţia Parlamentului European din 16 martie 2017 referitoare la prizonierii ucraineni din Rusia și la situația din Crimeea (2017/2596(RSP))

(2018/C 263/15)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Acordul de asociere și zona de liber schimb aprofundată și cuprinzătoare dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Ucraina, pe de altă parte, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de asociere și zona de liber schimb aprofundată și cuprinzătoare dintre Uniunea Europeană și Comunitatea Europeană a Energiei Atomice și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Ucraina, pe de altă parte,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Ucraina și Rusia, în special cea din 4 februarie 2016 referitoare la situația drepturilor omului din Crimeea și în special la tătarii din Crimeea (1) și cea din 12 mai 2016 referitoare la tătarii din Crimeea (2), precum și cele privind cazuri specifice de ucraineni deținuți ilegal în Rusia, cum ar fi cea din 30 aprilie 2015 referitoare la cazul Nadiei Savcenko (3) și cea din 10 septembrie 2015 referitoare la Rusia, îndeosebi la cazurile lui Eston Kohver (4), lui Oleg Sențov și al lui Alexander Colcenko (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Ucraina și Rusia, în special cea din 4 februarie 2016 referitoare la situația drepturilor omului din Crimeea și în special la tătarii din Crimeea (1) și cea din 12 mai 2016 referitoare la tătarii din Crimeea (2), precum și cele privind cazuri specifice de ucraineni deținuți ilegal în Rusia, cum ar fi cea din 30 aprilie 2015 referitoare la cazul Nadiei Savcenko (3) și cea din 10 septembrie 2015 referitoare la Rusia, îndeosebi la cazurile lui Eston Kohver (4), lui Oleg Sențov și al lui Alexander Colcenko (5),

| — | având în vedere Rezoluția 68/262 a Adunării Generale a ONU din 27 martie 2014 intitulată „Integritatea teritorială a Ucrainei”, precum și Rezoluția 71/205 a Adunării Generale a ONU din 19 decembrie 2016 intitulată „Situația drepturilor omului în Republica Autonomă Crimeea și în orașul Sevastopol (Ucraina)”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 68/262 a Adunării Generale a ONU din 27 martie 2014 intitulată „Integritatea teritorială a Ucrainei”, precum și Rezoluția 71/205 a Adunării Generale a ONU din 19 decembrie 2016 intitulată „Situația drepturilor omului în Republica Autonomă Crimeea și în orașul Sevastopol (Ucraina)”,

| — | având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului, Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale, Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice și Declarația Națiunilor Unite privind drepturile popoarelor indigene (UNDRIP), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului, Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale, Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice și Declarația Națiunilor Unite privind drepturile popoarelor indigene (UNDRIP),

| — | având în vedere Convenția de la Geneva privind protecția persoanelor civile în timp de război, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția de la Geneva privind protecția persoanelor civile în timp de război,

| — | având în vedere „Pachetul de măsuri pentru punerea în aplicare a acordurilor de la Minsk”, adoptat și semnat la Minsk la 12 februarie 2015 și aprobat în ansamblul său prin Rezoluția 2202 (2015) a Consiliului de Securitate al ONU la 17 februarie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere „Pachetul de măsuri pentru punerea în aplicare a acordurilor de la Minsk”, adoptat și semnat la Minsk la 12 februarie 2015 și aprobat în ansamblul său prin Rezoluția 2202 (2015) a Consiliului de Securitate al ONU la 17 februarie 2015,

| — | având în vedere deciziile Consiliului privind prelungirea sancțiunilor impuse Federației Ruse în legătură cu anexarea ilegală Crimeei, |
| --- | --- |

—

având în vedere deciziile Consiliului privind prelungirea sancțiunilor impuse Federației Ruse în legătură cu anexarea ilegală Crimeei,

| — | având în vedere Hotărârea din 26 aprilie 2016 a așa-zisei Curți Supreme din Crimeea, care a declarat că Mejlis-ul poporului tătar din Crimeea este o organizație extremistă și a interzis activitatea acestuia în Crimeea, |
| --- | --- |

—

având în vedere Hotărârea din 26 aprilie 2016 a așa-zisei Curți Supreme din Crimeea, care a declarat că Mejlis-ul poporului tătar din Crimeea este o organizație extremistă și a interzis activitatea acestuia în Crimeea,

| — | având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, în martie 2017, se comemorează trei ani de la evenimentul nefericit al anexării ilegale a Crimeei de către Rusia; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în martie 2017, se comemorează trei ani de la evenimentul nefericit al anexării ilegale a Crimeei de către Rusia;

| B. | întrucât anexarea Crimeei de către Federația Rusă este ilegală și încalcă dreptul internațional și acordurile europene semnate atât de Federația Rusă, cât și de Ucraina, în special Carta ONU, Actul final de la Helsinki și Memorandumul de la Budapesta, precum și Tratatul de prietenie, cooperare și parteneriat dintre Ucraina și Federația Rusă din 1997; |
| --- | --- |

B.

întrucât anexarea Crimeei de către Federația Rusă este ilegală și încalcă dreptul internațional și acordurile europene semnate atât de Federația Rusă, cât și de Ucraina, în special Carta ONU, Actul final de la Helsinki și Memorandumul de la Budapesta, precum și Tratatul de prietenie, cooperare și parteneriat dintre Ucraina și Federația Rusă din 1997;

| C. | întrucât, pe întreaga durată a anexării, autoritățile ruse sunt răspunzătoare pentru protecția locuitorilor și cetățenilor din Crimeea, prin intermediul autorităților de facto prezente în regiune; |
| --- | --- |

C.

întrucât, pe întreaga durată a anexării, autoritățile ruse sunt răspunzătoare pentru protecția locuitorilor și cetățenilor din Crimeea, prin intermediul autorităților de facto prezente în regiune;

| D. | întrucât, potrivit organizațiilor pentru drepturile omului și surselor publice, cel puțin 62 de cetățeni ucraineni, dintre care 49 resortisanți ai Crimeei, au fost urmăriți penal în mod ilegal din motive politice de către agenții de aplicare a legii din Rusia; întrucât, în pofida eliberării a șase ucraineni, care a fost salutată, numărul prizonierilor politici ucraineni din Rusia a crescut în cursul anului 2016; întrucât, în prezent, 17 cetățeni ai Ucrainei sunt deținuți ilegal în Federația Rusă și 15 pe teritoriul ocupat al Crimeei; întrucât cel puțin o sută de ucraineni sunt ținuți ostatici în condiții îngrozitoare de către forțele separatiste sprijinite de Rusia în regiunile Donețk și Lugansk din Ucraina; |
| --- | --- |

D.

întrucât, potrivit organizațiilor pentru drepturile omului și surselor publice, cel puțin 62 de cetățeni ucraineni, dintre care 49 resortisanți ai Crimeei, au fost urmăriți penal în mod ilegal din motive politice de către agenții de aplicare a legii din Rusia; întrucât, în pofida eliberării a șase ucraineni, care a fost salutată, numărul prizonierilor politici ucraineni din Rusia a crescut în cursul anului 2016; întrucât, în prezent, 17 cetățeni ai Ucrainei sunt deținuți ilegal în Federația Rusă și 15 pe teritoriul ocupat al Crimeei; întrucât cel puțin o sută de ucraineni sunt ținuți ostatici în condiții îngrozitoare de către forțele separatiste sprijinite de Rusia în regiunile Donețk și Lugansk din Ucraina;

| E. | întrucât, în numeroase cazuri, a fost semnalată utilizarea torturii și a tratamentelor crude și degradante; întrucât, până în prezent, aceste acuzații nu au fost investigate în mod corespunzător; întrucât se utilizează tortura pentru a obține mărturisiri și probe de vinovăție false; întrucât, în acest sens, sunt vizați, de asemenea, avocații din Crimeea care le oferă asistență juridică acestor persoane și apărătorii drepturilor omului care semnalează cazuri de dispariții forțate motivate politic în Crimeea, precum și jurnaliștii care raportează cu privire la situația tătarilor din Crimeea; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în numeroase cazuri, a fost semnalată utilizarea torturii și a tratamentelor crude și degradante; întrucât, până în prezent, aceste acuzații nu au fost investigate în mod corespunzător; întrucât se utilizează tortura pentru a obține mărturisiri și probe de vinovăție false; întrucât, în acest sens, sunt vizați, de asemenea, avocații din Crimeea care le oferă asistență juridică acestor persoane și apărătorii drepturilor omului care semnalează cazuri de dispariții forțate motivate politic în Crimeea, precum și jurnaliștii care raportează cu privire la situația tătarilor din Crimeea;

| F. | întrucât numeroși prizonieri și deținuți sunt supuși unor condiții inumane și aspre în închisori, care le pun în pericol sănătatea fizică și psihologică; întrucât există prizonieri care necesită asistență medicală și tratament de urgență; |
| --- | --- |

F.

întrucât numeroși prizonieri și deținuți sunt supuși unor condiții inumane și aspre în închisori, care le pun în pericol sănătatea fizică și psihologică; întrucât există prizonieri care necesită asistență medicală și tratament de urgență;

| G. | întrucât, la 16 decembrie 2016, Adunarea Generală a Organizației Națiunilor Unite (AGONU) a definit Rusia drept putere de ocupație și a condamnat ocuparea temporară a teritoriului Ucrainei — Republica Autonomă Crimeea și orașul Sevastopol – de către Federația Rusă și a reafirmat nerecunoașterea anexării sale; |
| --- | --- |

G.

întrucât, la 16 decembrie 2016, Adunarea Generală a Organizației Națiunilor Unite (AGONU) a definit Rusia drept putere de ocupație și a condamnat ocuparea temporară a teritoriului Ucrainei — Republica Autonomă Crimeea și orașul Sevastopol – de către Federația Rusă și a reafirmat nerecunoașterea anexării sale;

| H. | întrucât, în conformitate cu articolul 70 din Convenția de la Geneva privind protecția persoanelor civile în timp de război, „persoanele protejate nu vor putea fi arestate, urmărite sau condamnate de puterea ocupantă pentru acte comise sau pentru opinii exprimate înainte de ocupație”; întrucât, în rezoluția Adunării Generale a ONU, Rusia este recunoscută drept putere de ocupație, fiindu-i impuse obligațiile care îi revin unei puteri de ocupație, printre care protejarea locuitorilor și cetățenilor din Crimeea; |
| --- | --- |

H.

întrucât, în conformitate cu articolul 70 din Convenția de la Geneva privind protecția persoanelor civile în timp de război, „persoanele protejate nu vor putea fi arestate, urmărite sau condamnate de puterea ocupantă pentru acte comise sau pentru opinii exprimate înainte de ocupație”; întrucât, în rezoluția Adunării Generale a ONU, Rusia este recunoscută drept putere de ocupație, fiindu-i impuse obligațiile care îi revin unei puteri de ocupație, printre care protejarea locuitorilor și cetățenilor din Crimeea;

| I. | întrucât legislația restrictivă a Rusiei care reglementează drepturile politice și civile a fost extinsă la Crimeea, ceea ce a condus la limitarea drastică a libertății de întrunire, de exprimare, de asociere, de acces la informație și de religie, precum și la rapoarte credibile care relatează acte de intimidare și de tortură și dispariții forțate; |
| --- | --- |

I.

întrucât legislația restrictivă a Rusiei care reglementează drepturile politice și civile a fost extinsă la Crimeea, ceea ce a condus la limitarea drastică a libertății de întrunire, de exprimare, de asociere, de acces la informație și de religie, precum și la rapoarte credibile care relatează acte de intimidare și de tortură și dispariții forțate;

| J. | întrucât există aproximativ 20 000 de persoane strămutate intern, din Crimeea în alte regiuni ucrainene, iar comunitatea tătarilor din Crimeea (Mejlis) a fost interzisă și proclamată organizație extremistă și școlile ucrainene din peninsulă au fost închise; |
| --- | --- |

J.

întrucât există aproximativ 20 000 de persoane strămutate intern, din Crimeea în alte regiuni ucrainene, iar comunitatea tătarilor din Crimeea (Mejlis) a fost interzisă și proclamată organizație extremistă și școlile ucrainene din peninsulă au fost închise;

| K. | întrucât, la 16 ianuarie 2017, Ucraina a intentat o acțiune în instanță la Curtea Internațională de Justiție pentru tragerea la răspundere a Federației Ruse pentru sprijinirea terorismului în estul Ucrainei și săvârșirea unor acte de discriminare împotriva persoanelor de etnie ucraineană și a tătarilor din Crimeea în Crimeea aflată sub ocupație, |
| --- | --- |

K.

întrucât, la 16 ianuarie 2017, Ucraina a intentat o acțiune în instanță la Curtea Internațională de Justiție pentru tragerea la răspundere a Federației Ruse pentru sprijinirea terorismului în estul Ucrainei și săvârșirea unor acte de discriminare împotriva persoanelor de etnie ucraineană și a tătarilor din Crimeea în Crimeea aflată sub ocupație,

| 1. | sprijină suveranitatea, independența, unitatea și integritatea teritorială a Ucrainei în cadrul frontierelor sale recunoscute pe plan internațional și condamnă din nou cu fermitate anexarea ilegală a Republicii Autonome Crimeea și a orașului Sevastopol de către Federația Rusă; sprijină pe deplin hotărârea fermă și susținută a UE și a statelor sale membre de a nu recunoaște această anexare și măsurile restrictive adoptate în acest sens; |
| --- | --- |

1.

| 2. | reamintește că situația drepturilor omului din Crimeea s-a înrăutățit considerabil, încălcarea libertății de exprimare, abuzurile din mass-media și impunerea forțată a cetățeniei ruse au devenit sistematice, iar drepturile și libertățile fundamentale ale omului nu sunt garantate în Crimeea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | condamnă politicile discriminatorii aplicate de către așa-numitele autorități în special împotriva minorității etnice tătare din Crimeea, încălcarea drepturilor sale de proprietate, intimidarea tot mai acută a acestei comunități și a celor care se opun anexării Crimeei de către Rusia, precum și lipsa libertății de exprimare și de asociere în peninsulă; |
| --- | --- |

3.

| 4. | invită Rusia să elibereze fără întârziere toți cetățenii ucraineni deținuți în mod arbitrar și ilegal atât în Rusia, cât și în cadrul teritoriilor ocupate temporar ale Ucrainei și să asigure întoarcerea lor în condiții de siguranță, inclusiv a lui Mykola Karpyuk, Stanislav Klykh, Oleksandr Kolchenko, Oleg Sentsov, Oleksiy Chyrniy, Oleksandr Kostenko, Serhiy Lytvynov, Valentyn Vyhivskyi, Viktor Shur, Andriy Kolomiyets, Ruslan Zeytullayev, Nuri Primov, Rustem Vaitov, Ferat Sayfullayev, Akhtem Chiyhoz, Mustafa Dehermendzhi, Ali Asanov, Inver Bekirov, Muslim Aliyev, Vadim Siruk, Arsen Dzhepparov, Refat Alimov, Zevri Abseitov, Remzi Memetov, Rustem Abiltarov, Enver Mamutov, Artur Panov, Evheniy Panov, Roman Suschenko și Emir-Usein Kuku, apărător al drepturilor omului, și a altora și să le permită tuturor celor menționați mai sus să călătorească liber, inclusiv lui Mykola Semena, care este urmărit penal pentru activitatea sa jurnalistică din cadrul Radio Europa Liberă/Radio Libertatea; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că decizia Federației Ruse din 21 martie 2014 de a anexa Crimeea rămâne ilegală și condamnă ferm decizia subsecventă a autorităților ruse de a da tuturor locuitorilor Crimeei pașapoarte rusești; |
| --- | --- |

5.

| 6. | reamintește Federației Ruse, ca putere de ocupație care deține controlul efectiv asupra Crimeei și căreia îi revin obligații în temeiul dreptului internațional umanitar și al dreptului internațional al drepturilor omului, de obligația sa de a asigura protecția drepturilor omului în Crimeea; solicită autorităților ruse să acorde acces neîngrădit în Crimeea instituțiilor internaționale și experților independenți ai Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE), ai Organizației Națiunilor Unite și ai Consiliul Europei, precum și ONG-urilor în domeniul drepturilor omului sau agențiilor de presă care doresc să viziteze, să evalueze situația din Crimeea și să informeze cu privire la aceasta; invită autoritățile ucrainene să simplifice procedura de acordare a accesului în Crimeea jurnaliștilor, apărătorilor drepturilor omului și avocaților; |
| --- | --- |

6.

| 7. | consideră că drepturile tătarilor din Crimeea au fost grav încălcate prin interzicerea activităților Mejlis și își reiterează cu fermitate apelul la anularea imediată a deciziei în acest sens și a efectelor acesteia; regretă persecutarea pe cale juridică a liderilor Mejlis, cum ar fi Mustafa Djemilev, deputat în Rada Supremă a Ucrainei și nominalizat la Premiul Saharov, și Refat Ciubarov, președintele Mejlis, și amenințările cu arestarea la adresa acestora; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază faptul că tătarii din Crimeea, în calitate de populație autohtonă a peninsulei, și patrimoniul lor cultural par a fi ținte prioritare ale represiunilor; solicită autorităților ruse să acorde acces nerestricționat în Crimeea instituțiilor internaționale și experților independenți ai OSCE, ai Organizației Națiunilor Unite și ai Consiliul Europei; |
| --- | --- |

8.

| 9. | reamintește autorităților ruse că, în pofida caracterului ilegal al anexării Crimeei, Rusia este, de facto, pe deplin răspunzătoare de menținerea ordinii juridice în Crimeea și de protejarea cetățenilor din Crimeea de măsuri arbitrare de natură judiciară sau administrativă; |
| --- | --- |

9.

| 10. | își exprimă profunda îngrijorare legată de numeroase relatări credibile privind cazuri de dispariții, tortură și intimidare sistematică a cetățenilor din teritoriu care se opun anexării Crimeei și invită Rusia să înceteze imediat practica persecuției, să investigheze cu eficacitate toate cazurile de încălcare a drepturilor omului, inclusiv disparițiile forțate, detențiile arbitrare, tortura și relele tratamente aplicate deținuților, și să respecte libertățile fundamentale ale tuturor rezidenților, inclusiv libertatea de exprimare, de religie sau de convingere și libertatea de asociere, precum și dreptul de întrunire pașnică; solicită să se ancheteze imediat toate disparițiile și răpirile din perioada de ocupație a Crimeei, inclusiv cazul lui Ervin Ibraghimov; |
| --- | --- |

10.

| 11. | reamintește că, potrivit legislației ruse, numai infracțiunile comise pe teritoriul Rusiei intră sub jurisdicția sistemului de justiție rus; regretă faptul că autoritățile ruse de aplicare a legii au deschis mai multe cauze penale privind fapte comise pe teritoriul Ucrainei și al Crimeei înainte de anexare; |
| --- | --- |

11.

| 12. | salută vizita recentă a Ombudsmanului ucrainean în Crimeea cu scopul de a vizita prizonierii; regretă că acesteia nu i s-a permis să viziteze toți prizonierii și își exprimă speranța că, în cursul vizitelor sale viitoare, va avea acces liber la prizonierii ucraineni din Crimeea, precum și la cei care au fost transferați în Federația Rusă; |
| --- | --- |

12.

| 13. | solicită să se acorde acces nelimitat, în siguranță și neîngrădit în Crimeea reprezentanților OSCE, altor observatori internaționali pentru drepturile omului și tuturor actorilor umanitari și să se creeze mecanisme independente de monitorizare, precum și să se acorde ajutor umanitar și asistență juridică, atunci când este necesar; sprijină inițiativele conduse de Ucraina în vederea soluționării acestor probleme în cadrul Consiliului pentru Drepturile Omului și al Adunării Generale ale ONU; invită Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) și delegația UE în Rusia să urmărească îndeaproape procesul împotriva deținuților politici din Ucraina și să informeze cu privire la tratamentul aplicat acestora în timpul detenției; își exprimă îngrijorarea față de unele relatări privind recurgerea la tratamente psihiatrice cu scop punitiv; se așteaptă ca delegația UE, SEAE și ambasadele statelor membre să urmărească îndeaproape acțiunile în justiție inițiate împotriva unor cetățeni ucraineni în Rusia și să solicite accesul la aceste persoane, înainte de, în timpul și după procesele acestora; |
| --- | --- |

13.

| 14. | condamnă practica aplicată cu precădere de transfer al deținuților către regiuni îndepărtate din Rusia, întrucât acest lucru le îngreunează acestora foarte mult comunicarea cu familiile și cu organizațiile pentru drepturile omului; subliniază că această practică încalcă legislația rusă în vigoare, în special cu articolul 73 din Codul de executare a sentințelor în materie penală, în conformitate cu care pedepsele ar trebui să fie executate în regiunea în care își au reședința condamnații sau în cea în care instanța a pronunțat sentința; denunță practica refuzării vizitelor consulare la persoanele reținute și solicită autorităților să permită în mod necondiționat astfel de vizite; îndeamnă să se acorde acces Comitetului Internațional al Crucii Roșii (CICR) în penitenciarele din teritoriile ocupate și să se respecte drepturile deținuților de a comunica cu rudele și prietenii la intervale regulate, atât prin corespondență, cât și prin primirea de vizite; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază, de asemenea, că este necesar ca Ucraina să asigure protecția drepturilor și nevoilor cetățenilor ucraineni strămutați, inclusiv dreptul de vot și dreptul de a se bucura de protecție juridică și administrativă deplină în țara lor; |
| --- | --- |

15.

| 16. | salută decizia din 22 februarie 2017 a prezidiului Curții Supreme din Rusia de a anula condamnarea lui Ildar Dadin, acuzat de participare la mai multe proteste neautorizate, inclusiv la un protest contra războiului purtat de Rusia împotriva Ucrainei, și de a ordona eliberarea din detenție a acestuia, ca urmare a adoptării rezoluției Parlamentului din 24 noiembrie 2016 (6) în apărarea sa; |
| --- | --- |

16.

| 17. | invită reprezentantul special al Uniunii Europene pentru drepturile omului să acorde o atenție deosebită situației drepturilor omului din Crimeea; subliniază că este necesar, la nivel general, ca Uniunea Europeană să joace un rol mai vizibil, eficace și activ în promovarea unei soluții pașnice de durată; |
| --- | --- |

17.

| 18. | solicită UE să sprijine proiectele media ale tătarilor din Ucraina și din Crimeea, precum cele inițiate de Fondul European pentru Democrație și de postul de radio Europa Liberă/Libertatea, în apărarea școlilor tătarilor din Ucraina și din Crimeea, precum și alte inițiative de protejare a patrimoniului lor cultural; |
| --- | --- |

18.

| 19. | solicită să se impună noi măsuri restrictive persoanelor responsabile de încălcări grave ale drepturilor omului, printre care și înghețarea activelor acestora în băncile din UE; |
| --- | --- |

19.

| 20. | îndeamnă toate părțile să pună în aplicare integral prevederile acordurilor de la Minsk, inclusiv încetarea acțiunilor militare în Donbas și schimbul ostaticilor, precum și să elibereze și să restituie fără întârziere prizonierii; reamintește responsabilitatea deosebită care îi revine guvernului Rusiei în această privință; |
| --- | --- |

20.

| 21. | solicită să se studieze posibilitatea de a stabili un format internațional pentru negocierile privind retragerea forțelor de ocupație din Crimeea, cu participarea UE, care ar trebui să se întemeieze pe dreptul internațional umanitar, pe drepturile omului și pe principiile internaționale; |
| --- | --- |

21.

| 22. | îndeamnă Consiliul să găsească moduri de a sprijini Ucraina la Curtea Internațională de Justiție în cauza privind declararea Federației Ruse responsabilă de sprijinirea terorismului în estul Ucrainei și de săvârșirea unor acte de discriminare împotriva persoanelor de etnie ucraineană și a tătarilor din Crimeea în Crimeea aflată sub ocupație; |
| --- | --- |

22.

| 23. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, statelor membre, președintelui Ucrainei, guvernelor și parlamentelor Ucrainei și Federației Ruse și adunărilor parlamentare ale Consiliului Europei și ale Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0043.

(2)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0218.

(3)  JO C 346, 21.9.2016, p. 101.

(4)  Cetățean estonian.

(5)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0314.

(6)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0446.

---

| 25.7.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 263/113 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 263/113

---

P8_TA(2017)0088

Filipine, cazul senatoarei Leila M. De Lima

Rezoluţia Parlamentului European din 16 martie 2017 referitoare la Filipine – cazul senatoarei Leila M. De Lima (2017/2597(RSP))

(2018/C 263/16)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la situația din Filipine, în special Rezoluția din 15 septembrie 2016 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la situația din Filipine, în special Rezoluția din 15 septembrie 2016 (1),

| — | având în vedere declarațiile delegației UE și ale purtătorului de cuvânt al Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile delegației UE și ale purtătorului de cuvânt al Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR),

| — | având în vedere relațiile diplomatice dintre Filipine și UE [în acel moment Comunitatea Economică Europeană (CEE)], stabilite la 12 mai 1964 prin numirea ambasadorului Filipinelor la CEE, |
| --- | --- |

—

având în vedere relațiile diplomatice dintre Filipine și UE [în acel moment Comunitatea Economică Europeană (CEE)], stabilite la 12 mai 1964 prin numirea ambasadorului Filipinelor la CEE,

| — | având în vedere statutul Filipinelor de membru fondator al Asociația Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN), |
| --- | --- |

—

având în vedere statutul Filipinelor de membru fondator al Asociația Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN),

| — | având în vedere declarația Comisiei Internaționale a Juriștilor din 28 februarie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Comisiei Internaționale a Juriștilor din 28 februarie 2017,

| — | având în vedere Acordul-cadru de parteneriat și cooperare dintre Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Filipine, pe de altă parte, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul-cadru de parteneriat și cooperare dintre Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Filipine, pe de altă parte,

| — | având în vedere orientările UE în domeniul drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările UE în domeniul drepturilor omului,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP), |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP),

| — | având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Filipinele și UE întrețin de mult timp relații diplomatice, economice, culturale și politice; |
| --- | --- |

A.

întrucât Filipinele și UE întrețin de mult timp relații diplomatice, economice, culturale și politice;

| B. | întrucât, la 23 februarie 2017, a fost emis un mandat de arestare pe numele senatoarei Leila M. De Lima din Filipine, membră a Partidului Liberal de opoziție, pentru presupuse fapte legate de traficul de droguri; întrucât, la 24 februarie 2017, senatoarea De Lima a fost arestată și încarcerată; întrucât, dacă este condamnată, senatoarea De Lima riscă o pedeapsă cu închisoarea de minimum 12 ani, mergând până la închisoarea pe viață, și expulzarea din Senat; |
| --- | --- |

B.

întrucât, la 23 februarie 2017, a fost emis un mandat de arestare pe numele senatoarei Leila M. De Lima din Filipine, membră a Partidului Liberal de opoziție, pentru presupuse fapte legate de traficul de droguri; întrucât, la 24 februarie 2017, senatoarea De Lima a fost arestată și încarcerată; întrucât, dacă este condamnată, senatoarea De Lima riscă o pedeapsă cu închisoarea de minimum 12 ani, mergând până la închisoarea pe viață, și expulzarea din Senat;

| C. | întrucât există motive serioase de îngrijorare că infracțiunile de care este acuzată senatoarea De Lima ar fi aproape în întregime inventate; întrucât Amnesty International o consideră pe senatoarea De Lima prizonier de conștiință; |
| --- | --- |

C.

întrucât există motive serioase de îngrijorare că infracțiunile de care este acuzată senatoarea De Lima ar fi aproape în întregime inventate; întrucât Amnesty International o consideră pe senatoarea De Lima prizonier de conștiință;

| D. | întrucât senatoarea De Lima este o militantă pentru drepturile omului și cea mai cunoscută personalitate dintre cei care critică campania antidrog a președintelui Rodrigo Duterte; întrucât ea a condamnat fățiș războiul împotriva drogurilor din Filipine; întrucât senatoarea De Lima a fost președinta Comisiei pentru drepturile omului din Filipine; întrucât există motive serioase de îngrijorare cu privire la siguranța senatoarei De Lima; întrucât numeroase plângeri privind acte de tortură comise în închisori nu sunt urmate de investigații; |
| --- | --- |

D.

întrucât senatoarea De Lima este o militantă pentru drepturile omului și cea mai cunoscută personalitate dintre cei care critică campania antidrog a președintelui Rodrigo Duterte; întrucât ea a condamnat fățiș războiul împotriva drogurilor din Filipine; întrucât senatoarea De Lima a fost președinta Comisiei pentru drepturile omului din Filipine; întrucât există motive serioase de îngrijorare cu privire la siguranța senatoarei De Lima; întrucât numeroase plângeri privind acte de tortură comise în închisori nu sunt urmate de investigații;

| E. | întrucât, la 19 septembrie 2016, senatoarea De Lima a fost înlăturată din funcția de președintă a Comisiei pentru justiție și drepturile omului din Senat; întrucât, în cursul mandatului său de președintă a Comisiei pentru drepturile omului, senatoarea De Lima a condus investigația privind presupusele execuții extrajudiciare ale unui număr de aproximativ 1 000 de persoane suspectate a fi traficanți de droguri în Davao, în perioada în care președintele Duterte era primarul acestui oraș; întrucât, după audieri, senatoarea De Lima a fost supusă unei campanii intense de hărțuire și intimidare din partea autorităților, iar atacurile s-au intensificat în ultimele opt luni; |
| --- | --- |

E.

întrucât, la 19 septembrie 2016, senatoarea De Lima a fost înlăturată din funcția de președintă a Comisiei pentru justiție și drepturile omului din Senat; întrucât, în cursul mandatului său de președintă a Comisiei pentru drepturile omului, senatoarea De Lima a condus investigația privind presupusele execuții extrajudiciare ale unui număr de aproximativ 1 000 de persoane suspectate a fi traficanți de droguri în Davao, în perioada în care președintele Duterte era primarul acestui oraș; întrucât, după audieri, senatoarea De Lima a fost supusă unei campanii intense de hărțuire și intimidare din partea autorităților, iar atacurile s-au intensificat în ultimele opt luni;

| F. | întrucât, la 2 martie 2017, Human Rights Watch a dat publicității raportul intitulat „License to Kill: Philippine Police Killings in Duterte’s „War on Drugs”’ (Permisiunea de a ucide: execuții ale poliției filipineze în „Războiul împotriva drogurilor” declanșat de Duterte), care prezintă dovezi ale execuțiilor extrajudiciare legate de campania antidrog; |
| --- | --- |

F.

întrucât, la 2 martie 2017, Human Rights Watch a dat publicității raportul intitulat „License to Kill: Philippine Police Killings in Duterte’s „War on Drugs”’ (Permisiunea de a ucide: execuții ale poliției filipineze în „Războiul împotriva drogurilor” declanșat de Duterte), care prezintă dovezi ale execuțiilor extrajudiciare legate de campania antidrog;

| G. | întrucât, de la venirea la putere a președintelui Duterte, la 30 iunie 2016, au fost raportate peste 7 000 de execuții legate de traficul de droguri comise de poliție și de membrii milițiilor; întrucât președintele Duterte s-a angajat să își continue campania antidrog până la încheierea mandatului prezidențial, în 2022; |
| --- | --- |

G.

întrucât, de la venirea la putere a președintelui Duterte, la 30 iunie 2016, au fost raportate peste 7 000 de execuții legate de traficul de droguri comise de poliție și de membrii milițiilor; întrucât președintele Duterte s-a angajat să își continue campania antidrog până la încheierea mandatului prezidențial, în 2022;

| H. | întrucât, ca răspuns la uciderea unor ofițeri de către insurgenți ai Armatei Noului Popor Comunist (NPA) în sudul Filipinelor, la 8 martie 2017, președintele Duterte a dat ordin armatei să desfășoare operațiuni de combatere a insurgenței, fără a ține cont de victimele colaterale; |
| --- | --- |

H.

întrucât, ca răspuns la uciderea unor ofițeri de către insurgenți ai Armatei Noului Popor Comunist (NPA) în sudul Filipinelor, la 8 martie 2017, președintele Duterte a dat ordin armatei să desfășoare operațiuni de combatere a insurgenței, fără a ține cont de victimele colaterale;

| I. | întrucât, la 30 ianuarie 2017, Poliția Națională din Filipine și-a suspendat temporar operațiunile de combatere a traficului de droguri în urma unei presupuse execuții brutale; întrucât președintele Duterte a ordonat Forțelor Armate din Filipine (AFP) să preia misiunea poliției pentru a umple acest vid din campania antidrog; |
| --- | --- |

I.

întrucât, la 30 ianuarie 2017, Poliția Națională din Filipine și-a suspendat temporar operațiunile de combatere a traficului de droguri în urma unei presupuse execuții brutale; întrucât președintele Duterte a ordonat Forțelor Armate din Filipine (AFP) să preia misiunea poliției pentru a umple acest vid din campania antidrog;

| J. | întrucât apărători ai drepturilor omului, activiști și jurnaliști din Filipine, inclusiv senatoarea De Lima, se confruntă în mod regulat cu amenințări, hărțuiri, intimidări și hărțuiri online; întrucât cei care încalcă drepturile acestor grupuri nu sunt trași la răspundere fiindcă nu se efectuează investigații corespunzătoare; întrucât, în noiembrie 2016, președintele Duterte i-a amenințat fățiș cu moartea pe apărătorii drepturilor omului; |
| --- | --- |

J.

întrucât apărători ai drepturilor omului, activiști și jurnaliști din Filipine, inclusiv senatoarea De Lima, se confruntă în mod regulat cu amenințări, hărțuiri, intimidări și hărțuiri online; întrucât cei care încalcă drepturile acestor grupuri nu sunt trași la răspundere fiindcă nu se efectuează investigații corespunzătoare; întrucât, în noiembrie 2016, președintele Duterte i-a amenințat fățiș cu moartea pe apărătorii drepturilor omului;

| K. | întrucât, la 7 martie 2017, Camera Reprezentanților a aprobat Legea 4727 privind reintroducerea pedepsei cu moartea pentru infracțiunile grave legate de droguri; întrucât Filipine a fost prima țară din regiune care a abolit pedeapsa cu moartea, în 2007; întrucât reintroducerea pedepsei cu moartea ar încălca flagrant cel de Al doilea protocol opțional la Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP), la care Filipine este parte din 2007; întrucât administrația președintelui Duterte examinează în prezent un proiect de lege privind reducerea vârstei minime de răspundere penală de la 15 ani la 9 ani; |
| --- | --- |

K.

întrucât, la 7 martie 2017, Camera Reprezentanților a aprobat Legea 4727 privind reintroducerea pedepsei cu moartea pentru infracțiunile grave legate de droguri; întrucât Filipine a fost prima țară din regiune care a abolit pedeapsa cu moartea, în 2007; întrucât reintroducerea pedepsei cu moartea ar încălca flagrant cel de Al doilea protocol opțional la Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP), la care Filipine este parte din 2007; întrucât administrația președintelui Duterte examinează în prezent un proiect de lege privind reducerea vârstei minime de răspundere penală de la 15 ani la 9 ani;

| L. | întrucât, în septembrie 2016, Filipinele au reluat președinția ASEAN pentru anul 2017, |
| --- | --- |

L.

întrucât, în septembrie 2016, Filipinele au reluat președinția ASEAN pentru anul 2017,

| 1. | solicită eliberarea imediată a senatoarei Leila M. De Lima, precum și asigurarea securității sale corespunzătoare pe perioada detenției; face apel la autoritățile filipineze să asigure un proces echitabil, reamintind dreptul la prezumția de nevinovăție, să renunțe la toate acuzele motivate politic împotriva ei și să pună capăt tuturor hărțuirilor la care este supusă; |
| --- | --- |

1.

| 2. | înțelege că, în Filipine, milioane de persoane sunt afectate în mod negativ de nivelul ridicat al dependenței de droguri și de consecințele acestui fapt; condamnă ferm traficul de droguri și abuzul de droguri din Filipine; invită guvernul să acorde prioritate luptei împotriva rețelelor de traficanți și a seniorilor drogurilor, în locul urmăririi micilor consumatori; subliniază că această luptă trebuie dusă în paralel cu aplicarea unor măsuri de prevenire și dezintoxicare; încurajează guvernul în eforturile sale pentru deschiderea unor noi centre de dezintoxicare; |
| --- | --- |

2.

| 3. | condamnă cu fermitate numărul ridicat de execuții extrajudiciare comise de forțele armate și de miliții în cadrul campaniei antidrog; transmite condoleanțe familiilor victimelor; își exprimă profunda preocupare față de rapoartele credibile potrivit cărora poliția filipineză falsifică probe pentru a justifica execuțiile extrajudiciare, iar populația săracă din orașe este vizată într-o măsură covârșitoare; face apel la autoritățile din Filipine să declanșeze imediat investigații imparțiale și semnificative asupra acestor execuții extrajudiciare și să îi cerceteze și să îi aducă pe toți cei vinovați în fața justiției; face apel la UE să sprijine aceste investigații; face apel la autoritățile din Filipine să adopte toate măsurile necesare pentru a preveni alte execuții; |
| --- | --- |

3.

| 4. | își exprimă profunda preocupare cu privire la retorica președintelui Duterte ca răspuns la uciderea unor ofițeri la 8 martie 2017 și îndeamnă ferm autoritățile și armata filipineză să respecte cu strictețe dreptul umanitar internațional, care prevede cerințe stricte pentru toate părțile la un conflict armat de a menaja civilii și necombatanții; |
| --- | --- |

4.

| 5. | solicită UE să sprijine demararea în cadrul Consiliului ONU pentru Drepturile Omului a unei investigații internaționale independente privind execuțiile extrajudiciare și alte încălcări comise de Filipine în contextul „războiului împotriva drogurilor” declanșat de președintele Duterte; |
| --- | --- |

5.

| 6. | este profund alarmat de decizia Camerei Reprezentanților de a reintroduce pedeapsa cu moartea; face apel la autoritățile din Filipine să pună imediat capăt procedurilor în curs care vizează reintroducerea pedepsei cu moartea; reamintește că UE consideră pedeapsa cu moartea o pedeapsă crudă și inumană, care nu are rolul de a descuraja comportamentul infracțional; face apel la guvernul din Filipine să nu reducă vârsta minimă de răspundere penală; |
| --- | --- |

6.

| 7. | îndeamnă UE să monitorizeze îndeaproape cazul senatoarei De Lima; |
| --- | --- |

7.

| 8. | îndeamnă UE să utilizeze toate instrumentele disponibile pentru a sprijini guvernul filipinez în respectarea obligațiilor sale internaționale din domeniul drepturilor omului, în special prin acordul-cadru; |
| --- | --- |

8.

| 9. | îndeamnă Comisia să facă uz de toate instrumentele disponibile pentru a convinge Filipine să pună capăt execuțiilor extrajudiciare legate de campania antidrog, inclusiv, în lipsa unor îmbunătățiri substanțiale în următoarele luni, prin măsuri procedurale vizând o posibilă eliminare a preferințelor SGP+; |
| --- | --- |

9.

| 10. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Guvernului și Parlamentului din Filipine, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului, Comisiei, parlamentelor și guvernelor statelor membre, Înaltului Comisar al Organizației Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului și guvernelor statelor membre ale Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0349.

---

| 25.7.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 263/116 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 263/116

---

P8_TA(2017)0089

Prioritățile UE pentru sesiunile Consiliului ONU pentru Drepturile Omului din 2017

Rezoluţia Parlamentului European din 16 martie 2017 referitoare la prioritățile UE pentru sesiunile Consiliului ONU pentru Drepturile Omului din 2017 (2017/2598(RSP))

(2018/C 263/17)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Carta Organizației Națiunilor Unite, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta Organizației Națiunilor Unite,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului, convențiile ONU privind drepturile omului și protocoalele opționale ale acestora, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului, convențiile ONU privind drepturile omului și protocoalele opționale ale acestora,

| — | având în vedere Rezoluția 60/251 a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite de înființare a Consiliului pentru Drepturile Omului (CDO), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 60/251 a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite de înființare a Consiliului pentru Drepturile Omului (CDO),

| — | având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului, Carta socială europeană și Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului, Carta socială europeană și Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la sesiunile Consiliului ONU pentru Drepturile Omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la sesiunile Consiliului ONU pentru Drepturile Omului,

| — | având în vedere recomandarea sa din 7 iulie 2016 adresată Consiliului privind cea de a 71-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea sa din 7 iulie 2016 adresată Consiliului privind cea de a 71-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite (1),

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la încălcarea drepturilor omului, inclusiv rezoluțiile de urgență adoptate în 2016 referitoare la Etiopia, Coreea de Nord, India, Crimeea, Hong Kong, Kazahstan, Egipt, Republica Democratică Congo, Pakistan, Honduras, Nigeria, Gambia, Djibouti, Cambodgia, Tadjikistan, Vietnam, Malawi, Bahrain, Myanmar/Birmania, Filipine, Somalia, Zimbabwe, Rwanda, Sudan, Thailanda, China, Brazilia, Rusia, Tibet, Irak, Indonezia, Republica Centrafricană, Burundi, Nicaragua, Kuweit și Guatemala, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la încălcarea drepturilor omului, inclusiv rezoluțiile de urgență adoptate în 2016 referitoare la Etiopia, Coreea de Nord, India, Crimeea, Hong Kong, Kazahstan, Egipt, Republica Democratică Congo, Pakistan, Honduras, Nigeria, Gambia, Djibouti, Cambodgia, Tadjikistan, Vietnam, Malawi, Bahrain, Myanmar/Birmania, Filipine, Somalia, Zimbabwe, Rwanda, Sudan, Thailanda, China, Brazilia, Rusia, Tibet, Irak, Indonezia, Republica Centrafricană, Burundi, Nicaragua, Kuweit și Guatemala,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 decembrie 2016 referitoare la Raportul anual pe 2015 privind drepturile omului și democrația în lume și politica Uniunii Europene în această privință (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 decembrie 2016 referitoare la Raportul anual pe 2015 privind drepturile omului și democrația în lume și politica Uniunii Europene în această privință (2),

| — | având în vedere articolul 2, articolul 3 alineatul (5) și articolele 18, 21, 27 și 47 din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 2, articolul 3 alineatul (5) și articolele 18, 21, 27 și 47 din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere raportul anual pe 2015 prezentat de CDO Adunării Generale a ONU, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul anual pe 2015 prezentat de CDO Adunării Generale a ONU,

| — | având în vedere articolul 123 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 123 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât promovarea și garantarea universalității drepturilor omului fac parte integrantă din acquis-ul etic și juridic al Uniunii Europene și reprezintă unul dintre fundamentele unității și integrității europene; întrucât respectarea drepturilor omului ar trebui integrată în toate domeniile de politică ale UE; |
| --- | --- |

A.

întrucât promovarea și garantarea universalității drepturilor omului fac parte integrantă din acquis-ul etic și juridic al Uniunii Europene și reprezintă unul dintre fundamentele unității și integrității europene; întrucât respectarea drepturilor omului ar trebui integrată în toate domeniile de politică ale UE;

| B. | întrucât UE și-a asumat un angajament ferm pentru multilateralism și față de organismele ONU în ceea ce privește promovarea și protecția drepturilor omului; |
| --- | --- |

B.

întrucât UE și-a asumat un angajament ferm pentru multilateralism și față de organismele ONU în ceea ce privește promovarea și protecția drepturilor omului;

| C. | întrucât sesiunile ordinare ale CDO, numirea unor raportori speciali, mecanismul de evaluare periodică universală (EPU) și procedurile speciale pentru situațiile specifice ale unor țări și pentru anumite aspecte tematice contribuie împreună la promovarea și respectarea drepturilor omului, a democrației și a statului de drept; |
| --- | --- |

C.

întrucât sesiunile ordinare ale CDO, numirea unor raportori speciali, mecanismul de evaluare periodică universală (EPU) și procedurile speciale pentru situațiile specifice ale unor țări și pentru anumite aspecte tematice contribuie împreună la promovarea și respectarea drepturilor omului, a democrației și a statului de drept;

Consiliul ONU pentru Drepturile Omului

| 1. | salută activitatea desfășurată de Înaltul Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, Zeid Ra’ad Al Hussein, și de Oficiul Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului (OHCHR); reamintește angajamentul UE de a continua să sprijine și să apere integritatea, independența și funcționarea sa; salută activitatea OHCHR în promovarea cooperării între mecanismele internaționale și regionale din domeniul drepturilor omului, precum și în identificarea unor modalități de a crește rolul „acordurilor regionale” în ceea ce privește standardele universale în domeniul drepturilor omului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | consideră că eficacitatea și credibilitatea CDO depind de angajamentul autentic al membrilor săi de a proteja toate persoanele, din toate țările de orice încălcare a drepturilor omului, conform convențiilor internaționale în domeniul drepturilor omului, promovând universalitatea, imparțialitatea, obiectivitatea, non-selectivitatea, dialogul constructiv și cooperarea; insistă că trebuie evitată polarizarea dezbaterilor în cadrul CDO și încurajează un dialog constructiv; |
| --- | --- |

2.

| 3. | invită statele să permită accesul experților independenți ai CDO, al raportorilor speciali și al experților din cadrul OHCHR pentru a investiga presupusele încălcări ale drepturilor omului și pentru a se angaja în mod constructiv în rezolvarea situației, să își onoreze angajamentele față de convențiile privind drepturile omului și să coopereze deplin în cadrul procedurilor speciale ale CDO; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încurajează toate statele să ia măsuri concrete pentru a da curs recomandărilor din cadrul EPU și să remedieze deficiențele introducând un mecanism de aplicare și de monitorizare, incluzând stabilirea unor planuri naționale de acțiune și a unor mecanisme de coordonare națională; |
| --- | --- |

4.

| 5. | reamintește obligația Adunării Generale a ONU, atunci când alege membrii CDO, de a lua în considerare respectul candidaților pentru promovarea și protejarea drepturilor omului, a statului de drept și a democrației; salută decizia CDO prin care i se solicită Comitetului consultativ al CDO să pregătească un raport de evaluare cu privire la progresele realizate în definirea unor mecanisme regionale și subregionale pentru promovarea și protejarea drepturilor omului; invită UE și statele sale membre să garanteze că modelele lor de votare reflectă importanța egală a drepturilor și să îmbunătățească coordonarea pozițiilor UE în acest sens; solicită insistent ca UE să se exprime la unison și să ajungă la o poziție comună atunci când votează în cadrul CDO; |
| --- | --- |

5.

| 6. | reafirmă că este important să se garanteze că UE se implică în mod activ și sistematic în mecanismele ONU pentru drepturile omului, în special în Comisia a III-a, în Adunarea Generală a ONU și în CDO, pentru a-și îmbunătăți credibilitatea; sprijină eforturile depuse de Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE), de delegațiile UE de la New York și Geneva și de statele membre pentru a îmbunătăți coerența UE în privința aspectelor legate de drepturile omului în cadrul ONU; |
| --- | --- |

6.

Priorități tematice

| 7. | subliniază importanța rolului ONG-urilor care activează în domeniul drepturilor omului și al apărătorilor drepturilor omului în promovarea și protecția acestor drepturi; subliniază că drepturile omului și libertățile fundamentale trebuie protejate indiferent de formele în care sunt exprimate, inclusiv în contextul noilor tehnologii; împărtășește preocupările CDO cu privire la relatările privind amenințările și represaliile împotriva membrilor organizațiilor societății civile și ai ONG-urilor care au colaborat cu CDO în cadrul procesului de evaluare periodică universală; |
| --- | --- |

7.

| 8. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la încercările tot mai numeroase de restrângere a spațiului de expresie al societății civile și al apărătorilor drepturilor omului, inclusiv prin introducerea legislației de combatere a terorismului; condamnă toate actele de violență, hărțuire, intimidare sau persecutare la adresa apărătorilor drepturilor omului, a denunțătorilor, a jurnaliștilor sau a bloggerilor, fie că se petrec în mediul online sau offline; invită toate statele să promoveze și să asigure un mediu sigur și propice pentru ONG-uri, pentru societatea civilă, pentru jurnaliști și pentru apărătorii drepturilor omului, acordând o atenție specială tuturor grupurilor vulnerabile, în care aceștia să poată funcționa independent și fără ingerințe; cere din nou statelor care au adoptat acte legislative restrictive împotriva organizațiilor independente pentru drepturile omului să le abroge; |
| --- | --- |

8.

| 9. | consideră că mass-media liberă, independentă și imparțială reprezintă unul dintre fundamentele esențiale ale unei societăți democratice, în care dezbaterile deschise joacă un rol crucial; se declară în favoarea angajamentului de a numi un Reprezentant special al Secretarului General al ONU pentru siguranța jurnaliștilor; cere să fie abordate în toate forurile internaționale aspectele legate de libertatea de exprimare online, libertățile digitale și importanța unui internet liber și deschis; solicită reducerea decalajului digital, facilitarea accesului nerestricționat la informații și la comunicare, precum și accesul necenzurat la internet; |
| --- | --- |

9.

| 10. | reamintește că dreptul la libertatea de asociere și de întrunire continuă să rămână o provocare majoră; salută călduros activitatea raportorului special al ONU pentru drepturile de întrunire pașnică și de asociere, Maina Kiai; invită toate statele să acorde rapoartelor atenția cuvenită; |
| --- | --- |

10.

| 11. | solicită insistent tuturor statelor să ratifice rapid protocoalele opționale la Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP) și la Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale (PIDESC), creând mecanisme de depunere a plângerilor și de anchetă; |
| --- | --- |

11.

| 12. | se opune oricărei forme de discriminare și persecuție pe orice motiv sau condiție cum ar fi rasa, culoarea, limba, religia și convingerile, identitatea de gen și orientarea sexuală, originea socială, casta, nașterea, vârsta sau dizabilitățile; sprijină implicarea UE în procedurile speciale din domeniu, inclusiv în legătură cu activitatea noului expert independent pentru protecția împotriva violenței și discriminării bazate pe orientarea sexuală și identitatea de gen; solicită UE să continue să promoveze în mod activ egalitatea și nediscriminarea și să sprijine lupta împotriva violenței și a discriminării tuturor persoanelor; |
| --- | --- |

12.

| 13. | își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că numeroase persoane se confruntă, individual sau colectiv, cu încălcări, comise de state, dar și de actori nestatali, ale dreptului lor la libertatea de religie sau de convingere, ceea ce conduce la discriminare, inegalitate și stigmatizare; reamintește necesitatea de a lupta împotriva formelor de intoleranță și de discriminare pe bază de religie și credință, pentru a asigura respectarea altor drepturi fundamentale interdependente, cum ar fi libertatea de exprimare; |
| --- | --- |

13.

| 14. | solicită UE să acționeze pentru o mai bună protecție a minorităților etnice și religioase împotriva persecuțiilor și a violențelor, precum și pentru abrogarea legilor care califică blasfemia sau apostazia drept infracțiuni și care pot servi ca pretext pentru persecutarea minorităților religioase și etnice și a ateilor; solicită să se sprijine activitatea Raportorului special pentru libertatea de religie sau de convingere; |
| --- | --- |

14.

| 15. | solicită insistent ca UE să pledeze în continuare pentru toleranță zero în ceea ce privește pedeapsa cu moartea și să continue să consolideze sprijinul transregional pentru următoarea rezoluție a Adunări Generale a ONU referitoare la moratoriul privind pedeapsa cu moartea; salută decizia luată în 2015 de Republica Congo, Fiji și Madagascar de a aboli pedeapsa cu moartea pentru toate infracțiunile; deplânge reluarea execuțiilor în mai multe țări, printre care Bangladesh, Bahrain, Belarus, Ciad, India, Indonezia, Kuweit, Oman și Sudanul de Sud; regretă, totodată, creșterea raportată a numărului de condamnări la moarte pronunțate în special în China, Egipt, Iran, Nigeria, Pakistan și Arabia Saudită; reamintește autorităților din aceste țări că sunt părți la Convenția cu privire la drepturile copilului, care interzice strict folosirea pedepsei cu moartea pentru infracțiunile comise de orice persoană cu vârsta sub 18 ani; |
| --- | --- |

15.

| 16. | solicită insistent UE să își exprime sprijinul pentru activitatea ONU împotriva torturii și a altor tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante, a execuțiilor în masă și a altor execuții, inclusiv a celor pentru infracțiuni legate de droguri, și solicită SEAE să intensifice, la toate nivelurile de dialog și în toate forurile, eforturile UE de combatere a execuțiilor sumare, a torturii și a altor maltratări, în conformitate cu Orientările politice ale UE față de țările terțe în ceea ce privește tortura și alte pedepse sau tratamente crude, inumane sau degradante; solicită ratificarea universală și implementarea efectivă a Convenției ONU împotriva torturii și a protocolului opțional la aceasta; subliniază rolul important pe care îl are prevenirea torturii, inclusiv prin consolidarea mecanismelor preventive naționale create în temeiul protocolului opțional, și sprijinirea continuă a reabilitării victimelor torturii; |
| --- | --- |

16.

| 17. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la persistența unor încălcări și abuzuri grave la adresa drepturilor omului la nivel mondial; susține deplin Curtea Penală Internațională (CPI) ca instituție fundamentală pentru a trage la răspundere pe cei care comit încălcări ale drepturilor omului și pentru a oferi asistență victimelor, înfăptuind dreptatea plecând de la principiul complementarității în cazul genocidului, crimelor împotriva umanității și crimelor de război; solicită tuturor părților să acorde sprijin politic, diplomatic, financiar și logistic pentru funcționarea de zi cu zi a CPI; |
| --- | --- |

17.

| 18. | solicită UE să continue să consolideze activitatea CPI; încurajează dialogul și cooperarea strânsă între Curte, ONU și agențiile sale și Consiliul de Securitate al ONU; invită toate statele membre ale ONU să devină parte la CPI, ratificând Statutul de la Roma, și să încurajeze ratificarea amendamentelor adoptate la Kampala; |
| --- | --- |

18.

| 19. | condamnă în termenii cei mai fermi actualele încălcări grave ale drepturilor omului, în special cele comise de ISIS/Daesh, atacurile împotriva copiilor comise de Boko Haram și toate celelalte atacuri ale organizațiilor teroriste sau paramilitare împotriva populației civile, în special împotriva femeilor și copiilor; condamnă frecvența și amploarea actelor de distrugere a patrimoniului cultural și solicită să fie sprijinite eforturile întreprinse în cadrul diverselor foruri ale ONU; |
| --- | --- |

19.

| 20. | condamnă nerespectarea dreptului internațional umanitar și își exprimă profunda îngrijorare cu privire la creșterea numărului de victime civile în conflictele armate din întreaga lume și la atacurile mortale împotriva spitalelor, școlilor, convoaielor umanitare și altor obiective civile; insistă să se țină seama în mod corespunzător de astfel de încălcări în relațiile CDO cu țările respective și în evaluările relevante din cadrul mecanismului evaluărilor periodice universale; |
| --- | --- |

20.

| 21. | invită UE să colaboreze activ pentru o inițiativă de recunoaștere de către ONU a genocidului împotriva minorităților etnice și religioase comis de așa-numitul ISIS/Daesh, precum și pentru sesizarea Curții Penale Internaționale (CPI) cu privire la cazurile suspectate de crime împotriva umanității, crime de război și genocid; încurajează dialogul și cooperarea strânsă între Curte, ONU și agențiile sale și Consiliul de Securitate al ONU; |
| --- | --- |

21.

| 22. | cere UE să încurajeze toate statele să plaseze drepturile omului în centrul politicilor lor de dezvoltare și să transpună în practică Declarația ONU din 1986 privind dreptul la dezvoltare; salută recenta desemnare de către Consiliul pentru Drepturile Omului a unui raportor special privind dreptul la dezvoltare, al cărui mandat include contribuția la promovarea, protejarea și exercitarea efectivă a dreptului la dezvoltare în contextul Agendei 2030 pentru dezvoltarea durabilă și al altor acorduri internaționale de cooperare pentru dezvoltare; subliniază că drepturile omului pentru toți trebuie să reprezinte o caracteristică transversală în realizarea tuturor obiectivelor și finalităților Agendei 2030; |
| --- | --- |

22.

| 23. | solicită UE să continue să promoveze egalitatea între femei și bărbați și să sprijine în mod activ lucrările UN Women, precum și inițiativele de integrare a perspectivei de gen în activitățile și programele sale; cere să se continue măsurile menite să sprijine consolidarea capacitării femeilor și fetelor și eradicarea tuturor formelor de violență și discriminare la adresa femeilor și fetelor, inclusiv a violenței de gen; solicită insistent ca UE să susțină inițiative transregionale pentru promovarea, protejarea și exercitarea efectivă a drepturilor femeilor, precum și implementarea integrală și efectivă a Platformei de acțiune de la Beijing și a Programului de acțiune al CIPD, și să își mențină angajamentul față de drepturile sexuale și reproductive în acest context; |
| --- | --- |

23.

| 24. | reamintește angajamentul UE de a integra drepturile omului și aspectele de gen, în conformitate cu rezoluțiile de referință ale Consiliului de Securitate al ONU 1325 (2000) și 1820 (2008) privind femeile, pacea și securitatea; solicită UE să sprijine la nivel internațional recunoașterea valorii adăugate a participării femeilor la prevenirea și soluționarea conflictelor, la operațiunile de menținere a păcii, la asistența umanitară, la reconstrucția post-conflict și la reconcilierea durabilă; |
| --- | --- |

24.

| 25. | solicită UE să continue să promoveze drepturile copiilor, în special contribuind la asigurarea accesului copiilor la apă, la servicii de salubritate, la asistență medicală și la educație, inclusiv în zonele de conflict și în taberele de refugiați, și eliminând munca copiilor, recrutarea de copii-soldați, privarea de libertate, tortura, traficul, căsătoriile precoce, forțate și ale copiilor, exploatarea sexuală și practicile vătămătoare, cum ar fi mutilarea genitală a femeilor; solicită măsuri vizând sprijinirea și consolidarea eforturilor internaționale prin intermediul ONU de a pune capăt folosirii copiilor în conflictele armate, precum abordarea într-un mod mai eficient a consecințelor situațiilor de conflict și post-conflict asupra femeilor și fetelor; invită toate statele membre ale ONU să își respecte obligațiile și angajamentele asumate în temeiul Convenției cu privire la drepturile copilului, adoptată în 1989, pentru a respecta drepturile tuturor copiilor aflați în jurisdicția lor, indiferent de statutul lor legal, fără niciun fel de discriminare; |
| --- | --- |

25.

| 26. | invită statele să promoveze drepturile persoanelor cu dizabilități, inclusiv participarea egală și incluziunea socială a acestora; invită toate statele să ratifice și să aplice Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu handicap; |
| --- | --- |

26.

| 27. | invită UE să colaboreze cu partenerii săi pentru aplicarea Principiilor directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului, inclusiv prin adoptarea de măsuri care să încurajeze mai multe state să adopte planuri de acțiune naționale și să se implice în activitățile grupurilor de lucru ale ONU și în OHCHR; își reiterează apelul către toate statele, inclusiv către UE, de a se angaja activ și constructiv în elaborarea cât mai rapidă a unui instrument obligatoriu din punct de vedere juridic care să reglementeze, în dreptul internațional al drepturilor omului, activitățile corporațiilor transnaționale și ale altor întreprinderi comerciale, pentru a preveni, a cerceta, a remedia și a asigura căi de atac în cazul încălcărilor drepturilor omului, ori de câte ori acestea au loc; |
| --- | --- |

27.

| 28. | salută Declarația de la New York a ONU pentru refugiați și migranți, care pune în discuție problema valurilor mari de refugiați și de migranți și care a condus la adoptarea unui pact la nivel mondial privind un cadru de răspuns cuprinzător (CRC) privind refugiații, precum și angajamentul privind migranții și refugiații vizând să le salveze viețile, să se ocupe de nevoile lor specifice, să combată rasismul și xenofobia, să combată traficul de ființe umane, să asigure recunoașterea și protecția în condiții de egalitate în fața legii și să asigure includerea lor în planurile naționale de dezvoltare; invită toate părțile implicate să asigure angajament politic, finanțare și acțiuni concrete de solidaritate în sprijinul Declarației de la New York pentru refugiați și migranți și reamintește că problema migrației ar trebui analizată în continuare la nivel mondial și nu numai la nivel european; solicită UE și statelor sale membre să-și asume un rol de frunte în aceste eforturi internaționale, precum și să-și mențină, în conformitate cu obligațiile lor în temeiul dreptului internațional, angajamentele de a proteja drepturile omului în cazul solicitanților de azil, refugiaților, migranților și tuturor persoanelor strămutate, în special al femeilor, copiilor și grupurilor vulnerabile, inclusiv al persoanelor cu dizabilități; |
| --- | --- |

28.

| 29. | reamintește că returnarea migranților ar trebui să se facă numai respectând pe deplin drepturile acestora și numai dacă protecția acestor drepturi este garantată în țările din care provin; invită guvernele să pună capăt arestării și reținerii arbitrare a migranților, inclusiv a minorilor; invită toate statele să ia măsuri concrete în interesul superior al copiilor refugiați și migranți, pe baza Convenției cu privire la drepturile copilului, și să introducă măsuri care să consolideze sistemele de protecție a copilului, inclusiv formarea profesională a asistenților sociali și a altor categorii profesionale, precum și cooperarea cu ONG-urile; invită toate statele să ratifice și să implementeze Convenția internațională privind protecția drepturilor tuturor lucrătorilor migranți și ale membrilor familiilor lor; |
| --- | --- |

29.

| 30. | subliniază că este important să se promoveze universalitatea și indivizibilitatea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor civile, politice, economice, sociale și culturale, în conformitate cu articolul 21 din Tratatul de la Lisabona și cu Dispozițiile generale privind acțiunea externă a Uniunii; |
| --- | --- |

30.

| 31. | subliniază necesitatea de a se adopta o abordare bazată pe drepturi și de a se integra obiectivul referitor la respectarea drepturilor omului în toate politicile UE, inclusiv în politicile privind comerțul, investițiile, serviciile publice, cooperarea pentru dezvoltare și migrație, precum și în politicile sale comune de securitate și apărare; |
| --- | --- |

31.

| 32. | reamintește că asigurarea coerenței interne și externe în domeniul drepturilor omului este esențială pentru credibilitatea politicii UE în domeniul drepturilor omului în cadrul relațiilor sale cu țările terțe și invită UE să își îndeplinească angajamentele în această privință; |
| --- | --- |

32.

Belarus

| 33. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la continuarea restricțiilor privind libertatea de exprimare și libertatea de asociere și de întrunire pașnică; condamnă hărțuirea și detenția jurnaliștilor independenți, a celor de opoziție și a activiștilor pentru drepturile omului; condamnă aplicarea în continuare a pedepsei cu moartea; solicită reînnoirea mandatului Raportorului special al ONU privind situația drepturilor omului în Belarus în cadrul celei de a 35-a sesiuni a Consiliului și invită guvernul acestei țări să coopereze pe deplin cu Raportorul special și să își asume angajamentul de a realiza o serie de reforme demult necesare pentru a proteja drepturile omului, inclusiv prin aplicarea recomandărilor formulate de Raportorul special și de alte organisme competente în domeniul drepturilor omului; |
| --- | --- |

33.

Burundi

| 34. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la înrăutățirea situației politice și de securitate din Burundi și la numărul tot mai mare de persoane care fug din țară; condamnă actele de violență comise în Burundi începând din 2015, care au dus la decese, la tortură și la violențe direcționate împotriva femeilor, inclusiv la violuri colective și hărțuire; condamnă privarea de libertate a mii de persoane și strămutarea forțată a sute de mii de cetățeni burundezi, încălcările libertății presei și ale libertății de exprimare, precum și impunitatea generalizată pentru astfel de acte; sprijină decizia Consiliului UE, adoptată în urma eșecului discuțiilor lansate în temeiul articolului 96 din Acordul de la Cotonou, de a suspenda sprijinul financiar direct acordat administrației din Burundi, inclusiv sprijinul bugetar, menținând însă sprijinul financiar deplin pentru populație și asistența umanitară prin canale directe; sprijină pe deplin instituirea unei comisii de anchetă cu privire la Burundi pentru identificarea presupușilor autori ai abuzurilor și încălcărilor drepturilor omului în această țară, cu scopul de a asigura tragerea lor la răspundere; invită UE și statele sale membre să-și folosească influența pentru a asigura faptul că Burundi începe să coopereze pe deplin cu Comisia de anchetă și cu Consiliul și mecanismele sale, are o atitudine constructivă față de Comisia de anchetă și se ocupă de problemele grave legate de drepturile omului; invită autoritățile din Burundi să își reconsidere decizia de retragere din CPI; |
| --- | --- |

34.

Republica Populară Democrată Coreeană (RPDC)

| 35. | își exprimă profunda preocupare în legătură cu deteriorarea continuă a situației drepturilor omului în RPDC; invită guvernul RPDC să își respecte obligațiile care rezultă din acordurile în materie de drepturi ale omului la care această țară este parte și să se asigure că organizațiile umanitare, entitățile independente care monitorizează drepturile omului și Raportorul special al ONU pentru situația drepturilor omului din RPDC au acces în țară și beneficiază de cooperarea de care au nevoie; invită RPDC să permită libertatea de exprimare și libertatea presei, pentru mass-media națională și internațională, și să permită cetățenilor săi accesul necenzurat la internet; condamnă cu fermitate utilizarea sistematică și la scară largă a pedepsei cu moartea în RPDC; invită guvernul RDPC să declare un moratoriu privind toate execuțiile, în vederea abolirii pedepsei cu moartea în viitorul apropiat; solicită ca persoanele responsabile de crimele împotriva umanității comise în RPDC să fie trase la răspundere, să fie aduse în fața CPI și să facă obiectul unor sancțiuni specifice; condamnă cu fermitate testele nucleare, acestea fiind o provocare inutilă și periculoasă, precum și o încălcare a rezoluțiilor Consiliului de Securitate al ONU și o amenințare gravă la adresa păcii și stabilității în Peninsula Coreeană și în Asia de Nord-Est; solicită reînnoirea mandatului Raportorului special; solicită prezentarea raportului grupului de experți în fața Adunării Generale și a Consiliului de Securitate ale ONU; recomandă includerea în rezoluție a principalelor recomandări din raportul experților referitoare la responsabilitate, inclusiv consolidarea capacității biroului de la Seoul cu competențe de anchetă și urmărire penală, precum și numirea unui expert în materie de justiție penală pentru a avansa în direcția tragerii la răspundere; |
| --- | --- |

35.

Republica Democratică Congo (RDC)

| 36. | condamnă încălcările grave ale drepturilor omului comise cu impunitate totală de către forțele de securitate și solicită tragerea la răspundere a celor vinovați; solicită în special o anchetă aprofundată în cazul violențelor brutale împotriva civililor din estul Congoului, inclusiv violarea femeilor și luarea copiilor ca sclavi; solicită o prelungire eventuală a mandatului Forțelor de pace ale ONU în estul Congoului; invită Consiliul să ia în calcul extinderea măsurilor restrictive existente, cum ar fi sancțiunile specifice impuse de UE, inclusiv interdicția de a călători și înghețarea averilor pentru cei responsabili de represiunea violentă și de subminarea proceselor democratice din RDC, în cazul producerii unor noi violențe, după cum prevede Acordul de la Cotonou; îndeamnă autoritățile din RDC să pună în aplicare acordul la care s-a ajuns în decembrie 2016 și să organizeze alegeri până în decembrie 2017, cu sprijinul actorilor internaționali; solicită CDO să mențină un control privind RDC până când vor avea loc alegeri și o tranziție democratică și încurajează Înaltul Comisar al ONU pentru Refugiați să informeze Consiliul cu privire la situația din RDC, atunci când este cazul, și să ia măsuri mai stricte, dacă este necesar; |
| --- | --- |

36.

Regiunile georgiene ale Abhaziei și regiunea Tskhinvali/Oseția de Sud

| 37. | rămâne preocupat în legătură cu libertatea de exprimare, libertatea mass-mediei, precum și de faptul că nu se permite accesul observatorilor în regiunile georgiene ale Abhaziei și regiunea Tskhinvali/Oseția de Sud, care sunt ocupate ilegal de Rusia și în care încălcările drepturilor omului rămân larg răspândite; îndeamnă la întărirea contactelor personale între populația din teritoriul controlat de Tbilisi și cea din cele două regiuni ocupate; solicită să se respecte pe deplin suveranitatea și integritatea teritorială a Georgiei, precum și inviolabilitatea frontierelor sale recunoscute pe plan internațional; subliniază că este necesar ca refugiații și persoanele strămutate în interiorul țării (PSI) să se întoarcă la reședințele lor permanente în condiții de siguranță și demnitate; invită guvernul georgian să ia măsuri adecvate pentru a se asigura că recomandările procesului de evaluare periodică universală (EPU) vor fi puse în aplicare și urmărite; |
| --- | --- |

37.

Myanmar/Birmania

| 38. | este extrem de îngrijorat cu privire la confruntările violente semnalate în nordul statului Rakhine și deplânge pierderea de vieți omenești, mijloace de subzistență și locuințe, precum și utilizarea disproporționată a forței de către forțele armate din Myanmar/Birmania; face apel la forțele armate și de securitate să pună capăt imediat uciderii, hărțuirii și violurilor împotriva populației rohingya, precum și incendierii locuințelor lor; solicită insistent guvernului și autorităților civile din Myanmar/Birmania să pună capăt imediat discriminării și segregării minorității rohingya; solicită protecția drepturilor populației rohingya și garantarea siguranței, securității și egalității tuturor cetățenilor din Myanmar/Birmania; salută decizia guvernului din Myanmar/Birmania de a stabili ca primă prioritate asigurarea păcii și reconcilierii naționale; salută anunțul făcut de guvernul din Myanmar/Birmania referitor la înființarea unei comisii de anchetă privind actele recente de violență din statul Rakhine; subliniază necesitatea de a urmări corespunzător în justiție persoanele responsabile și de a oferi despăgubiri adecvate victimelor încălcărilor; invită guvernul din Myanmar/Birmania să continue procesul de democratizare și să respecte statul de drept, libertatea de exprimare și drepturile fundamentale ale omului; invită UE și statele sale membre să sprijine reînnoirea mandatului raportorului special pentru Myanmar/Birmania; |
| --- | --- |

38.

Teritoriile palestiniene ocupate (TPO)

| 39. | este profund preocupat de impasul persistent în care se află procesul de pace din Orientul Mijlociu și solicită reluarea fără întârziere a unor eforturi credibile pentru pace; este preocupat de situația umanitară și de încălcările drepturilor omului din Teritoriile palestiniene ocupate, așa cum se menționează în Rezoluția sa din 10 septembrie 2015 referitoare la rolul UE în procesul de pace din Orientul Mijlociu (3); subliniază necesitatea unui angajament continuu al UE și al statelor membre în monitorizarea punerii în aplicare a rezoluțiilor CDO referitoare la încălcări și abuzuri, cum ar fi Rezoluția din 3 iulie 2015 referitoare la „asigurarea răspunderii penale și a justiției pentru toate încălcările dreptului internațional din Teritoriile palestiniene ocupate, inclusiv Ierusalimul de Est”, ia act de ancheta preliminară în curs a CPI; își reiterează sprijinul deplin acordat CPI și sistemului de justiție penală internațională; reamintește, în acest context, Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului (4) și invită SEAS să informeze Parlamentul cu privire la distrugerea și daunele provocate structurilor și proiectelor finanțate de UE; subliniază că toate părțile trebuie să continue să respecte încetarea focului în Gaza și solicită să se pună capăt blocadei; invită atât israelienii, cât și palestinienii să evite măsurile care ar putea declanșa o nouă escaladare, inclusiv discursurile de incitare la ură și incitările în spațiul public, precum și măsurile unilaterale care ar putea prejudicia rezultatul negocierilor și amenința viabilitatea soluției bazate pe coexistența a două state; subliniază faptul că o soluționare durabilă a conflictului poate fi obținută numai în context regional, cu implicarea tuturor actorilor relevanți din regiune și cu sprijinul comunității internaționale; |
| --- | --- |

39.

Sudanul de Sud

| 40. | solicită tuturor părților să nu mai comită încălcări ale drepturilor omului și încălcări ale dreptului umanitar internațional, inclusiv cele care sunt considerate crime internaționale, precum execuțiile extrajudiciare, violența pe motive etnice, violențele sexuale produse în contextul conflictului, inclusiv violul, precum și violența bazată pe gen, recrutarea și utilizarea copiilor, disparițiile forțate și arestările și detențiile arbitrare; observă că guvernul Sudanului de Sud a semnat, la 16 martie 2016, acordul privind foaia de parcurs și și-a clarificat ulterior angajamentul de a include alți actori majori în Dialogul național și de a continua să susțină toate deciziile luate în comun de semnatarii din opoziție și mecanismul 7+7, grupul de coordonare al Dialogului național; insistă că este necesar ca toate părțile să-și respecte angajamentele și solicită să fie continuat dialogul în vederea încetării definitive a focului; solicită UE și statelor sale membre să-și mențină angajamentul de a susține eforturile Uniunii Africane pentru a instaura pacea în Sudan și de a sprijini poporul sudanez în tranziția către o democrație reformată intern; solicită UE și statelor sale membre să reînnoiască mandatul Comisiei pentru drepturile omului în Sudanul de Sud să îi consolideze rolul în anchetarea încălcărilor drepturile omului și în analiza situației violențelor sexuale; sprijină integrarea recomandărilor sale într-un raport ce urmează să fie transmis Adunării Generale și Consiliului de Securitate ale ONU; |
| --- | --- |

40.

Siria

| 41. | condamnă în termenii cei mai fermi atrocitățile și numeroasele încălcări ale drepturilor omului și ale dreptului internațional umanitar comise de forțele regimului Assad cu sprijinul Rusiei și al Iranului, precum și abuzurile împotriva drepturilor omului și încălcările dreptului internațional umanitar comise de actori statali și nestatali, inclusiv grupări armate teroriste, în special de ISIS/Daesh, ale cărei crime constituie acte de genocid, Jabhat Fateh al-Sham/Frontul Al-Nusra și alte grupări jihadiste; insistă asupra necesității de a se continue ancheta privind folosirea armelor chimice și distrugerea acestora de către toate părțile implicate din Siria și regretă decizia Rusiei și a Chinei de a bloca o nouă rezoluție a Consiliului de Securitate al ONU cu privire la folosirea armelor chimice; își reiterează apelul pentru accesul umanitar neîngrădit și pentru ca cei care se fac vinovați de comiterea de crime de război și crime împotriva umanității să-și asume consecințele și să fie trași la răspundere; sprijină inițiativa UE de a sesiza Curtea Penală Internațională cu privire la situația din Siria și invită Consiliul de Securitate al ONU să ia măsuri în această privință; sprijină mandatul Comisiei de anchetă de a desfășura o anchetă specială privind orașul Alep, care ar trebui să-și prezinte concluziile cel târziu până la cea de a 34-a sesiune a Consiliului pentru Drepturile Omului din martie și cere ca raportul să fie prezentat Adunării Generale și Consiliului de Securitate; |
| --- | --- |

41.

Ucraina

| 42. | regretă că agresiunea rusească în curs a cauzat o gravă criză umanitară în Donbas și că organizațiilor umanitare ucrainene și internaționale li se refuză accesul în regiunile ocupate; își exprimă profunda îngrijorare cu privire la criza umanitară cu care se confruntă cele peste 1,5 milioane de persoane strămutate intern; își exprimă profunda îngrijorare cu privire la continuarea violențelor sexuale generate de conflict; este profund îngrijorat de încălcările drepturilor omului în Crimeea, în special în ceea ce privește tătarii din Crimeea; subliniază necesitatea ca UE să acorde asistență financiară suplimentară Ucrainei; își reafirmă angajamentul său deplin față de suveranitatea, independența, unitatea și integritatea teritorială a Ucrainei în cadrul frontierelor sale recunoscute pe plan internațional și față de alegerea sa liberă și suverană de a urma o traiectorie europeană; invită toate părțile să acționeze imediat pentru reintegrarea pașnică a peninsulei ocupate Crimeea în sistemul juridic ucrainean prin intermediul dialogului politic și în deplină conformitate cu dreptul internațional; invită SEAE și Consiliul să mărească presiunile asupra Federației Ruse pentru ca aceasta să permită accesul organizațiilor internaționale în Crimeea în scopul monitorizării situației drepturilor omului, având în vedere actualele încălcări grave ale drepturilor omului și ale libertăților fundamentale în peninsulă, precum și pentru crearea unor mecanisme permanente de monitorizare internațională, bazate pe convenții; solicită, în plus, punerea în aplicare deplină a Acordului de la Minsk și, în acest sens, sprijină prelungirea sancțiunilor împotriva Rusiei până când Crimeea va fi retrocedată; reamintește că toate părțile implicate în conflict sunt obligate să ia toate măsurile posibile pentru a proteja populația civilă aflată sub controlul lor de efectele ostilităților; sprijină și încurajează dialogul interactiv în cadrul celei de a 34-a sesiuni a Consiliului pentru Drepturile Omului; |
| --- | --- |

42.

Yemen

| 43. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la situația umanitară catastrofală din Yemen; își reafirmă angajamentul de a continua să sprijine Yemenul și poporul yemenit; condamnă faptul că civilii sunt vizați direct și prinși într-o situație intolerabilă între părțile beligerante, care încalcă dreptul internațional umanitar și dreptul internațional în materie de drepturi ale omului; subliniază că recrutarea și folosirea copiilor în conflictele armate sunt strict interzise de dreptul internațional în domeniul drepturilor omului și de dreptul internațional umanitar și pot constitui o crimă de război în cazul recrutării copiilor cu o vârstă mai mică de cincisprezece ani; invită toate părțile să elibereze imediat acești copii și să pună capăt recrutării lor; îndeamnă toate părțile să atenueze tensiunile și să instituie o încetare imediată și stabilă a focului, care va conduce la o soluție politică, incluzivă și negociată a conflictului; în acest context, sprijină pe deplin eforturile depuse de trimisul special al ONU pentru Yemen, Ismaïl Ould Cheikh Ahmed, precum și punerea în aplicare a Rezoluției 33/16 a Consiliului pentru Drepturile Omului din octombrie 2016, care solicită ONU să coopereze cu comisia națională independentă de anchetă; sprijină toate eforturile în vederea organizării unei anchete internaționale independente pentru a pune capăt climatului de impunitate în Yemen; invită statele membre ale UE să susțină eforturile actuale care exprimă îngrijorarea cu privire la încălcările și abuzurile din Yemen și insistă ca acestea să fie investigate în mod detaliat și imparțial; încurajează utilizarea unor sinteze între sesiuni de către Înaltul Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, pentru a informa regulat CDO cu privire la rezultatele investigațiilor realizate; |
| --- | --- |

43.

o

o o

| 44. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintei Comisiei/Înaltei Reprezentante a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Reprezentantului special al UE pentru drepturile omului, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Consiliului de Securitate al ONU, Secretarului General al ONU, Președintelui celei de a 71-a Adunări Generale a ONU, președintelui Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU, Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului și Secretarului General al Adunării Parlamentare a Consiliului Europei. |
| --- | --- |

44.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0317.

(2)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0502.

(3)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0318.

(4)  http://www.ohchr.org/documents/issues/business/A.HRC.17.31.pdf

---

| 25.7.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 263/125 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 263/125

---

P8_TA(2017)0092

Implicații constituționale, juridice și instituționale ale politicii de securitate și apărare comune: posibilitățile oferite de Tratatul de la Lisabona

Rezoluţia Parlamentului European din 16 martie 2017 referitoare la implicațiile constituționale, juridice și instituționale ale politicii de securitate și apărare comune: posibilitățile oferite de Tratatul de la Lisabona (2015/2343(INI))

(2018/C 263/18)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul de la Lisabona, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul de la Lisabona,

| — | având în vedere titlul V din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere titlul V din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE),

| — | având în vedere articolul 36 din TUE privind rolul Parlamentului European în politicile externe, de securitate și de apărare comune, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 36 din TUE privind rolul Parlamentului European în politicile externe, de securitate și de apărare comune,

| — | având în vedere articolul 42 alineatele (2), (3), (6) și (7), precum și articolele 45 și 46 din TUE privind definirea progresivă a unei politici de apărare comune, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 42 alineatele (2), (3), (6) și (7), precum și articolele 45 și 46 din TUE privind definirea progresivă a unei politici de apărare comune,

| — | având în vedere Protocolul nr. 1 la tratate privind rolul parlamentelor naționale în Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul nr. 1 la tratate privind rolul parlamentelor naționale în Uniunea Europeană,

| — | având în vedere Protocolul nr. 2 la tratate privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul nr. 2 la tratate privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității,

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 20 decembrie 2013, din 26 iunie 2015 și din 15 decembrie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 20 decembrie 2013, din 26 iunie 2015 și din 15 decembrie 2016,

| — | având în vedere concluziile Consiliului privind politica de securitate și apărare comună din 25 noiembrie 2013, 18 noiembrie 2014, 18 mai 2015, 27 iunie 2016 și 14 noiembrie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului privind politica de securitate și apărare comună din 25 noiembrie 2013, 18 noiembrie 2014, 18 mai 2015, 27 iunie 2016 și 14 noiembrie 2016,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 aprilie 2016 referitoare la UE într-un mediu global în schimbare – o lume mai conectată, mai contestată și mai complexă (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 aprilie 2016 referitoare la UE într-un mediu global în schimbare – o lume mai conectată, mai contestată și mai complexă (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 22 noiembrie 2012 referitoare la clauzele UE de apărare reciprocă și de solidaritate: dimensiuni politice și operaționale (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 22 noiembrie 2012 referitoare la clauzele UE de apărare reciprocă și de solidaritate: dimensiuni politice și operaționale (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 22 noiembrie 2016 privind Uniunea Europeană a Apărării (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 22 noiembrie 2016 privind Uniunea Europeană a Apărării (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 21 ianuarie 2016 referitoare la clauza de apărare reciprocă (articolul 42 alineatul (7) din TUE) (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 21 ianuarie 2016 referitoare la clauza de apărare reciprocă (articolul 42 alineatul (7) din TUE) (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 23 noiembrie 2016 referitoare la punerea în aplicare a politicii de securitate și apărare comune (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 23 noiembrie 2016 referitoare la punerea în aplicare a politicii de securitate și apărare comune (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 februarie 2017 referitoare la îmbunătățirea funcționării Uniunii Europene valorificând potențialul Tratatului de la Lisabona (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 februarie 2017 referitoare la îmbunătățirea funcționării Uniunii Europene valorificând potențialul Tratatului de la Lisabona (6),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (7) (Regulamentul financiar), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (7) (Regulamentul financiar),

| — | având în vedere Decizia (PESC) 2015/1835 a Consiliului din 12 octombrie 2015 de definire a statutului, sediului și regulamentului de funcționare ale Agenției Europene de Apărare (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (PESC) 2015/1835 a Consiliului din 12 octombrie 2015 de definire a statutului, sediului și regulamentului de funcționare ale Agenției Europene de Apărare (8),

| — | având în vedere Decizia 2001/78/PESC a Consiliului din 22 ianuarie 2001 de instituire a Comitetului politic și de securitate (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2001/78/PESC a Consiliului din 22 ianuarie 2001 de instituire a Comitetului politic și de securitate (9),

| — | având în vedere concluziile Conferințelor interparlamentare privind politica externă și de securitate comună (PESC) și politica de securitate și apărare comună (PSAC) de la Haga din 8 aprilie 2016, de la Luxemburg din 6 septembrie 2015, de la Riga din 6 martie 2015, de la Roma din 7 noiembrie 2014, de la Atena din 4 aprilie 2014, de la Vilnius din 6 septembrie 2013, de la Dublin din 25 martie 2013 și de la Pafos din 10 septembrie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Conferințelor interparlamentare privind politica externă și de securitate comună (PESC) și politica de securitate și apărare comună (PSAC) de la Haga din 8 aprilie 2016, de la Luxemburg din 6 septembrie 2015, de la Riga din 6 martie 2015, de la Roma din 7 noiembrie 2014, de la Atena din 4 aprilie 2014, de la Vilnius din 6 septembrie 2013, de la Dublin din 25 martie 2013 și de la Pafos din 10 septembrie 2012,

| — | având în vedere documentul intitulat „Viziune comună, acțiuni comune: o Europă mai puternică – Strategia globală pentru politica externă și de securitate a Uniunii Europene”, prezentat de Vicepreședinta Comisiei/Înalta Reprezentantă a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) la 28 iunie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul intitulat „Viziune comună, acțiuni comune: o Europă mai puternică – Strategia globală pentru politica externă și de securitate a Uniunii Europene”, prezentat de Vicepreședinta Comisiei/Înalta Reprezentantă a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) la 28 iunie 2016,

| — | având în vedere Tratatul Atlanticului de Nord, semnat la Washington D.C. la 4 aprilie 1949, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul Atlanticului de Nord, semnat la Washington D.C. la 4 aprilie 1949,

| — | având în vedere documentul intitulat „Plan de implementare în domeniul securității și apărării” prezentat de VP/ÎR la 14 noiembrie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul intitulat „Plan de implementare în domeniul securității și apărării” prezentat de VP/ÎR la 14 noiembrie 2016,

| — | având în vedere raportul din 7 iulie 2014 privind progresele înregistrate, elaborat de VP/ÎR și de șeful Agenției Europene de Apărare (AEA), privind transpunerea în practică a concluziilor Consiliului European din decembrie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 7 iulie 2014 privind progresele înregistrate, elaborat de VP/ÎR și de șeful Agenției Europene de Apărare (AEA), privind transpunerea în practică a concluziilor Consiliului European din decembrie 2013,

| — | având în vedere Declarația comună din 8 iulie 2016 a președinților Consiliului European și Comisiei, precum și a Secretarului General al NATO, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună din 8 iulie 2016 a președinților Consiliului European și Comisiei, precum și a Secretarului General al NATO,

| — | având în vedere rezultatul referendumului din Regatul Unit din 23 iunie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezultatul referendumului din Regatul Unit din 23 iunie 2016,

| — | având în vedere rezultatele sondajului special Eurobarometru al Parlamentului European, realizat în cele 28 de state membre ale Uniunii Europene în perioada 9-18 aprilie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezultatele sondajului special Eurobarometru al Parlamentului European, realizat în cele 28 de state membre ale Uniunii Europene în perioada 9-18 aprilie 2016,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 30 noiembrie 2016 către Parlamentul European, Consiliu European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor cu privire la Planul de acțiune european în domeniul apărării (COM(2016)0950), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 30 noiembrie 2016 către Parlamentul European, Consiliu European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor cu privire la Planul de acțiune european în domeniul apărării (COM(2016)0950),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul de procedură,

| — | având în vedere deliberările comune ale Comisiei pentru afaceri externe și Comisiei pentru afaceri constituționale, desfășurate în temeiul articolului 55 din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere deliberările comune ale Comisiei pentru afaceri externe și Comisiei pentru afaceri constituționale, desfășurate în temeiul articolului 55 din Regulamentul de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și al Comisiei pentru afaceri constituționale, precum și avizul Comisiei pentru bugete (A8-0042/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și al Comisiei pentru afaceri constituționale, precum și avizul Comisiei pentru bugete (A8-0042/2017),

| A. | întrucât Uniunea Europeană este hotărâtă să definească o politică comună de apărare, care să conducă la o apărare comună ce îi consolidează unitatea, gradul de integrare și autonomia strategică, pentru a promova pacea, securitatea și stabilitatea în vecinătatea Europei și în întreaga lume; întrucât o apărarea comună cere decizie în unanimitate în Consiliul European și adoptarea unor astfel de decizii de către statele membre în conformitate cu normele lor constituționale; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea Europeană este hotărâtă să definească o politică comună de apărare, care să conducă la o apărare comună ce îi consolidează unitatea, gradul de integrare și autonomia strategică, pentru a promova pacea, securitatea și stabilitatea în vecinătatea Europei și în întreaga lume; întrucât o apărarea comună cere decizie în unanimitate în Consiliul European și adoptarea unor astfel de decizii de către statele membre în conformitate cu normele lor constituționale;

| B. | întrucât apariția unor noi circumstanțe geopolitice și geostrategice — cu predominanța regiunii asiatice asupra celei euro-atlantice — și a unor noi actori, precum și apariția unor noi amenințări reale și domenii de activitate demonstrează că statele nu pot să facă față singure riscurilor noi și că este nevoie de un răspuns comun; |
| --- | --- |

B.

întrucât apariția unor noi circumstanțe geopolitice și geostrategice — cu predominanța regiunii asiatice asupra celei euro-atlantice — și a unor noi actori, precum și apariția unor noi amenințări reale și domenii de activitate demonstrează că statele nu pot să facă față singure riscurilor noi și că este nevoie de un răspuns comun;

| C. | întrucât costul „non-Europei” în materie de securitate și de apărare este estimat la peste 100 miliarde EUR pe an și întrucât iar nivelul de eficiență al UE echivalează cu 10 % – 15 % din cel al SUA; |
| --- | --- |

C.

întrucât costul „non-Europei” în materie de securitate și de apărare este estimat la peste 100 miliarde EUR pe an și întrucât iar nivelul de eficiență al UE echivalează cu 10 % – 15 % din cel al SUA;

| D. | întrucât mediul global în curs de deteriorare a relevat importanța îmbunătățirii cooperării și a schimbului de informații și bune practici între statele membre ale UE, precum și necesitatea unei creșteri importante a cheltuielilor militare ale UE prin intermediul unei surse de resurse proprii rezervate în acest scop; |
| --- | --- |

D.

întrucât mediul global în curs de deteriorare a relevat importanța îmbunătățirii cooperării și a schimbului de informații și bune practici între statele membre ale UE, precum și necesitatea unei creșteri importante a cheltuielilor militare ale UE prin intermediul unei surse de resurse proprii rezervate în acest scop;

| E. | întrucât obiectivul integrării militare și de apărare a fost enunțat prima dată de părinții fondatori, cu obiectivul principal de a institui un mecanism de apărare colectivă legitimă și de a menține pacea pe continentul european; |
| --- | --- |

E.

întrucât obiectivul integrării militare și de apărare a fost enunțat prima dată de părinții fondatori, cu obiectivul principal de a institui un mecanism de apărare colectivă legitimă și de a menține pacea pe continentul european;

| F. | întrucât TUE definește în mod clar la articolele 21 alineatul (1) și (2) și al articolul 42 principiile și obiectivele în domeniul PESC și PSAC, precum și mecanismele și cadrul pentru realizarea acestora; întrucât s-au realizat progrese foarte limitate în îndeplinirea acestor obiective, în pofida numeroaselor apeluri și propuneri de implementare de către Parlament și Comisie; |
| --- | --- |

F.

întrucât TUE definește în mod clar la articolele 21 alineatul (1) și (2) și al articolul 42 principiile și obiectivele în domeniul PESC și PSAC, precum și mecanismele și cadrul pentru realizarea acestora; întrucât s-au realizat progrese foarte limitate în îndeplinirea acestor obiective, în pofida numeroaselor apeluri și propuneri de implementare de către Parlament și Comisie;

| G. | întrucât dezvoltarea PSAC necesită în primul rând voință politică din partea statelor membre, având la bază valori și principii comune, dar și interese și priorități comune, precum și crearea unor structuri de cooperare instituțională; întrucât PSAC ar trebui să fie o politică efectivă, structurată și comună, care generează valoare adăugată, și nu o simplă agregare a politicilor naționale ale statelor membre sau cel mai mic numitor comun al acestora; |
| --- | --- |

G.

întrucât dezvoltarea PSAC necesită în primul rând voință politică din partea statelor membre, având la bază valori și principii comune, dar și interese și priorități comune, precum și crearea unor structuri de cooperare instituțională; întrucât PSAC ar trebui să fie o politică efectivă, structurată și comună, care generează valoare adăugată, și nu o simplă agregare a politicilor naționale ale statelor membre sau cel mai mic numitor comun al acestora;

| H. | întrucât activarea de către Franța a articolului 42 alineatul (7) din TUE în noiembrie 2015 a demonstrat potențialul tuturor dispozițiilor din tratat referitoare la securitate și apărare; |
| --- | --- |

H.

întrucât activarea de către Franța a articolului 42 alineatul (7) din TUE în noiembrie 2015 a demonstrat potențialul tuturor dispozițiilor din tratat referitoare la securitate și apărare;

| I. | întrucât, conform articolului 42 alienatul (2) din TUE și articolului 2 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, UE are competența de a defini și implementa o politică de securitate și apărare comună care include definirea treptată a unei politici de apărare comune a Uniunii; întrucât Uniunea ar trebui să folosească această competență pentru a-și îmbunătăți coordonarea și eficiența și pentru a completa acțiunile statelor membre, fără a afecta sau fără a se substitui competenței lor în domeniul apărării; |
| --- | --- |

I.

întrucât, conform articolului 42 alienatul (2) din TUE și articolului 2 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, UE are competența de a defini și implementa o politică de securitate și apărare comună care include definirea treptată a unei politici de apărare comune a Uniunii; întrucât Uniunea ar trebui să folosească această competență pentru a-și îmbunătăți coordonarea și eficiența și pentru a completa acțiunile statelor membre, fără a afecta sau fără a se substitui competenței lor în domeniul apărării;

| J. | întrucât există structuri multinaționale europene care reprezintă exemple de bune practici și de cooperare între statele membre de mai mulți ani, de exemplu Eurocorps; întrucât aceste structuri ar putea constitui un punct de plecare în direcția unei politici de apărare comune a Uniunii; |
| --- | --- |

J.

întrucât există structuri multinaționale europene care reprezintă exemple de bune practici și de cooperare între statele membre de mai mulți ani, de exemplu Eurocorps; întrucât aceste structuri ar putea constitui un punct de plecare în direcția unei politici de apărare comune a Uniunii;

| K. | întrucât cetățenii UE așteaptă mai multă acțiune a UE în domeniul apărării și securității; întrucât, potrivit sondajului Eurobarometru 85.1 din iunie 2016 , două treimi din cetățenii Uniunii Europene care au fost consultați ar dori să vadă o mai mare implicare a UE în domeniul politicii de securitate și de apărare prin angajamentele statelor membre; |
| --- | --- |

K.

întrucât cetățenii UE așteaptă mai multă acțiune a UE în domeniul apărării și securității; întrucât, potrivit sondajului Eurobarometru 85.1 din iunie 2016 , două treimi din cetățenii Uniunii Europene care au fost consultați ar dori să vadă o mai mare implicare a UE în domeniul politicii de securitate și de apărare prin angajamentele statelor membre;

| L. | întrucât este nevoie să se creeze o cultură a apărării, care să contribuie la garantarea faptului că cetățenii UE au o idee clară asupra rolului pe care îl joacă apărarea în societatea noastră, precum și asupra contribuției pe care o aduce la stabilitate, menținerea păcii și consolidarea securității internaționale; |
| --- | --- |

L.

întrucât este nevoie să se creeze o cultură a apărării, care să contribuie la garantarea faptului că cetățenii UE au o idee clară asupra rolului pe care îl joacă apărarea în societatea noastră, precum și asupra contribuției pe care o aduce la stabilitate, menținerea păcii și consolidarea securității internaționale;

| M. | întrucât trebuie să se ia măsuri pentru a mări funcționalitatea și eficacitatea politicii europene de securitate, astfel încât aceasta să poată aduce o îmbunătățire reală în securitatea Europei; |
| --- | --- |

M.

întrucât trebuie să se ia măsuri pentru a mări funcționalitatea și eficacitatea politicii europene de securitate, astfel încât aceasta să poată aduce o îmbunătățire reală în securitatea Europei;

| N. | întrucât Consiliul European ar trebui să instituie fără întârziere Uniunea Europeană a Apărării, după cum a susținut Parlamentul, dar și o apărare comună a Uniunii; întrucât statele membre ar trebui să adopte decizia privind apărarea comună conform normelor lor constituționale; |
| --- | --- |

N.

întrucât Consiliul European ar trebui să instituie fără întârziere Uniunea Europeană a Apărării, după cum a susținut Parlamentul, dar și o apărare comună a Uniunii; întrucât statele membre ar trebui să adopte decizia privind apărarea comună conform normelor lor constituționale;

| O. | întrucât politica de apărare a UE ar trebui să consolideze capacitatea Europei de a-și consolida securitatea în interiorul și în afara UE și ar trebui să consolideze parteneriatul cu NATO și să întărească relațiile transatlantice, contribuind astfel și la consolidarea NATO; |
| --- | --- |

O.

întrucât politica de apărare a UE ar trebui să consolideze capacitatea Europei de a-și consolida securitatea în interiorul și în afara UE și ar trebui să consolideze parteneriatul cu NATO și să întărească relațiile transatlantice, contribuind astfel și la consolidarea NATO;

| P. | întrucât Parlamentul sprijină ferm Uniunea Europeană a Apărării și va continua să prezinte propuneri specifice în acest sens; întrucât Conferința interparlamentară privind PESC și PSAC ar trebui să devină forumul pentru implementarea unei cooperări interparlamentare concrete și periodice privind PSAC și definirea treptată a unei politici de apărare comune a Uniunii; |
| --- | --- |

P.

întrucât Parlamentul sprijină ferm Uniunea Europeană a Apărării și va continua să prezinte propuneri specifice în acest sens; întrucât Conferința interparlamentară privind PESC și PSAC ar trebui să devină forumul pentru implementarea unei cooperări interparlamentare concrete și periodice privind PSAC și definirea treptată a unei politici de apărare comune a Uniunii;

| Q. | întrucât VP/ÎR consultă periodic Parlamentul cu privire la definirea progresivă a unei politici de apărare comune a Uniunii, se asigură că opiniile Parlamentului European sunt luate în considerare în mod corespunzător în acest proces și informează Parlamentul cu privire la progresele înregistrate în direcția Uniunii Europene a Apărării; |
| --- | --- |

Q.

întrucât VP/ÎR consultă periodic Parlamentul cu privire la definirea progresivă a unei politici de apărare comune a Uniunii, se asigură că opiniile Parlamentului European sunt luate în considerare în mod corespunzător în acest proces și informează Parlamentul cu privire la progresele înregistrate în direcția Uniunii Europene a Apărării;

| R. | întrucât, în declarația făcută la reuniunea informală a miniștrilor de externe ai UE de la Gymnich, din 2 septembrie 2016, VP/ÎR s-a referit la contextul favorabil pentru realizarea unor progrese solide în rândul statelor membre în domeniul apărării; |
| --- | --- |

R.

întrucât, în declarația făcută la reuniunea informală a miniștrilor de externe ai UE de la Gymnich, din 2 septembrie 2016, VP/ÎR s-a referit la contextul favorabil pentru realizarea unor progrese solide în rândul statelor membre în domeniul apărării;

| S. | întrucât Comisia asigură aplicarea tratatelor și a măsurilor adoptate de instituții în temeiul acestora, inclusiv în domeniul PSAC; |
| --- | --- |

S.

întrucât Comisia asigură aplicarea tratatelor și a măsurilor adoptate de instituții în temeiul acestora, inclusiv în domeniul PSAC;

| T. | întrucât viitoarea programare anuală și multianuală a Uniunii ar trebui să conțină și politica de apărare; întrucât Comisia ar trebui să inițieze lucrările privind acordurile interinstituționale corespunzătoare, inclusiv Cartea albă europeană a apărării, pentru o primă implementare în următorul cadru multianual financiar și politic al UE; |
| --- | --- |

T.

întrucât viitoarea programare anuală și multianuală a Uniunii ar trebui să conțină și politica de apărare; întrucât Comisia ar trebui să inițieze lucrările privind acordurile interinstituționale corespunzătoare, inclusiv Cartea albă europeană a apărării, pentru o primă implementare în următorul cadru multianual financiar și politic al UE;

| U. | întrucât Parlamentul European reprezintă cetățenii europeni și exercită funcția legislativă și funcția bugetară, precum și funcțiile de control politic și de consultare și, astfel, trebuie să joace un rol esențial în definirea Uniunii Europene a Apărării; |
| --- | --- |

U.

întrucât Parlamentul European reprezintă cetățenii europeni și exercită funcția legislativă și funcția bugetară, precum și funcțiile de control politic și de consultare și, astfel, trebuie să joace un rol esențial în definirea Uniunii Europene a Apărării;

| V. | întrucât rolul activ al Parlamentului, sprijinul său politic și controlul democratic în definirea unei uniuni europene a apărării și în stabilirea unei apărări comune ar afirma și consolida bazele reprezentative și democratice ale Uniunii; |
| --- | --- |

V.

întrucât rolul activ al Parlamentului, sprijinul său politic și controlul democratic în definirea unei uniuni europene a apărării și în stabilirea unei apărări comune ar afirma și consolida bazele reprezentative și democratice ale Uniunii;

| W. | întrucât Strategia globală a UE ar trebui să reprezinte un cadru strategic foarte clar și valoros pentru dezvoltarea viitoare a PSAC, |
| --- | --- |

W.

întrucât Strategia globală a UE ar trebui să reprezinte un cadru strategic foarte clar și valoros pentru dezvoltarea viitoare a PSAC,

| X. | întrucât există limite atunci când este vorba de instruire militară în străinătate, atât în ceea ce privește planurile de acțiune, cât și sprijinul logistic militar necesar; |
| --- | --- |

X.

întrucât există limite atunci când este vorba de instruire militară în străinătate, atât în ceea ce privește planurile de acțiune, cât și sprijinul logistic militar necesar;

| Y. | întrucât misiunile de instruire nu pot fi, prin urmare, efectuate în străinătate – la fel ca în cazul misiunilor de instruire militară în Republica Centrafricană (EUTM RCA) sau Mali (EUTM Mali) – dacă guvernele din țările respective nu furnizează unităților militare armamentele și echipamentele necesare; întrucât fără instruirea care se face cu arme și echipamente, este imposibil să se creeze unități care să poată face față provocărilor unui război și care să desfășoare operațiuni; |
| --- | --- |

Y.

întrucât misiunile de instruire nu pot fi, prin urmare, efectuate în străinătate – la fel ca în cazul misiunilor de instruire militară în Republica Centrafricană (EUTM RCA) sau Mali (EUTM Mali) – dacă guvernele din țările respective nu furnizează unităților militare armamentele și echipamentele necesare; întrucât fără instruirea care se face cu arme și echipamente, este imposibil să se creeze unități care să poată face față provocărilor unui război și care să desfășoare operațiuni;

| Z. | întrucât militarii europeni nu au voie în momentul de față să participe la operațiuni militare ca observatori, ceea ce înseamnă că nu pot să identifice problemele pe care le-ar putea avea unitățile aflate în instrucție și nu sunt, prin urmare, în măsură să soluționeze problemele operaționale într-o etapă ulterioară; |
| --- | --- |

Z.

întrucât militarii europeni nu au voie în momentul de față să participe la operațiuni militare ca observatori, ceea ce înseamnă că nu pot să identifice problemele pe care le-ar putea avea unitățile aflate în instrucție și nu sunt, prin urmare, în măsură să soluționeze problemele operaționale într-o etapă ulterioară;

| AA. | întrucât aceste unități – atât în Mali, cât și în Republica Centrafricană – sunt înființate pentru operațiuni de luptă și întrucât, după trei ani fără echipament adecvat și fără o instrucție adecvată, cum este cazul EUTM Mali, ele nu sunt nici pe departe operaționale; |
| --- | --- |

AA.

întrucât aceste unități – atât în Mali, cât și în Republica Centrafricană – sunt înființate pentru operațiuni de luptă și întrucât, după trei ani fără echipament adecvat și fără o instrucție adecvată, cum este cazul EUTM Mali, ele nu sunt nici pe departe operaționale;

| AB. | întrucât, în lipsa armamentului necesar, misiunile de instruire vor fi efectuate în străinătate numai dacă guvernul țării respective furnizează armamente și echipamente unităților, iar acestea pot continua să le utilizeze după ce s-a încheiat instruirea; |
| --- | --- |

AB.

întrucât, în lipsa armamentului necesar, misiunile de instruire vor fi efectuate în străinătate numai dacă guvernul țării respective furnizează armamente și echipamente unităților, iar acestea pot continua să le utilizeze după ce s-a încheiat instruirea;

Cadru constituțional și juridic

| 1. | reamintește că PSAC, după cum prevede TUE, include definirea treptată a unei politici de apărare comune a Uniunii, care va conduce la o viitoare apărare comună atunci când va decide Consiliul European, hotărând în unanimitate și când statele membre ar trebui să adopte o astfel de decizie conform normelor lor constituționale; invită statele membre să se angajeze în mod prioritar în ceea ce privește dispozițiile tratatului referitoare la PSAC și să mărească eforturile de asigurare a unor progrese concrete în îndeplinirea obiectivelor definite în dispozițiile respective; |
| --- | --- |

1.

| 2. | constată că elementele de reformă și inovare pe care le duce tratatul în ceea ce privește PSAC constituie un cadru suficient și coerent și ar trebui să deschidă calea unei politici cu adevărat comune, bazată pe resurse și capabilități comune, precum și pe o planificare coordonată la nivelul Uniunii; subliniază că progresele PSAC în actualul cadru instituțional și juridic depind mai mult de voința politică a statelor membre decât de considerații juridice; subliniază că articolul 43 din TUE acoperă întregul spectru al misiunilor de gestionare a crizelor, UE având ambiția să îl folosească într-un mod rapid și decisiv; |
| --- | --- |

2.

| 3. | invită, așadar, VP/ÎR, Consiliul și statele membre să asigure, după cum se prevede în TUE, coerența între diferitele domenii de acțiune externă, să trateze aceste domenii cu abordare globală și cuprinzătoare și să folosească toate posibilitățile oferite de tratat – mai ales mecanismele prevăzute la articolul 42 alineatul (6) și articolul 46 din TUE, în protocolul nr. 10 privind cooperarea structurată permanentă, instituită de articolul 42 din TUE și, în timpul fazei operaționale, la articolul 44 din TUE privind punerea în aplicare a unei misiuni PSAC de către un grup de state membre – pentru a se realiza o desfășurare mai rapidă, mai flexibilă și mai eficientă a misiunilor și operațiunilor PSAC; subliniază că ar trebui clar definite normele privind cooperarea în cadrul cooperării structurate permanente (PESCO); |
| --- | --- |

3.

| 4. | observă că, atunci când TUE prevede că Consiliul hotărăște cu majoritate calificată să adopte decizii în cadrul PSAC, în special deciziile în baza articolului 45 alineatul (2) și a articolului 46 alineatul (2) din TUE, toate cheltuielile rezultate ca urmare a aplicării acestor decizii ar trebui finanțate cu resurse suplimentare noi prevăzute în bugetul UE și să fie suportate din bugetul respectiv; consideră că, în acest scop, este necesară finanțarea suplimentară sau cofinanțarea din partea statelor membre; |
| --- | --- |

4.

| 5. | consideră, prin urmare, că Agenția Europeană de Apărare (AEA) și PESCO ar trebui tratate ca instituții sui generis ale Uniunii, așa cum este cazul Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE); consideră că acest lucru impune modificarea Regulamentului financiar pentru a include AEA și PESCO la articolul 2 litera (b) din respectivul regulament, cu o secțiune specifică în bugetul Uniunii; reamintește că Parlamentul ar trebui, împreună cu Consiliul, să exercite funcțiile legislativă și bugetară, precum și funcțiile de control politic și consultative, în conformitate cu tratatele; |
| --- | --- |

5.

| 6. | este convins că articolul 41 alineatul (1) din TUE se aplică cheltuielilor administrative ale EDA și PESCO; |
| --- | --- |

6.

| 7. | observă că articolul 41 alineatul (2) din TUE se aplică cheltuielilor operaționale ale EDA și PESCO; reamintește că cheltuielile operaționale ce rezultă din operațiuni militarele în sensul articolului 41 alineatul (2) din TUE, cheltuielile de rezultă din operațiunile de apărare ale unui stat membru în cazul în care este victima unei agresiuni armate pe teritoriul său, precum și cheltuielile de funcționare care rezultă din operațiunile militare ale statelor membre când își îndeplinesc obligația de a acorda ajutor și asistență în conformitate cu articolul 42 alineatul (7) din TUE ar trebui să fine finanțate colectiv, dar să nu fie în sarcina bugetului UE; salută activarea articolului 42 alineatul (7) privind clauza de apărare reciprocă; |
| --- | --- |

7.

| 8. | consideră, prin urmare, că pentru AEA și PESCO finanțarea cheltuielilor lor administrative și operaționale din bugetul Uniunii reprezintă singura opțiune în baza tratatelor, chiar dacă ambele instituții pot gestiona fonduri care au fost furnizate direct de statele membre; |
| --- | --- |

8.

| 9. | invită statele membre să furnizeze mijloacele financiare suplimentare necesare pentru a finanța costurile administrative și operaționale ale AEA și PESCO din bugetul Uniunii; |
| --- | --- |

9.

| 10. | îndeamnă Consiliul să revizuiască în acest sens Decizia (PESC) 2015/1835 de definire a statutului, sediului și regulamentului de funcționare ale Agenției Europene de Apărare; |
| --- | --- |

10.

| 11. | consideră că adâncirea cooperării în domeniul apărării între statele membre la nivelul UE ar trebui să meargă mână în mână cu consolidarea supravegherii și a controlului parlamentar exercitat de către Parlamentul European și parlamentele naționale; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază, în acest context, rolul Parlamentului ca autoritate bugetară; este hotărât să exercite un control parlamentar și bugetar real asupra AEA și PESCO, după cum prevăd tratatele; |
| --- | --- |

12.

| 13. | îndeamnă Consiliul să acționeze în conformitate cu articolul 41 alineatul (3) din TUE și să adopte rapid o decizie de creare a fondului de lansare pentru finanțarea urgentă a fazelor inițiale ale operațiunilor militare pentru misiunile menționate la articolul 42 alineatul (1) și la articolul 43 din TUE; |
| --- | --- |

13.

| 14. | îndeamnă Consiliul, în conformitate cu articolul 42 alineatul (2) din TUE, să ia măsuri concrete în sensul armonizării și standardizării forțelor armate europene pentru a facilita cooperarea personalului forțelor armate în cadrul unei noi Uniuni Europene a Apărării, ca etapă în definirea treptată a unei politici de apărare comune a Uniunii; |
| --- | --- |

14.

Valoarea adăugată europeană a PSAC

| 15. | subliniază că realizarea obiectivelor PSAC de consolidare a capacității operaționale a Uniunii de a acționa pe plan extern pentru a asigura menținerea păcii, prevenirea conflictelor și consolidarea securității internaționale, după cum prevede TUE, este necesară mai mult decât oricând, având în vedere deteriorarea rapidă a mediului de securitate; crede cu tărie că amenințările de securitate și apărare cu care se confruntă UE și care îi vizează pe cetățenii săi și teritoriul său sunt comune și nu pot fi abordate de un singur stat membru; este convins că securitatea și apărarea Uniunii vor fi mai puternice dacă Uniunea și statele membre hotărăsc să rămână unite și să lucreze împreună; consideră că UE trebuie să își dezvolte un sistem eficient de repartiție a sarcinilor la nivel european pentru propria sa securitate și apărare, ceea ce nu se întâmplă deocamdată; invită statele membre să dovedească un angajament politic deplin și să coopereze în acest scop; |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază că securitatea și apărarea constituie un domeniu în care este evidentă valoarea adăugată europeană, din perspectiva eficienței, oferind statelor membre capacități mai mari și mai eficiente din punctul de vedere al costurilor, printr-o mai mare coerență, coordonare și interoperabilitate în securitate și de apărare, dar și din perspectiva contribuției la întărirea solidarității, coeziunii și autonomiei strategice; atrage atenția că, potrivit estimărilor, fiecare euro investit în apărare generează un randament de 1,6 euro, în special prin locuri de muncă calificate, cercetare și tehnologie și exporturi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază că utilizarea tuturor posibilităților prevăzute în Tratat ar îmbunătăți competitivitatea și funcționarea industriei de apărare pe piața unică, ar încuraja într-o mai mare măsură cooperarea în domeniul apărării prin intermediul unor stimulente pozitive și ar facilita orientarea către proiecte pe care statele membre nu le pot realiza singure, reducând dublarea inutilă a eforturilor și promovând o utilizare mai eficientă a banilor publici; |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază că întărirea PSAC, în conformitate cu tratatele, nu va afecta suveranitatea națională, deoarece această politică este determinată de statele membre; este convins că apărarea integrității teritoriale a Uniunii Europene prin intermediul unei politici de apărare comune reflectă cel mai mare respect pentru suveranitate; |
| --- | --- |

18.

| 19. | subliniază că lansarea de misiuni PSAC, în temeiul articolului 44 din TUE, contribuie la realizarea Uniunii Europene a Apărării; invită UE să utilizeze integral potențialul articolului 44 pentru a continua și a intensifica acest tip de operațiuni în perspectiva unei politici funcționale în materie de securitate și apărare; |
| --- | --- |

19.

| 20. | consideră esențială creșterea cheltuielilor de apărare naționale la 2 % din PIB-ul UE; subliniază că acest lucru ar însemna cheltuieli suplimentare de aproape 100 de miliarde de euro pentru apărare până la sfârșitul deceniului următor; consideră că această creștere ar trebui folosită pentru a lansa mai multe programe strategice de cooperare în cadrul Uniunii și prin intermediul ei, structurând mai bine cererea și oferta și făcându-le mai eficiente și mai eficace; consideră că această creștere va contribui la sprijinirea, la nivel european, a industriilor și locurilor de muncă în sectorul apărării și la crearea de locuri de muncă, în special în întreprinderile mici și mijlocii; este de părere că o parte substanțială a cheltuielilor ar trebui direcționate către cercetare și dezvoltare, precum și către programele de cooperare strategică, cu accent pe noile tehnologii de apărare cu dublă utilizare, care sunt esențiale nu doar pentru realizarea acestor obiective, dar pot aduce și o valoare adăugată suplimentară în Uniunea Europeană; remarcă faptul că pentru aceste cheltuieli suplimentare ar trebui să asigurată mai multă răspundere, transparență și control în ceea ce privește folosirea fondurilor publice europene, |
| --- | --- |

20.

| 21. | este convins că investițiile Uniunii în apărare ar trebui să garanteze că toate statele membre pot participa la îmbunătățirea echilibrată, coerentă și sincronizată a capabilităților lor militare; consideră că acest lucru reprezintă o oportunitate strategică pentru ca UE să își îmbunătățească securitatea și apărarea; |
| --- | --- |

21.

Cadrul instituțional

Consiliul miniștrilor apărării

| 22. | evidențiază necesitatea continuă a instituirii unui format al Consiliului pentru miniștrii apărării, prezidat de Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, pentru a coordona implementarea PSAC și pentru a o face mai eficientă; |
| --- | --- |

22.

Comitetul director al apărării

| 23. | consideră că Comitetul director al AEA, alcătuit din reprezentanți ai ministerelor apărării din statele membre, este un organism potrivit pentru a exercita funcțiile de consiliere și de supraveghere necesare pentru punerea în aplicare a articolelor 42, 45 și 46 din TUE; |
| --- | --- |

23.

| 24. | consideră că articolul 4 alineatul (4) din Decizia (PESC) 2015/1835 de definire a statutului, sediului și regulamentului de funcționare ale Agenției europene de apărare oferă o bază necesară și solidă pentru a permite Comitetului director al AEA să acționeze ca un al treilea comitet al reprezentanților permanenți ai Uniunii, Comitetul director al apărării; consideră că acest comitet ar trebui să exercite și funcțiile consultative și de supraveghere necesare pentru implementarea cooperării structurate permanente, odată ce este stabilită; |
| --- | --- |

24.

| 25. | este convins că mandatul Comitetului Politic și de Securitate (COPS), prevăzut la articolul 38 din TUE, trebuie interpretat într-o manieră restrictivă; consideră că, în temeiul tratatelor, mandatul COPS cuprinde numai situația și misiunile în afara Uniunii Europene, precum și o serie de aspecte legate aplicarea clauzei de solidaritate; consideră, în special, că dispozițiile practice elaborate de COPS nu sunt adaptate pentru a continua aplicarea acestei părți a PSAC definită la articolul 42 alineatul (2) din TUE; |
| --- | --- |

25.

| 26. | îndeamnă Consiliul să revizuiască în acest sens Decizia 2001/78/PESC de instituire a Comitetului Politic și de Securitate, precum și Decizia (PESC) 2015/1835 de definire a statutului, sediului și regulamentului de funcționare ale Agenției Europene de Apărare; |
| --- | --- |

26.

Agenția Europeană de Apărare

| 27. | reamintește obiectivele AEA de a sprijini statele membre în dezvoltarea capabilităților de apărare și de a-și consolida baza industrială și tehnologică în domeniul apărării; subliniază potențialul insuficient exploatat al AEA pentru sprijinirea dezvoltării PSAC și pentru îndeplinirea acestor obiective, care necesită utilizarea deplină a capacităților agenției; cere un proces de reflecție asupra rolului și sarcinilor viitoare ale agenției; invită statele membre să-și definească un nivel de ambiție comun în cadrul unei AEA reformate și să se angajeze în acest sens; îndeamnă la consolidarea sprijinului politic, a finanțării și a resurselor acordate AEA, precum și la coordonarea AEA cu acțiunile Comisiei, ale statelor membre și ale altor actori, în special în domeniul dezvoltării capabilităților, al achizițiilor în domeniul apărării, cercetării și promovării interoperabilității între statele forțele armate ale statelor membre; consideră că agenția poate cofinanța achiziții înainte de comercializare și achiziții publice de soluții inovatoare împreună cu autoritățile statelor membre și cu operatori de pe piața privată; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ia act de decizia AEA de a reexamina Planul de dezvoltare a capabilităților (PDC) în conformitate cu Strategia globală a UE și așteaptă cu interes un viitor PDC care să reflecte într-un mod mai pregnant prioritățile și nevoile UE și ale statelor membre; |
| --- | --- |

28.

| 29. | invită statele membre să elaboreze politică europeană comună în materie de armament și capabilități (PEAC) în cadrul AEA, după cum prevede articolul 42 alineatul (3) din TUE, și invită Comisia, inclusiv AEA, să prezinte propuneri cu privire la această chestiune; invită VP/ÎR să informeze Parlamentul cu privire la rezultatele obținute în urma relațiilor de lucru existente între AEA și Comisie și Agenția Spațială Europeană (ESA) și Organizația de Cooperare Comună în materie de Armament (OCCAR); invită statele membre să implementeze în mod corespunzător Poziția comună 2008/944/PESC privind exporturile de arme și să stabilească o politică comună în materie de exporturi de arme care să garanteze că exporturile de arme vor fi supuse unor criterii comune la nivel de UE ce vizează exporturile de arme, muniții și echipamente și tehnologii de apărare; |
| --- | --- |

29.

Cooperarea structurată permanentă (PESCO)

| 30. | încurajează statele membre să creeze și să participe la PESCO în cadrul Uniunii cât mai rapid, cu scopul de a-și menține și îmbunătăți capabilitățile militare prin dezvoltarea unei doctrine și a leadershipului, prin perfecționarea și pregătirea personalului, prin dezvoltarea materialului de apărare și a infrastructurilor, precum și prin interoperabilitate și certificare; subliniază că este important și necesar ca la cooperarea structurată permanentă și eficientă să participe toate statele membre care doresc să acționeze cu cel mai înalt nivel de ambiție pentru a înregistra progrese în direcția integrării apărării; consideră că o „forța integrată europeană” (FEI) permanentă, ar trebui să fie realizată ca o forță multinațională, după cum se prevede la articolul 1 din Protocolul nr. 10 privind PESCO, și să fie pusă la dispoziția Uniunii pentru implementarea PSAC, conform articolului 42 alineatul (3) din TUE; invită ÎR/VP să prezinte propuneri pentru operaționalizarea PESCO în prima jumătate a anului 2017; |
| --- | --- |

30.

| 31. | consideră că Uniunea ar trebui să ia măsuri, de comun acord cu statele membre implicate, pentru a participa la programele de capabilități pe care acestea le desfășoară; consideră că contribuția financiară a Uniunii la astfel de programe nu ar trebui să depășească contribuțiile făcute de statele membre participante; |
| --- | --- |

31.

| 32. | consideră că sistemul grupurilor tactice de luptă ale UE ar trebui să fie încadrat în PESCO, alături de crearea unui comandament civil și militar permanent, care să dispună de o capacitate militară de planificare și executare (MPCC) și de o capacitate civilă de planificare și executare (CPCC), ambele la fel de importante, care ar îmbunătăți planificarea strategică și operațională de-a lungul întregului ciclu de planificare, ar intensifica cooperarea civil-militară și ar îmbunătăți capacitatea UE de a reacționa rapid la crize; consideră că și alte structuri multinaționale europene, cum ar fi Comandamentul european de transport aerian, Eurocorps și Organizația de Cooperare Comună în materie de Armament (OCCAR), precum și toate formele bilaterale și multilaterale de cooperare militară între țările participante la PESCO ar trebui încadrate în PESCO; consideră că privilegiile și imunitățile UE ar trebui să se aplice structurilor multinaționale care fac parte din PESCO; |
| --- | --- |

32.

| 33. | consideră că, în timpul fazelor „stand-up”, „standby” și „stand-down” (mobilizare, rezervă și retragere) Uniunea ar trebui să acopere toate cheltuielile grupurilor tactice de luptă ale UE; |
| --- | --- |

33.

| 34. | invită VP/ÎR și Consiliul să pună pe deplin în aplicare Rezoluția 1325 a Consiliului de Securitate al ONU și să numească un reprezentant special pentru femei și conflicte; |
| --- | --- |

34.

Parlamentul European

| 35. | subliniază că Parlamentul are de jucat un rol major în controlul și supravegherea implementării PESC și PSAC și în evaluarea acestei politici, conform articolului 14 alineatul (1) din TUE; consideră că Conferința interparlamentară privind PESC și PSAC ar trebui să devină totodată o platformă de consultare interparlamentară și monitorizare a PSAC; insistă că Parlamentul trebuie să fie în mod real consultat cu privire la deciziile majore în domeniul PSAC, în special în ceea ce privește misiunile militare și civile din afara UE și operațiunile strategice de apărare; |
| --- | --- |

35.

| 36. | invită, în acest sens, VP/ÎR să transpună efectiv în practică articolul 36 din TUE, asigurându-se că opiniile Parlamentului European sunt luate în considerare în mod corespunzător în cadrul procedurii de consultare a Parlamentului cu privire la aspectele principale și opțiunile fundamentale din domeniul PSAC ca parte a PESC; cere să se ofere mai multe informații Parlamentului și cu o mai mare regularitate pentru a se consolida mecanismele disponibile de control parlamentar și politic; |
| --- | --- |

36.

| 37. | îndeamnă Parlamentul să transforme Subcomisia sa pentru securitate și apărare într-o comisie parlamentară de sine stătătoare, care să aibă un rol important în punerea în aplicare a politicii de securitate și apărare comună și, în special, un rol în controlul actelor juridice legate de piața apărării, precum și în cadrul procedurilor precum procesul anual coordonat de analiză a apărării; |
| --- | --- |

37.

| 38. | îndeamnă la o cooperare consolidată între Parlamentul European și parlamentele naționale, ca element esențial pentru obținerea unor rezultate concrete în domeniul PSAC și pentru legitimitatea acestei politici; remarcă că o astfel de cooperare nu ar trebui să afecteze implementarea PSAC și îndeplinirea obiectivelor sale ca politică a Uniunii; |
| --- | --- |

38.

| 39. | consideră că Parlamentul ar trebui să încurajeze în continuare inițiative specifice și adreseze recomandări Consiliului, VP/ÎR și Comisiei privind chestiunile comune de securitate și apărare, dincolo de rolul său în procedurile bugetare; |
| --- | --- |

39.

Relațiile UE – NATO

| 40. | cere o relație mai strânsă între PSAC și NATO, fapt care oferă oportunități politice de colaborare și complementaritate la toate nivelurile, fără a se duce atingere articolului 42 alienatul (7) al doilea paragraf din TUE; reamintește nevoia de a reechilibra și lărgi parteneriatul strategic dintre UE și NATO, cu scopul de a asigura compatibilitatea, de a dezvolta capabilități comune și de a evita suprapunerea acțiunilor și structurilor, reducând astfel cheltuielile și mărindu-le eficacitatea; invită VP/ÎR să inițieze imediat un dialog cu partenerii transatlantici pentru a clarifica poziția acestora cu privire la diferite subiecte vizate de Strategia globală; |
| --- | --- |

40.

| 41. | invită VP/ÎR și Secretarul General al NATO să prezinte o analiză detaliată a consecințelor juridice și politice pe care le-ar putea avea declanșarea articolului 50 din TUE de către Regatul Unit asupra dezvoltării parteneriatului dintre UE și NATO; |
| --- | --- |

41.

| 42. | subliniază că acordurile „Berlin plus” ar trebui revizuite în profunzime pentru a le adapta la actualul context strategic și pentru a remedia deficiențele găsite, de exemplu, prin consolidarea mecanismelor tactice și operaționale în scenariile în care sunt prezente UE și NATO, precum și pentru a-i permite NATO să folosească instrumentele UE; |
| --- | --- |

42.

Recomandări politice

| 43. | sprijină propunerea privind Analiza coordonată anuală a apărării, prin care statele membre și-ar putea coordona cheltuielile din apărare și planurile de capabilități într-un proces deschis, care să implice atât Parlamentul European, cât și parlamentele naționale; |
| --- | --- |

43.

| 44. | invită Consiliul și VP/ÎR să elaboreze o Carte albă a UE privind securitatea și apărarea, care să conțină o definiție corespunzătoare a amenințărilor și pericolelor la adresa securității europene cu care se confruntă UE și statele sale membre, ca o primă etapă în vederea stabilirii capacităților de care are nevoie apărarea europeană, o foaie de parcurs cu etape clare și un calendar de măsuri progresive în vederea creării Uniunii Europene a Apărării și a unei politici de apărare comune mai eficiente; consideră că o astfel de carte albă ar trebui elaborată în colaborare de către diferitele instituții ale UE și că ar trebui să fie cât mai cuprinzătoare și să integreze diferitele măsuri prevăzute de Uniune; |
| --- | --- |

44.

| 45. | salută Planul de acțiune european în domeniul apărării, înaintat de Comisie în noiembrie 2016; invită, în acest sens, Comisia și statele membre să ofere clarificări detaliate privind administrarea, finanțarea și obiectivele posibilului Fond european pentru apărare, în special a componentelor privind capabilitatea și cercetarea; consideră că implementarea efectivă a planului respectiv necesită sprijin puternic și angajament politic ferm din partea statelor membre și a instituțiilor UE; regretă, în acest sens, că Comisia, AEA și statele membre nu au realizat încă toate sarcinile fixate în urma reuniunilor Consiliului European pe probleme de apărare din 2013 și 2015; |
| --- | --- |

45.

| 46. | reamintește că diferitele inițiative prezentate de Comisia Europeană trebuie să țină seama de particularitățile sectorului apărării (reguli de participare, drepturi de proprietate intelectuală, guvernanță, legătura cu nevoile operaționale); va fi foarte atent în timpul negocierilor pentru perioada 2021-2027, în special în ceea ce privește implementarea viitorului program european de cercetare în domeniul apărării; |
| --- | --- |

46.

| 47. | consideră că adoptarea unei Cărți albe a UE pentru securitate și apărare ar trebui să plece de la Planul de implementare în domeniul securității și apărării din Strategia globală, pentru a conduce la definirea treptată a unei politici de apărare comune a Uniunii; subliniază că acest document ar trebui nu numai să reflecte capabilitățile militare actuale ale statelor membre, ci și să analizeze tipul de cooperare necesar și mijloacele prin care se poate realiza, tipul de operațiuni pe care UE le poate desfășura și capabilitățile și fondurile necesare, contribuind, totodată, la coordonarea și cooperarea dintre NATO și UE; |
| --- | --- |

47.

| 48. | cere reformarea imediată a mecanismului Atena, în vederea extinderii potențialului său de repartizare a costurilor și de finanțare comună, precum și pentru a asigura o repartizare echitabilă a costurilor operaționale, astfel încât statele membre să fie încurajate să contribuie cu forțe, fără să fie restricționate de capacitățile lor financiare; consideră că o astfel de reformă ar trebui să asigure că toate costurile comune menționate în anexele I-IV la Decizia Consiliului (PESC) 2015/528 din 27 martie 2015 sunt întotdeauna suportate de mecanismul Athena; consideră că mecanismul Athena reformat ar trebui utilizat, de asemenea, pentru finanțarea „forței integrate europene” (după crearea sa în cadrul PESCO), inclusiv a grupurilor tactice de luptă ale UE; |
| --- | --- |

48.

| 49. | cere ca misiunile europene de pregătire militară în străinătate să își îndeplinească sarcina de a pregăti unități militare naționale locale care să fie capabile să înfrunte condiții de război și amenințări la adresa securității (revolte și terorism); consideră că, prin urmare, acestea ar trebui să dispună de armele și de echipamentele necesare atât pentru pregătire, cât și pentru capacitatea de a opera pe teren, iar militarii europeni însărcinați cu pregătirea acestora ar trebui să aibă posibilitatea de a-i însoți ca observatori, fără a interveni în operațiuni, astfel încât să poată evalua eficiența pregătirii și, ulterior, să facă ajustările necesare și să deruleze din nou programe de pregătire; |
| --- | --- |

49.

| 50. | subliniază necesitatea unei dezbateri mai aprofundate asupra relațiilor viitoare dintre Uniune și Regatul Unit în chestiuni privind PSAC și în special în domeniul capabilităților militare, în cazul în care Regatul Unit decide să declanșeze articolul 50 din TUE; consideră că trebuie găsite noi modalități de comandă în ceea ce privește Comandamentul de operații pentru operațiunea Atalanta de la Northwood; |
| --- | --- |

50.

| 51. | invită Consiliul și VP/ÎR să asigure coordonarea la toate nivelurile de interacțiune: civile și militare, SEAE/Comisie și EU/statele membre; salută legăturile intrinseci dintre securitatea internă și cea externă stabilite de Strategia globală și invită VP/ÎR și Comisia să garanteze coerența și să se asigure că aspectele interne și externe ale securității sunt coordonate în mod corespunzător, inclusiv la nivel administrativ; |
| --- | --- |

51.

| 52. | subliniază că UE trebuie să își intensifice eforturile de consolidare a guvernării globale, ceea ce va conduce la o îmbunătățire a contextului strategic și de securitate; invită statele membre să promoveze reforma ONU pentru a îmbunătăți legitimitatea, transparența, procesele de responsabilizare și eficiența acesteia; consideră că este necesară o reformă a Consiliului de Securitate al ONU, în special în ceea ce privește componența acestuia și procedurile sale de vot, pentru a-i crește capacitatea de a acționa în mod decisiv în fața provocărilor mondiale în domeniul securității, depășindu-și perspectiva pur militară; |
| --- | --- |

52.

| 53. | subliniază că factorul uman este unul dintre cele mai valoroase atuuri în eforturile către o apărare comună; consideră că este nevoie de mai multe investiții în pregătirea și educația în domeniul PSAC, urmărind totodată instituirea unui sistem integrat bazat pe centre militare naționale, având în vedere că atât pregătirea, cât și educația reprezintă instrumente puternice pentru a progresa în acest domeniu; |
| --- | --- |

53.

| 54. | consideră că opiniile exprimate de Parlamentul European prin prezenta rezoluție constituie recomandări adresate Consiliului și VP/ÎR, în conformitate cu articolul 36 din TUE; consideră că aceste recomandări ar trebui luate în considerare în mod corespunzător de VP/ÎR în toate propunerile de dezvoltare a PSAC, precum și de Consiliu când adoptă aceste propuneri, ca exemplu de bună practică a cooperării mutuale sincere între instituțiile Uniunii; |
| --- | --- |

54.

| 55. | subliniază că articolul 21 din TUE prevede explicit că „acțiunea Uniunii pe scena internațională are la bază principiile care au inspirat crearea, dezvoltarea și extinderea sa și pe care intenționează să le promoveze în lumea întreagă: democrația, statul de drept, universalitatea și indivizibilitatea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, respectarea demnității umane, principiile egalității și solidarității, precum și respectarea principiilor Cartei Organizației Națiunilor Unite și a dreptului internațional.”; |
| --- | --- |

55.

Posibile evoluții și adaptări ale structurii instituționale actuale a Uniunii Europene

| 56. | cere membrilor unei viitoare convenții:






  — | să ia în considerare recomandările și orientările acestei rezoluții, a rezoluțiilor Parlamentului privind punerea în aplicare a politicii de securitate și apărare comună și a celor privind Uniunea Europeană a Apărării; |
| --- | --- | --- |

56.

—

să ia în considerare recomandările și orientările acestei rezoluții, a rezoluțiilor Parlamentului privind punerea în aplicare a politicii de securitate și apărare comună și a celor privind Uniunea Europeană a Apărării;

| — | să includă, pe baza recomandărilor și orientărilor din aceste rezoluții, dispoziții într-un viitor tratat al Uniunii care:






  — | stabilesc forțe armate europene, capabile să desfășoare forțe de luptă pentru conflicte de mare intensitate, forțe de stabilizare pentru securizarea încetării focului sau a acordurilor de pace și pentru asigurarea misiunilor de evacuare, servicii medicale, inclusiv spitale mobile de campanie, precum și forțe pentru asigurarea logisticii militare și a ingineriei militare; |
| --- | --- | --- |

—

să includă, pe baza recomandărilor și orientărilor din aceste rezoluții, dispoziții într-un viitor tratat al Uniunii care:

—

stabilesc forțe armate europene, capabile să desfășoare forțe de luptă pentru conflicte de mare intensitate, forțe de stabilizare pentru securizarea încetării focului sau a acordurilor de pace și pentru asigurarea misiunilor de evacuare, servicii medicale, inclusiv spitale mobile de campanie, precum și forțe pentru asigurarea logisticii militare și a ingineriei militare;

| — | stabilesc, în cadrul politicii comune de apărare a Uniunii, orientări precise și obligatorii pentru activarea și implementarea clauzei de ajutor reciproc și asistență; |
| --- | --- |

—

stabilesc, în cadrul politicii comune de apărare a Uniunii, orientări precise și obligatorii pentru activarea și implementarea clauzei de ajutor reciproc și asistență;

| — | asigură schimbul obligatoriu de informații la nivel european între structurile naționale de informații în cadrul unor structuri de cooperare adecvate; |
| --- | --- |

—

asigură schimbul obligatoriu de informații la nivel european între structurile naționale de informații în cadrul unor structuri de cooperare adecvate;

| — | instituie un grup de lucru permanent pe „probleme de apărare” în rândul membrilor Comisiei, prezidat de VP/ÎR; asociază Parlamentul cu acest grup prin reprezentanții permanenți; implică și mai mult Comisia în domeniul apărării, printr-o cercetare, o planificare și o punere în aplicare bine orientate; permite VP/ÎR să integreze problematica schimbărilor climatice în toate acțiunile externe ale UE și, în special, în PSAC; |
| --- | --- |

—

instituie un grup de lucru permanent pe „probleme de apărare” în rândul membrilor Comisiei, prezidat de VP/ÎR; asociază Parlamentul cu acest grup prin reprezentanții permanenți; implică și mai mult Comisia în domeniul apărării, printr-o cercetare, o planificare și o punere în aplicare bine orientate; permite VP/ÎR să integreze problematica schimbărilor climatice în toate acțiunile externe ale UE și, în special, în PSAC;

| — | să ia în considerare evaluarea, din perspectiva politicii financiare și bugetare, a cheltuielilor de apărare ale statelor membre în cadrul unui viitor semestru european pentru apărare, adică să ia în considerare cât de mult cheltuie fiecare stat membru în acest domeniu, pentru a face legătura între importanța cheltuielilor individuale și securitatea Europei în ansamblul său; consideră că, pe termen lung, UE ar trebui să exploreze posibilitățile unui buget comun și să îl aibă în vedere; |
| --- | --- |

—

să ia în considerare evaluarea, din perspectiva politicii financiare și bugetare, a cheltuielilor de apărare ale statelor membre în cadrul unui viitor semestru european pentru apărare, adică să ia în considerare cât de mult cheltuie fiecare stat membru în acest domeniu, pentru a face legătura între importanța cheltuielilor individuale și securitatea Europei în ansamblul său; consideră că, pe termen lung, UE ar trebui să exploreze posibilitățile unui buget comun și să îl aibă în vedere;

o

o o

| 57. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului European, Consiliului, Comisiei, Vicepreședintei Comisiei/Înalta Reprezentantă a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Secretarului General al ONU, Secretarului General al Organizației Tratatului Atlanticului de Nord, agențiilor UE în domeniul spațiului, al securității și al apărării, precum și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0120.

(2)  JO C 419, 16.12.2015, p. 138.

(3)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0435.

(4)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0019.

(5)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0440.

(6)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0049.

(7)  JO L 298, 26.10.2012, p. 1.

(8)  JO L 266, 13.10.2015, p. 55.

(9)  JO L 27, 30.1.2001, p. 1.

---

| 25.7.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 263/136 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 263/136

---

P8_TA(2017)0093

O politică integrată a Uniunii Europene pentru regiunea arctică

Rezoluţia Parlamentului European din 16 martie 2017 referitoare la o politică integrată a Uniunii Europene pentru regiunea arctică (2016/2228(INI))

(2018/C 263/19)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării (UNCLOS), încheiată la 10 decembrie 1982, în vigoare din 16 noiembrie 1994 și Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării (UNCLOS), încheiată la 10 decembrie 1982, în vigoare din 16 noiembrie 1994 și Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC),

| — | având în vedere Acordul de la Paris din 12 decembrie 2015, încheiat cu ocazia celei de-a 21-a Conferințe a părților la CCONUSC (Acordul de la Paris), precum și votul din 4 octombrie 2016 al Parlamentului European privind ratificarea acordului (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de la Paris din 12 decembrie 2015, încheiat cu ocazia celei de-a 21-a Conferințe a părților la CCONUSC (Acordul de la Paris), precum și votul din 4 octombrie 2016 al Parlamentului European privind ratificarea acordului (1),

| — | având în vedere Convenția de la Minamata, Convenția privind poluarea atmosferică transfrontalieră pe distanțe lungi, Protocolul de la Göteborg, Convenția de la Stockholm, Convenția de la Århus și Convenția privind diversitatea biologică, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția de la Minamata, Convenția privind poluarea atmosferică transfrontalieră pe distanțe lungi, Protocolul de la Göteborg, Convenția de la Stockholm, Convenția de la Århus și Convenția privind diversitatea biologică,

| — | având în vedere summitul Organizației Națiunilor Unite privind dezvoltarea durabilă și documentul final adoptat de Adunarea Generală la 25 septembrie 2015, intitulat „Transformarea lumii în care trăim: agenda 2030 pentru dezvoltarea durabilă” (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere summitul Organizației Națiunilor Unite privind dezvoltarea durabilă și documentul final adoptat de Adunarea Generală la 25 septembrie 2015, intitulat „Transformarea lumii în care trăim: agenda 2030 pentru dezvoltarea durabilă” (2),

| — | având în vedere Convenția UNESCO din 16 noiembrie 1972 privind protecția patrimoniului mondial, cultural și natural, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția UNESCO din 16 noiembrie 1972 privind protecția patrimoniului mondial, cultural și natural,

| — | având în vedere Convenția OIM nr. 169, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția OIM nr. 169,

| — | având în vedere Declarația de la Ilulissat, anunțată de către cele cinci state de coastă cu deschidere la Oceanul Arctic la 28 mai 2008, la Conferința privind Oceanul Arctic din Ilulissat, Groenlanda, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Ilulissat, anunțată de către cele cinci state de coastă cu deschidere la Oceanul Arctic la 28 mai 2008, la Conferința privind Oceanul Arctic din Ilulissat, Groenlanda,

| — | având în vedere Declarația inuiților din regiunea polară privind principiile de dezvoltare a resurselor în Inuit Nunaat (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația inuiților din regiunea polară privind principiile de dezvoltare a resurselor în Inuit Nunaat (3),

| — | având în vedere adoptarea de către Adunarea Generală a ONU a Declarației nr. 61/295 privind drepturile popoarelor indigene (UNDRIP), la 13 septembrie 2007, |
| --- | --- |

—

având în vedere adoptarea de către Adunarea Generală a ONU a Declarației nr. 61/295 privind drepturile popoarelor indigene (UNDRIP), la 13 septembrie 2007,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului privind chestiunile arctice, în special cele din 20 iunie 2016, 12 mai 2014, 8 decembrie 2009 și 8 decembrie 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului privind chestiunile arctice, în special cele din 20 iunie 2016, 12 mai 2014, 8 decembrie 2009 și 8 decembrie 2008,

| — | având în vedere Strategia globală a UE pentru politica externă și de securitate a Uniunii Europene din iunie 2016 privind o „Viziune comună, acțiuni comune: o Europă mai puternică”, precum și „Raportul PESC – Prioritățile noastre în 2016”, astfel cum a fost aprobat de Consiliu la 17 octombrie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia globală a UE pentru politica externă și de securitate a Uniunii Europene din iunie 2016 privind o „Viziune comună, acțiuni comune: o Europă mai puternică”, precum și „Raportul PESC – Prioritățile noastre în 2016”, astfel cum a fost aprobat de Consiliu la 17 octombrie 2016,

| — | având în vedere comunicarea comună făcută de Comisie și Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (ÎR) la 27 aprilie 2016 privind „O politică integrată a Uniunii Europene pentru regiunea arctică” (JOIN(2016)0021), Comunicarea comună a Comisiei și ÎR din 26 iunie 2012 privind „Dezvoltarea unei politici a Uniunii Europene pentru regiunea arctică” (JOIN(2012)0019) și Comunicarea Comisiei din 20 noiembrie 2008 privind „Uniunea Europeană și regiunea arctică” (COM(2008)0763), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună făcută de Comisie și Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (ÎR) la 27 aprilie 2016 privind „O politică integrată a Uniunii Europene pentru regiunea arctică” (JOIN(2016)0021), Comunicarea comună a Comisiei și ÎR din 26 iunie 2012 privind „Dezvoltarea unei politici a Uniunii Europene pentru regiunea arctică” (JOIN(2012)0019) și Comunicarea Comisiei din 20 noiembrie 2008 privind „Uniunea Europeană și regiunea arctică” (COM(2008)0763),

| — | având în vedere strategiile naționale arctice ale statelor arctice, în special cele ale regatului Danemarcei (2011), ale Suediei (2011) și ale Finlandei (2013), precum și cele ale altor state membre ale UE și ale altor state membre ale SEE, |
| --- | --- |

—

având în vedere strategiile naționale arctice ale statelor arctice, în special cele ale regatului Danemarcei (2011), ale Suediei (2011) și ale Finlandei (2013), precum și cele ale altor state membre ale UE și ale altor state membre ale SEE,

| — | având în vedere Decizia 2014/137/UE a Consiliului din 14 martie 2014 privind relațiile dintre Uniunea Europeană, pe de o parte, și Groenlanda și Regatul Danemarcei, pe de altă parte, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2014/137/UE a Consiliului din 14 martie 2014 privind relațiile dintre Uniunea Europeană, pe de o parte, și Groenlanda și Regatul Danemarcei, pe de altă parte,

| — | având în vedere Declarația privind înființarea Consiliului Arctic (CA) și programul actual al CA pentru perioada 2015-2017 stabilit în timpul președinției SUA, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația privind înființarea Consiliului Arctic (CA) și programul actual al CA pentru perioada 2015-2017 stabilit în timpul președinției SUA,

| — | având în vedere declarația de la cea de-a 20-a aniversare a Cooperării Euro-Arctice la Marea Barents, formulată la Kirkenes, Norvegia, la 3-4 iunie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația de la cea de-a 20-a aniversare a Cooperării Euro-Arctice la Marea Barents, formulată la Kirkenes, Norvegia, la 3-4 iunie 2013,

| — | având în vedere declarațiile Conferinței parlamentarilor din regiunea arctică (CPAR) și Conferința parlamentară din zona Mării Barents (BPC), în special Declarația adoptată în urma celei de a XII-a Conferințe a CPAR din Ulan Ude, Rusia, 14-16 iunie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile Conferinței parlamentarilor din regiunea arctică (CPAR) și Conferința parlamentară din zona Mării Barents (BPC), în special Declarația adoptată în urma celei de a XII-a Conferințe a CPAR din Ulan Ude, Rusia, 14-16 iunie 2016,

| — | având în vedere declarația comună a celei de-a treia reuniuni ministeriale a Dimensiunii nordice reînnoite, care a avut loc la Bruxelles, la 18 februarie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună a celei de-a treia reuniuni ministeriale a Dimensiunii nordice reînnoite, care a avut loc la Bruxelles, la 18 februarie 2013,

| — | având în vedere declarațiile adoptate cu ocazia Forumului Parlamentar al Dimensiunii nordice la Reykjavik, Islanda, în mai 2015, la Arhangelsk, Rusia, în noiembrie 2013, la Tromsø, Norvegia, în februarie 2011 și la Bruxelles în septembrie 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile adoptate cu ocazia Forumului Parlamentar al Dimensiunii nordice la Reykjavik, Islanda, în mai 2015, la Arhangelsk, Rusia, în noiembrie 2013, la Tromsø, Norvegia, în februarie 2011 și la Bruxelles în septembrie 2009,

| — | având în vedere Codul internațional privind navele care acționează în apele polare adoptat de Organizația Maritimă Internațională (OMI), |
| --- | --- |

—

având în vedere Codul internațional privind navele care acționează în apele polare adoptat de Organizația Maritimă Internațională (OMI),

| — | având în vedere Convenția internațională pentru prevenirea poluării de către nave (MARPOL), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția internațională pentru prevenirea poluării de către nave (MARPOL),

| — | având în vedere Convenția privind poluarea cu petrol, Fondul pentru compensarea prejudiciilor cauzate de poluarea cu petrol și Fondul suplimentar, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția privind poluarea cu petrol, Fondul pentru compensarea prejudiciilor cauzate de poluarea cu petrol și Fondul suplimentar,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 21 noiembrie 2013 referitoare la implementarea politicii de securitate și apărare comune (pe baza Raportului anual al Consiliului către Parlamentul European privind politica externă și de securitate comună) (4), Rezoluția sa din 12 septembrie 2013 referitoare la dimensiunea maritimă a politicii de securitate și apărare comune (5), Rezoluția sa din 22 noiembrie 2012 referitoare la rolul politicii de securitate și apărare comune în cazul crizelor și al dezastrelor naturale generate de climă (6), Rezoluția sa din 12 septembrie 2012 referitoare la Raportul anual al Consiliului înaintat Parlamentului European privind politica externă și de securitate comună (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 21 noiembrie 2013 referitoare la implementarea politicii de securitate și apărare comune (pe baza Raportului anual al Consiliului către Parlamentul European privind politica externă și de securitate comună) (4), Rezoluția sa din 12 septembrie 2013 referitoare la dimensiunea maritimă a politicii de securitate și apărare comune (5), Rezoluția sa din 22 noiembrie 2012 referitoare la rolul politicii de securitate și apărare comune în cazul crizelor și al dezastrelor naturale generate de climă (6), Rezoluția sa din 12 septembrie 2012 referitoare la Raportul anual al Consiliului înaintat Parlamentului European privind politica externă și de securitate comună (7),

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind regiunea arctică, în special Rezoluția sa din 12 martie 2014 referitoare la strategia Uniunii Europene pentru regiunea arctică (8), Rezoluția sa din 20 ianuarie 2011 referitoare la o politică durabilă a UE pentru nordul îndepărtat (9) și Rezoluția sa din 9 octombrie 2008 referitoare la reglementarea regiunii arctice (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind regiunea arctică, în special Rezoluția sa din 12 martie 2014 referitoare la strategia Uniunii Europene pentru regiunea arctică (8), Rezoluția sa din 20 ianuarie 2011 referitoare la o politică durabilă a UE pentru nordul îndepărtat (9) și Rezoluția sa din 9 octombrie 2008 referitoare la reglementarea regiunii arctice (10),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 2 februarie 2016 referitoare la evaluarea la jumătatea perioadei a strategiei UE în domeniul biodiversității (11) și Rezoluția sa din 12 mai 2016 referitoare la acțiunile subsecvente Agendei 2030 și la evaluarea acesteia (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 2 februarie 2016 referitoare la evaluarea la jumătatea perioadei a strategiei UE în domeniul biodiversității (11) și Rezoluția sa din 12 mai 2016 referitoare la acțiunile subsecvente Agendei 2030 și la evaluarea acesteia (12),

| — | având în vedere recomandările relevante ale Delegației pentru relațiile cu Elveția și Norvegia, Comisia parlamentară mixtă UE-Islanda și Comisia parlamentară mixtă a Spațiului Economic European (Delegația SINEAA), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandările relevante ale Delegației pentru relațiile cu Elveția și Norvegia, Comisia parlamentară mixtă UE-Islanda și Comisia parlamentară mixtă a Spațiului Economic European (Delegația SINEAA),

| — | având în vedere Strategia spațială pentru Europa (COM(2016)0705), publicată de Comisie la 26 octombrie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia spațială pentru Europa (COM(2016)0705), publicată de Comisie la 26 octombrie 2016,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 2015/1775 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 octombrie 2015 privind comerțul cu produse derivate din focă, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 2015/1775 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 octombrie 2015 privind comerțul cu produse derivate din focă,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere deliberările comune ale Comisiei pentru afaceri externe și ale Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, în temeiul articolului 55 din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere deliberările comune ale Comisiei pentru afaceri externe și ale Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, în temeiul articolului 55 din Regulamentul de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și al Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizele Comisiei pentru comerț internațional, Comisiei pentru dezvoltare regională și Comisiei pentru pescuit (A8-0032/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și al Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizele Comisiei pentru comerț internațional, Comisiei pentru dezvoltare regională și Comisiei pentru pescuit (A8-0032/2017),

| A. | întrucât UE este un actor la scară mondială; întrucât UE este implicată de multă vreme în regiunea arctică, din motive istorice, geografice, economice și de cercetare; întrucât trei dintre statele sale membre – Danemarca, Finlanda și Suedia – sunt țări arctice; întrucât regiunea arctică este înconjurată de ape internaționale, iar cetățenii și guvernele din toată lumea, inclusiv din Uniunea Europeană, au responsabilitatea de a susține protejarea regiunii arctice; |
| --- | --- |

A.

întrucât UE este un actor la scară mondială; întrucât UE este implicată de multă vreme în regiunea arctică, din motive istorice, geografice, economice și de cercetare; întrucât trei dintre statele sale membre – Danemarca, Finlanda și Suedia – sunt țări arctice; întrucât regiunea arctică este înconjurată de ape internaționale, iar cetățenii și guvernele din toată lumea, inclusiv din Uniunea Europeană, au responsabilitatea de a susține protejarea regiunii arctice;

| B. | întrucât implicarea UE în regiunea nordică și în regiunea arctică datează deja de la începutul anilor 1990, prin participarea sa la înființarea Consiliului Statelor de la Marea Baltică (CSMB), a Consiliului Euro-Arctic al Mării Barents (BEAC) și prin calitatea Comisiei de membru cu drepturi depline în aceste consilii; |
| --- | --- |

B.

întrucât implicarea UE în regiunea nordică și în regiunea arctică datează deja de la începutul anilor 1990, prin participarea sa la înființarea Consiliului Statelor de la Marea Baltică (CSMB), a Consiliului Euro-Arctic al Mării Barents (BEAC) și prin calitatea Comisiei de membru cu drepturi depline în aceste consilii;

| C. | întrucât politica privind Dimensiunea nordică (DN), cu impact asupra afacerilor interne dar și externe ale UE, a evoluat într-un parteneriat egal între UE, Rusia, Norvegia și Islanda; întrucât, pe lângă partenerii DN, mai multe organizații multilaterale participă la această politică comună, cum ar fi CA, CSMB și BEAC, în timp ce Canada și Statele Unite au statutul de observatori; întrucât politica acoperă o zonă geografică largă și joacă un rol important în ceea ce privește dezvoltarea durabilă, sănătatea publică și bunăstarea socială, cultura, protecția mediului, transportul și logistica, prin cooperare regională practică; |
| --- | --- |

C.

întrucât politica privind Dimensiunea nordică (DN), cu impact asupra afacerilor interne dar și externe ale UE, a evoluat într-un parteneriat egal între UE, Rusia, Norvegia și Islanda; întrucât, pe lângă partenerii DN, mai multe organizații multilaterale participă la această politică comună, cum ar fi CA, CSMB și BEAC, în timp ce Canada și Statele Unite au statutul de observatori; întrucât politica acoperă o zonă geografică largă și joacă un rol important în ceea ce privește dezvoltarea durabilă, sănătatea publică și bunăstarea socială, cultura, protecția mediului, transportul și logistica, prin cooperare regională practică;

| D. | întrucât UE și-a construit și consolidat treptat politica privind regiunea arctică; întrucât implicarea crescândă și interesele comune ale UE sunt servite cel mai bine de măsuri comune bine coordonate; întrucât provocările legate de regiunea arctică necesită un răspuns comun la nivel regional și internațional; |
| --- | --- |

D.

întrucât UE și-a construit și consolidat treptat politica privind regiunea arctică; întrucât implicarea crescândă și interesele comune ale UE sunt servite cel mai bine de măsuri comune bine coordonate; întrucât provocările legate de regiunea arctică necesită un răspuns comun la nivel regional și internațional;

| E. | întrucât regiunea arctică se confruntă cu provocări sociale, economice și de mediu unice; |
| --- | --- |

E.

întrucât regiunea arctică se confruntă cu provocări sociale, economice și de mediu unice;

| F. | întrucât regiunea europeană arctică are o populație redusă, distribuită pe un areal vast caracterizat de lipsa legăturilor de transport, de exemplu a drumurilor, a căilor ferate și a zborurilor care să conecteze regiunile estice cu cele vestice; întrucât regiunea europeană arctică suferă din cauza nivelului scăzut al investițiilor; |
| --- | --- |

F.

întrucât regiunea europeană arctică are o populație redusă, distribuită pe un areal vast caracterizat de lipsa legăturilor de transport, de exemplu a drumurilor, a căilor ferate și a zborurilor care să conecteze regiunile estice cu cele vestice; întrucât regiunea europeană arctică suferă din cauza nivelului scăzut al investițiilor;

| G. | întrucât regiunii arctice i se aplică un cadru juridic internațional larg; |
| --- | --- |

G.

întrucât regiunii arctice i se aplică un cadru juridic internațional larg;

| H. | întrucât CA este principalul forum pentru cooperare în regiunea arctică; întrucât, în cei 20 de ani de la înființare, CA și-a demonstrat abilitatea de a menține cooperarea într-un regim constructiv și pozitiv, de a se adapta noilor provocări și de a își asuma noi responsabilități; |
| --- | --- |

H.

întrucât CA este principalul forum pentru cooperare în regiunea arctică; întrucât, în cei 20 de ani de la înființare, CA și-a demonstrat abilitatea de a menține cooperarea într-un regim constructiv și pozitiv, de a se adapta noilor provocări și de a își asuma noi responsabilități;

| I. | întrucât statele arctice își exercită suveranitatea și jurisdicția asupra teritoriilor și apelor lor; întrucât drepturile locuitorilor din regiunea arctică de a continua utilizarea durabilă a resurselor lor naturale trebuie să fie respectate; |
| --- | --- |

I.

întrucât statele arctice își exercită suveranitatea și jurisdicția asupra teritoriilor și apelor lor; întrucât drepturile locuitorilor din regiunea arctică de a continua utilizarea durabilă a resurselor lor naturale trebuie să fie respectate;

| J. | întrucât interesul pentru zona arctică și resursele sale este în creștere datorită mediului în schimbare al acestei zone și a insuficienței resurselor; întrucât importanța geopolitică a regiunii este în creștere; întrucât efectele schimbărilor climatice și competiția crescândă pentru accesul la zona arctică și la resursele sale naturale, precum și intensificarea activităților economice au creat riscuri în regiune, inclusiv provocări la adresa mediului și a securității umane, dar și noi oportunități, cum ar fi cele legate de o bioeconomie sustenabilă foarte dezvoltată; întrucât, ca urmare a schimbărilor climatice, se vor deschide noi căi de navigație și noi zone de pescuit și resurse naturale ar putea conduce la intensificarea activității umane și a provocărilor de mediu în regiune; |
| --- | --- |

J.

întrucât interesul pentru zona arctică și resursele sale este în creștere datorită mediului în schimbare al acestei zone și a insuficienței resurselor; întrucât importanța geopolitică a regiunii este în creștere; întrucât efectele schimbărilor climatice și competiția crescândă pentru accesul la zona arctică și la resursele sale naturale, precum și intensificarea activităților economice au creat riscuri în regiune, inclusiv provocări la adresa mediului și a securității umane, dar și noi oportunități, cum ar fi cele legate de o bioeconomie sustenabilă foarte dezvoltată; întrucât, ca urmare a schimbărilor climatice, se vor deschide noi căi de navigație și noi zone de pescuit și resurse naturale ar putea conduce la intensificarea activității umane și a provocărilor de mediu în regiune;

| K. | întrucât zona arctică constituie de multă vreme o regiune de cooperare internațională constructivă și întrucât este necesar ca aceasta să rămână o zonă cu tensiuni scăzute; |
| --- | --- |

K.

întrucât zona arctică constituie de multă vreme o regiune de cooperare internațională constructivă și întrucât este necesar ca aceasta să rămână o zonă cu tensiuni scăzute;

| L. | întrucât buna accesibilitate pentru o mai bună conectare a zonelor rurale la restul UE este o condiție prealabilă pentru dezvoltarea economică durabilă și competitivă în centrele de creștere nordice, date fiind interesul în creștere al investitorilor și al părților interesate pentru resursele neexploatate din zonă și rolul lor de puncte focale în preocupările de mediu; |
| --- | --- |

L.

întrucât buna accesibilitate pentru o mai bună conectare a zonelor rurale la restul UE este o condiție prealabilă pentru dezvoltarea economică durabilă și competitivă în centrele de creștere nordice, date fiind interesul în creștere al investitorilor și al părților interesate pentru resursele neexploatate din zonă și rolul lor de puncte focale în preocupările de mediu;

| M. | întrucât în 2015, Federația Rusă a înființat cel puțin șase baze noi la nordul Cercului Polar, inclusiv șase porturi de mare adâncime și 13 aerodromuri, și și-a intensificat prezența în regiunea arctică în materie de forțe terestre; |
| --- | --- |

M.

întrucât în 2015, Federația Rusă a înființat cel puțin șase baze noi la nordul Cercului Polar, inclusiv șase porturi de mare adâncime și 13 aerodromuri, și și-a intensificat prezența în regiunea arctică în materie de forțe terestre;

| N. | întrucât ecosisteme robuste, sănătoase și durabile ale regiunii arctice, locuite de comunități viabile, sunt de o importanță strategică pentru stabilitatea politică și economică a Europei și a lumii; întrucât regiunea arctică cuprinde mai mult de jumătate dintre zonele umede din lume și joacă un rol esențial în purificarea apei; întrucât această regiune contribuie la atingerea obiectivelor privind starea bună a apelor din Uniunea Europeană în temeiul Directivei-cadru privind apa; întrucât costurile inacțiunii în ceea ce privește conservarea socio-ecosistemelor regiunii arctice cresc exponențial; |
| --- | --- |

N.

întrucât ecosisteme robuste, sănătoase și durabile ale regiunii arctice, locuite de comunități viabile, sunt de o importanță strategică pentru stabilitatea politică și economică a Europei și a lumii; întrucât regiunea arctică cuprinde mai mult de jumătate dintre zonele umede din lume și joacă un rol esențial în purificarea apei; întrucât această regiune contribuie la atingerea obiectivelor privind starea bună a apelor din Uniunea Europeană în temeiul Directivei-cadru privind apa; întrucât costurile inacțiunii în ceea ce privește conservarea socio-ecosistemelor regiunii arctice cresc exponențial;

| O. | întrucât calota de gheață din regiunea arctică s-a diminuat în mod semnificativ din 1981, zonele sub permafrost descresc (cu riscul de eliberare accidentală a unor cantități enorme de dioxid de carbon (13) și metan în atmosferă), stratul de zăpadă continuă să se reducă și ghețarii care se topesc contribuie la creșterea nivelului apei mărilor; întrucât s-a observat că gheața marină dispare într-un ritm și mai rapid decât cel prevăzut în modele și că volumul acesteia pe durata verii a scăzut cu peste 40 % în 35 de ani; întrucât schimbările climatice avansează într-un ritm de două ori mai rapid – și în tendință de accelerare – în regiunile polare, determinând modificări necunoscute și imprevizibile asupra ecosistemelor din lume; |
| --- | --- |

O.

întrucât calota de gheață din regiunea arctică s-a diminuat în mod semnificativ din 1981, zonele sub permafrost descresc (cu riscul de eliberare accidentală a unor cantități enorme de dioxid de carbon (13) și metan în atmosferă), stratul de zăpadă continuă să se reducă și ghețarii care se topesc contribuie la creșterea nivelului apei mărilor; întrucât s-a observat că gheața marină dispare într-un ritm și mai rapid decât cel prevăzut în modele și că volumul acesteia pe durata verii a scăzut cu peste 40 % în 35 de ani; întrucât schimbările climatice avansează într-un ritm de două ori mai rapid – și în tendință de accelerare – în regiunile polare, determinând modificări necunoscute și imprevizibile asupra ecosistemelor din lume;

| P. | întrucât trei state membre (Danemarca, Finlanda și Suedia) și una dintre țările și teritoriile de peste mări (Groenlanda) sunt membre ale CA, format din opt membri, iar alte șapte state membre (Franța, Germania, Italia, Țările de Jos, Polonia, Spania și Regatul Unit) au statut de observator; întrucât UE așteaptă cu interes definitivarea statutului său oficial de observator în CA; |
| --- | --- |

P.

întrucât trei state membre (Danemarca, Finlanda și Suedia) și una dintre țările și teritoriile de peste mări (Groenlanda) sunt membre ale CA, format din opt membri, iar alte șapte state membre (Franța, Germania, Italia, Țările de Jos, Polonia, Spania și Regatul Unit) au statut de observator; întrucât UE așteaptă cu interes definitivarea statutului său oficial de observator în CA;

| Q. | întrucât protecția mediului și dezvoltarea durabilă sunt cele două principii fundamentale ale declarației de la Ottawa care a pus bazele CA în 1996; |
| --- | --- |

Q.

întrucât protecția mediului și dezvoltarea durabilă sunt cele două principii fundamentale ale declarației de la Ottawa care a pus bazele CA în 1996;

| R. | întrucât aproximativ patru milioane de persoane trăiesc în regiunea arctică, dintre care 10 % sunt comunități indigene; întrucât mediul arctic vulnerabil și drepturile fundamentale ale popoarelor indigene trebuie respectate și protejate cu garanții mai stricte; întrucât drepturile popoarelor indigene și locale de a aproba și a participa la procesul decizional care afectează extragerea de resurse naturale trebuie să fie garantate; întrucât prezența din ce în ce mai mare a poluanților și a metalelor grele în zona arctică are un impact negativ asupra lanțului alimentar, prin faptul că acestea se regăsesc în floră și în faună, în special în pește, și constituie o problemă semnificativă pentru sănătatea locuitorilor și a consumatorilor de produse pescărești din alte regiuni; |
| --- | --- |

R.

întrucât aproximativ patru milioane de persoane trăiesc în regiunea arctică, dintre care 10 % sunt comunități indigene; întrucât mediul arctic vulnerabil și drepturile fundamentale ale popoarelor indigene trebuie respectate și protejate cu garanții mai stricte; întrucât drepturile popoarelor indigene și locale de a aproba și a participa la procesul decizional care afectează extragerea de resurse naturale trebuie să fie garantate; întrucât prezența din ce în ce mai mare a poluanților și a metalelor grele în zona arctică are un impact negativ asupra lanțului alimentar, prin faptul că acestea se regăsesc în floră și în faună, în special în pește, și constituie o problemă semnificativă pentru sănătatea locuitorilor și a consumatorilor de produse pescărești din alte regiuni;

| S. | întrucât ecosistemele arctice, inclusiv flora și fauna, sunt deosebit de vulnerabile la perturbări, având nevoie de perioade de recuperare relativ îndelungate; întrucât consecințele negative asupra mediului sunt deseori cumulative și ireversibile și au adesea un impact geografic și ecologic extern (de exemplu, daune aduse ecosistemelor oceanice); |
| --- | --- |

S.

întrucât ecosistemele arctice, inclusiv flora și fauna, sunt deosebit de vulnerabile la perturbări, având nevoie de perioade de recuperare relativ îndelungate; întrucât consecințele negative asupra mediului sunt deseori cumulative și ireversibile și au adesea un impact geografic și ecologic extern (de exemplu, daune aduse ecosistemelor oceanice);

| T. | întrucât, în ultimele decenii, temperaturile din regiunea arctică au crescut de aproximativ două ori mai rapid decât media globală; |
| --- | --- |

T.

întrucât, în ultimele decenii, temperaturile din regiunea arctică au crescut de aproximativ două ori mai rapid decât media globală;

| U. | întrucât cantitățile crescute de emisii de gaze cu efect de seră și poluarea aerului în atmosferă contribuie la schimbarea climei în regiunea arctică; întrucât poluarea din clima arctică provine în principal de la emițători asiatici, nord-americani și europeni, astfel încât măsurile de reducere a emisiilor din UE joacă un rol important în combaterea schimbărilor climatice din regiunea arctică; |
| --- | --- |

U.

întrucât cantitățile crescute de emisii de gaze cu efect de seră și poluarea aerului în atmosferă contribuie la schimbarea climei în regiunea arctică; întrucât poluarea din clima arctică provine în principal de la emițători asiatici, nord-americani și europeni, astfel încât măsurile de reducere a emisiilor din UE joacă un rol important în combaterea schimbărilor climatice din regiunea arctică;

| V. | întrucât riscurile reprezentate de utilizarea păcurii grele în transportul maritim din regiunea arctică sunt multiple: în cazul deversărilor, acest combustibil deosebit de dens se emulsionează, se scufundă și poate fi transportat pe distanțe lungi dacă este prins în gheață; păcura grea deversată reprezintă un risc enorm pentru securitatea alimentelor consumate de comunitățile indigene din zona arctică, a căror subzistență depinde de pescuit și de vânătoare; arderea păcurii grele produce oxizi de sulf și metale grele, precum și cantități mari de negru de fum care, odată depuse pe gheața din zona arctică, stimulează absorbția căldurii în masa de gheață, accelerând procesul de topire și efectele schimbărilor climatice; întrucât transportul și utilizarea păcurii grele sunt interzise de OMI în apele din jurul regiunii antarctice; |
| --- | --- |

V.

întrucât riscurile reprezentate de utilizarea păcurii grele în transportul maritim din regiunea arctică sunt multiple: în cazul deversărilor, acest combustibil deosebit de dens se emulsionează, se scufundă și poate fi transportat pe distanțe lungi dacă este prins în gheață; păcura grea deversată reprezintă un risc enorm pentru securitatea alimentelor consumate de comunitățile indigene din zona arctică, a căror subzistență depinde de pescuit și de vânătoare; arderea păcurii grele produce oxizi de sulf și metale grele, precum și cantități mari de negru de fum care, odată depuse pe gheața din zona arctică, stimulează absorbția căldurii în masa de gheață, accelerând procesul de topire și efectele schimbărilor climatice; întrucât transportul și utilizarea păcurii grele sunt interzise de OMI în apele din jurul regiunii antarctice;

| W. | întrucât UE trebuie să joace un rol important în discuțiile și negocierile care au loc în cadrul forurilor internaționale, pentru ca toți actorii implicați să-și asume responsabilitatea în ceea ce privește reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră sau de poluanți, precum și pentru a face față provocărilor tot mai mari legate de gestionarea durabilă a resurselor; |
| --- | --- |

W.

întrucât UE trebuie să joace un rol important în discuțiile și negocierile care au loc în cadrul forurilor internaționale, pentru ca toți actorii implicați să-și asume responsabilitatea în ceea ce privește reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră sau de poluanți, precum și pentru a face față provocărilor tot mai mari legate de gestionarea durabilă a resurselor;

| X. | întrucât riscurile derivate din utilizarea energiei nucleare în spărgătoarele de gheață și în instalațiile de coastă ar trebui luate în considerare și reduse la minimum în toate activitățile legate de pregătire și intervenție; |
| --- | --- |

X.

întrucât riscurile derivate din utilizarea energiei nucleare în spărgătoarele de gheață și în instalațiile de coastă ar trebui luate în considerare și reduse la minimum în toate activitățile legate de pregătire și intervenție;

| Y. | întrucât depozitarea oricărui tip de deșeuri în permafrostul arctic nu reprezintă sub nicio formă o soluție durabilă de gestionare a deșeurilor, astfel cum au demonstrat rezultatele recente din Camp Century, Groenlanda; |
| --- | --- |

Y.

întrucât depozitarea oricărui tip de deșeuri în permafrostul arctic nu reprezintă sub nicio formă o soluție durabilă de gestionare a deșeurilor, astfel cum au demonstrat rezultatele recente din Camp Century, Groenlanda;

| Z. | întrucât politica UE din regiunea arctică ar trebui să reflecte mai îndeaproape obiectivele de dezvoltare durabilă pe care UE s-a angajat să le atingă până în 2030; |
| --- | --- |

Z.

întrucât politica UE din regiunea arctică ar trebui să reflecte mai îndeaproape obiectivele de dezvoltare durabilă pe care UE s-a angajat să le atingă până în 2030;

| AA. | întrucât un proces decizional bazat pe date științifice, inclusiv pe cunoștințele comunităților locale și ale comunităților indigene, este esențial pentru conservarea ecosistemelor fragile din regiunea arctică, pentru reducerea riscurilor, pentru a permite adaptarea comunităților locale și promovarea dezvoltării durabile; întrucât UE este cel mai mare finanțator mondial al cercetării în domeniul arctic și promovează liberul schimb al rezultatelor; |
| --- | --- |

AA.

întrucât un proces decizional bazat pe date științifice, inclusiv pe cunoștințele comunităților locale și ale comunităților indigene, este esențial pentru conservarea ecosistemelor fragile din regiunea arctică, pentru reducerea riscurilor, pentru a permite adaptarea comunităților locale și promovarea dezvoltării durabile; întrucât UE este cel mai mare finanțator mondial al cercetării în domeniul arctic și promovează liberul schimb al rezultatelor;

| AB. | întrucât o combinație echilibrată între expertiza și specializarea industrială din zona arctică, pe de o parte, și angajamentul în direcția unor obiective ecologice și de dezvoltare durabilă, pe de altă parte, are potențialul de a încuraja inovarea ecologică, simbioze industriale și o gestionare eficace a deșeurilor în regiunea arctică, menținând astfel atât mediul său imaculat, cât și potențialul său pentru oportunități de afaceri noi și emergente și pentru creșterea numărului de locuri de muncă, în procesul care contribuie la ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor și remedierea problemei îmbătrânirii populației; |
| --- | --- |

AB.

întrucât o combinație echilibrată între expertiza și specializarea industrială din zona arctică, pe de o parte, și angajamentul în direcția unor obiective ecologice și de dezvoltare durabilă, pe de altă parte, are potențialul de a încuraja inovarea ecologică, simbioze industriale și o gestionare eficace a deșeurilor în regiunea arctică, menținând astfel atât mediul său imaculat, cât și potențialul său pentru oportunități de afaceri noi și emergente și pentru creșterea numărului de locuri de muncă, în procesul care contribuie la ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor și remedierea problemei îmbătrânirii populației;

| AC. | întrucât capacitățile tehnice în materie de comunicații prin satelit existente în cadrul Uniunii Europene, precum serviciile și infrastructura oferite de programele Copernicus și Galileo, ar putea satisface nevoile utilizatorilor din regiunea arctică; |
| --- | --- |

AC.

întrucât capacitățile tehnice în materie de comunicații prin satelit existente în cadrul Uniunii Europene, precum serviciile și infrastructura oferite de programele Copernicus și Galileo, ar putea satisface nevoile utilizatorilor din regiunea arctică;

| AD. | întrucât implicarea comunităților locale este esențială pentru succesul gestionării resurselor naturale și pentru consolidarea ecosistemelor fragile; |
| --- | --- |

AD.

întrucât implicarea comunităților locale este esențială pentru succesul gestionării resurselor naturale și pentru consolidarea ecosistemelor fragile;

| AE. | întrucât recunoaște importanța luării în considerare a cunoștințelor tradiționale și locale în procesele decizionale din zona arctică; |
| --- | --- |

AE.

întrucât recunoaște importanța luării în considerare a cunoștințelor tradiționale și locale în procesele decizionale din zona arctică;

| AF. | întrucât culturile sami, neneță, hanti, evenkă, ciukci, aleută, yupikă și inuită trebuie să fie protejate în conformitate cu UNDRIP; întrucât populațiile indigene din regiunea arctică au dreptul de a folosi resursele naturale din zona în care locuiesc și ar trebui, așadar, să fie implicate în elaborarea oricăror planuri viitoare privind pescuitul comercial; |
| --- | --- |

AF.

întrucât culturile sami, neneță, hanti, evenkă, ciukci, aleută, yupikă și inuită trebuie să fie protejate în conformitate cu UNDRIP; întrucât populațiile indigene din regiunea arctică au dreptul de a folosi resursele naturale din zona în care locuiesc și ar trebui, așadar, să fie implicate în elaborarea oricăror planuri viitoare privind pescuitul comercial;

| AG. | întrucât orice activitate de pescuit în regiunea arctică trebuie să fie realizată în conformitate cu acordurile internaționale existente care reglementează zona, inclusiv Tratatul privind Spitsbergen din 1920 și, în mod specific, cu toate drepturile statelor părți la acest tratat și, de asemenea, în conformitate cu toate drepturile istorice de pescuit; |
| --- | --- |

AG.

întrucât orice activitate de pescuit în regiunea arctică trebuie să fie realizată în conformitate cu acordurile internaționale existente care reglementează zona, inclusiv Tratatul privind Spitsbergen din 1920 și, în mod specific, cu toate drepturile statelor părți la acest tratat și, de asemenea, în conformitate cu toate drepturile istorice de pescuit;

| 1. | salută comunicarea comună, ca un pas pozitiv către o politică integrată a UE privind chestiunile arctice, care identifică domenii specifice de acțiune, și către dezvoltarea unui cadru mai coerent de măsuri al UE, cu accent pe regiunea arctică europeană; subliniază nevoia de coerență între politica internă și cea externă a Uniunii cu privire la chestiunile arctice; îndeamnă Comisia să instituie măsuri concrete de punere în aplicare a comunicării sale și de monitorizare a acesteia; reafirmă apelul său pentru o strategie vastă și un plan concret de măsuri privind implicarea UE în regiunea arctică, care ar trebui să pornească de la chestiunea conservării ecosistemului arctic vulnerabil; |
| --- | --- |

1.

| 2. | salută cele trei domenii prioritare ale comunicării comune, și anume schimbările climatice, dezvoltarea durabilă și cooperarea internațională; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază importanța UNCLOS în asigurarea cadrului juridic multilateral esențial pentru toate activitățile oceanice, inclusiv în regiunea arctică, pentru delimitarea platformei continentale arctice și rezolvarea problemelor de suveranitate intra-arctice în ceea ce privește mările teritoriale; ia act de faptul că există foarte puține probleme nerezolvate de jurisdicție în regiunea arctică; consideră că respectarea legislației internaționale în regiunea arctică este esențială; subliniază faptul că apele din jurul Polului Nord sunt, majoritar, ape internaționale; susține un rol puternic al UE în promovarea unor acorduri multilaterale eficiente și a unei ordini mondiale bazate pe reguli, prin consolidarea și implementarea coerentă a acordurilor și cadrelor internaționale, regionale și bilaterale relevante; subliniază că UE ar trebui să joace un rol pozitiv în promovarea și susținerea acordurilor care consolidează gestionarea biodiversității și a mediului în afara jurisdicțiilor naționale din Oceanul Arctic; ia act de faptul că aceasta nu privește nici navigația, nici modurile de viață tradiționale; îndeamnă UE să colaboreze îndeaproape cu statele membre pentru a sprijini conservarea și protecția mediului din regiune; subliniază rolul important pe care îl deține CA în menținerea cooperării constructive, a unui nivel scăzut al tensiunilor, a păcii și a stabilității în regiunea arctică; |
| --- | --- |

3.

| 4. | salută ratificarea Acordului de la Paris de către Uniunea Europeană și intrarea sa în vigoare la 4 noiembrie 2016; solicită punerea sa în aplicare rapidă și eficace de către toate părțile implicate; încurajează statele membre să ratifice Acordul de la Paris pentru a progresa în realizarea obiectivelor ambițioase de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră și adoptarea de măsuri în sectoarele comercializării certificatelor de emisii și partajării eforturilor, având în vedere obiectivul de limitare a creșterii temperaturii cu 1,5 oC până în 2100; |
| --- | --- |

4.

| 5. | invită Comisia și statele membre să-și asume un rol mai mare în implementarea efectivă a convențiilor internaționale, cum ar fi Acordul de la Paris, Convenția de la Minamata, Convenția asupra poluării atmosferice transfrontaliere pe distanțe lungi, Protocolul de la Göteborg, Convenția de la Stockholm, Codul internațional privind navele care acționează în apele polare (Codul polar) și Convenția privind diversitatea biologică (CBD); solicită Comisiei să acorde o atenție specială efortului internațional actual al Comitetului de examinare a poluanților organici persistenți de a elimina treptat utilizarea poluanților organici persistenți și a negrului de fum; invită țările partenere ale UE să facă același lucru; |
| --- | --- |

5.

| 6. | susține dezvoltarea unei rețele a ariilor de conservare din regiunea arctică și protejarea zonei maritime internaționale din jurul Polului Nord, aflată în afara zonelor economice ale statelor de coastă; |
| --- | --- |

6.

| 7. | solicită ca dezvoltarea pescuitului comercial în regiunea arctică să se realizeze într-un mod pe deplin compatibil cu natura sensibilă și specifică a regiunii; insistă asupra faptului că, înainte de inițierea oricăror alte activități comerciale de pescuit în regiunea arctică, trebuie să se efectueze evaluări științifice preventive fiabile ale stocurilor, pentru a se stabili nivelurile de pescuit care permit conservarea stocurilor de pește vizate peste niveluri care pot să asigure producția maximă durabilă și care nu conduc la dispariția celorlalte specii sau la deteriorarea gravă a mediului marin; subliniază că toate activitățile de pescuit în larg trebuie reglementate de o organizație regională de gestionare a pescuitului care respectă datele științifice și poate asigura un control ferm și un program de supraveghere care să verifice respectarea măsurilor de gestionare; atrage atenția că pescuitul în interiorul zonelor economice exclusive trebuie să respecte aceleași standarde; solicită un moratoriu privind pescuitul la scară industrială, inclusiv pescuitul cu traule de fund, în apele arctice în care nu s-a mai pescuit până în prezent; |
| --- | --- |

7.

| 8. | salută negocierile în desfășurare pentru un acord internațional între statele arctice de coastă și actorii internaționali în scopul de a preveni pescuitul nereglementat în apele internaționale din zona arctică și solicită Comisiei și statelor membre să semneze această declarație și să pledeze ca aceasta să devină obligatorie pentru părțile semnatare; |
| --- | --- |

8.

| 9. | solicită Comisiei să sprijine și să încurajeze țările din regiunea arctică să-și continue eforturile de extindere a informațiilor și analizelor disponibile privind toate stocurile de pește din regiune; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită Comisia și statele membre să-și accentueze eforturile în cadrul legislativ al UE, punându-se de acord cu privire la obiectivele ambițioase de reducere, în negocierile cu privire la Directiva privind pragurile de emisii naționale, diminuând nivelurile de poluare locale, prin pachetul de politici pentru un aer curat pentru reducerea poluării pe distanță lungă și, în special, a cantității de funingine și prin negocierea unor obiective ambițioase de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră și a unor măsuri în sectoarele comercializării certificatelor de emisii și partajării eforturilor, având în vedere obiectivul de limitare a creșterii temperaturii cu 1,5 oC până în 2100; |
| --- | --- |

10.

| 11. | solicită Comisiei și statelor membre să se asigure că noul acord ONU privind protecția biodiversității marine în zonele din afara jurisdicțiilor naționale (BBNJ), aflat în curs de negociere, este puternic și eficace și poate asigura un proces robust pentru identificarea, desemnarea, administrarea și respectarea zonelor marine protejate, inclusiv a zonelor maritime în care pescuitul este interzis; |
| --- | --- |

11.

| 12. | încurajează Comisia și statele membre să-și afirme rolul în cadrul punerii în aplicare eficiente a CBD și a acordurilor internaționale aferente; consideră că este important ca planul strategic privind identificarea și tratarea cu prioritate a speciilor alogene dăunătoare care amenință ecosistemele, precum și căile de expansiune ale acestora, convenit în conformitate cu articolul 10 din Protocolul de la Nagoya, să fie realizat astfel încât cele mai dăunătoare specii invazive să fie controlate sau eliminate, iar căile de expansiune ale acestora să fie vizate pentru a elimina transferul și invazia acestor specii, inclusiv în zonele arctice; |
| --- | --- |

12.

| 13. | solicită statelor membre să interzică subvențiile pentru combustibili fosili, care scad costul producerii de energie din combustibili fosili, în scopul de a descuraja exploatarea și utilizarea combustibililor fosili; |
| --- | --- |

13.

| 14. | solicită UE să promoveze norme de reglementare stricte de precauție în domeniul protecției mediului și siguranței privind explorarea, prospectarea și producția petrolului pe plan internațional; solicită impunerea unei interdicții de efectuare a forajelor petroliere în apele arctice înghețate ale UE și ale SEE și promovarea de către UE a unor standarde de precauție comparabile în Consiliul Arctic și pentru statele de coastă din regiunea arctică; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază că este important ca UE să încurajeze ratificarea rapidă a Convenției de la Minamata în scopul prevenirii și reducerii emisiilor de mercur; |
| --- | --- |

15.

| 16. | salută intenția Comisiei de a direcționa fondurile structurale și de investiții europene către măsuri de integrare în contextul arctic a acțiunilor în materie de climă, ținând cont de circumstanțele locale și de natura deosebită a regiunilor arctice; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază că utilizarea din ce în ce mai intensă a resurselor naturale din regiunea arctică ar trebui să se desfășoare în spiritul respectului pentru populațiile locale și într-o manieră avantajoasă pentru aceasta, precum și cu deplina asumare a responsabilității de mediu pentru mediul arctic fragil; consideră că această alegere strategică face parte integrantă din asigurarea legitimității și a sprijinului local pentru implicarea UE în regiunea arctică; |
| --- | --- |

17.

| 18. | invită Comisia și statele membre care au calitatea de membru sau observator în cadrul CA să sprijine activitatea în curs a CA privind evaluările de impact asupra mediului arctic (EIA) în vederea conservării ecosistemelor vulnerabile din regiunea arctică, în conformitate cu orientările Convenției de la Espoo; accentuează importanța vitală a acestor evaluări de impact asupra mediului pentru asigurarea unei dezvoltări durabile a activităților economice și protejarea ecosistemelor și comunităților deosebit de vulnerabile ale regiunii arctice; atrage atenția asupra următoarelor criterii neexhaustive prezentate de Consiliul inuit din regiunea polară (Inuit Circumpolar Council – ICC) pentru evaluarea proiectelor care se desfășoară în regiunea arctică:






  — | Toate eventualele efecte de mediu, socioeconomice și culturale atât în timpul, cât și după încheierea proiectului, inclusiv efectele cumulate ale proiectelor în curs și ale celor viitoare, trebuie luate în considerare. |
| --- | --- | --- |

18.

—

Toate eventualele efecte de mediu, socioeconomice și culturale atât în timpul, cât și după încheierea proiectului, inclusiv efectele cumulate ale proiectelor în curs și ale celor viitoare, trebuie luate în considerare.

| — | Principiul precauției și principiul „poluatorul plătește” trebuie aplicate în toate etapele de planificare, evaluare, implementare și reabilitare ale proiectului. |
| --- | --- |

—

Principiul precauției și principiul „poluatorul plătește” trebuie aplicate în toate etapele de planificare, evaluare, implementare și reabilitare ale proiectului.

| — | Reabilitarea și recuperarea habitatului și a terenurilor afectate trebuie să fie planificate în detaliu și finanțate complet în avans. |
| --- | --- |

—

Reabilitarea și recuperarea habitatului și a terenurilor afectate trebuie să fie planificate în detaliu și finanțate complet în avans.

| — | Propunerile de proiect privind capacitățile de intervenție în cazul scurgerilor de petrol trebuie să includă o demonstrație dovedită a abilității industriei de a recupera petrolul deversat în gheață, în condiții de congelare, spargere și reînghețare a gheții. |
| --- | --- |

—

Propunerile de proiect privind capacitățile de intervenție în cazul scurgerilor de petrol trebuie să includă o demonstrație dovedită a abilității industriei de a recupera petrolul deversat în gheață, în condiții de congelare, spargere și reînghețare a gheții.

| — | Trebuie instituit un regim internațional de răspundere și compensare pentru contaminarea terenurilor, apelor și zonelor marine, ca urmare a explorării și exploatării offshore a petrolului; |
| --- | --- |

—

Trebuie instituit un regim internațional de răspundere și compensare pentru contaminarea terenurilor, apelor și zonelor marine, ca urmare a explorării și exploatării offshore a petrolului;

| 19. | subliniază importanța găsirii unor mecanisme care să integreze responsabilitatea socială a întreprinderilor (RSI) în activitatea întreprinderilor care activează în regiunea arctică, mai ales prin cooperarea cu reprezentanții sectorului de afaceri, precum Consiliul Economic Arctic; recomandă ca potențialul mecanismelor voluntare să fie explorat pentru a încuraja adoptarea unor standarde industriale înalte în ceea ce privește performanțele sociale și de mediu, precum evidențierea „celor mai bune rezultate” într-un index al responsabilității întreprinderilor din zona arctică bazat, de exemplu, pe Protocolul de investiții de afaceri în zona arctică și pe inițiativa „Global Compact” a ONU; |
| --- | --- |

19.

| 20. | invită Comisia și statele membre să sprijine toate eforturile depuse în cadrul OMI în direcția obținerii unui acord mondial privind reducerea emisiilor generate de transportul maritim; |
| --- | --- |

20.

| 21. | recunoaște importanța finanțării continue și suficiente a regiunilor nordice slab populate pentru a reduce dezavantajele permanente, precum populația redusă, condițiile climatice dificile și distanțele mari; |
| --- | --- |

21.

| 22. | încurajează o cooperare strânsă între instituțiile UE și statele membre relevante cu privire la chestiunile arctice; invită statele membre care sunt membre ale CA să informeze permanent alte state membre și ÎR cu privire la orice chestiune de interes comun în CA, în conformitate cu articolul 34 alineatul (2) din TUE; |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază necesitatea ca UE să se implice cu toți partenerii arctici în dialogul privind politicile și solicită o intensificare a cooperării între UE, CA în cadrul Dimensiunii nordice, Consiliului Euro-arctic al Mării Barents și al altor organisme implicate în cooperarea din nordul îndepărtat; subliniază rolul important al observatorilor în CA, care dispun de o vastă experiență și de un angajament îndelungat în materie de cooperare științifică și politică în regiunea arctică; salută, în acest sens, dialogul în curs între observatori și președinția CA; |
| --- | --- |

23.

| 24. | sprijină ferm acordarea statutului de observator permanent Uniunii Europene în cadrul CA; este convins că deplina exercitare a statutului de observator oficial de care dispune UE ar contribui în mod pozitiv și ar consolida rolul politic și instituțional al CA în rezolvarea chestiunilor arctice; |
| --- | --- |

24.

| 25. | salută coordonarea îmbunătățită între Comisie și SEAE cu privire la chestiunile arctice; sugerează crearea unei unități pentru politici nordice în cadrul SEAE și consolidarea cooperării inter-departamentale SEAE-Comisie pentru a asigura o abordare politică coerentă, coordonată și integrată în toate domeniile de politică relevante; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ia act de capacitatea UE de a contribui la rezolvarea problemelor potențiale de securitate; invită UE să contribuie, în parteneriat cu statele sale membre și în colaborare cu statele arctice, la eforturile de creare a unor mecanisme de securitate civilă, precum și la consolidarea capacităților de gestionare atât a crizelor provocate de oameni, cât și a dezastrelor naturale, precum și a infrastructurilor de căutare și salvare; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atrage atenția asupra faptului că securitatea energetică are o legătură strânsă cu schimbările climatice; consideră că securitatea energetică trebuie îmbunătățită prin reducerea dependenței UE față de combustibilii fosili; subliniază faptul că transformarea regiunii arctice constituie un efect major al schimbărilor climatice asupra securității UE; evidențiază necesitatea abordării acestui factor multiplicator al riscurilor printr-o strategie consolidată a UE pentru regiunea arctică și printr-o politică mai solidă în materie de energii regenerabile generate în UE și de eficiență energetică, care să reducă în mod semnificativ dependența Uniunii față de surse externe, îmbunătățind astfel statutul acesteia în materie de securitate; |
| --- | --- |

27.

| 28. | solicită elaborarea de planuri de reacție în cazul unor deversări de petrol care afectează fauna sălbatică, în conformitate cu bunele practici stabilite, în toate statele arctice, inclusiv o evaluare eficace a speciilor vulnerabile expuse riscurilor, precum și strategii viabile de prevenire și răspuns pentru a le garanta protecția; |
| --- | --- |

28.

| 29. | subliniază cooperarea transfrontalieră constructivă și pragmatică care se manifestă în prezent în cadrul DN, al parteneriatelor acesteia, precum și în cadrul cooperării pentru Marea Barents; |
| --- | --- |

29.

| 30. | subliniază importanța angajamentului și dialogului continuu cu Rusia în cadrul cooperării regionale din regiunea arctică, în special a cooperării transfrontaliere UE-Rusia, în ciuda creșterii trupelor staționate ale armatei rusești în regiune, construirii și redeschiderii bazelor și creării unei zone militare arctice a Rusiei; subliniază necesitatea afirmării în continuare a intereselor UE față de Rusia prin utilizarea implicării selective și urmărirea progreselor în privința chestiunilor de preocupare comună, atunci când pot fi găsite soluții globale la provocările și amenințările comune; solicită includerea acestei chestiuni în strategia UE privind zona arctică; subliniază că regiunea arctică constituie o parte integrantă a sferei politice, economice și de mediu a relațiilor internaționale; |
| --- | --- |

30.

| 31. | consideră că politica DN reprezintă un model de succes de stabilitate, parteneriat și angajament în comun în materie de cooperare privind chestiunile arctice; subliniază importanța parteneriatelor sectoriale ale DN, îndeosebi în materie de mediu, infrastructură și logistică; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ia act de faptul că s-au format rute de migrație arctică înspre UE; subliniază că ar trebui luate în considerare rutele de migrație și intensificarea transportului la elaborarea strategiei UE privind regiunea arctică; |
| --- | --- |

32.

| 33. | reiterează apelul adresat UE și statelor sale membre de a respecta în mod activ principiile libertății navigației și traversării inofensive; |
| --- | --- |

33.

| 34. | salută planurile de a crea un forum european-arctic al factorilor interesați; subliniază că este necesară consolidarea sinergiilor între instrumentele actuale de finanțare, pentru a preveni eventualele suprapuneri și a intensifica la maximum interacțiunile între programele interne și externe ale UE; ia act de faptul că Finlanda s-a oferit să găzduiască primul forum, în anul 2017; |
| --- | --- |

34.

| 35. | evidențiază importanța includerii cunoștințelor tradiționale și locale în procesul decizional din regiunea arctică; |
| --- | --- |

35.

| 36. | reafirmă sprijinul pe care UE îl acordă UNDRIP; reamintește în special articolul 19 al acesteia care prevede că statele comunică și cooperează cu bună-credință cu popoarele indigene respective, prin instituțiile reprezentative ale acestora, pentru a obține în prealabil consimțământul lor liber și informat înainte de a adopta și executa măsuri legislative sau administrative care pot produce efecte asupra acestor popoare; solicită o implicare mai bună și timpurie a popoarelor indigene în formularea unei politici arctice cu accentul pe cetățeni și pe activitatea CA; evidențiază faptul că comunităților locale în procesul decizional va facilita gestionarea durabilă a resurselor naturale din regiunea arctică; subliniază necesitatea de a le apăra și promova drepturile, culturile și limbile; subliniază necesitatea dezvoltării de resurse de energie din surse regenerabile în regiunea arctică într-un mod durabil, care respectă mediul fragil și presupune implicarea deplină a popoarelor indigene; |
| --- | --- |

36.

| 37. | acordă o atenție specială obiectivului de dezvoltare durabilă 4.5, care include asigurarea accesului egal al popoarelor indigene și, de asemenea, în limbile acestora, la toate nivelurile de educație și formare profesională; |
| --- | --- |

37.

| 38. | subliniază că turismul accesibil, interconectat, sigur și durabil în zonele rurale slab populate din regiunea arctică poate contribui la creșterea activităților antreprenoriale, care, la rândul lor, pot mări numărul de locuri de muncă în întreprinderile mici și mijlocii și pot contribui la dezvoltarea generală pozitivă a regiunilor; evidențiază, așadar, că turismul în zonă ar trebui să fie promovat, date fiind implicațiile sale sociale și de mediu pentru infrastructură și cercetare, educație și formare; |
| --- | --- |

38.

| 39. | subliniază rolul popoarelor indigene și al comunităților locale în menținerea viabilității și sustenabilității regiunii arctice; invită Comisia să se concentreze asupra furnizării de acces pentru aceste comunități la toate informațiile relevante privind cerințele pieței unice a UE, cele mai bune practici și instrumente de finanțare; subliniază rolul rețelelor fluide de transport, comunicații și electricitate, precum și rolul tehnologiilor spațiale de geolocalizare și telecomunicații, în crearea unei activități economice în regiune; reamintește Comisiei obligațiile care îi revin în temeiul Regulamentului (UE) 2015/1775 în ceea ce privește raportarea și informarea publicului și a autorităților competente cu privire la prevederile regulamentului în cauză; subliniază necesitatea includerii cunoștințelor indigene și locale și a asigurării unei implicări, acceptări și angajări sporite a comunităților indigene și locale în procesele decizionale; subliniază că este util să se asigure sprijinul și finanțarea necesare; sugerează, în acest context, ca la Bruxelles să existe o reprezentanță a popoarelor indigene din regiunea arctică, pentru a face mai vizibilă participarea acestora; este de părere că UE ar trebui să sprijine utilizarea de tehnologii inovatoare în regiunea arctică, dezvoltând surse regenerabile de energie specifice acestei regiuni; |
| --- | --- |

39.

| 40. | evidențiază faptul că menținerea unor comunități dezvoltate în mod durabil, care beneficiază de ultimele tehnologii ale informațiilor în regiunea arctică, cu un standard ridicat de calitate a vieții prezintă o importanță covârșitoare și că UE poate juca un rol esențial în acest sens; reamintește dreptul populațiilor din regiunea arctică de a decide asupra propriilor mijloace de subzistență și recunoaște dorința acestora de dezvoltare durabilă în regiune; solicită SEAS și Comisiei să intensifice dialogul cu acestea și să analizeze posibilitatea de a acorda fonduri acestor asociații și de a se asigura că vocile acestora sunt luate în considerare în cursul dezbaterilor UE cu privire la regiunea arctică; salută activitatea Raportorului special al ONU privind situația drepturilor omului și a libertăților fundamentale ale popoarelor indigene, precum și activitatea Mecanismului experților ONU privind drepturile popoarelor indigene; |
| --- | --- |

40.

| 41. | subliniază că știința ar trebui să reprezintă baza elaborării de politici în regiunea arctică în ceea ce privește protecția mediului și combaterea schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

41.

| 42. | subliniază rolul esențial al fondurilor structurale și de investiții europene (ESI) în dezvoltarea zonei arctice europene și în generarea de creștere economică durabilă și de locuri de muncă de calitate care vizează sectoarele orientate spre viitor; subliniază, de asemene, necesitatea dezvoltării responsabile și a respectării resurselor naturale ale regiunii arctice; atrage atenția asupra handicapurilor permanente care trebuie compensate (articolul 174 din TFUE); subliniază importanța pe termen lung a strategiei în diferite domenii, precum agenda digitală, schimbările climatice, creșterea albastră etc.; |
| --- | --- |

42.

| 43. | evidențiază importanța pe care o are o bună accesibilitate a regiunii arctice la rețeaua TEN-T, extinderea planificată a coridorului rețelei centrale, a coridoarelor Marea Nordului – Marea Baltică și scandinav-mediteraneean, precum și rutele de acces de al doilea nivel, ca structură-cheie de transport care să permită mobilitatea sustenabilă a persoanelor și bunurilor; reamintește potențialul finanțării UE, cum ar fi Mecanismul pentru interconectarea Europei (MIE) și Fondul European pentru Investiții Strategice (FEIS) în finanțarea proiectelor de infrastructură în regiunea arctică europeană; evidențiază rolul proeminent al Băncii Europene de Investiții (BEI) în acest sens; sugerează Comisiei să exploreze potențialul unei ample cooperări financiare internaționale privind dezvoltarea de infrastructuri și conectivitate, inclusiv sisteme TIC; |
| --- | --- |

43.

| 44. | salută angajamentul Comisiei de a menține cel puțin nivelul de finanțare pentru cercetarea arctică în cadrul inițiativei Orizont 2020 și îndeosebi intenția sa de a sprijini utilizarea de tehnologii inovatoare; solicită Comisiei să crească finanțarea din partea UE pentru cercetarea în domeniul arctic în cadrul financiar multianual (CFM) pentru perioada de după 2020; solicită Comisiei să continue și să consolideze utilizarea programului Orizont 2020 și a altor programe de finanțare pentru studierea Arcticii; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ia act de faptul că ecosistemele marine arctice sunt esențiale pentru conservarea biodiversității la nivel mondial; observă că reducerea banchizei și alte schimbări de mediu în regiunea arctică, împreună cu o cunoaștere științifică limitată a resurselor marine din această regiune, necesită o abordare precaută care vizează să stabilească măsurile internaționale corespunzătoare care să asigure conservarea pe termen lung și utilizarea durabilă a resurselor din marea liberă arctică; |
| --- | --- |

45.

| 46. | încurajează promovarea și facilitarea cooperării internaționale științifice și în materie de cercetare între toți factorii interesați activi în domeniul cercetării arctice și crearea de infrastructuri de cercetare, recunoașterea faptului că sunt necesare cunoștințe mai bune despre regiunea arctică pentru a răspunde adecvat tuturor provocărilor; sprijină cooperarea dintre instituțiile de cercetare arctică de prim rang cu scopul de a dezvolta un program de cercetare polară integrată la nivel european, în cadrul inițiativei UE-PolarNet care include cunoștințele tradiționale și locale; ia act de faptul că Comisia a fost invitată la o conferință științifică internațională privind chestiuni arctice, care urmează să aibă loc în Europa în anul 2018; subliniază importanța cooperării cu succes cu Canada și cu Statele Unite prin Alianța transatlantică pentru cercetare oceanică; |
| --- | --- |

46.

| 47. | solicită din nou Comisiei să creeze Centrul de informare UE Arctica în regiunea arctică, cu fonduri suficiente pentru a asigura accesul eficient la informații și cunoștințe în domeniul arctic și pentru a genera turism; evidențiază că un astfel de Centru de informare UE-Arctica ar putea avea legături cu actualele centre sau cu alte instituții arctice, ca o modalitate de a reduce substanțial costurile; |
| --- | --- |

47.

| 48. | solicită colectarea mai sistematică și pe termen lung a datelor provenind din proiectele de cercetare arctică; regretă că realizările proiectelor individuale dispar deseori când se trece de la o perioadă de finanțare la alta; invită Comisia să aibă în vedere continuitatea atunci când planifică cadrul post-2020 de cercetare arctică; |
| --- | --- |

48.

| 49. | salută sprijinul Comisiei pentru crearea unor zone maritime protejate în regiunea arctică; reamintește Comisiei și statelor membre de obiectivul de protecție a cel puțin 10 % din zonele de coastă și marine, ca parte a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD); observă, totuși, că orice nouă propunere în acest sens ar trebui să fie coerentă cu rezultatul dezbaterilor dintre statele arctice și CA; subliniază că zonele marine protejate prezintă o importanță vitală pentru conservarea ecosistemelor arctice; reamintește că este necesar ca comunitățile locale să fie implicate pe deplin în planificarea, realizarea și administrarea acestor zone protejate; |
| --- | --- |

49.

| 50. | subliniază importanța tehnologiilor spațiale și a activităților spațiale conexe, care sunt esențiale pentru siguranța operațiunilor de transport maritim, monitorizarea mediului și observarea schimbărilor climatice în regiunea arctică; încurajează Comisia, având în vedere schimbările în regiunea arctică recunoscute în Comunicarea sa privind Strategia spațială pentru Europa (COM(2016)0705), să exploreze posibilitățile de a intensifica utilizarea în regiune a programelor prin satelit viitoare și actuale a UE, în cooperare cu membrii Consiliului Arctic, și de a lua în considerare nevoile utilizatorilor în cadrul inițiativei GOVSATCOM; invită toate părțile interesate, în acest context, să utilizeze la maximum potențialul programului de navigație prin satelit Galileo și programele de observare a Pământului Copernicus; |
| --- | --- |

50.

| 51. | solicită Comisiei și statelor membre să promoveze și să susțină crearea unei zone marine protejate în marea liberă a Arcticii sub mandatul Comisiei OSPAR (Convenția privind protecția mediului marin al Atlanticului de nord-est), unde să fie interzise toate activitățile extractive, inclusiv pescuitul, în apele internaționale din jurul Polului Nord aflate sub incidența OSPAR; |
| --- | --- |

51.

| 52. | solicită Comisiei să sprijine inițiativele de a interzice pescuitul cu traule de fund în zonele marine semnificative din punct de vedere ecologic sau biologic și în marea liberă a Arcticii; |
| --- | --- |

52.

| 53. | solicită ca baza pentru toate activitățile de pescuit comercial în regiune să fie obiectivele de conservare ale noii politici comune în domeniul pescuitului și obiectivul cantitativ de a restabili și a menține stocurile peste nivelurile care permit obținerea producției maxime durabile; |
| --- | --- |

53.

| 54. | solicită UE să devină lider în domeniul prevenirii pescuitului nereglementat în regiunea arctică; este de părere că acest rol ar fi unul legitim, dat fiind că statele membre sunt implicate la toate nivelurile de guvernanță ale regiunii arctice; |
| --- | --- |

54.

| 55. | subliniază faptul că flotele de pescuit ale UE nu trebuie să amenințe biodiversitatea din regiune; salută identificarea zonelor semnificative din punct de vedere ecologic sau biologic din regiunea arctică în temeiul CBD, acesta fiind un proces important pentru a asigura conservarea eficace a biodiversității regiunii arctice, și subliniază importanța implementării unei abordări de gestionare bazate pe ecosistem (EBM) în mediul de coastă, marin și terestru al regiunii arctice, astfel cum a subliniat grupul de experți EBM al Consiliului Arctic; invită statele să îndeplinească obligațiile care le revin în temeiul CBD și al UNCLOS, prin crearea unei rețele de zone marine protejate și de rezervații marine în Oceanul Arctic; |
| --- | --- |

55.

| 56. | susține cu fermitate că dezvoltarea în continuare a pescuitului comercial în regiunea arctică trebuie realizată în conformitate cu acordurile internaționale privind această zonă, inclusiv Tratatul privind Spitsbergen din 1920, cu drepturile tuturor statelor părți la aceste acorduri și cu drepturile istorice de pescuit existente; |
| --- | --- |

56.

| 57. | solicită Comisiei să studieze și să facă propuneri privind consolidarea infrastructurii arctice de telecomunicații, inclusiv a sateliților, în vederea sprijinirii cercetării științifice și a monitorizării climei, precum și pentru a genera dezvoltare locală, navigare și siguranță pe mare; |
| --- | --- |

57.

| 58. | reiterează solicitarea sa din 2014 adresată Comisiei și statelor membre să ia toate măsurile necesare pentru a facilita în mod activ interdicția de utilizare a păcurii grele și transportul acesteia ca combustibil naval la bordul vaselor care navighează în apele Arcticii, prin intermediul Convenției internaționale pentru prevenirea poluării de către nave (Convenția MARPOL) și/sau prin controlul de stat al porturilor, potrivit reglementărilor referitoare la apele din jurul Antarcticii; invită Comisia să includă riscurile pe care le implică utilizarea păcurii grele pentru mediu și climă în studiile sale privind riscurile pe care le-ar implica intensificarea navigației pe ruta maritimă nordică; solicită Comisiei, în lipsa unor măsuri internaționale corespunzătoare, să înainteze propuneri privind normele pentru vasele care abordează în porturi ale UE înainte sau după realizarea de călătorii în apele arctice, în vederea interzicerii utilizării și transportării păcurii grele; |
| --- | --- |

58.

| 59. | așteaptă cu interes intrarea în vigoare în 2017 și în 2018 a Codului polar al OMI, care va îmbunătăți siguranța navigației în regiunea arctică; accentuează importanța dezvoltării unui sistem unic de evacuare și salvare pentru personalul din larg, care să poată fi aplicat pe platformele și navele din regiunea arctică; |
| --- | --- |

59.

| 60. | reamintește că, în conformitate cu Acordul privind Spațiul Economic European (SEE), Islanda și Norvegia s-au angajat să păstreze calitatea mediului și să asigure utilizarea sustenabilă a resurselor naturale, în conformitate cu reglementările pertinente ale legislației UE; |
| --- | --- |

60.

| 61. | subliniază interesul în creștere al Chinei pentru regiunea arctică, în special în ceea ce privește accesul la rutele de transport și accesibilitatea resurselor energetice; ia act de încheierea unui acord de liber schimb între Islanda și China și solicită Comisiei să monitorizeze îndeaproape efectele pe care acesta le-ar putea avea nu numai asupra dezvoltării economice durabile a părții islandeze a regiunii arctice, ci și asupra economiei și pieței interne a UE; |
| --- | --- |

61.

| 62. | reamintește că, în conformitate cu Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului UE-Groenlanda din 2007, UE acordă sprijin financiar Groenlandei pentru a asigura pescuitul responsabil și exploatarea durabilă a resurselor piscicole în zona economică exclusivă groenlandeză; |
| --- | --- |

62.

| 63. | solicită ratificarea rapidă de către statele membre a Protocolului din 2010 la Convenția internațională privind răspunderea și despăgubirile pentru prejudicii în legătură cu transportul pe mare al substanțelor periculoase și nocive (Convenția SPN) și aderarea rapidă la acesta; |
| --- | --- |

63.

| 64. | are în vedere implicarea parlamentară și cooperarea strânsă interparlamentară în chestiuni arctice, în special cu parlamentele naționale ale statelor membre UE relevante, esențiale în punerea în aplicare a politicilor arctice; |
| --- | --- |

64.

| 65. | invită ÎR și Comisia să monitorizeze îndeaproape evoluțiile climei, protecției mediului, maritime, socioeconomice și de securitate în regiunea arctică și să prezinte rapoarte periodice Parlamentului și Consiliului, inclusiv cu privire la aplicarea politicii UE privind regiunea arctică; |
| --- | --- |

65.

| 66. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și guvernelor și parlamentelor statelor din regiunea arctică. |
| --- | --- |

66.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0363.

(2)  Rezoluția Adunării Generale a ONU A/RES/70/1.

(3)  http://www.inuitcircumpolar.com/uploads/3/0/5/4/30542564/ declaration_on_resource_development_a3_final.pdf

(4)  JO C 436, 24.11.2016, p. 17.

(5)  JO C 93, 9.3.2016, p. 131.

(6)  JO C 419, 16.12.2015, p. 153.

(7)  JO C 353 E, 3.12.2013, p. 77.

(8)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0236.

(9)  JO C 136 E, 11.5.2012, p. 71.

(10)  JO C 9 E, 15.1.2010, p. 41.

(11)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0034.

(12)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0224.

(13)  Se estimează că un miliard și jumătate de tone de CO2 sunt depozitate în zona arctică.

---

| 25.7.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 263/148 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 263/148

---

P8_TA(2017)0094

Raportul pe 2016 privind Muntenegru

Rezoluţia Parlamentului European din 16 martie 2017 referitoare la Raportul Comisiei pe 2016 privind Muntenegru (2016/2309(INI))

(2018/C 263/20)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului European din 19-20 iunie 2003, precum și anexa intitulată „Agenda de la Salonic pentru Balcanii de Vest: către integrarea europeană”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului European din 19-20 iunie 2003, precum și anexa intitulată „Agenda de la Salonic pentru Balcanii de Vest: către integrarea europeană”,

| — | având în vedere Acordul de stabilizare și asociere (ASA) între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Muntenegru, pe de altă parte, adoptat la 29 martie 2010 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de stabilizare și asociere (ASA) între Comunitățile Europene și statele membre ale acestora, pe de o parte, și Republica Muntenegru, pe de altă parte, adoptat la 29 martie 2010 (1),

| — | având în vedere rezultatele reuniunilor Conferinței de aderare UE-Muntenegru la nivel de adjuncți, din 30 iunie 2016, și la nivel ministerial, din 13 decembrie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezultatele reuniunilor Conferinței de aderare UE-Muntenegru la nivel de adjuncți, din 30 iunie 2016, și la nivel ministerial, din 13 decembrie 2016,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 26 iunie 2012, prin care s-a luat decizia de a deschide negocierile de aderare cu Muntenegru la 29 iunie 2012, precum și concluziile Consiliului din 13 decembrie 2016, acestea din urmă primind sprijinul majorității covârșitoare a delegațiilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 26 iunie 2012, prin care s-a luat decizia de a deschide negocierile de aderare cu Muntenegru la 29 iunie 2012, precum și concluziile Consiliului din 13 decembrie 2016, acestea din urmă primind sprijinul majorității covârșitoare a delegațiilor,

| — | având în vedere cea de-a șaptea reuniune a Consiliului de stabilizare și de asociere dintre Muntenegru și UE, care a avut loc la Bruxelles, la 20 iunie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de-a șaptea reuniune a Consiliului de stabilizare și de asociere dintre Muntenegru și UE, care a avut loc la Bruxelles, la 20 iunie 2016,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 9 noiembrie 2016 intitulată „Comunicarea din 2016 privind politica de extindere a UE” (COM(2016)0715), însoțită de documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Raportul pe 2016 privind Muntenegru” (SWD(2016)0360), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 9 noiembrie 2016 intitulată „Comunicarea din 2016 privind politica de extindere a UE” (COM(2016)0715), însoțită de documentul de lucru al serviciilor Comisiei intitulat „Raportul pe 2016 privind Muntenegru” (SWD(2016)0360),

| — | având în vedere declarația finală a Președinției Summitului Balcanilor de Vest organizat la Paris, la 4 iulie 2016, precum și recomandările organizațiilor societății civile pentru Summitul de la Paris din 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația finală a Președinției Summitului Balcanilor de Vest organizat la Paris, la 4 iulie 2016, precum și recomandările organizațiilor societății civile pentru Summitul de la Paris din 2016,

| — | având în vedere decizia miniștrilor de externe ai statelor membre NATO din 2 decembrie 2015 și semnarea Protocolului de aderare la NATO pentru Muntenegru la 19 mai 2016; |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia miniștrilor de externe ai statelor membre NATO din 2 decembrie 2015 și semnarea Protocolului de aderare la NATO pentru Muntenegru la 19 mai 2016;

| — | având în vedere raportul final al misiunii OSCE/ODIHR de observare a alegerilor privind alegerile parlamentare din 16 octombrie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul final al misiunii OSCE/ODIHR de observare a alegerilor privind alegerile parlamentare din 16 octombrie 2016,

| — | având în vedere Declarația comună a celei de-a 8-a reuniuni a Comitetului consultativ mixt al societății civile UE-Muntenegru (CCM), care a avut loc la Budva la 8 noiembrie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună a celei de-a 8-a reuniuni a Comitetului consultativ mixt al societății civile UE-Muntenegru (CCM), care a avut loc la Budva la 8 noiembrie 2016,

| — | având în vedere declarația și recomandările celei de-a 12-a reuniuni a Comisiei parlamentare de stabilizare și asociere (CPSA) UE-Muntenegru, organizată la Podgorica, în perioada 19-20 mai 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația și recomandările celei de-a 12-a reuniuni a Comisiei parlamentare de stabilizare și asociere (CPSA) UE-Muntenegru, organizată la Podgorica, în perioada 19-20 mai 2016,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Muntenegru, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Muntenegru,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A8-0050/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A8-0050/2017),

| A. | întrucât integrarea euro-atlantică a Muntenegrului este prioritatea de prim rang a politicii sale externe; |
| --- | --- |

A.

întrucât integrarea euro-atlantică a Muntenegrului este prioritatea de prim rang a politicii sale externe;

| B. | întrucât s-au realizat progrese suplimentare în cadrul negocierilor de aderare; întrucât Muntenegru este considerat în prezent ca fiind cea mai avansată țară din regiune în procesul de aderare; întrucât cadrul juridic în domeniul statului de drept este în mare măsură finalizat, iar cadrul instituțional este stabilit; |
| --- | --- |

B.

întrucât s-au realizat progrese suplimentare în cadrul negocierilor de aderare; întrucât Muntenegru este considerat în prezent ca fiind cea mai avansată țară din regiune în procesul de aderare; întrucât cadrul juridic în domeniul statului de drept este în mare măsură finalizat, iar cadrul instituțional este stabilit;

| C. | întrucât persistă îngrijorările cu privire la climatul intern polarizat și la boicotul opoziției din parlament; întrucât pentru a realiza în continuare progrese în cadrul procesului de aderare, dialogul sustenabil și cooperarea constructivă dintre coaliția aflată la guvernare și opoziție au un rol esențial; |
| --- | --- |

C.

întrucât persistă îngrijorările cu privire la climatul intern polarizat și la boicotul opoziției din parlament; întrucât pentru a realiza în continuare progrese în cadrul procesului de aderare, dialogul sustenabil și cooperarea constructivă dintre coaliția aflată la guvernare și opoziție au un rol esențial;

| D. | întrucât corupția și criminalitatea organizată constituie în continuare o preocupare importantă; |
| --- | --- |

D.

întrucât corupția și criminalitatea organizată constituie în continuare o preocupare importantă;

| E. | întrucât organizațiile societății civile (OSC) sunt în măsură să participe în cadrul unor grupuri de lucru, inclusiv la negocierile de aderare, dar și-au exprimat nemulțumirea în ceea ce privește nivelul lor de implicare în procesul de elaborare a politicilor și gradul lor de acces la informații; întrucât este extrem de îngrijorător faptul că unii activiști ai societății civile au fost vizați personal de campanii de defăimare prin intermediul presei; |
| --- | --- |

E.

întrucât organizațiile societății civile (OSC) sunt în măsură să participe în cadrul unor grupuri de lucru, inclusiv la negocierile de aderare, dar și-au exprimat nemulțumirea în ceea ce privește nivelul lor de implicare în procesul de elaborare a politicilor și gradul lor de acces la informații; întrucât este extrem de îngrijorător faptul că unii activiști ai societății civile au fost vizați personal de campanii de defăimare prin intermediul presei;

| F. | întrucât progresele înregistrate de Muntenegru cu privire la capitolele 23 și 24 referitoare la statul de drept rămân esențiale pentru ritmul general al procesului de negociere; |
| --- | --- |

F.

întrucât progresele înregistrate de Muntenegru cu privire la capitolele 23 și 24 referitoare la statul de drept rămân esențiale pentru ritmul general al procesului de negociere;

| G. | întrucât libertatea de exprimare și libertatea mass-mediei sunt valori fundamentale ale UE și pietrele de temelie ale democrației; întrucât comunitatea mass-media din Muntenegru este extrem de politizată, cenzura și autocenzura persistă și au loc presiuni politice și economice asupra jurnaliștilor, |
| --- | --- |

G.

întrucât libertatea de exprimare și libertatea mass-mediei sunt valori fundamentale ale UE și pietrele de temelie ale democrației; întrucât comunitatea mass-media din Muntenegru este extrem de politizată, cenzura și autocenzura persistă și au loc presiuni politice și economice asupra jurnaliștilor,

| 1. | salută continuarea progreselor înregistrate în cadrul procesului de integrare în UE a Muntenegrului; salută faptul că Muntenegru a înregistrat progrese importante în ceea ce privește negocierile de aderare, remarcând că până acum 26 de capitole au fost deschise negocierilor, iar două capitole au fost închise provizoriu; invită Consiliul să accelereze negocierile cu Muntenegru; așteaptă cu interes deschiderea și închiderea altor capitole în negocierile de aderare în 2017; salută adoptarea de către guvernul Muntenegrului a programului de aderare la UE a acestei țări pentru 2017-2018; încurajează Muntenegrul să accelereze ritmul punerii în aplicare a reformelor, să își intensifice eforturile pentru îndeplinirea tuturor criteriilor de referință și să se concentreze în continuare asupra aspectelor fundamentale aferente procesului de aderare; reamintește că este esențial să se obțină rezultate concrete însoțite de un parcurs solid și sustenabil în materie de punere în aplicare a măsurilor, în special în domeniul statului de drept, al justiției și al luptei împotriva corupției și a criminalității organizate; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felicită autoritățile competente pentru desfășurarea alegerilor parlamentare din 16 octombrie 2016 în mod organizat, precum și pentru faptul că, pe durata acestui proces, libertățile fundamentale au fost în general respectate; încurajează continuarea alinierii la standardele internaționale; salută faptul că s-a înregistrat cea mai mare rată de participare la vot de la alegerile din 2002; salută versiunea revizuită a cadrului legal în care au avut loc alegerile, dar constată persistența unor deficiențe administrative, inclusiv în cadrul Comisiei Electorale de Stat (CES), precum și preocupările cu privire la acuratețea registrului electoral și la politizare; |
| --- | --- |

2.

| 3. | regretă faptul că a fost necesar să se întrerupă temporar funcționarea platformelor mobile de comunicare pe internet în ziua alegerilor, precum și faptul că site-ul de internet al Centrului pentru Tranziție Democratică (CDT) a fost ținta unui atac informatic cu câteva zile înainte de alegeri, ceea ce a afectat activitatea organizațiilor societății civile (OSC) în procesul de monitorizare a alegerilor; invită autoritățile competente să acționeze pentru a remedia deficiențele constatate și să investigheze în mod transparent și cu promptitudine, în conformitate cu recomandările OSCE/ODIHR, presupusele nereguli procedurale, inclusiv presupusele cazuri de utilizare necorespunzătoare a fondurilor de stat și de abuz în serviciu, precum și orice alte deficiențe raportate; se așteaptă la susținerea independenței politice a CES; este de părere că este necesară îmbunătățirea procesului electoral pentru a se obține încrederea deplină în procesul electoral; ia act cu regret de faptul că opoziția nu a recunoscut rezultatele alegerilor; recunoaște încercările unor actori externi de a discredita procesul electoral și dificultățile pe care acestea le-au cauzat; se așteaptă ca noul guvern să mențină angajamentul politic față de procesul de reformă și invită toate partidele politice să se reangajeze într-un dialog constructiv; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ia act de faptul că, în perioada premergătoare alegerilor, a fost instituit un „guvern de încredere electorală”; salută faptul că Muntenegru a jucat un rol principal în organizarea acestui proces, care s-a derulat pe o bază transpartinică; |
| --- | --- |

4.

| 5. | își exprimă îngrijorarea cu privire la relatările referitoare la presupuse încercări ale Rusiei de a influența evoluțiile în Muntenegru, deoarece acest tip de practici ar putea accentua destabilizarea Balcanilor de Vest; își exprimă îngrijorarea în legătură cu incidentele grave, printre care se numără o presupusă lovitură de stat, care au avut loc la 16 octombrie 2016, și invită Vicepreședintele Comisiei Europene/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR), precum și Comisia să urmărească îndeaproape investigațiile în curs de desfășurare efectuate de către autoritățile competente; felicită Serbia pentru disponibilitatea de a coopera în cadrul acestor investigații; consideră că este important ca serviciile relevante ale statelor membre să facă schimb de informații cu privire la aceste incidente, între ele și cu VP/ÎR și Comisia; |
| --- | --- |

5.

| 6. | continuă să fie profund preocupat de climatul intern polarizat și de boicotarea activităților parlamentare de către membri ai opoziției; invită membrii opoziției să profite de oferta prim-ministrului Muntenegrului de a participa la guvernare în schimbul încetării boicotării; reiterează necesitatea ca toate forțele politice să se reangajeze într-un dialog și o cooperare constructive cu parlamentul din Muntenegru; solicită să se consolideze în continuare competențele parlamentului în ceea ce privește examinarea procesului de aderare, precum și capacitatea sa de supraveghere bugetară; felicită parlamentul pentru faptul că dă în continuare dovadă de un înalt nivel de transparență; își exprimă preocuparea cu privire la utilizarea disproporționată a forței pe durata protestelor antiguvernamentale; insistă în mod repetat asupra necesității de a se acorda cuvenita atenție așa-numitului „scandal al înregistrărilor audio”; solicită să se îmbunătățească sistemul de control parlamentar al punerii în aplicare a măsurilor de combatere a crimei organizate și a corupției; |
| --- | --- |

6.

| 7. | invită guvernul să îmbunătățească accesul la informațiile publice, în special în ceea ce privește marile proiecte de infrastructură, cum ar fi construcția de autostrăzi, privatizarea, achizițiile publice și operațiunile judiciare; |
| --- | --- |

7.

| 8. | salută noua strategie de reformă a administrației publice 2016-2020, programul de reformă a gestiunii finanțelor publice, intrarea în vigoare a noii legi privind salariile și simplificarea procedurilor administrative; solicită adoptarea de măsuri cu scopul de a aloca resursele bugetare corespunzătoare pentru punerea în aplicare a reformei administrației publice, precum și voință politică coerentă pentru a raționaliza administrația publică, având în vedere, de asemenea, pregătirile pentru aderare; ia act de faptul că progresele realizate în direcția consolidării capacității administrative sunt limitate; încurajează Muntenegrul să asigure faptul că administrația publică este complet depolitizată; consideră că este esențial să se asigure respectarea principiilor meritului, profesionalismului, responsabilității și transparenței, evaluarea în timp util a impactului reglementărilor, precum și să se garanteze dreptul cetățenilor la un cadru administrativ lipsit de corupție și care funcționează eficient, precum și la informare; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ia act de progresele înregistrate în ceea ce privește reforma sistemului judiciar, inclusiv îmbunătățirea capacităților instituționale; continuă să fie preocupat de influențele nejustificate asupra independenței sistemului judiciar, în special în ceea ce privește numirea judecătorilor; subliniază necesitatea de a consolida responsabilitatea sistemului judiciar prin elaborarea unui bilanț al punerii în aplicare a codurilor de etică și a noilor sisteme disciplinare pentru judecători și procurori; subliniază necesitatea raționalizării rețelei judiciare și a îmbunătățirii în continuare a capacităților de a monitoriza întârzierile acumulate în cauzele aflate pe rol în fața instanțelor judecătorești și a reducerii în continuare a numărului de cauze pendinte; solicită să se asigure într-un mod mai eficient asumarea răspunderii instituționale și individuale în cadrul procesului de formulare a rechizitoriilor pentru fapte de corupție, spălare de bani și criminalitate organizată; subliniază nevoia urgentă de a pune în aplicare în mod efectiv hotărârile judecătorești în materie de acces la informații și de a contracara practica larg răspândită a declarării documentelor drept confidențiale pentru a restricționa accesul la acestea; subliniază importanța creșterii gradului de sensibilizare a publicului cu privire la mecanismele existente pentru reclamații; |
| --- | --- |

9.

| 10. | deși recunoaște faptul că s-au înregistrat unele progrese în ceea ce privește urmărirea în justiție a persoanelor vinovate de crime de război, invită în continuare autoritățile competente să adopte măsuri eficace pentru a ancheta, a urmări în justiție, a judeca și a pedepsi crimele de război și a combate impunitatea, în conformitate cu standardele internaționale; salută adoptarea unei strategii de urmărire penală în vederea deschiderii de noi cauze, care să genereze rezultate concrete; subliniază necesitatea de a asigura accesul neîngrădit la justiție al victimelor crimelor de război, precum și de a garanta acordarea unor compensații echitabile în aceste cazuri și relevă, totodată, nevoia de a asigura o protecție deplină a martorilor pe durata procedurilor judiciare privind crimele de război; |
| --- | --- |

10.

| 11. | constată cu îngrijorare că, în multe domenii, corupția rămâne predominantă, dar salută consolidarea în continuare a cadrului de combatere a corupției, printre altele prin operaționalizarea pe deplin a Agenției Anticorupție (ACA) și prin numirea procurorilor speciali anti-corupție, precum și prin abordarea nevoii de formare specializată pe termen lung; consideră că este esențial să se asigure independența acestora în anchete; subliniază importanța unor activități transparente, profesioniste și imparțiale din punct de vedere politic ale ACA, în special în ceea ce privește cazurile de corupție la nivel înalt și finanțarea partidelor politice; subliniază în mod repetat necesitatea de a păstra o evidență privind reușita anchetelor și condamnărilor, în special în cazurile de corupție la nivel înalt, precum și privind măsurile de prevenire a corupției, inclusiv prin aplicarea mai eficace a sancțiunilor prevăzute de lege; invită noul guvern să facă din combaterea corupției una dintre prioritățile sale, prin alocarea de resurse umane și bugetare suficiente în acest sens; |
| --- | --- |

11.

| 12. | solicită să se asigure punerea în aplicare eficace a planurilor de acțiune sectoriale pentru domeniile deosebit de vulnerabile în ceea ce privește corupția, cum ar fi achizițiile publice, privatizarea, urbanismul, educația, asistența medicală, administrația locală și poliția; solicită să se desfășoare anchete eficiente cu privire la potențiale cazuri de denunțare și protecția adecvată a denunțătorilor; solicită să se introducă în codul penal din Muntenegru infracțiunea de îmbogățire ilicită; solicită, în acest scop, punerea în aplicare eficientă a acordului de cooperare dintre Eurojust și Muntenegru, pentru a îmbunătăți cooperarea judiciară în combaterea formelor grave de criminalitate; solicită să se adopte măsuri pentru a îmbunătăți protecția denunțătorilor; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ia act de adoptarea unui plan de acțiune pentru combaterea spălării banilor și a finanțării terorismului, precum și de semnarea Protocolului adițional la Convenția Consiliului Europei privind prevenirea terorismului; subliniază necesitatea de a dezvolta în continuare evidența în cazurile de criminalitate organizată, în special în ceea ce privește traficul de ființe umane și de droguri și spălarea de bani, de a asigura o mai bună cooperare între agenții și de a intensifica în continuare cooperarea regională și internațională în lupta împotriva crimei organizate; subliniază nevoia de a asigura faptul că, în cadrul anchetelor obișnuite, autoritățile competente pot beneficia de asistență din partea unor consilieri specializați în expertiza contabilă judiciară; |
| --- | --- |

13.

| 14. | salută îmbunătățirea cadrului juridic pentru combaterea traficului de ființe umane; subliniază, cu toate acestea, faptul că este necesar să se îmbunătățească mijloacele de identificare a victimelor și accesul acestora la asistență, despăgubiri și măsuri de protecție; |
| --- | --- |

14.

| 15. | salută noua strategie de combatere a extremismului violent în 2016-2018, care vine în completarea strategiei naționale pentru prevenirea și combaterea terorismului, a spălării de bani și a finanțării terorismului; ia act de înființarea unei noi unități de culegere de informații însărcinate cu identificarea și monitorizarea potențialilor membri ai grupărilor extremiste violente; consideră că este esențial să se identifice persoanele aflate în stadii incipiente ale radicalizării, pentru a împiedica recrutarea acestora de către grupuri extremiste violente și pentru a permite reintegrarea cu succes a acestora în societate; consideră că este important ca toate măsurile adoptate în acest sens să asigure respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, în conformitate cu obligațiile internaționale; subliniază importanța creșterii gradului de conștientizare cu privire la aceste aspecte pentru a monitoriza eventualele amenințări teroriste; |
| --- | --- |

15.

| 16. | recunoaște implicarea organizațiilor societății civile (OSC) în pregătirile pentru aderare, însă invită, în același timp, autoritățile competente să îmbunătățească și mai mult accesul OSC la informațiile privind UE și să se asigure că consultările cu OSC sunt substanțiale, atunci când este posibil; invită autoritățile competente să dezvolte o abordare axată în mai mare măsură pe sprijin și care să promoveze incluziunea, pentru a facilita activitățile de la nivel local ale OSC, precum și să încurajeze participarea activă a acestora la monitorizarea întregului proces electoral; îndeamnă autoritățile competente să dezvolte mecanisme de finanțare publică pentru OSC, atât la nivel local, cât și la nivel național, garantând că acestea funcționează în mod mai sustenabil, transparent și eficient; solicită autorităților competente să creeze condiții favorabile pentru activitățile de voluntariat și pentru un grad mai mare de angajament civic; este profund îngrijorat de faptul că au continuat campaniile de defăimare și încercările de intimidare împotriva anumitor activiști ai OSC; invită autoritățile competente să investigheze și să clarifice cauza acestor încercări și să își consolideze eforturile pentru protejarea activiștilor OSC; |
| --- | --- |

16.

| 17. | constată că s-au realizat unele progrese în îmbunătățirea situației minorităților, inclusiv prin finalizarea mai multor reforme legislative menite să asigure o mai bună aliniere la standardele UE și internaționale în domeniul drepturilor omului; salută adoptarea unei strategii și a unui plan de acțiune pentru perioada 2016-2020 privind incluziunea socială a comunităților de romi și de egipteni; solicită alocarea unui buget adecvat, astfel încât planul de acțiune să poată fi pus în aplicare în mod corespunzător; este în continuare îngrijorat cu privire la dubla discriminare cu care se confruntă femeile și fetele din comunitatea romă, precum și cu privire la accesul comunității rome, al minorităților egiptene și al populației ashkali la asistență medicală, educație, locuințe și ocuparea forței de muncă; încurajează autoritățile competente să continue să își intensifice eforturile pentru a proteja drepturile persoanelor LGBTI; invită autoritățile competente să depună eforturi suplimentare pentru creșterea gradului de conștientizare cu privire la combaterea discriminării în rândul publicului larg; continuă să fie preocupat de faptul că majoritatea clădirilor publice, inclusiv centre medicale și facultăți, sunt în continuare inaccesibile pentru persoanele cu dizabilități, precum și de faptul că numărul persoanelor cu dizabilități încadrate în muncă este încă foarte limitat; solicită autorităților să adopte măsuri suplimentare pentru protejarea identității multietnice a regiunii Boka Kotorska; |
| --- | --- |

17.

| 18. | solicită să se consolideze în continuare instituțiile active în domeniul drepturilor omului, inclusiv Avocatul Poporului și Ministerul pentru drepturile omului și minorități și consideră că ar trebui aprofundate cunoștințele acestora cu privire la legislația și standardele europene și internaționale privind drepturile omului; își exprimă îngrijorarea cu privire la lipsa unei abordări uniforme și cu privire la nivelul scăzut al sancțiunilor pentru încălcări ale drepturilor omului; |
| --- | --- |

18.

| 19. | este în continuare îngrijorat cu privire la persistența violenței domestice și sexuale bazate pe gen, la neinițierea urmăririi penale în astfel de cazuri, la neadoptarea măsurilor necesare pentru a pedepsi în mod adecvat aceste fapte în conformitate cu standardele internaționale și la sprijinul și protecția ineficiente acordate victimelor; solicită măsuri pentru a institui servicii de protecție adecvate, pentru a spori coordonarea interinstituțională relevantă, a utiliza eficient noile baze de date unificate cu cazurile de violență domestică și a pune în aplicare strategia pentru perioada 2016-2020 privind combaterea violenței domestice; subliniază importanța educării și formării angajaților din instituțiile de stat pentru a lucra cu victimele; invită autoritățile competente să asigure protecție adecvată, cazare pe termen lung, sprijin financiar și programe educaționale pentru victimele căsătoriilor forțate, precum și urmărirea penală eficientă și condamnarea făptașilor; subliniază importanța încurajării reprezentării femeilor în politică, inclusiv în poziții decizionale cheie, precum și importanța accesului femeilor la locuri de muncă și a unei mai bune reprezentări a acestora pe piața muncii; solicită elaborarea unor politici publice care să contribuie la găsirea unui echilibru între viața profesională și viața de familie; ia act de continuarea punerii în aplicare a planului de acțiune pentru egalitatea de gen 2013-2017; îndeamnă autoritățile competente să efectueze alocări bugetare suficiente pentru punerea sa în aplicare; subliniază faptul că există în continuare probleme de coordonare a politicilor privind copiii și că violența împotriva copiilor rămâne un motiv de preocupare; |
| --- | --- |

19.

| 20. | solicită autorităților muntenegrene să ia măsurile necesare pentru a preveni violența împotriva copiilor, traficul de persoane și căsătoriile infantile forțate, care continuă să fie raportate de către ONG-uri; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază necesitatea de a colabora în mod constant și serios în ceea ce privește armonizarea sistemului juridic din Muntenegru cu standardele juridice internaționale în ceea ce privește drepturile omului și libertățile fundamentale ale persoanelor cu dizabilități, pentru a respecta principiul statului de drept, al constituționalității și al legalității; |
| --- | --- |

21.

| 22. | este în continuare preocupat de situația libertății de exprimare și a libertății mass-mediei în Muntenegru, precum și de lipsa unor investigații eficace ale guvernului cu privire la atacurile împotriva jurnaliștilor; îndeamnă din nou autoritățile competente să soluționeze cazurile de violență împotriva jurnaliștilor, de intimidare a lor și de amenințări adresate acestora, aflate demult în așteptare, să ia măsuri de protecție a profesioniștilor din domeniul mass-mediei și să creeze un mediu sigur pentru jurnalismul liber și de investigație; își exprimă preocuparea cu privire la atacurile comise de forțele de poliție și cu privire la recentele încercări de a intimida jurnaliștii și de a exercita presiuni asupra acestora, inclusiv prin campanii de defăimare, atacuri fizice și amenințări, precum și cu privire la cazurile de ingerință în activitatea mass-mediei în cursul demonstrațiilor antiguvernamentale, inclusiv prin arestări arbitrare și confiscarea echipamentelor; își exprimă, de asemenea, preocuparea cu privire la faptul că nu au fost încă lansate anchete corespunzătoare în legătură cu aceste atacuri și cu privire la nesoluționarea acestora; remarcă faptul că numărul de cazuri de defăimare rămâne ridicat; insistă asupra necesității unei publicități de stat transparente, difuzate de către serviciile mass-media private, cu privire la modificarea codului penal din Muntenegru și introducerea de noi infracțiuni care vizează prevenirea și pedepsirea săvârșirii de atacuri asupra jurnaliștilor aflați în exercitarea atribuțiilor profesionale; recunoaște măsurile juridice luate pentru a oferi o mai mare independență și sustenabilitate financiară serviciului public de radiodifuziune RTCG și solicită luarea de măsuri suplimentare pentru a garanta independența acestuia, inclusiv independența editorială; subliniază necesitatea sprijinirii și consolidării mecanismelor de autoreglementare existente; subliniază faptul că versiunea revizuită a Codului deontologic al jurnaliștilor trebuie să fie aplicată în mod eficace și uniform în comunitatea mass-media; îndeamnă observatorii din cadrul delegației UE și ambasadele statelor membre ale UE să participe în mod mai regulat, atunci când este cazul, la procesele împotriva jurnaliștilor și a profesioniștilor din mass-media; |
| --- | --- |

22.

| 23. | constată că, pe durata alegerilor din 2016, CES a limitat accesul mass-mediei; solicită punerea în aplicare a recomandărilor privind mass-media, prezentate în Raportul final al Misiunii OSCE/ODIHR de observare a alegerilor, care viza alegerile parlamentare din 2016; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ia act de evoluțiile economice favorabile, însă îndeamnă, în același timp, noul guvern să ia măsuri pentru a garanta sustenabilitatea fiscală, asigurând în același timp un nivel mai ridicat de respectare a drepturilor sociale și de protecție a consumatorilor, să lanseze noi reforme structurale în vederea îmbunătățirii climatului de afaceri și de investiții, care va permite crearea de locuri de muncă și va genera creștere economică, clădind o economie mai diversă; solicită totodată guvernului să adopte măsuri care să vizeze reducerea sectorului informal și să acorde o atenție sporită necesității de a combate în mod eficace evaziunea fiscală; salută deschiderea capitolului 19 și își exprimă convingerea fermă că acesta este cel mai bun stimulent pentru ca guvernul să-și accelereze eforturile în ceea ce privește promovarea incluziunii sociale și reducerea sărăciei, precum și în ceea ce privește restrângerea sectorului informal; solicită raționalizarea cheltuielilor publice și intensificarea eforturilor depuse în vederea consolidării statului de drept și a respectării contractelor; afirmă necesitatea de a aborda dezechilibrele externe ridicate, precum și de a reevalua proiectele de investiții în infrastructura publică, ce reprezintă o provocare pentru sustenabilitatea fiscală; solicită să se asigure faptul că sunt disponibile și alte măsuri financiare și nefinanciare pentru sprijinirea IMM-urilor și să se sporească nivelul investițiilor în inovare și în proiectele durabile, pentru a stimula economia; solicită îmbunătățirea dialogului social; |
| --- | --- |

24.

| 25. | constată că, deși s-au înregistrat unele progrese în dezvoltarea infrastructurii de transport, inclusiv prin crearea Observatorului transporturilor din Europa de Sud-Est, lipsa drumurilor transfrontaliere împiedică comerțul și turismul; salută eforturile depuse până în prezent în vederea liberalizării sectorului feroviar în Muntenegru; atrage atenția asupra nevoii de coordonare cu țările vecine privind chestiunile legate de conectivitate și asupra nevoii de a le permite acestora să devină parte din procesul de planificare pentru proiectele de infrastructură; |
| --- | --- |

25.

| 26. | subliniază importanța consolidării sectorului IMM-urilor și a oferirii de sprijin prin intermediul unei legislații mai bune, al finanțării și al punerii în aplicare a politicii industriale, precum și prin intermediul reducerii economiei informale și al accelerării înregistrării electronice a întreprinderilor la nivel național; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ia act de faptul că economia subterană a Muntenegrului are în continuare o pondere mare în PIB-ul total; reamintește că economia informală vastă constituie un blocaj major pentru spiritul antreprenorial și pentru creșterea economică și încurajează Muntenegrul să ia măsuri pentru a reduce proporțiile economiei subterane; |
| --- | --- |

27.

| 28. | constată cu îngrijorare că unele facilități menite să sprijine consolidarea capacităților, finanțate prin IPA, nu au fost utilizate pe deplin sau nu au fost monitorizate de autorități; subliniază faptul că, în vederea obținerii de rezultate pozitive, autoritățile trebuie să asigure disponibilitatea personalului adecvat, să adopte legislația necesară pentru a permite utilizarea facilităților și să acorde independența necesară instituțiilor nou create; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ia act de scăderea modestă a ratei șomajului; salută noua strategie națională pentru perioada 2016-2020 pentru ocuparea forței de muncă și dezvoltarea resurselor umane și planul de acțiune pentru 2016 aferent; continuă să fie îngrijorat cu privire la rata ridicată a șomajului în rândul tinerilor și mobilitatea redusă a forței de muncă; solicită măsuri proactive pentru piața forței de muncă în vederea creșterii numărului de locuri de muncă de calitate și a sprijinirii femeilor, a categoriilor vulnerabile din rândul populației, a persoanelor cu dizabilități și a tinerilor prin educație, orientare profesională, formare profesională, încadrare în muncă și respectarea drepturilor lucrătorilor; reiterează importanța participării active la inițiativele regionale privind tineretul, precum Biroul de Cooperare Regională pentru Tineret din Balcanii de Vest, inclusiv prin exploatarea programelor existente, destinate stimulării conectivității în regiune și abordării problemei șomajului în rândul tinerilor; |
| --- | --- |

29.

| 30. | remarcă faptul că cheltuielile publice pentru educație se situează în continuare la un nivel mult mai scăzut față de media UE; subliniază necesitatea de a introduce măsurile necesare, în special cu privire la îngrijirea timpurie a copiilor și la educația preșcolară, domenii în care înscrierile sunt, din păcate, scăzute și cu mult sub obiectivul UE, de 95 % până în 2020; consideră că ar trebui acordată o atenție deosebită lipsei accesului la mai multe universități publice pentru persoanele cu dizabilități; |
| --- | --- |

30.

| 31. | salută noua lege privind mediul, precum și strategia națională pentru transpunerea și punerea în aplicare a acquis-ului UE în materie de mediu și schimbări climatice și planul de acțiune 2016-2020 aferent; subliniază necesitatea de a consolida eforturile de implementare, în special în domeniul calității apei, al protecției naturii și al gestionării deșeurilor, precum și capacitățile administrative conexe la toate nivelurile; își exprimă îngrijorarea cu privire la întârzierea semnificativă în instituirea protecției pentru situl potențial Natura 2000 al salinei Ulcinj; cere depunerea unor eforturi suplimentare pentru conservarea biodiversității în salină și dezvoltarea sustenabilă a litoralului; |
| --- | --- |

31.

| 32. | invită autoritățile competente să ia măsurile necesare pentru protecția și conservarea lacului Skadar, pentru a-i menține caracteristicile ecologice, inclusiv integritatea ecologică; solicită guvernului din Muntenegru să se asigure că transformarea parcurilor naționale într-o societate deținută de stat, cu răspundere limitată, nu va avea efecte adverse asupra protejării acestora; recunoaște, în acest context, preocupările exprimate în cadrul convențiilor de la Ramsar și Berna cu privire la planul de amenajare în scopuri speciale pentru Parcul Național Lacul Skadar, inclusiv la proiectul de construcție „Porto Skadar Lake”; își exprimă îngrijorarea cu privire la întârzierea semnificativă în instituirea protecției pentru zonele care au fost identificate ca potențiale componente ale rețelei Natura 2000, cum ar fi Parcul Național Lacul Skadar; reamintește necesitatea realizării unor evaluări strategice fiabile ale impactului asupra mediului, în conformitate cu acquis-ul UE și cu standardele internaționale; |
| --- | --- |

32.

| 33. | subliniază necesitatea de a pune în aplicare angajamentele internaționale în domeniul atenuării schimbărilor climatice; își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la planul guvernului de a extinde centrala electrică pe cărbune Pljevlja II, care este incompatibilă cu angajamentele asumate în cadrul Acordului de la Paris; |
| --- | --- |

33.

| 34. | recunoaște progresele importante înregistrate în domeniul energetic, inclusiv în domeniul interconexiunilor cu țările partenere; solicită Muntenegrului să introducă o legislație care să pună în aplicare cel de-al treilea pachet energetic, în special Directiva privind energia din surse regenerabile; continuă să fie îngrijorat cu privire la dezvoltarea hidroelectrică nesustenabilă, inclusiv, în special, cu privire la faptul că multe dintre aceste centrale sunt planificate fără o evaluare solidă a impactului asupra mediului, în special în ceea ce privește aspectele legate de protejarea biodiversității și de impactul acestora asupra zonelor protejate, astfel cum impune legislația UE; solicită autorităților competente să mențină o supraveghere vigilentă a operațiunilor de explorare a blocurilor de petrol și de gaze offshore și să pună în aplicare toate măsurile de protecție în conformitate cu legislația, cu regulamentele și cu aquis-ul UE adoptate; |
| --- | --- |

34.

| 35. | în lumina pregătirilor pentru reuniunea la nivel înalt pentru Balcanii de Vest 2017, care va avea loc în Italia, solicită autorităților muntenegrene să-și intensifice eforturile de punere în aplicare a măsurilor juridice și de reglementare în domeniul transporturilor și în sectorul energetic (măsuri fără caracter normativ), pentru a îndeplini obiectivele Agendei Uniunii Europene privind conectivitatea; |
| --- | --- |

35.

| 36. | salută participarea activă a Muntenegrului și rolul constructiv pe care acesta continuă să îl joace în vederea menținerii unor bune relații de vecinătate, precum și în cadrul cooperării regionale și internaționale; recomandă să se intensifice eforturile de cooperare în acest domeniu; salută capacitatea Muntenegrului de a continua să își alinieze pe deplin politica externă la politica externă și de securitate comună a UE, inclusiv la Decizia (PESC) 2016/1671 a Consiliului, prin care s-a stabilit reînnoirea măsurilor restrictive ale UE împotriva Rusiei; salută participarea Muntenegrului la misiunile PSAC ale UE; încurajează Muntenegrul să continue să abordeze, într-un spirit constructiv și de vecinătate și într-o etapă cât mai timpurie a procesului de aderare, problemele bilaterale nerezolvate cu vecinii săi, inclusiv aspectele nerezolvate legate de demarcarea frontierelor cu Serbia și Croația; își reînnoiește solicitarea adresată autorităților de a contribui la rezolvarea problemelor legate de succesiunea fostei Republici Socialiste Federative Iugoslavia; salută acordul privind demarcarea frontierelor cu Bosnia și Herțegovina, precum și ratificarea acordului privind demarcarea frontierelor cu Kosovo; evidențiază necesitatea de a continua negocierile referitoare la ajustarea acordurilor privind trecerea frontierei și traficul de frontieră; salută cooperarea cu țările din vecinătate în cadrul Procesului Declarației de la Sarajevo; îndeamnă Muntenegrul să respecte pozițiile comune ale UE privind integritatea Statutului de la Roma și principiile directoare aferente ale UE în privința acordurilor bilaterale privind imunitatea; |
| --- | --- |

36.

| 37. | remarcă faptul că Muntenegru, deși nu se află pe „ruta Balcanilor de Vest”, rămâne o țară de tranzit pentru refugiați și migranți, din rândul cărora cei mai mulți provin din Siria; solicită autorităților muntenegrene să se asigure că migranții și refugiații care solicită azil în Muntenegru sau tranzitează teritoriul muntenegrean sunt tratați în conformitate cu dreptul internațional și al UE, inclusiv cu Convenția din 1951 privind statutul refugiaților și cu Carta drepturilor fundamentale a UE; salută adoptarea Planului de acțiune Schengen, precum și a Strategiei 2017-2020 privind gestionarea integrată a migrației; |
| --- | --- |

37.

| 38. | invită Comisia să își continue activitatea privind aspectele legate de migrație cu toate țările din Balcanii de Vest, pentru a se asigura că sunt respectate normele și standardele internaționale și ale UE; salută eforturile depuse până în prezent în acest sens; |
| --- | --- |

38.

| 39. | salută participarea activă a Muntenegrului la summitul de la Paris din 2016, care a avut ca temă Balcanii de Vest, în special în ceea ce privește agenda privind conectivitatea; solicită autorităților să pună în aplicare acordul nou semnat cu Albania privind trecerea frontierei, precum și Regulamentul privind rețelele transeuropene, referitor la acordarea de licențe și de permise pentru accesul liber la piața feroviară; remarcă faptul că, deși piața feroviară din Muntenegru este deschisă concurenței din 2014, niciun operator privat nu a manifestat până în prezent interes pentru a pătrunde pe piață; solicită noului guvern să ofere o piață feroviară deschisă, cu taxe de acces la calea ferată și o alocare a capacității care să fie transparente și pe deplin aliniate cu acquis-ul; |
| --- | --- |

39.

| 40. | salută faptul că Protocolul de aderare a Muntenegrului la NATO a fost semnat în mai 2016, în semn de recunoaștere a eforturilor depuse de Muntenegru în procesul de punere în aplicare a reformelor, precum și faptul că protocolul se află în curs de ratificare de către membrii NATO, întrucât NATO joacă un rol important în asigurarea stabilității și a păcii în Balcanii de Vest; încurajează membrii NATO din UE să acorde prioritate procesului de ratificare și să recunoască faptul că aderarea la NATO a Muntenegrului este un element strategic important și simbolic în cadrul procesului de integrare euro-atlantică a țării; reamintește că negocierile de aderare la UE sunt independente de procesul de aderare la NATO; |
| --- | --- |

40.

| 41. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre și guvernului și parlamentului Muntenegrului. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  JO L 108, 29.4.2010, p. 1.

---

| 25.7.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 263/156 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 263/156

---

P8_TA(2017)0095

E-democrația în Uniunea Europeană: potențial și provocări

Rezoluţia Parlamentului European din 16 martie 2017 referitoare la e-democrația în Uniunea Europeană: potențial și provocări (2016/2008(INI))

(2018/C 263/21)

Parlamentul European,

| — | având în vedere recomandarea Consiliului Europei CM/Rec(2009)1 privind democrația electronică (e-democrația) adoptată de Comitetul de Miniștri la 18 februarie 2009 ca primul instrument juridic internațional care stabilește standardele în domeniul e-democrației, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Consiliului Europei CM/Rec(2009)1 privind democrația electronică (e-democrația) adoptată de Comitetul de Miniștri la 18 februarie 2009 ca primul instrument juridic internațional care stabilește standardele în domeniul e-democrației,

| — | având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolele 2, 3, 6, 9, 10 și 11, și Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 8-20 și 24, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolele 2, 3, 6, 9, 10 și 11, și Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 8-20 și 24,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, Convenția europeană a drepturilor omului și Carta socială europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, Convenția europeană a drepturilor omului și Carta socială europeană,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 28 octombrie 2015 referitoare la inițiativa cetățenească europeană (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 28 octombrie 2015 referitoare la inițiativa cetățenească europeană (1),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Planul de acțiune al UE privind guvernarea electronică 2016-2020 – Accelerarea transformării digitale a guvernării” (COM(2016)0179), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „Planul de acțiune al UE privind guvernarea electronică 2016-2020 – Accelerarea transformării digitale a guvernării” (COM(2016)0179),

| — | având în vedere Indicele de dezvoltare a e-guvernării (EGDI) din 2014 al Organizației Națiunilor Unite, |
| --- | --- |

—

având în vedere Indicele de dezvoltare a e-guvernării (EGDI) din 2014 al Organizației Națiunilor Unite,

| — | având în vedere cele trei studii intitulate „Potential and challenges of e-participation in the European Union” („Potențialul și provocările e-participării în Uniunea Europeană”), „Potential and challenges of e-voting in the European Union” („Potențialul și provocările votului electronic în Uniunea Europeană”) și „The legal and political context for setting up a European identity document” („Contextul juridic și politic pentru instituirea unui document de identitate european”) realizate de Departamentul său tematic C în 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere cele trei studii intitulate „Potential and challenges of e-participation in the European Union” („Potențialul și provocările e-participării în Uniunea Europeană”), „Potential and challenges of e-voting in the European Union” („Potențialul și provocările votului electronic în Uniunea Europeană”) și „The legal and political context for setting up a European identity document” („Contextul juridic și politic pentru instituirea unui document de identitate european”) realizate de Departamentul său tematic C în 2016,

| — | având în vedere cele două studii ale STOA intitulate „E-public, e-participation and e-voting in Europe – prospects and challenges: final report” („E-publicul, e-participarea și e-votarea în Europa – perspective și provocări: raportul final”), publicat în noiembrie 2011, și „Technology options and systems to strengthen participatory and direct democracy” („Opțiuni tehnologice și sisteme de consolidare a democrației participative și directe”), care va fi publicat în 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere cele două studii ale STOA intitulate „E-public, e-participation and e-voting in Europe – prospects and challenges: final report” („E-publicul, e-participarea și e-votarea în Europa – perspective și provocări: raportul final”), publicat în noiembrie 2011, și „Technology options and systems to strengthen participatory and direct democracy” („Opțiuni tehnologice și sisteme de consolidare a democrației participative și directe”), care va fi publicat în 2017,

| — | având în vedere lucrările referitoare la e-democrație din cadrul Conferinței adunărilor legislative regionale europene (CALRE), cu sprijinul sistemului de cooperare al Națiunilor Unite IT4all, |
| --- | --- |

—

având în vedere lucrările referitoare la e-democrație din cadrul Conferinței adunărilor legislative regionale europene (CALRE), cu sprijinul sistemului de cooperare al Națiunilor Unite IT4all,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 8 septembrie 2015 referitoare la „Drepturile omului și tehnologia: impactul sistemelor de intruziune și supraveghere asupra drepturilor omului în țările terțe” (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 8 septembrie 2015 referitoare la „Drepturile omului și tehnologia: impactul sistemelor de intruziune și supraveghere asupra drepturilor omului în țările terțe” (2),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale și avizul Comisiei pentru cultură și educație (A8-0041/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale și avizul Comisiei pentru cultură și educație (A8-0041/2017),

| A. | întrucât crizele și blocajele recente din domeniile financiar, economic, politic și social afectează puternic statele membre și Uniunea în ansamblul său, într-o perioadă în care toate se confruntă cu provocări globale precum schimbările climatice, migrația și securitatea; întrucât relația cetățenilor cu politica a devenit din ce în ce mai tensionată, deoarece aceștia se îndepărtează de procesele decizionale politice și întrucât există un risc tot mai mare de nemulțumire a publicului față de politică; întrucât angajamentul și implicarea cetățenilor și a societății civile în viața democratică sunt, pe lângă transparență și informare, esențiale pentru funcționarea democrației și pentru legitimitatea și responsabilitatea fiecărui nivel al structurii de guvernanță pe mai multe niveluri a UE; întrucât există o nevoie clară de îmbunătățire a legăturii democratice dintre cetățeni și instituțiile politice; |
| --- | --- |

A.

întrucât crizele și blocajele recente din domeniile financiar, economic, politic și social afectează puternic statele membre și Uniunea în ansamblul său, într-o perioadă în care toate se confruntă cu provocări globale precum schimbările climatice, migrația și securitatea; întrucât relația cetățenilor cu politica a devenit din ce în ce mai tensionată, deoarece aceștia se îndepărtează de procesele decizionale politice și întrucât există un risc tot mai mare de nemulțumire a publicului față de politică; întrucât angajamentul și implicarea cetățenilor și a societății civile în viața democratică sunt, pe lângă transparență și informare, esențiale pentru funcționarea democrației și pentru legitimitatea și responsabilitatea fiecărui nivel al structurii de guvernanță pe mai multe niveluri a UE; întrucât există o nevoie clară de îmbunătățire a legăturii democratice dintre cetățeni și instituțiile politice;

| B. | întrucât, în ultimele decenii, societatea noastră s-a schimbat extrem de rapid, iar cetățenii simt nevoia să își exprime mai frecvent și mai direct opiniile privind problemele care determină viitorul societății noastre și întrucât ar fi oportun, prin urmare, ca instituțiile politice și care elaborează politici să investească în inovarea democratică; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în ultimele decenii, societatea noastră s-a schimbat extrem de rapid, iar cetățenii simt nevoia să își exprime mai frecvent și mai direct opiniile privind problemele care determină viitorul societății noastre și întrucât ar fi oportun, prin urmare, ca instituțiile politice și care elaborează politici să investească în inovarea democratică;

| C. | întrucât prezența la vot a alegătorilor la alegerile europene este în continuă scădere din 1979, iar la alegerile din 2014 a scăzut la 42,54 %; |
| --- | --- |

C.

întrucât prezența la vot a alegătorilor la alegerile europene este în continuă scădere din 1979, iar la alegerile din 2014 a scăzut la 42,54 %;

| D. | întrucât este important să se recâștige încrederea cetățenilor în proiectul european; întrucât instrumentele de e-democrație pot contribui la încurajarea unei cetățenii mai active, prin îmbunătățirea participării, transparenței și responsabilității în procesul decizional, consolidând mecanismele de supraveghere democratică și cunoștințele despre UE, pentru a face ca glasul cetățenilor să fie mai bine auzit în viața politică; |
| --- | --- |

D.

întrucât este important să se recâștige încrederea cetățenilor în proiectul european; întrucât instrumentele de e-democrație pot contribui la încurajarea unei cetățenii mai active, prin îmbunătățirea participării, transparenței și responsabilității în procesul decizional, consolidând mecanismele de supraveghere democratică și cunoștințele despre UE, pentru a face ca glasul cetățenilor să fie mai bine auzit în viața politică;

| E. | întrucât democrația ar trebui să evolueze și să se adapteze la schimbările și oportunitățile asociate cu noile tehnologii și instrumentele TIC, ce trebuie considerate bunuri comune care, dacă sunt corect implementate și sunt însoțite de un nivel adecvat de informare, ar putea contribui la crearea unei democrații mai transparente și mai participative; întrucât, în acest scop, fiecare persoană ar trebui să aibă posibilitatea de a învăța să utilizeze noile tehnologii; |
| --- | --- |

E.

întrucât democrația ar trebui să evolueze și să se adapteze la schimbările și oportunitățile asociate cu noile tehnologii și instrumentele TIC, ce trebuie considerate bunuri comune care, dacă sunt corect implementate și sunt însoțite de un nivel adecvat de informare, ar putea contribui la crearea unei democrații mai transparente și mai participative; întrucât, în acest scop, fiecare persoană ar trebui să aibă posibilitatea de a învăța să utilizeze noile tehnologii;

| F. | întrucât progresul în materie de securitate cibernetică și de protecție a datelor este un factor esențial pentru a crește gradul de utilizare a noilor tehnologii în viața instituțională și politică și pentru a încuraja participarea cetățenilor la procesele de luare a deciziilor prin intermediul acestora; |
| --- | --- |

F.

întrucât progresul în materie de securitate cibernetică și de protecție a datelor este un factor esențial pentru a crește gradul de utilizare a noilor tehnologii în viața instituțională și politică și pentru a încuraja participarea cetățenilor la procesele de luare a deciziilor prin intermediul acestora;

| G. | întrucât noul val de noi instrumente de comunicare digitală și de platforme deschise și colaborative ar putea inspira și oferi soluții noi pentru a încuraja participarea și implicarea politică a cetățenilor, diminuând, în același timp, nemulțumirea acestora față de instituțiile politice și contribuind și la creșterea nivelului de încredere, transparență și responsabilitate în sistemul democratic; |
| --- | --- |

G.

întrucât noul val de noi instrumente de comunicare digitală și de platforme deschise și colaborative ar putea inspira și oferi soluții noi pentru a încuraja participarea și implicarea politică a cetățenilor, diminuând, în același timp, nemulțumirea acestora față de instituțiile politice și contribuind și la creșterea nivelului de încredere, transparență și responsabilitate în sistemul democratic;

| H. | întrucât în ultimul său discurs privind starea Uniunii, Președintele Juncker a prezentat un pachet de măsuri menite să crească gradul de utilizare a comunicațiilor electronice, printre care și WiFi4EU și implementarea rețelelor 5G în Europa; |
| --- | --- |

H.

întrucât în ultimul său discurs privind starea Uniunii, Președintele Juncker a prezentat un pachet de măsuri menite să crească gradul de utilizare a comunicațiilor electronice, printre care și WiFi4EU și implementarea rețelelor 5G în Europa;

| I. | întrucât datele deschise ale administrațiilor publice au potențialul de a stimula creșterea economică, de a crește eficiența sectorului public și de a îmbunătăți transparența și responsabilitatea instituțiilor europene și naționale; |
| --- | --- |

I.

întrucât datele deschise ale administrațiilor publice au potențialul de a stimula creșterea economică, de a crește eficiența sectorului public și de a îmbunătăți transparența și responsabilitatea instituțiilor europene și naționale;

| J. | întrucât accesul la o rețea neutră, în condiții egale, constituie o condiție necesară pentru a garanta aplicarea concretă a drepturilor fundamentale ale omului; |
| --- | --- |

J.

întrucât accesul la o rețea neutră, în condiții egale, constituie o condiție necesară pentru a garanta aplicarea concretă a drepturilor fundamentale ale omului;

| K. | întrucât e-democrația ar putea înlesni dezvoltarea unor forme complementare de angajament, capabile să contribuie la atenuarea nemulțumirii crescânde a cetățenilor față de politica tradițională; întrucât, în plus, ea ar putea contribui la promovarea comunicării, a dialogului, a sensibilizării la Uniune, la politica și la politicile sale și a interesului față de acestea, favorizând astfel sprijinul cetățenilor pentru proiectul european și reducând așa-numitul „deficit democratic” european; |
| --- | --- |

K.

întrucât e-democrația ar putea înlesni dezvoltarea unor forme complementare de angajament, capabile să contribuie la atenuarea nemulțumirii crescânde a cetățenilor față de politica tradițională; întrucât, în plus, ea ar putea contribui la promovarea comunicării, a dialogului, a sensibilizării la Uniune, la politica și la politicile sale și a interesului față de acestea, favorizând astfel sprijinul cetățenilor pentru proiectul european și reducând așa-numitul „deficit democratic” european;

| L. | întrucât noile forme de participare într-un spațiu public virtual sunt inseparabile de respectarea drepturilor și a obligațiilor legate de participarea în spațiul public, printre care se numără, de exemplu, și drepturile procedurale în caz de defăimare; |
| --- | --- |

L.

întrucât noile forme de participare într-un spațiu public virtual sunt inseparabile de respectarea drepturilor și a obligațiilor legate de participarea în spațiul public, printre care se numără, de exemplu, și drepturile procedurale în caz de defăimare;

| M. | întrucât, pentru a garanta rolul de instrument democratic valabil și eficace al internetului, este indispensabil să se elimine decalajul digital și să li se ofere cetățenilor o educație corespunzătoare în domeniul mass-mediei și competențe digitale adecvate; |
| --- | --- |

M.

întrucât, pentru a garanta rolul de instrument democratic valabil și eficace al internetului, este indispensabil să se elimine decalajul digital și să li se ofere cetățenilor o educație corespunzătoare în domeniul mass-mediei și competențe digitale adecvate;

| N. | întrucât sistemele tehnologiei informației și comunicațiilor (TIC) se află în centrul proceselor moderne de guvernare, dar mai trebuie depuse eforturi pentru a îmbunătăți furnizarea serviciilor de e-guvernare; |
| --- | --- |

N.

întrucât sistemele tehnologiei informației și comunicațiilor (TIC) se află în centrul proceselor moderne de guvernare, dar mai trebuie depuse eforturi pentru a îmbunătăți furnizarea serviciilor de e-guvernare;

| O. | întrucât votul electronic ar putea să ajute persoanele care locuiesc sau lucrează într-un stat membru, fără a fi cetățeni ai acestuia, sau într-o țară terță să își exercite dreptul de vot; întrucât trebuie să se asigure secretul și securitatea exprimării și înregistrării votului în procesul de vot electronic, având în vedere mai ales riscul de atacuri cibernetice, |
| --- | --- |

O.

întrucât votul electronic ar putea să ajute persoanele care locuiesc sau lucrează într-un stat membru, fără a fi cetățeni ai acestuia, sau într-o țară terță să își exercite dreptul de vot; întrucât trebuie să se asigure secretul și securitatea exprimării și înregistrării votului în procesul de vot electronic, având în vedere mai ales riscul de atacuri cibernetice,

Potențial și provocări

| 1. | subliniază beneficiile potențiale ale e-democrației, care este definită ca fiind un sprijin și o consolidare a democrației tradiționale prin intermediul TIC și care poate completa și consolida procesele democratice prin adăugarea de elemente care permit capacitarea cetățenilor prin diferite activități online, printre care se numără și e-guvernarea, e-guvernanța, e-deliberarea, e-participarea și votul electronic (e-votarea); salută faptul că tot mai mulți cetățeni pot fi implicați în procesele democratice, cu ajutorul noilor instrumente de informare și de comunicare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că Recomandarea Consiliului Europei CM/Rec(2009)1 invită statele membre să se asigure că e-democrația „promovează, asigură și îmbunătățește transparența, responsabilitatea, capacitatea de reacție, angajamentul, deliberarea, caracterul favorabil incluziunii, accesibilitatea, participarea, subsidiaritatea și coeziunea socială”; evidențiază că recomandarea respectivă invită statele membre să elaboreze măsuri care să poată consolida drepturile omului, democrația și statul de drept; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că scopul e-democrației este promovarea unei culturi democratice care să îmbogățească și să consolideze practicile democratice prin furnizarea de mijloace suplimentare pentru creșterea transparenței și a participării cetățenilor, însă nu este acela de a stabili un sistem democratic alternativ în detrimentul democrației reprezentative; subliniază că doar e-democrația, de una singură, nu asigură participarea politică și că, pentru a se obține participarea politică a cetățenilor, trebuie să se aibă în vedere și un mediu non-digital, în paralel cu e-democrația; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază importanța votului electronic și a votului la distanță prin internet, acestea fiind sisteme care pot lărgi incluziunea cetățenilor și pot facilita participarea democratică, în special în zonele marginalizate din punct de vedere geografic și social, oferind numeroase avantaje potențiale, în special tinerilor, persoanelor cu mobilitate redusă, vârstnicilor și persoanelor care trăiesc sau lucrează în permanență într-un stat membru fără a fi cetățeni ai acestuia sau într-o țară terță, cu condiția asigurării celor mai înalte standarde posibile de protecție a datelor; reamintește faptul că, la introducerea votării la distanță prin internet, statele membre trebuie să asigure transparența și fiabilitatea numărării voturilor și să respecte principiile egalității și secretului votului, accesului la vot și votului liber; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că este necesar ca toate procesele de interacțiune digitală să se bazeze pe principiul deschiderii instituționale, în concordanță cu îmbinarea transparenței în timp real și a participării în cunoștință de cauză; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază și încurajează recurgerea la e-participare, ca o caracteristică esențială a e-democrației, care cuprinde trei forme de interacțiune între instituțiile și administrațiile UE, pe de o parte, și cetățeni, pe de altă parte, și anume: e-informarea, e-consultarea și procesul decizional online; recunoaște că numeroase cazuri de e-participare la nivel național, regional și local pot constitui exemple bune de moduri în care TIC pot fi utilizate în democrația participativă; încurajează statele membre să continue să dezvolte aceste practici la nivel național și local; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază faptul că TIC contribuie la crearea unor spații de participare și deliberare, care, la rândul lor, îmbunătățesc calitatea și legitimitatea sistemelor noastre democratice; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază că este necesar să se implice tinerii în dezbaterea politică și observă că utilizarea TIC în cadrul procedurilor democratice poate reprezenta un instrument eficace în acest scop; |
| --- | --- |

8.

| 9. | reamintește primul exemplu european de votare online din Estonia, în cursul alegerilor cu caracter juridic obligatoriu din 2005, dar susține că, pentru ca introducerea potențială a votului electronic în statele membre să fie o reușită, va fi necesar să se aprecieze dacă se poate garanta participarea efectivă a întregii populații, și, de asemenea, să se evalueze beneficiile și provocările, precum și implicațiile abordărilor tehnologice diferite sau divergente; subliniază că existența unor conexiuni la internet sigure și de mare viteză și a unei infrastructuri sigure pentru identificarea electronică sunt premise importante pentru succesul votului electronic; subliniază că este necesar să se exploateze avantajele aduse de noile tehnologii în cadrul proceselor actuale de votare tradițională și consideră că ar putea fi înregistrate progrese importante prin schimbul de bune practici și cercetare la toate nivelurile politice; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pune accentul pe provocarea de a răspunde preocupărilor cetățenilor privind utilizarea instrumentelor de e-democrație; consideră că abordarea preocupărilor în materie de securitate și garantarea confidențialității sunt de importanță capitală pentru clădirea încrederii cetățenilor în arena politică digitală emergentă; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază că procesele democratice necesită dezbateri ample la fiecare nivel al societății Uniunii, precum și control și reflecție, deoarece acestea contribuie la deliberări juste, exhaustive și raționale; avertizează că există riscul de denaturare și manipulare a rezultatului deliberărilor privind instrumentele de dezbatere online; consideră că transparența tuturor actorilor care interacționează și furnizează informații privind campaniile care pot fi promovate, direct sau indirect, pe platformele de participare digitală reprezintă cea mai bună garanție împotriva acestui risc; |
| --- | --- |

11.

| 12. | remarcă faptul că, pentru ca o democrație să fie funcțională, încrederea cetățenilor în instituțiile și în procesele democratice este un aspect fundamental; prin urmare, subliniază că introducerea unor instrumente de e-democrație trebuie să fie însoțită de strategii de comunicare și de educare corespunzătoare; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază că este important să se integreze e-participarea în sistemul politic, pentru a integra contribuțiile cetățenilor în procesul decizional și a asigura urmărirea acestora; remarcă faptul că lipsa de reacție din partea factorilor de decizie conduce la dezamăgire și neîncredere; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază că utilizarea instrumentelor TIC ar trebui să fie complementară altor canale de comunicare cu instituțiile publice, cu scopul de a evita orice fel de discriminare pe motive de competențe digitale sau de lipsă de resurse și infrastructuri; |
| --- | --- |

14.

Propuneri de îmbunătățire a democrației prin intermediul TIC

| 15. | consideră că participarea la procesele democratice se întemeiază, în primul rând, pe accesul efectiv și nediscriminatoriu la informații și cunoștințe; |
| --- | --- |

15.

| 16. | în plus, solicită UE și statelor membre să se abțină de la adoptarea unor măsuri care nu sunt necesare, menite să restricționeze în mod arbitrar accesul la internet și exercitarea drepturilor fundamentale ale omului, cum ar fi măsurile disproporționate de cenzurare sau incriminarea exprimării legitime a criticii și a opiniilor contrare; |
| --- | --- |

16.

| 17. | invită statele membre și UE să ofere mijloace educative și tehnice pentru consolidarea capacitării democratice a cetățenilor și îmbunătățirea competențelor TIC și să asigure alfabetizarea digitală și un acces digital în condiții de egalitate și sigur pentru toți cetățenii UE, în vederea eliminării decalajului digital (e-incluziune), în avantajul, în ultimă instanță, al democrației; încurajează statele membre să integreze dobândirea de competențe digitale în programele școlare și în formarea pe întreg parcursul vieții și să acorde prioritate programelor de formare digitală pentru persoanele în vârstă; sprijină crearea de rețele cu universități și instituții de învățământ pentru a promova cercetările asupra noilor instrumente de participare și implementarea lor; de asemenea, invită UE și statele membre să promoveze programe și politici menite să dezvolte o apreciere critică și în cunoștință de cauză a utilizării TIC; |
| --- | --- |

17.

| 18. | propune să se avanseze în evaluarea utilizării noilor tehnologii pentru consolidarea democrației în administrațiile europene prin introducerea, ca indicatori, a unor obiective de măsurare a calității serviciilor online; |
| --- | --- |

18.

| 19. | recomandă ca Parlamentul European, în calitate de unică instituție a Uniunii Europene aleasă în mod direct, să deschidă calea în ceea ce privește consolidarea e-democrației; în acest scop, consideră că este util să se dezvolte soluții tehnologice inovatoare, care să le permită cetățenilor să comunice în mod eficace și să își împărtășească preocupările cu reprezentanții aleși de ei; |
| --- | --- |

19.

| 20. | încurajează simplificarea limbajelor și a procedurilor instituționale, precum și organizarea conținuturilor multimedia pentru a explica elementele esențiale ale principalelor procese decizionale, pentru a promova înțelegerea și participarea; subliniază că este necesar să se facă cunoscută această cale de acces la participarea digitală prin intermediul unor instrumente segmentate și proactive, care să permită accesul la toate documentele din dosarele parlamentare; |
| --- | --- |

20.

| 21. | îndeamnă statele membre și UE să furnizeze infrastructură digitală de mare viteză la prețuri accesibile, în special în regiunile periferice și în zonele rurale și mai puțin dezvoltate economic, și să asigure garantarea egalității între cetățeni, acordând o atenție deosebită cetățenilor deosebit de vulnerabili și ajutându-i să dobândească competențele necesare pentru utilizarea tehnologiilor în condiții de siguranță și securitate; recomandă ca bibliotecile, școlile publice și clădirile în care sunt oferite servicii publice să fie dotate corespunzător cu o infrastructură TIC modernă și de mare viteză, care să fie accesibilă în mod egal tuturor cetățenilor, în special categoriilor celor mai vulnerabile, cum ar fi persoanele cu handicap; subliniază necesitatea de a aloca resurse financiare și de formare adecvate acestor obiective; recomandă Comisiei să prevadă resurse pentru proiecte care vizează îmbunătățirea infrastructurii digitale în domeniul economiei sociale și solidare; |
| --- | --- |

21.

| 22. | scoate în evidență faptul că femeile sunt subreprezentate la toate nivelurile procesului de decizie politică, precum și în sectoarele TIC; observă că femeile și fetele se lovesc de multe ori de stereotipuri de gen legate de tehnologiile digitale; prin urmare, invită Comisia și statele membre să investească în programe orientate, care să promoveze educația TIC și e-participarea femeilor și fetelor, mai ales a celor care provin din medii vulnerabile și marginalizate, cu ajutorul educației formale, informale și non-formale; |
| --- | --- |

22.

| 23. | observă că, pentru a garanta accesul egal al tuturor cetățenilor la instrumentele de e-democrație, traducerea multilingvă este importantă atunci când informațiile trebuie să fie difuzate și citite de către toți cetățenii, în țările care au mai mult de o limbă oficială, și de către persoane care aparțin unor etnii diferite; |
| --- | --- |

23.

| 24. | încurajează statele membre și UE să promoveze, să sprijine și să pună în aplicare mecanisme și instrumente care să permită participarea cetățenilor și interacțiunea lor cu administrațiile și instituțiile UE, cum ar fi platformele de externalizare spre public (crowdsourcing); subliniază că TIC ar trebui să faciliteze accesul la informații independente, transparența, responsabilitatea și participarea la procesul decizional; în acest sens, recomandă să se adapteze mai bine la provocările e-democrației toate instrumentele de comunicare și de interacțiune cu cetățenii ale Comisiei Europene, în special portalul Europe Direct; se angajează să facă toate instrumentele de monitorizare legislativă existente mai accesibile, mai ușor de înțeles, mai educative și mai interactive și invită Comisia să procedeze la fel pe propriul său site internet; |
| --- | --- |

24.

| 25. | invită statele membre și Uniunea Europeană să revizuiască informațiile referitoare la funcționarea democrației prezentate pe site-urile lor instituționale, pentru a propune instrumente pedagogice care să faciliteze vizitarea site-urilor respective și înțelegerea conținutului acestora de către tineri și pentru a face site-urile mai accesibile pentru persoanele cu handicap; |
| --- | --- |

25.

| 26. | încurajează administrațiile să-și îndeplinească angajamentul asumat în ceea ce privește principiul deschiderii instituționale, prin schimbări în ceea ce privește concepția strategică și cultura corporativă, bugetele și procesele de schimbare organizațională, care să fie motivate de obiectivul de a consolida democrația prin aplicarea noilor tehnologii; |
| --- | --- |

26.

| 27. | solicită crearea unei platforme online prin intermediul căreia cetățenii să poată fi consultați sistematic înaintea luării deciziilor de către legiuitorul european, pentru o implicare mai directă a acestora în viața publică; |
| --- | --- |

27.

| 28. | consideră că este esențial ca desfășurarea acestor noi instrumente să fie însoțită de campanii de promovare a posibilităților oferite și a valorilor civice ale responsabilității comune și participării; |
| --- | --- |

28.

| 29. | amintește importanța inițiativei cetățenești europene ca instrument de implicare și de participare directă a publicului la viața politică a Uniunii și invită, prin urmare, Comisia, să revizuiască mecanismele de funcționare a acesteia, pentru a-i exploata întregul potențial, conform recomandărilor formulate de Parlamentul European în cadrul rezoluției sale din 28 octombrie 2015; atrage, deci, atenția asupra simplificării și accelerării sarcinilor birocratice aferente acesteia și încurajează utilizarea mai extinsă a TIC, de exemplu, prin intermediul platformelor digitale și al altor aplicații compatibile cu dispozitivele mobile, pentru a face ca acest instrument important să fie mai ușor de utilizat și să fie cunoscut pe scară largă; consideră că utilizarea noilor tehnologii ar putea îmbunătăți, în special, sistemul de colectare a semnăturilor online, prin folosirea serviciilor de identificare și de autentificare (e-IDAS), care ar facilita primirea și schimbul de informații între cetățeni cu privire la inițiativele cetățenești existente sau potențiale, pentru ca aceștia să poată participa activ la discuții și/sau să sprijine inițiativele respective; |
| --- | --- |

29.

| 30. | subliniază că mai multe procese ale Comisiei – cum ar fi consultările publice online, activitățile de e-participare și evaluările de impact – ar putea beneficia de o utilizare mai extinsă largă a noilor tehnologii, pentru a încuraja participarea publicului, a crește gradul de responsabilitate în cadrul acestor procese și transparența instituțiilor UE, precum și pentru a consolida guvernanța europeană; evidențiază necesitatea ca procesele de consultare publică să devină eficace și accesibile unui public cât mai vast posibil, limitând la minim barierele de natură tehnică; |
| --- | --- |

30.

| 31. | subliniază că sunt necesare informații mai ample pentru cetățeni cu privire la platformele de e-participare existente la nivel european, național și local; |
| --- | --- |

31.

| 32. | invită Comisia să extindă și să dezvolte e-participarea în revizuirea de la jumătatea perioadei a Strategiei privind piața unică digitală, care va fi lansată în 2017, și să încurajeze dezvoltarea și finanțarea unor noi instrumente legate de e-cetățenia Uniunii; în plus, recomandă Comisiei să se concentreze pe soluții cu sursă deschisă care pot fi aplicate cu ușurință pe întreaga piață unică digitală; solicită îndeosebi Comisiei să integreze reutilizarea unor proiecte anterioare, cum ar fi platforma D-CENT, proiect finanțat de UE care furnizează instrumente tehnologice pentru democrația participativă; |
| --- | --- |

32.

| 33. | subliniază că dezvoltarea e-administrației ar trebui să fie o prioritate pentru statele membre și instituțiile UE și salută planul de acțiune al Comisiei privind e-guvernarea, ambițios și cuprinzător, pentru care va fundamental să se realizeze o punere în aplicare corectă la nivel național și coordonarea finanțării puse la dispoziție de UE, în sinergie cu agențiile și autoritățile naționale în domeniul digital; consideră că ar trebui depuse mai multe eforturi pentru a încuraja datele deschise și utilizarea instrumentelor TIC bazate pe software cu sursă deschisă și gratuit, atât în instituțiile UE, cât și în statele membre; |
| --- | --- |

33.

| 34. | solicită o mai mare cooperare la nivelul UE și recomandă schimbul de bune practici pentru proiectele de e-democrație ca o modalitate de a avansa către o formă de democrație mai participativă și deliberativă și care să răspundă cerințelor și intereselor cetățenilor și să își propună să îi implice în procesele decizionale; subliniază necesitatea de a ști care sunt atitudinile cetățenilor față de implementarea votului la distanță prin internet; invită Comisia să furnizeze o evaluare independentă sau o consultare a opiniei publice privind votarea online, cu o analiză a plusurilor și minusurilor acesteia, ca opțiune suplimentară pentru exprimarea votului de către cetățeni, în vederea examinării sale de către statele membre până la sfârșitul anului 2018; |
| --- | --- |

34.

| 35. | subliniază necesitatea de a proteja cu prioritate confidențialitatea și datele personale atunci când se folosesc instrumentele de e-democrație, precum și de a promova un mediu de internet mai sigur, în special în ceea ce privește securitatea informațiilor și a datelor, inclusiv dreptul de a fi uitat, și de a prevedea garanții împotriva softurilor de supraveghere și posibilitatea de a verifica sursele; în plus, solicită utilizarea în mai mare măsură a serviciilor digitale bazate pe elemente-cheie, cum ar fi identitatea digitală securizată și criptată, în conformitate cu Regulamentul eIDAS; promovează registrele publice digitale sigure și validarea semnăturilor electronice pentru a preveni interacțiunile multiple frauduloase, în conformitate cu standardele europene și internaționale privind drepturile omului, precum și cu jurisprudența Curții Europene a Drepturilor Omului și a Curții de Justiție a Uniunii Europene; în cele din urmă, subliniază că aspectele de securitate nu trebuie să aibă un efect disuasiv asupra incluziunii persoanelor și grupurilor în procesele democratice; |
| --- | --- |

35.

| 36. | subliniază că este necesar să se consolideze democrația prin intermediul tehnologiei, care ar trebui utilizată într-un mediu sigur, care să fie protejat împotriva utilizării rău intenționate a instrumentelor tehnologice (de exemplu, programele automate de spam, crearea de profiluri anonime, însușirea identității) și reamintește că este necesar să se respecte standardele juridice cele mai înalte; |
| --- | --- |

36.

| 37. | reamintește rolul esențial pe care îl joacă persoanele care semnalează nereguli – în general, prin intermediul internetului – în expunerea corupției, a fraudei, a gestionării defectuoase și a altor tipuri de fapte ilegale care amenință sănătatea și siguranța publică, integritatea financiară, drepturile omului, mediul și statul de drept, asigurând, în același timp, dreptul publicului la informare; |
| --- | --- |

37.

| 38. | încurajează reprezentanții publici să participe activ la forumurile existente, în întregime independente, alături de cetățeni, și să utilizeze noile instrumente media și platformele IT în vederea stimulării discuțiilor și schimburilor de opinii și de propuneri cu cetățenii (e-Parlament), stabilind o legătură directă cu aceștia; invită grupurile politice ale Parlamentului European și partidele politice europene să crească numărul ocaziilor de dezbatere publică și de e-participare; |
| --- | --- |

38.

| 39. | invită deputații europeni și celelalte instituții ale UE să continue să crească transparența activităților lor, în special în contextul politic dificil actual, și solicită autorităților publice să examineze posibilitatea creării de platforme online, care să includă ultimele instrumente informatice; încurajează reprezentanții aleși să utilizeze aceste instrumente, precum și să comunice și să inițieze un dialog real cu alegătorii și cu părțile interesate, în mod eficient, pentru a-i informa cu privire la activitățile parlamentare și la activitățile UE și, astfel, a face procesele de deliberare și cele decizionale mai deschise și a sensibiliza în mai mare măsură publicul la democrația europeană; |
| --- | --- |

39.

| 40. | salută inițiativele Parlamentului European în domeniul e-participării; sprijină eforturile continue de consolidare a caracterului reprezentativ, legitimității și eficacității Parlamentului și îi încurajează pe deputați să folosească mai mult noile tehnologii în scopul dezvoltării acestora la întregul lor potențial, ținând cont, în același timp, de limitele necesare impuse de dreptul la viață privată și la protecția datelor cu caracter personal; subliniază necesitatea unui proces de reflecție amplă cu privire la modul de îmbunătățire a utilizării TIC de către deputați, nu numai pentru inițierea unui dialog cu publicul, ci și în ceea ce privește legislația, petițiile, consultările și alte aspecte relevante pentru activitatea lor de cotidiană; |
| --- | --- |

40.

| 41. | încurajează partidele politice de la nivel european și național să valorifice la maximum instrumentele digitale pentru a crea noi căi de promovare a democrației interne, inclusiv transparența în procesele lor de gestionare, de finanțare și de luare a deciziilor, și pentru a face posibilă o mai bună comunicare cu membrii și simpatizanții lor și cu societatea civilă, precum și participarea acestora; le încurajează, de asemenea, să fie foarte transparente și responsabile față de cetățeni; recomandă, în acest sens, să fie luate în calcul posibile modificări ale Statutului partidelor politice europene, care să includă și să promoveze practicile de participare digitală; |
| --- | --- |

41.

| 42. | invită UE și instituțiile sale să fie mai deschise experimentării cu noi metode de e-participare, cum ar fi externalizarea spre public la nivel european și la nivel național, regional și local, luând în considerare bunele practici deja create în statele membre și, în acest scop, să lanseze proiecte-pilot; în același timp, reiterează necesitatea de a completa aceste măsuri cu campanii de sensibilizare pentru a explica posibilitățile acestor instrumente; |
| --- | --- |

42.

| 43. | invită instituțiile europene să lanseze un proces participativ cu scopul de a elabora o Cartă europeană a drepturilor pe internet, luând ca referință, printre alte texte, Declarația drepturilor pe internet publicată de Camera Deputaților din Italia la 28 iulie 2015, pentru a promova și garanta toate drepturile ce țin de sfera digitală, printre care și dreptul efectiv de acces la rețeaua internet și neutralitatea acesteia; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ia act de cantitatea semnificativă de informații eterogene care pot fi găsite pe internet în prezent și subliniază că ar trebui consolidată capacitatea de gândire critică a cetățenilor, astfel încât aceștia să fie în măsură să discearnă mai bine între sursele de informații fiabile și cele nesigure; încurajează, prin urmare, statele membre să își adapteze și să își actualizeze legislația pentru a ține pasul cu evoluțiile în curs, precum și să implementeze pe deplin și să aplice legislația în vigoare privind combaterea discursului de instigare la ură atât în mediul offline, cât și în cel online, asigurând totodată respectarea drepturilor fundamentale și constituționale; subliniază că Uniunea și statele membre ar trebui să conceapă acțiuni și politici care să urmărească dezvoltarea unor abilități specifice gândirii critice și creative care să fie transferabile, dezvoltarea competențelor digitale și a educației în domeniul mass-mediei, precum și incluziunea și dorința de cunoaștere în rândul cetățenilor, în special al tinerilor, astfel încât aceștia să fie în măsură să ia decizii în cunoștință de cauză și să contribuie în mod pozitiv la procesele democratice; |
| --- | --- |

44.

o

o o

| 45. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

45.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0382.

(2)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0288.

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Joi, 2 martie 2017

| 25.7.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 263/163 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 263/163

---

P8_TA(2017)0056

Cerere de ridicare a imunității lui Marine Le Pen

Decizia Parlamentului European din 2 martie 2017 privind cererea de ridicare a imunității lui Marine Le Pen (2016/2295(IMM))

(2018/C 263/22)

Parlamentul European,

| — | având în vedere cererea de ridicare a imunității lui Marine Le Pen, transmisă la 5 octombrie 2016 de către Jean-Jaques URVOAS, Păstrătorul sigiliilor (ministrul francez al Justiției), în cadrul unei proceduri de anchetă împotriva lui Marine Le Pen în fața Tribunalului din Nanterre, pentru difuzarea, pe contul Twitter al acesteia, a unor imagini islamiste cu caracter violent, |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de ridicare a imunității lui Marine Le Pen, transmisă la 5 octombrie 2016 de către Jean-Jaques URVOAS, Păstrătorul sigiliilor (ministrul francez al Justiției), în cadrul unei proceduri de anchetă împotriva lui Marine Le Pen în fața Tribunalului din Nanterre, pentru difuzarea, pe contul Twitter al acesteia, a unor imagini islamiste cu caracter violent,

| — | în urma audierii lui Jean-François Jalkh care o reprezenta pe Marine Le Pen, în conformitate cu articolul 9 alineatul (6) din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

în urma audierii lui Jean-François Jalkh care o reprezenta pe Marine Le Pen, în conformitate cu articolul 9 alineatul (6) din Regulamentul de procedură,

| — | având în vedere articolele 8 și 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 8 și 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct,

| — | având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, 15 și 21 octombrie 2008, 19 martie 2010, 6 septembrie 2011 și 17 ianuarie 2013 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, 15 și 21 octombrie 2008, 19 martie 2010, 6 septembrie 2011 și 17 ianuarie 2013 (1),

| — | având în vedere articolul 26 din Constituția Republicii Franceze, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 26 din Constituția Republicii Franceze,

| — | având în vedere articolul 5 alineatul (2), articolul 6 alineatul (1) și articolul 9 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 5 alineatul (2), articolul 6 alineatul (1) și articolul 9 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0047/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0047/2017),

| A. | întrucât autoritățile judiciare franceze au solicitat ridicarea imunității lui Marine Le Pen, deputată în Parlamentul European și președintă a Frontului Național (FN), în contextul unei acțiuni în justiție motivate de difuzarea prin intermediul contului Twitter al acesteia a unor imagini cu caracter violent care reprezintă execuția a trei ostatici de către gruparea teroristă Daesh și însoțite de comentariul „Iată ce este Daesh”, la data de 16 decembrie 2015, în urma unui interviu la postul de radio RMC în cadrul căruia ascensiunea FN era comparată cu acțiunea grupului terorist Daesh; |
| --- | --- |

A.

întrucât autoritățile judiciare franceze au solicitat ridicarea imunității lui Marine Le Pen, deputată în Parlamentul European și președintă a Frontului Național (FN), în contextul unei acțiuni în justiție motivate de difuzarea prin intermediul contului Twitter al acesteia a unor imagini cu caracter violent care reprezintă execuția a trei ostatici de către gruparea teroristă Daesh și însoțite de comentariul „Iată ce este Daesh”, la data de 16 decembrie 2015, în urma unui interviu la postul de radio RMC în cadrul căruia ascensiunea FN era comparată cu acțiunea grupului terorist Daesh;

| B. | întrucât practica Parlamentului European este ca imunitatea unui deputat în acest Parlament să poată fi ridicată atunci când opiniile exprimate și/sau imaginile în litigiu nu au o legătură directă sau clară cu exercitarea, de către deputatul urmărit, a atribuțiilor sale de deputat în Parlamentul European și nu constituie expresia unor opinii sau voturi exprimate în aceeași calitate în sensul articolului 8 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene și al articolului 26 din Constituția Republicii Franceze; |
| --- | --- |

B.

întrucât practica Parlamentului European este ca imunitatea unui deputat în acest Parlament să poată fi ridicată atunci când opiniile exprimate și/sau imaginile în litigiu nu au o legătură directă sau clară cu exercitarea, de către deputatul urmărit, a atribuțiilor sale de deputat în Parlamentul European și nu constituie expresia unor opinii sau voturi exprimate în aceeași calitate în sensul articolului 8 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene și al articolului 26 din Constituția Republicii Franceze;

| C. | întrucât, de asemenea, articolul 9 din Protocolul nr. 7 privind imunitățile și privilegiile Uniunii Europene stipulează că membrii Parlamentului European beneficiază, pe teritoriul național, de imunitățile recunoscute membrilor Parlamentului propriei țări; |
| --- | --- |

C.

întrucât, de asemenea, articolul 9 din Protocolul nr. 7 privind imunitățile și privilegiile Uniunii Europene stipulează că membrii Parlamentului European beneficiază, pe teritoriul național, de imunitățile recunoscute membrilor Parlamentului propriei țări;

| D. | întrucât difuzarea unor imagini violente care sunt susceptibile să aducă atingere demnității umane este o infracțiune prevăzută și sancționată în temeiul articolelor 227-24, 227-29 și 227-31 din Codul penal al Republicii Franceze; |
| --- | --- |

D.

întrucât difuzarea unor imagini violente care sunt susceptibile să aducă atingere demnității umane este o infracțiune prevăzută și sancționată în temeiul articolelor 227-24, 227-29 și 227-31 din Codul penal al Republicii Franceze;

| E. | întrucât articolul 6-1 din Legea franceză nr. 2004-575 din 21 iunie 2004Pour la Confiance dans l’Économie numérique (Lege privind încrederea în economia digitală), care transpune Directiva 2000/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2000 privind anumite aspecte juridice ale serviciilor societății informaționale, în special ale comerțului electronic, pe piața internă („Directiva privind comerțul electronic”), face referire la activitățile prestatorilor de servicii ale societății informaționale, și nu la activități cu caracter individual; |
| --- | --- |

E.

întrucât articolul 6-1 din Legea franceză nr. 2004-575 din 21 iunie 2004Pour la Confiance dans l’Économie numérique (Lege privind încrederea în economia digitală), care transpune Directiva 2000/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2000 privind anumite aspecte juridice ale serviciilor societății informaționale, în special ale comerțului electronic, pe piața internă („Directiva privind comerțul electronic”), face referire la activitățile prestatorilor de servicii ale societății informaționale, și nu la activități cu caracter individual;

| F. | întrucât, în pofida faptului că imaginile publicate de către Marine Le Pen sunt accesibile tuturor prin intermediul motorului de căutare Google și au fost transmise online pe scară largă după difuzarea inițială, caracterul lor violent este susceptibil să aducă atingere demnității umane; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în pofida faptului că imaginile publicate de către Marine Le Pen sunt accesibile tuturor prin intermediul motorului de căutare Google și au fost transmise online pe scară largă după difuzarea inițială, caracterul lor violent este susceptibil să aducă atingere demnității umane;

| G. | întrucât ștergerea celor trei fotografii a fost solicitată de către familia ostaticului James Foley la 17 decembrie 2015, cu alte cuvinte, după intervenția autorităților judiciare și întrucât, în urma acestei cereri, Marine Le Pen a șters numai fotografia lui James Foley; |
| --- | --- |

G.

întrucât ștergerea celor trei fotografii a fost solicitată de către familia ostaticului James Foley la 17 decembrie 2015, cu alte cuvinte, după intervenția autorităților judiciare și întrucât, în urma acestei cereri, Marine Le Pen a șters numai fotografia lui James Foley;

| H. | întrucât ritmul desfășurării procedurii judiciare inițiate împotriva lui Marine Le Pen corespunde ritmului tipic de desfășurare a procedurilor referitoare la presă și la alte mijloace mass-media, nu există motive de a suspecta existența unui caz de fumus persecutionis, și anume o situație în care există indicii sau elemente de probă cu privire la o intenție de vătămare a activității politice a unui deputat; |
| --- | --- |

H.

întrucât ritmul desfășurării procedurii judiciare inițiate împotriva lui Marine Le Pen corespunde ritmului tipic de desfășurare a procedurilor referitoare la presă și la alte mijloace mass-media, nu există motive de a suspecta existența unui caz de fumus persecutionis, și anume o situație în care există indicii sau elemente de probă cu privire la o intenție de vătămare a activității politice a unui deputat;

| I. | întrucât articolul 26 din Constituția Republicii Franceze prevede că niciun membru al Parlamentului nu poate fi pus sub urmărire penală, arestat, sau supus oricărei alte măsuri privative sau restrictive de libertate, fără autorizarea Parlamentului; |
| --- | --- |

I.

întrucât articolul 26 din Constituția Republicii Franceze prevede că niciun membru al Parlamentului nu poate fi pus sub urmărire penală, arestat, sau supus oricărei alte măsuri privative sau restrictive de libertate, fără autorizarea Parlamentului;

| J. | întrucât nu este de competența Parlamentului European să se pronunțe cu privire la vinovăția sau nevinovăția deputatului și nici asupra oportunității sau inoportunității urmăririi penale a actelor care îi sunt imputate, |
| --- | --- |

J.

întrucât nu este de competența Parlamentului European să se pronunțe cu privire la vinovăția sau nevinovăția deputatului și nici asupra oportunității sau inoportunității urmăririi penale a actelor care îi sunt imputate,

| 1. | hotărăște să ridice imunitatea lui Marine Le Pen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente autorităților competente ale Republicii Franceze și lui Marine Le Pen. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Hotărârea Curții de Justiție din 12 mai 1964, Wagner/Fohrmann și Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28, hotărârea Curții de Justiție din 10 iulie 1986, Wybot/Faure și alții, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310, hotărârea Tribunalului din 15 octombrie 2008, Mote/Parlamentul, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440, hotărârea Curții de Justiție din 21 octombrie 2008, Marra/De Gregorio și Clemente, pronunțată în cauzele conexe C-200/07 și C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579, hotărârea Tribunalului din 19 martie 2010, Gollnisch/Parlamentul, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102, hotărârea Curții de Justiție din 6 septembrie 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543, hotărârea Tribunalului din 17 ianuarie 2013, Gollnisch/Parlamentul, pronunțată în cauzele conexe T-346/11 și T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

III Acte pregătitoare

PARLAMENTUL EUROPEAN

Joi, 2 martie 2017

| 25.7.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 263/165 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 263/165

---

P8_TA(2017)0057

Acordul euro-mediteraneean UE-Liban (aderarea Croației) ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 2 martie 2017 referitoare la proiectul de decizie Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene și al statelor membre ale acesteia, a Protocolului la Acordul euro-mediteraneean de instituire a unei asocieri între Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Republica Libaneză, pe de altă parte, pentru a se ține seama de aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană (05748/2016 – C8-0171/2016 – 2015/0292(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2018/C 263/23)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (05748/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (05748/2016),

| — | având în vedere proiectul de protocol la Acordul euro-mediteraneean de stabilire a unei asocieri între Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Republica Libaneză, pe de altă parte, pentru a ține seama de aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană (05750/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de protocol la Acordul euro-mediteraneean de stabilire a unei asocieri între Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Republica Libaneză, pe de altă parte, pentru a ține seama de aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană (05750/2016),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 217 și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0171/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 217 și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0171/2016),

| — | având în vedere articolul 99 alineatele (1) și (4) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatele (1) și (4) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru afaceri externe (A8-0027/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru afaceri externe (A8-0027/2017),

| 1. | aprobă încheierea protocolului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Libaneze. |
| --- | --- |

2.

---

| 25.7.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 263/166 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 263/166

---

P8_TA(2017)0058

Acordul UE-Liechtenstein privind normele suplimentare referitoare la Instrumentul de sprijin financiar pentru frontiere externe și vize ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 2 martie 2017 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Acordului dintre Uniunea Europeană și Principatul Liechtenstein privind normele suplimentare referitoare la Instrumentul de sprijin financiar pentru frontiere externe și vize, ca parte a Fondului pentru securitate internă pentru perioada 2014-2020 (12852/2016 – C8-0515/2016 – 2016/0247(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2018/C 263/24)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (12852/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (12852/2016),

| — | având în vedere acordul dintre Uniunea Europeană și Principatul Liechtenstein privind normele suplimentare referitoare la Instrumentul de sprijin financiar pentru frontiere externe și vize, ca parte a Fondului pentru securitate internă pentru perioada 2014-2020 (12881/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul dintre Uniunea Europeană și Principatul Liechtenstein privind normele suplimentare referitoare la Instrumentul de sprijin financiar pentru frontiere externe și vize, ca parte a Fondului pentru securitate internă pentru perioada 2014-2020 (12881/2016),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 77 alineatul (2) litera (a) și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0515/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 77 alineatul (2) litera (a) și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0515/2016),

| — | având în vedere articolul 99 alineatele (1) și (4) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatele (1) și (4) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0025/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0025/2017),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Principatului Liechtenstein. |
| --- | --- |

2.

---

| 25.7.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 263/167 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 263/167

---

P8_TA(2017)0059

Mecanism de schimb de informații cu privire la acordurile interguvernamentale și instrumentele fără caracter juridic obligatoriu în domeniul energiei ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 2 martie 2017 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind instituirea unui mecanism de schimb de informații cu privire la acordurile interguvernamentale și la instrumentele fără caracter juridic obligatoriu dintre statele membre și țări terțe în domeniul energiei și de abrogare a Deciziei nr. 994/2012/UE (COM(2016)0053 – C8-0034/2016 – 2016/0031(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2018/C 263/25)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0053), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0053),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 194 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0034/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 194 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0034/2016),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizele motivate prezentate în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarităţii şi proporţionalităţii de către Senatul francez, Parlamentul Maltei, Consiliul Federal al Austriei și Parlamentul Portugaliei, în care se susţine că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarităţii, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele motivate prezentate în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarităţii şi proporţionalităţii de către Senatul francez, Parlamentul Maltei, Consiliul Federal al Austriei și Parlamentul Portugaliei, în care se susţine că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarităţii,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 21 septembrie 2016 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 21 septembrie 2016 (1),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 16 decembrie 2016, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 16 decembrie 2016, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizele Comisiei pentru afaceri externe, și Comisiei pentru comerț internațional (A8-0305/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizele Comisiei pentru afaceri externe, și Comisiei pentru comerț internațional (A8-0305/2016),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  JO C 487, 28.12.2016, p. 81.

---

P8_TC1-COD(2016)0031

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 2 martie 2017 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2017/... a Parlamentului European și a Consiliului privind instituirea unui mecanism de schimb de informații cu privire la acordurile interguvernamentale și la instrumentele fără caracter juridic obligatoriu dintre statele membre și țări terțe în domeniul energiei și de abrogare a Deciziei nr. 994/2012/UE

(Textul prezentei anexe nu este reprodus aici, întrucât corespunde cu actul final, Decizia (UE) 2017/684.)

---

Marți, 14 martie 2017

| 25.7.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 263/168 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 263/168

---

P8_TA(2017)0066

Mercurul ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 14 martie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind mercurul și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1102/2008 (COM(2016)0039 – C8-0021/2016 – 2016/0023(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2018/C 263/26)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0039), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0039),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 192 alineatul (1) și articolul 207 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0021/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 192 alineatul (1) și articolul 207 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0021/2016),

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus,

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) și articolul 192 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) și articolul 192 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 25 mai 2016 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 25 mai 2016 (1),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 16 decembrie 2016, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 16 decembrie 2016, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 59 și 39 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 59 și 39 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A8-0313/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A8-0313/2016),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aprobă declarația Parlamentului anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ia act de declarația Comisiei anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

3.

| 4. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care înlocuiește, modifică în mod substanțial sau intenționează să modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  JO C 303, 19.8.2016, p. 122.

---

P8_TC1-COD(2016)0023

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 14 martie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2017/... al Parlamentului European și al Consiliului privind mercurul și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1102/2008

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2017/852.)

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ

DECLARAȚIA PARLAMENTULUI EUROPEAN REFERITOARE LA PROIECTUL DE REGULAMENT PRIVIND MERCURUL ȘI DE ABROGARE A REGULAMENTULUI (CE) Nr. 1102/2008 (2016/0023(COD))

Acceptarea de către Parlamentul European a actelor de punere în aplicare pentru autorizarea noilor produse sau procese în contextul negocierilor interinstituționale referitoare la propunerea de regulament privind mercurul (2016/0023(COD)) nu poate fi considerată un precedent pentru alte dosare similare și nu aduce atingere viitoarelor negocieri interinstituționale cu privire la criteriile de delimitare pentru folosirea actelor delegate și a actelor de punere în aplicare.

DECLARAȚIA COMISIEI EUROPENE REFERITOARE LA COOPERAREA INTERNAȚIONALĂ PRIVIND MERCURUL

Convenția de la Minamata și noul regulament privind mercurul sunt contribuții importante pentru protejarea cetățenilor de poluarea cu mercur la nivel mondial și la nivelul UE.

Cooperarea internațională ar trebui să fie susținută pentru a asigura punerea în aplicare cu succes a convenției de către toate părțile și consolidarea în continuare a dispozițiilor sale.

Prin urmare, Comisia Europeană s-a angajat să sprijine cooperarea continuă, în conformitate cu convenția și cu politicile, normele și procedurile aplicabile ale UE, printre altele, acționând în următoarele domenii:

| — | eliminarea discrepanțelor dintre legislația UE și dispozițiile convenției prin clauza de revizuire a listei produselor cu adaos de mercur interzise; |
| --- | --- |

—

eliminarea discrepanțelor dintre legislația UE și dispozițiile convenției prin clauza de revizuire a listei produselor cu adaos de mercur interzise;

| — | în contextul dispozițiilor referitoare la Convenția privind finanțarea, consolidarea capacităților și transferul de tehnologie, activități precum îmbunătățirea trasabilității comerțului cu mercur și a folosirii acestuia, promovarea certificării mineritului aurifer artizanal și la scară redusă fără mercur și a etichetelor pentru aurul fără mercur și sporirea capacității țărilor în curs de dezvoltare, inclusiv în domeniul gestionării deșeurilor de mercur. |
| --- | --- |

—

în contextul dispozițiilor referitoare la Convenția privind finanțarea, consolidarea capacităților și transferul de tehnologie, activități precum îmbunătățirea trasabilității comerțului cu mercur și a folosirii acestuia, promovarea certificării mineritului aurifer artizanal și la scară redusă fără mercur și a etichetelor pentru aurul fără mercur și sporirea capacității țărilor în curs de dezvoltare, inclusiv în domeniul gestionării deșeurilor de mercur.

---

| 25.7.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 263/170 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 263/170

---

P8_TA(2017)0067

Implicarea pe termen lung a acţionarilor şi declaraţia privind guvernanţa corporativă ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 14 martie 2017 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2007/36/CE în ceea ce privește încurajarea implicării pe termen lung a acționarilor și a Directivei 2013/34/UE în ceea ce privește anumite elemente ale declarației privind guvernanța corporativă (COM(2014)0213 – C7-0147/2014 – 2014/0121(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2018/C 263/27)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2014)0213), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2014)0213),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolele 50 și 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0147/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolele 50 și 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0147/2014),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 9 iulie 2014 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 9 iulie 2014 (1),

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 16 decembrie 2016, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 16 decembrie 2016, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice și avizul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A8-0158/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice și avizul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A8-0158/2015),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care înlocuiește, modifică în mod substanțial sau intenționează să modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  JO C 451, 16.12.2014, p. 87.

(2)  Prezenta poziție înlocuiește amendamentele adoptate la 8 iulie 2015 (Texte adoptate, P8_TA(2015)0257).

---

P8_TC1-COD(2014)0121

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 14 martie 2017 în vederea adoptării Directivei (UE) 2017/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2007/36/CE în ceea ce privește încurajarea implicării pe termen lung a acționarilor

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva (UE) 2017/828.)

---

| 25.7.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 263/171 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 263/171

---

P8_TA(2017)0068

Controlul achiziționării și deținerii de arme ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 14 martie 2017 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 91/477/CEE a Consiliului privind controlul achiziționării și deținerii de arme (COM(2015)0750 – C8-0358/2015 – 2015/0269(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2018/C 263/28)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2015)0750), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2015)0750),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0358/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0358/2015),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizele motivate prezentate de către Senatul Poloniei și Parlamentul Suediei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele motivate prezentate de către Senatul Poloniei și Parlamentul Suediei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 27 aprilie 2016 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 27 aprilie 2016 (1),

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 20 decembrie 2016, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 20 decembrie 2016, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și avizul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0251/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și avizul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0251/2016),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ia act de declarația Comisiei anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care înlocuiește, modifică în mod substanțial sau intenționează să modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  JO C 264, 20.7.2016, p. 77.

---

P8_TC1-COD(2015)0269

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 14 martie 2017 în vederea adoptării Directivei (UE) 2017/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 91/477/CEE a Consiliului privind controlul achiziționării și deținerii de arme

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva (UE) 2017/853.)

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ

DECLARAȚIA COMISIEI

Comisia recunoaște importanța unei bune funcționări a standardelor pentru dezactivare, care contribuie la îmbunătățirea nivelurilor de siguranță și oferă asigurări autorităților că armele dezactivate sunt dezactivate efectiv și în mod corespunzător.

Prin urmare, Comisia va accelera lucrările cu privire la revizuirea criteriilor de dezactivare desfășurate de experții naționali în cadrul comitetului înființat în temeiul Directivei 91/477/CEE, pentru a permite Comisiei să adopte, până la sfârșitul lunii mai 2017, în conformitate cu procedura comitetului instituită prin Directiva 91/477/CEE, sub rezerva unui aviz favorabil din partea experților naționali, un regulament de punere în aplicare al Comisiei de modificare a Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 2015/2403 al Comisiei din 15 decembrie 2015 de elaborare a unor orientări comune privind standardele și tehnicile de dezactivare, pentru a garanta că armele de foc dezactivate sunt în mod ireversibil nefuncționale. Comisia invită statele membre să sprijine pe deplin accelerarea acestor lucrări.

---

| 25.7.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 263/174 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 263/174

---

P8_TA(2017)0069

Vehiculele scoase din uz, deșeurile de baterii și acumulatori și deșeurile de echipamente electrice și electronice ***I

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 14 martie 2017 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2000/53/CE privind vehiculele scoase din uz, a Directivei 2006/66/CE privind bateriile și acumulatorii și deșeurile de baterii și acumulatori și a Directivei 2012/19/UE privind deșeurile de echipamente electrice și electronice (COM(2015)0593 – C8-0383/2015 – 2015/0272(COD)) (1)

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2018/C 263/29)

Amendamentul 1

Propunere de directivă

Considerentul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1) | Gestionarea deșeurilor în Uniune ar trebui să fie îmbunătățită pentru a proteja, a conserva și a îmbunătăți calitatea mediului, pentru a proteja sănătatea umană, pentru a asigura utilizarea prudentă și
  rațională
  a resurselor naturale și pentru a promova
  o economie mai circulară
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)

Gestionarea deșeurilor în Uniune ar trebui să fie îmbunătățită pentru a proteja, a conserva și a îmbunătăți calitatea mediului, pentru a proteja sănătatea umană, pentru a asigura utilizarea prudentă și
  rațională
  a resurselor naturale și pentru a promova
  o economie mai circulară
  .

| (1) | Gestionarea deșeurilor în Uniune ar trebui să fie îmbunătățită pentru a proteja, a conserva și a îmbunătăți calitatea mediului, pentru a proteja sănătatea umană, pentru a asigura utilizarea prudentă și
  eficientă
  a resurselor naturale și pentru a promova
  principiile economiei circulare
  . |
| --- | --- |

(1)

Gestionarea deșeurilor în Uniune ar trebui să fie îmbunătățită pentru a proteja, a conserva și a îmbunătăți calitatea mediului, pentru a proteja sănătatea umană, pentru a asigura utilizarea prudentă și
  eficientă
  a resurselor naturale și pentru a promova
  principiile economiei circulare
  .

Amendamentul 2

Propunere de directivă

Considerentul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1a) | O economie circulară curată, eficace și sustenabilă impune eliminarea substanțelor periculoase din produse în etapa de concepere a acestora și, în acest context, economia circulară ar trebui să țină seama de prevederile explicite din cel de-al șaptelea Program de acțiune pentru mediu, care propune crearea de cicluri bazate pe materiale netoxice, pentru ca deșeurile reciclate să poată fi folosite ca sursă majoră și fiabilă de materii prime în Uniune. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1a)

O economie circulară curată, eficace și sustenabilă impune eliminarea substanțelor periculoase din produse în etapa de concepere a acestora și, în acest context, economia circulară ar trebui să țină seama de prevederile explicite din cel de-al șaptelea Program de acțiune pentru mediu, care propune crearea de cicluri bazate pe materiale netoxice, pentru ca deșeurile reciclate să poată fi folosite ca sursă majoră și fiabilă de materii prime în Uniune.

Amendamentul 3

Propunere de directivă

Considerentul 1 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1b) | Este necesar să se asigure gestionarea eficace și cu un consum redus de energie a materiilor prime secundare și ar trebui să se acorde prioritate eforturilor de cercetare și dezvoltare îndreptate către acest obiectiv. Comisia ar trebui, de asemenea, să ia în considerare posibilitatea prezentării unei propuneri privind clasificarea deșeurilor în vederea sprijinirii unei piețe a Uniunii pentru materiile prime secundare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1b)

Este necesar să se asigure gestionarea eficace și cu un consum redus de energie a materiilor prime secundare și ar trebui să se acorde prioritate eforturilor de cercetare și dezvoltare îndreptate către acest obiectiv. Comisia ar trebui, de asemenea, să ia în considerare posibilitatea prezentării unei propuneri privind clasificarea deșeurilor în vederea sprijinirii unei piețe a Uniunii pentru materiile prime secundare.

Amendamentul 4

Propunere de directivă

Considerentul 1 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1c) | Odată ce materialele reciclate sunt din nou introduse în circuitul economic după ce încetează statutul de deșeu, fie deoarece respectă anumite criterii pentru ridicarea statutului de deșeu, fie deoarece sunt integrate într-un produs nou, aceste materiale trebuie să respecte întru totul legislația Uniunii privind substanțele chimice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1c)

Odată ce materialele reciclate sunt din nou introduse în circuitul economic după ce încetează statutul de deșeu, fie deoarece respectă anumite criterii pentru ridicarea statutului de deșeu, fie deoarece sunt integrate într-un produs nou, aceste materiale trebuie să respecte întru totul legislația Uniunii privind substanțele chimice.

Amendamentul 5

Propunere de directivă

Considerentul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2a) | Panorama industrială s-a modificat substanțial în ultimii ani ca rezultat al progreselor tehnologice și al intensificării fluxurilor de mărfuri globalizate. Acești factori creează noi provocări în ceea ce privește gestionarea și tratarea deșeurilor într-un mod responsabil din punctul de vedere al mediului, iar aceste provocări trebuie abordate prin combinarea eforturilor sporite de cercetare cu instrumente de reglementare focalizate. Obsolescența programată reprezintă o problemă de tot mai mare amploare, în contradicție intrinsecă cu obiectivele unei economii circulare, și ar trebui deci abordată în vederea eradicării sale prin efortul concertat al tuturor părților interesate principale, al industriei, al clienților și al autorităților de reglementare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2a)

Panorama industrială s-a modificat substanțial în ultimii ani ca rezultat al progreselor tehnologice și al intensificării fluxurilor de mărfuri globalizate. Acești factori creează noi provocări în ceea ce privește gestionarea și tratarea deșeurilor într-un mod responsabil din punctul de vedere al mediului, iar aceste provocări trebuie abordate prin combinarea eforturilor sporite de cercetare cu instrumente de reglementare focalizate. Obsolescența programată reprezintă o problemă de tot mai mare amploare, în contradicție intrinsecă cu obiectivele unei economii circulare, și ar trebui deci abordată în vederea eradicării sale prin efortul concertat al tuturor părților interesate principale, al industriei, al clienților și al autorităților de reglementare.

Amendamentul 6

Propunere de directivă

Considerentul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3) | Datele
  statistice
  raportate de statele membre sunt esențiale pentru Comisie în vederea evaluării respectării legislației
  în domeniul deșeurilor
  în
  toate
  statele membre. Calitatea, fiabilitatea și comparabilitatea
  statisticilor
  ar trebui îmbunătățite prin introducerea unui punct de intrare unic pentru toate datele referitoare la deșeuri, prin eliminarea obligațiilor de raportare caduce, prin evaluarea comparativă a 
  metodologilor
  naționale de raportare și prin introducerea unui raport
  privind verificarea
  calității datelor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)

Datele
  statistice
  raportate de statele membre sunt esențiale pentru Comisie în vederea evaluării respectării legislației
  în domeniul deșeurilor
  în
  toate
  statele membre. Calitatea, fiabilitatea și comparabilitatea
  statisticilor
  ar trebui îmbunătățite prin introducerea unui punct de intrare unic pentru toate datele referitoare la deșeuri, prin eliminarea obligațiilor de raportare caduce, prin evaluarea comparativă a 
  metodologilor
  naționale de raportare și prin introducerea unui raport
  privind verificarea
  calității datelor.

| (3) | Datele
  și informațiile
  raportate de statele membre sunt esențiale pentru Comisie în vederea evaluării respectării legislației
  privind deșeurile
  în statele membre. Calitatea, fiabilitatea și comparabilitatea
  datelor raportate
  ar trebui îmbunătățite prin
  stabilirea unei metodologii comune pentru colectarea și prelucrarea datelor pe baza unor surse fiabile și
  introducerea unui punct de intrare unic pentru toate datele referitoare la deșeuri, prin eliminarea obligațiilor de raportare caduce, prin evaluarea comparativă a 
  metodologiilor
  naționale de raportare și prin introducerea unui raport
  de verificare a
  calității datelor.
  Raportarea fiabilă a datelor statistice privind gestionarea deșeurilor este esențială pentru punerea în aplicare eficientă și asigurarea comparabilității datelor între statele membre. Prin urmare, atunci când întocmesc rapoartele privind realizarea obiectivelor stabilite în aceste directive, statele membre ar trebui să utilizeze metodologia comună elaborată de Comisie în colaborare cu institutele naționale de statistică ale statelor membre și cu autoritățile naționale responsabile de gestionarea deșeurilor. |
| --- | --- |

(3)

Datele
  și informațiile
  raportate de statele membre sunt esențiale pentru Comisie în vederea evaluării respectării legislației
  privind deșeurile
  în statele membre. Calitatea, fiabilitatea și comparabilitatea
  datelor raportate
  ar trebui îmbunătățite prin
  stabilirea unei metodologii comune pentru colectarea și prelucrarea datelor pe baza unor surse fiabile și
  introducerea unui punct de intrare unic pentru toate datele referitoare la deșeuri, prin eliminarea obligațiilor de raportare caduce, prin evaluarea comparativă a 
  metodologiilor
  naționale de raportare și prin introducerea unui raport
  de verificare a
  calității datelor.
  Raportarea fiabilă a datelor statistice privind gestionarea deșeurilor este esențială pentru punerea în aplicare eficientă și asigurarea comparabilității datelor între statele membre. Prin urmare, atunci când întocmesc rapoartele privind realizarea obiectivelor stabilite în aceste directive, statele membre ar trebui să utilizeze metodologia comună elaborată de Comisie în colaborare cu institutele naționale de statistică ale statelor membre și cu autoritățile naționale responsabile de gestionarea deșeurilor.

Amendamentul 7

Propunere de directivă

Considerentul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3a) | Statele membre ar trebui să se asigure că colectarea separată a deșeurilor de echipamente electrice și electronice (DEEE) este urmată de un tratament adecvat. Pentru a asigura condiții de concurență echitabile și respectarea legislației privind deșeurile și a conceptului de economie circulară, Comisia ar trebui să elaboreze standarde comune pentru tratarea DEEE, astfel cum se prevede în Directiva 2012/19/UE. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3a)

Statele membre ar trebui să se asigure că colectarea separată a deșeurilor de echipamente electrice și electronice (DEEE) este urmată de un tratament adecvat. Pentru a asigura condiții de concurență echitabile și respectarea legislației privind deșeurile și a conceptului de economie circulară, Comisia ar trebui să elaboreze standarde comune pentru tratarea DEEE, astfel cum se prevede în Directiva 2012/19/UE.

Amendamentul 8

Propunere de directivă

Considerentul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (4) | Raportarea fiabilă a datelor statistice privind gestionarea deșeurilor este esențială pentru punerea în aplicare eficientă și asigurarea comparabilității datelor în cadrul unor condiții de concurență echitabile între statele membre. Prin urmare, atunci când elaborează rapoartele privind realizarea obiectivelor stabilite în aceste directive, statele membre ar trebui să aibă obligația de a utiliza
  cea mai recentă metodologie
  elaborată de Comisie
  și de
  institutele naționale de statistică ale statelor membre. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4)

Raportarea fiabilă a datelor statistice privind gestionarea deșeurilor este esențială pentru punerea în aplicare eficientă și asigurarea comparabilității datelor în cadrul unor condiții de concurență echitabile între statele membre. Prin urmare, atunci când elaborează rapoartele privind realizarea obiectivelor stabilite în aceste directive, statele membre ar trebui să aibă obligația de a utiliza
  cea mai recentă metodologie
  elaborată de Comisie
  și de
  institutele naționale de statistică ale statelor membre.

| (4) | Raportarea fiabilă a datelor statistice privind gestionarea deșeurilor este esențială pentru punerea în aplicare eficientă și asigurarea comparabilității datelor în cadrul unor condiții de concurență echitabile între statele membre. Prin urmare, atunci când elaborează rapoartele privind realizarea obiectivelor stabilite în aceste directive, statele membre ar trebui să aibă obligația de a utiliza
  metodologia comună pentru colectarea și prelucrarea datelor
  elaborată de Comisie
  în colaborare cu
  institutele naționale de statistică ale statelor membre. |
| --- | --- |

(4)

Raportarea fiabilă a datelor statistice privind gestionarea deșeurilor este esențială pentru punerea în aplicare eficientă și asigurarea comparabilității datelor în cadrul unor condiții de concurență echitabile între statele membre. Prin urmare, atunci când elaborează rapoartele privind realizarea obiectivelor stabilite în aceste directive, statele membre ar trebui să aibă obligația de a utiliza
  metodologia comună pentru colectarea și prelucrarea datelor
  elaborată de Comisie
  în colaborare cu
  institutele naționale de statistică ale statelor membre.

Amendamentul 9

Propunere de directivă

Considerentul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (4a) | Pentru a contribui la realizarea obiectivelor prevăzute în prezenta directivă și la impulsionarea tranziției către o economie circulară, Comisia ar trebui să promoveze coordonarea și schimbul de informații și bune practici între statele membre și între diferite sectoare ale economiei. Aceste schimburi ar putea fi facilitate prin intermediul platformelor de comunicare ce ar putea contribui la ridicarea gradului de cunoaștere a noilor soluții industriale, ar face posibilă o vedere de ansamblu mai bună a capacităților disponibile și ar contribui la conectarea industriei deșeurilor și a altor sectoare și la sprijinirea simbiozei industriale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4a)

Pentru a contribui la realizarea obiectivelor prevăzute în prezenta directivă și la impulsionarea tranziției către o economie circulară, Comisia ar trebui să promoveze coordonarea și schimbul de informații și bune practici între statele membre și între diferite sectoare ale economiei. Aceste schimburi ar putea fi facilitate prin intermediul platformelor de comunicare ce ar putea contribui la ridicarea gradului de cunoaștere a noilor soluții industriale, ar face posibilă o vedere de ansamblu mai bună a capacităților disponibile și ar contribui la conectarea industriei deșeurilor și a altor sectoare și la sprijinirea simbiozei industriale.

Amendamentul 10

Propunere de directivă

Considerentul 4 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (4b) | Ierarhia deșeurilor stabilită în Directiva 2008/98/CE stabilește ordinea priorităților în legislația Uniunii privind prevenirea și gestionarea deșeurilor. Prin urmare, ierarhia în cauză se aplică în contextul vehiculelor scoase din uz, al bateriilor și acumulatorilor și al deșeurilor de baterii și acumulatori, precum și al deșeurilor de echipamente electrice și electronice. Atunci când se conformează obiectivului prezentei directive, statele membre ar trebui să ia măsurile necesare pentru a ține seama de prioritățile ierarhiei deșeurilor și pentru a asigura punerea în practică a respectivelor priorități. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4b)

Ierarhia deșeurilor stabilită în Directiva 2008/98/CE stabilește ordinea priorităților în legislația Uniunii privind prevenirea și gestionarea deșeurilor. Prin urmare, ierarhia în cauză se aplică în contextul vehiculelor scoase din uz, al bateriilor și acumulatorilor și al deșeurilor de baterii și acumulatori, precum și al deșeurilor de echipamente electrice și electronice. Atunci când se conformează obiectivului prezentei directive, statele membre ar trebui să ia măsurile necesare pentru a ține seama de prioritățile ierarhiei deșeurilor și pentru a asigura punerea în practică a respectivelor priorități.

Amendamentul 11

Propunere de directivă

Considerentul 5 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (5a) | Având în vedere că există o nevoie tot mai mare de a gestiona și de a recicla deșeurile în interiorul Uniunii, în conformitate cu economia circulară, ar trebui să se pună accent pe asigurarea faptului că transferul de deșeuri se face în conformitate cu principiile și cerințele legislației Uniunii în materie de mediu, în special cu principiile proximității, priorității de recuperare și autosuficienței. Comisia ar trebui să analizeze oportunitatea introducerii unui ghișeu unic pentru procedura administrativă de transferare de deșeuri, în vederea reducerii sarcinii administrative. Statele membre ar trebui să ia măsurile necesare pentru a preveni transferul ilegal de deșeuri. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5a)

Având în vedere că există o nevoie tot mai mare de a gestiona și de a recicla deșeurile în interiorul Uniunii, în conformitate cu economia circulară, ar trebui să se pună accent pe asigurarea faptului că transferul de deșeuri se face în conformitate cu principiile și cerințele legislației Uniunii în materie de mediu, în special cu principiile proximității, priorității de recuperare și autosuficienței. Comisia ar trebui să analizeze oportunitatea introducerii unui ghișeu unic pentru procedura administrativă de transferare de deșeuri, în vederea reducerii sarcinii administrative. Statele membre ar trebui să ia măsurile necesare pentru a preveni transferul ilegal de deșeuri.

Amendamentul 12

Propunere de directivă

Considerentul 7 (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (7a) | Pentru completarea anumitor elemente neesențiale ale Directivei 2000/53/CE și ale Directivei 2012/19/UE, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește metodologia comună de colectare și prelucrare a datelor și formatul de raportare a datelor referitoare la punerea în aplicare a obiectivelor privind refolosirea și recuperarea vehiculelor scoase din uz, în temeiul Directivei 2000/53/CE precum și metodologia de colectare și prelucrare a datelor și formatul de raportare a datelor referitoare la punerea în aplicare a obiectivelor stabilite pentru colectarea și valorificarea echipamentelor electrice și electronice în temeiul Directivei 2012/19/UE. . Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca aceste consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare. În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(7a)

Pentru completarea anumitor elemente neesențiale ale Directivei 2000/53/CE și ale Directivei 2012/19/UE, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește metodologia comună de colectare și prelucrare a datelor și formatul de raportare a datelor referitoare la punerea în aplicare a obiectivelor privind refolosirea și recuperarea vehiculelor scoase din uz, în temeiul Directivei 2000/53/CE precum și metodologia de colectare și prelucrare a datelor și formatul de raportare a datelor referitoare la punerea în aplicare a obiectivelor stabilite pentru colectarea și valorificarea echipamentelor electrice și electronice în temeiul Directivei 2012/19/UE. . Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca aceste consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare. În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate.

Amendamentul 13

Propunere de directivă

Considerentul 7 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (7b) | În vederea stabilirii metodologiei pentru colectarea și prelucrarea datelor și a formatului de raportare a datelor pentru baterii și acumulatori și pentru deșeurile de baterii și acumulatori, ar trebui să se delege Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca aceste consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare. În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(7b)

În vederea stabilirii metodologiei pentru colectarea și prelucrarea datelor și a formatului de raportare a datelor pentru baterii și acumulatori și pentru deșeurile de baterii și acumulatori, ar trebui să se delege Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca aceste consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare. În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre, iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate.

Amendamentul 14

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul - 1 (nou)

Directiva 2000/53/CE

Articolul 6 – alineatul 1

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | La articolul 6, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text: |
| „1.   Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că toate vehiculele scoase din uz sunt depozitate (chiar și temporar) și tratate în conformitate cu cerințele generale stabilite la
  art.
  4 din Directiva 75/442/CEE și în conformitate cu cerințele tehnice minime stabilite la anexa I din această directivă, fără a aduce atingere reglementărilor de drept intern cu privire la sănătate și la mediu.” | „1.   Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că toate vehiculele scoase din uz sunt depozitate (chiar și temporar) și tratate în conformitate cu
  prioritățile privind ierarhia deșeurilor și cu
  cerințele generale stabilite la
  articolul
  4 din Directiva 75/442/CEE și în conformitate cu cerințele tehnice minime stabilite la anexa I din această directivă, fără a aduce atingere reglementărilor de drept intern cu privire la sănătate și la mediu.” |

Textul în vigoare

Amendamentul

La articolul 6, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„1.   Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că toate vehiculele scoase din uz sunt depozitate (chiar și temporar) și tratate în conformitate cu cerințele generale stabilite la
  art.
  4 din Directiva 75/442/CEE și în conformitate cu cerințele tehnice minime stabilite la anexa I din această directivă, fără a aduce atingere reglementărilor de drept intern cu privire la sănătate și la mediu.”

„1.   Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că toate vehiculele scoase din uz sunt depozitate (chiar și temporar) și tratate în conformitate cu
  prioritățile privind ierarhia deșeurilor și cu
  cerințele generale stabilite la
  articolul
  4 din Directiva 75/442/CEE și în conformitate cu cerințele tehnice minime stabilite la anexa I din această directivă, fără a aduce atingere reglementărilor de drept intern cu privire la sănătate și la mediu.”

Amendamentul 15

Amendamentul 15

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 2

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 2

Directiva 2000/53/CE

Articolul 9 – alineatul 1 a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1a.   Statele membre raportează Comisiei, pentru fiecare an calendaristic, datele privind punerea în aplicare a articolului 7 alineatul (2).
  Statele membre raportează
  datele pe cale electronică în termen de
  18
  luni de la sfârșitul anului de raportare pentru care sunt colectate datele. Acestea se raportează în formatul stabilit de Comisie în conformitate cu alineatul (1d).
  Primul raport are ca obiect datele aferente perioadei cuprinse între 1 ianuarie [a se introduce anul de transpunere a prezentei directive + 1 an] și 31 decembrie [a se introduce anul de transpunere a prezentei directive + 1 an]. | 1a.   Statele membre raportează Comisiei, pentru fiecare an calendaristic, datele privind punerea în aplicare a articolului 7 alineatul (2).
  Acestea colectează și prelucrează
  datele
  în conformitate cu metodologia comună menționată la alineatul (1d) din prezentul articol și le raportează
  pe cale electronică în termen de
  12
  luni de la sfârșitul anului de raportare pentru care sunt colectate datele. Acestea se raportează în formatul stabilit de Comisie în conformitate cu alineatul (1d). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1a.   Statele membre raportează Comisiei, pentru fiecare an calendaristic, datele privind punerea în aplicare a articolului 7 alineatul (2).
  Statele membre raportează
  datele pe cale electronică în termen de
  18
  luni de la sfârșitul anului de raportare pentru care sunt colectate datele. Acestea se raportează în formatul stabilit de Comisie în conformitate cu alineatul (1d).
  Primul raport are ca obiect datele aferente perioadei cuprinse între 1 ianuarie [a se introduce anul de transpunere a prezentei directive + 1 an] și 31 decembrie [a se introduce anul de transpunere a prezentei directive + 1 an].

1a.   Statele membre raportează Comisiei, pentru fiecare an calendaristic, datele privind punerea în aplicare a articolului 7 alineatul (2).
  Acestea colectează și prelucrează
  datele
  în conformitate cu metodologia comună menționată la alineatul (1d) din prezentul articol și le raportează
  pe cale electronică în termen de
  12
  luni de la sfârșitul anului de raportare pentru care sunt colectate datele. Acestea se raportează în formatul stabilit de Comisie în conformitate cu alineatul (1d).

Amendamentul 16

Amendamentul 16

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 2

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 2

Directiva 2000/53/CE

Articolul 9 – alineatul 1 c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1c.   Comisia analizează datele raportate în conformitate cu prezentul articol și publică un raport privind rezultatele analizei respective. Raportul evaluează modul de organizare a colectării datelor, sursele datelor și metodologia utilizată în statele membre,
  precum și
  caracterul complet, fiabilitatea, actualitatea și consecvența datelor respective. Evaluarea poate include recomandări specifice de îmbunătățire. Raportul se elaborează o dată la trei ani. | 1c.   Comisia analizează datele raportate în conformitate cu prezentul articol și publică un raport privind rezultatele analizei respective.
  Până când se va stabili metodologia comună pentru colectarea și prelucrarea datelor menționată la alineatul (1d),
  raportul evaluează modul de organizare a colectării datelor, sursele datelor și metodologia utilizată în statele membre
  . Comisia evaluează
  ,
  de asemenea,
  caracterul complet, fiabilitatea, actualitatea și consecvența datelor respective. Evaluarea poate include recomandări specifice de îmbunătățire. Raportul se elaborează o dată la trei ani. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1c.   Comisia analizează datele raportate în conformitate cu prezentul articol și publică un raport privind rezultatele analizei respective. Raportul evaluează modul de organizare a colectării datelor, sursele datelor și metodologia utilizată în statele membre,
  precum și
  caracterul complet, fiabilitatea, actualitatea și consecvența datelor respective. Evaluarea poate include recomandări specifice de îmbunătățire. Raportul se elaborează o dată la trei ani.

1c.   Comisia analizează datele raportate în conformitate cu prezentul articol și publică un raport privind rezultatele analizei respective.
  Până când se va stabili metodologia comună pentru colectarea și prelucrarea datelor menționată la alineatul (1d),
  raportul evaluează modul de organizare a colectării datelor, sursele datelor și metodologia utilizată în statele membre
  . Comisia evaluează
  ,
  de asemenea,
  caracterul complet, fiabilitatea, actualitatea și consecvența datelor respective. Evaluarea poate include recomandări specifice de îmbunătățire. Raportul se elaborează o dată la trei ani.

Amendamentul 17

Amendamentul 17

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 2

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 2

Directiva 2000/53/CE

Articolul 9 – alineatul 1 ca (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1ca. | În raport, Comisia poate include informații cu privire la punerea în aplicare a prezentei directive în ansamblul ei și la impactul acesteia asupra mediului și a sănătății umane. După caz, raportul este însoțit de o propunere legislativă de modificare a prezentei directive. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1ca.

1ca.

În raport, Comisia poate include informații cu privire la punerea în aplicare a prezentei directive în ansamblul ei și la impactul acesteia asupra mediului și a sănătății umane. După caz, raportul este însoțit de o propunere legislativă de modificare a prezentei directive.

Amendamentul 18

Amendamentul 18

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 2

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 2

Directiva 2000/53/CE

Articolul 9 – alineatul 1 d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1d. | Comisia adoptă acte de
  punere în aplicare care stabilesc
  formatul pentru raportarea datelor în conformitate cu alineatul (1a).
  Aceste acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura menționată la articolul 11 alineatul (2)
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1d.

Comisia adoptă acte de
  punere în aplicare care stabilesc
  formatul pentru raportarea datelor în conformitate cu alineatul (1a).
  Aceste acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura menționată la articolul 11 alineatul (2)
  .

punere în aplicare care stabilesc

Aceste acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura menționată la articolul 11 alineatul (2)

| 1d. | Comisia adoptă acte
  delegate pentru a completa prezenta directivă prin stabilirea metodologiei comune
  de
  colectare și prelucrare a datelor și
  formatul pentru raportarea datelor în conformitate cu alineatul (1a). |
| --- | --- |

1d.

Comisia adoptă acte
  delegate pentru a completa prezenta directivă prin stabilirea metodologiei comune
  de
  colectare și prelucrare a datelor și
  formatul pentru raportarea datelor în conformitate cu alineatul (1a).

delegate pentru a completa prezenta directivă prin stabilirea metodologiei comune

colectare și prelucrare a datelor și

Amendamentul 19

Amendamentul 19

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 2

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 2

Directiva 2000/53/CE

Articolul 9 – alineatul 1 da (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1da. | Până la data de 31 decembrie 2018, în contextul planului de acțiune privind economia circulară și având în vedere angajamentul Uniunii de a realiza tranziția către o economie circulară, Comisia revizuiește prezenta directivă în ansamblul ei și, în special, domeniul său de aplicare și obiectivele sale, pe baza unei evaluări a impactului, și ține seama de obiectivele și inițiativele politice ale Uniunii în materie de economie circulară. Se va acorda o atenție deosebită transferului de vehicule uzate despre care se crede că ar putea fi vehicule scoase din uz. În acest scop se recurge la orientările corespondenților nr. 9 privind transferul de vehicule scoase din uz. Comisia examinează și posibilitatea stabilirii unor ținte pentru fiecare tip de resursă, în special pentru materiile prime de importanță critică. Raportul este însoțit de o propunere legislativă, dacă este cazul. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1da.

1da.

Până la data de 31 decembrie 2018, în contextul planului de acțiune privind economia circulară și având în vedere angajamentul Uniunii de a realiza tranziția către o economie circulară, Comisia revizuiește prezenta directivă în ansamblul ei și, în special, domeniul său de aplicare și obiectivele sale, pe baza unei evaluări a impactului, și ține seama de obiectivele și inițiativele politice ale Uniunii în materie de economie circulară. Se va acorda o atenție deosebită transferului de vehicule uzate despre care se crede că ar putea fi vehicule scoase din uz. În acest scop se recurge la orientările corespondenților nr. 9 privind transferul de vehicule scoase din uz. Comisia examinează și posibilitatea stabilirii unor ținte pentru fiecare tip de resursă, în special pentru materiile prime de importanță critică. Raportul este însoțit de o propunere legislativă, dacă este cazul.

Amendamentul 20

Amendamentul 20

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 1 a (nou)

Articolul 1 – alineatul 1 a (nou)

Directiva 2000/53/CE

Articolul 9 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Se introduce următorul articol:






  „Articolul 9a




  Instrumentele de promovare a tranziției către o economie mai circulară




  Pentru a contribui la realizarea obiectivelor prevăzute în prezenta directivă, statele membre utilizează instrumente economice adecvate și iau alte măsuri pentru a oferi stimulente pentru aplicarea ierarhiei deșeurilor. Aceste instrumente și măsuri pot include cele indicate în anexa IVa la Directiva 2008/98/CE.” |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Se introduce următorul articol:

Se introduce următorul articol:

„Articolul 9a

Instrumentele de promovare a tranziției către o economie mai circulară

Pentru a contribui la realizarea obiectivelor prevăzute în prezenta directivă, statele membre utilizează instrumente economice adecvate și iau alte măsuri pentru a oferi stimulente pentru aplicarea ierarhiei deșeurilor. Aceste instrumente și măsuri pot include cele indicate în anexa IVa la Directiva 2008/98/CE.”

Amendamentul 21

Amendamentul 21

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 2 – alineatul 1 – punctul 1 a (nou)

Articolul 2 – alineatul 1 – punctul 1 a (nou)

Directiva 2006/66/CE

Articolul 22 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1a) | Se introduce următorul articol:




  „Articolul 22a




  Data



  1.   
  Datele raportate de statul membru în conformitate cu articolele 10 și 12 sunt însoțite de un raport de verificare a calității.




  2.   
  Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 23a cu scopul de a completa prezenta directivă prin stabilirea metodologiei de colectare și prelucrare a datelor și a formatului de raportare.” |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(1a)

(1a)

Se introduce următorul articol:

„Articolul 22a

Data

1.   
  Datele raportate de statul membru în conformitate cu articolele 10 și 12 sunt însoțite de un raport de verificare a calității.

2.   
  Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 23a cu scopul de a completa prezenta directivă prin stabilirea metodologiei de colectare și prelucrare a datelor și a formatului de raportare.”

Amendamentul 22

Amendamentul 22

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 2 – alineatul 1 – punctul 2 – litera -a (nouă)

Articolul 2 – alineatul 1 – punctul 2 – litera -a (nouă)

Directiva 2006/66/CE

Articolul 23 – titlu

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-a) | La articolul 23, titlul se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(-a)

(-a)

La articolul 23, titlul se înlocuiește cu următorul text:

„Reexaminare”

„Reexaminare”

„Raportarea și revizuirea”

„Raportarea și revizuirea”

Amendamentul 23

Amendamentul 23

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 2 – alineatul 1 – punctul 2 – litera a (nouă)

Articolul 2 – alineatul 1 – punctul 2 – litera a (nouă)

Directiva 2006/66/CE

Articolul 23 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Până cel târziu la sfârșitul anului 2016, Comisia elaborează un raport privind punerea în aplicare a prezentei directive și impactul acesteia asupra mediului și a funcționării pieței interne. | 1.   Până cel târziu la sfârșitul anului 2016
  și, ulterior, o dată la trei ani
  , Comisia elaborează un raport privind punerea în aplicare a prezentei directive și impactul acesteia asupra mediului și a funcționării pieței interne. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Până cel târziu la sfârșitul anului 2016, Comisia elaborează un raport privind punerea în aplicare a prezentei directive și impactul acesteia asupra mediului și a funcționării pieței interne.

1.   Până cel târziu la sfârșitul anului 2016
  și, ulterior, o dată la trei ani
  , Comisia elaborează un raport privind punerea în aplicare a prezentei directive și impactul acesteia asupra mediului și a funcționării pieței interne.

Amendamentul 24

Amendamentul 24

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 2 – alineatul 1 – punctul 2 – litera ba (nouă)

Articolul 2 – alineatul 1 – punctul 2 – litera ba (nouă)

Directiva 2006/66/CE

Articolul 23 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ba) | Se adaugă următorul alineat:





  „3a.
     
  Până la data de 31 decembrie 2018, în contextul planului de acțiune privind economia circulară și având în vedere angajamentul Uniunii de a realiza tranziția către o economie circulară, Comisia revizuiește prezenta directivă în ansamblul ei și, în special, domeniul său de aplicare și obiectivele sale, pe baza unei evaluări a impactului. Această revizuire ține seama de obiectivele și inițiativele politice ale Uniunii în materie de economie circulară, precum și de evoluția tehnică a unor noi tipuri de baterii care nu folosesc substanțe periculoase, în special metale grele sau alte metale sau ioni de metale. Comisia examinează și posibilitatea stabilirii unor ținte pentru fiecare tip de resursă, în special pentru materiile prime de importanță critică. Revizuirea este însoțită de o propunere legislativă, dacă este cazul.” |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ba)

(ba)

Se adaugă următorul alineat:

Se adaugă următorul alineat:

„3a.
     
  Până la data de 31 decembrie 2018, în contextul planului de acțiune privind economia circulară și având în vedere angajamentul Uniunii de a realiza tranziția către o economie circulară, Comisia revizuiește prezenta directivă în ansamblul ei și, în special, domeniul său de aplicare și obiectivele sale, pe baza unei evaluări a impactului. Această revizuire ține seama de obiectivele și inițiativele politice ale Uniunii în materie de economie circulară, precum și de evoluția tehnică a unor noi tipuri de baterii care nu folosesc substanțe periculoase, în special metale grele sau alte metale sau ioni de metale. Comisia examinează și posibilitatea stabilirii unor ținte pentru fiecare tip de resursă, în special pentru materiile prime de importanță critică. Revizuirea este însoțită de o propunere legislativă, dacă este cazul.”

Amendamentul 25

Amendamentul 25

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 2 – alineatul 1 – punctul 2 a (nou)

Articolul 2 – alineatul 1 – punctul 2 a (nou)

Directiva 2006/66/CE

Articolul 23 aa (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2a) | Se introduce următorul articol:




  „Articolul 23aa




  Instrumente de promovare a tranziției către o economie mai circulară




  Pentru a contribui la realizarea obiectivelor prevăzute în prezenta directivă, statele membre utilizează instrumente economice adecvate și iau alte măsuri pentru a oferi stimulente pentru aplicarea ierarhiei deșeurilor. Aceste instrumente și măsuri pot include cele indicate în anexa IVa la Directiva 2008/98/CE.” |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(2a)

(2a)

Se introduce următorul articol:

„Articolul 23aa

Instrumente de promovare a tranziției către o economie mai circulară

Pentru a contribui la realizarea obiectivelor prevăzute în prezenta directivă, statele membre utilizează instrumente economice adecvate și iau alte măsuri pentru a oferi stimulente pentru aplicarea ierarhiei deșeurilor. Aceste instrumente și măsuri pot include cele indicate în anexa IVa la Directiva 2008/98/CE.”

Amendamentul 27

Amendamentul 27

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 3 – alineatul 1 – punctul - 1 (nou)

Articolul 3 – alineatul 1 – punctul - 1 (nou)

Directiva 2012/19/UE

Articolul 8 – alineatul 5 – paragraful 4

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-1) | La articolul 8 alineatul (5), al patrulea paragraf se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(-1)

(-1)

La articolul 8 alineatul (5), al patrulea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„În vederea asigurării unor condiții uniforme de punere în aplicare a prezentului articol
  , Comisia poate să adopte
  acte de punere în aplicare prin care să se stabilească standarde calitative minime
  bazate în special pe standardele dezvoltate de organismele europene de standardizare
  . Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 21 alineatul (2).”

, Comisia poate să adopte

bazate în special pe standardele dezvoltate de organismele europene de standardizare

„În vederea asigurării unor condiții uniforme de punere în aplicare a prezentului articol
  și în conformitate cu mandatul prevăzut în Directiva 2012/19/UE, Comisia adoptă
  acte de punere în aplicare prin care să se stabilească standarde calitative minime. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 21 alineatul (2).”

Amendamentul 28

Amendamentul 28

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 3 – alineatul 1 – punctul 1 – litera b

Articolul 3 – alineatul 1 – punctul 1 – litera b

Directiva 2012/19/UE

Articolul 16 – alineatul 5 a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5a.   Statele membre raportează Comisiei, pentru fiecare an calendaristic, datele privind punerea în aplicare a articolului 16 alineatul (4).
  Statele membre raportează
  datele pe cale electronică în termen de
  18
  luni de la sfârșitul anului de raportare pentru care sunt colectate datele.
  Acestea
  se
  raportează în formatul stabilit
  de
  Comisie în conformitate cu alineatul (5d). Primul raport are ca obiect datele aferente perioadei cuprinse între 1 ianuarie [a se introduce anul de transpunere a prezentei directive + 1 an] și 31 decembrie [a se introduce anul de transpunere a prezentei directive + 1 an]. | 5a.   Statele membre raportează Comisiei, pentru fiecare an calendaristic, datele privind punerea în aplicare a articolului 16 alineatul (4).
  Acestea colectează și prelucrează
  datele
  în conformitate cu metodologia comună menționată la alineatul (5d) din prezentul articol și le raportează
  pe cale electronică în termen de
  12
  luni de la sfârșitul anului de raportare pentru care sunt colectate datele.
  Statele membre se asigură că se raportează date de la toți actorii care colectează sau tratează DEEE.
  Datele se
  raportează în formatul stabilit
  de
  Comisie în conformitate cu alineatul (5d)
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5a.   Statele membre raportează Comisiei, pentru fiecare an calendaristic, datele privind punerea în aplicare a articolului 16 alineatul (4).
  Statele membre raportează
  datele pe cale electronică în termen de
  18
  luni de la sfârșitul anului de raportare pentru care sunt colectate datele.
  Acestea
  se
  raportează în formatul stabilit
  de
  Comisie în conformitate cu alineatul (5d). Primul raport are ca obiect datele aferente perioadei cuprinse între 1 ianuarie [a se introduce anul de transpunere a prezentei directive + 1 an] și 31 decembrie [a se introduce anul de transpunere a prezentei directive + 1 an].

5a.   Statele membre raportează Comisiei, pentru fiecare an calendaristic, datele privind punerea în aplicare a articolului 16 alineatul (4).
  Acestea colectează și prelucrează
  datele
  în conformitate cu metodologia comună menționată la alineatul (5d) din prezentul articol și le raportează
  pe cale electronică în termen de
  12
  luni de la sfârșitul anului de raportare pentru care sunt colectate datele.
  Statele membre se asigură că se raportează date de la toți actorii care colectează sau tratează DEEE.
  Datele se
  raportează în formatul stabilit
  de
  Comisie în conformitate cu alineatul (5d)
  .

Amendamentul 29

Amendamentul 29

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 3 – alineatul 1 – punctul 1 – litera b

Articolul 3 – alineatul 1 – punctul 1 – litera b

Directiva 2012/19/UE

Articolul 16 – alineatul 5 c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5c.   Comisia analizează datele raportate în conformitate cu prezentul articol și publică un raport privind rezultatele analizei respective.
  Raportul cuprinde o evaluare a modului
  de organizare a colectării datelor,
  a surselor
  datelor și
  a metodologiei utilizate
  în statele membre,
  precum și a caracterului
  complet,
  a fiabilității
  ,
  a actualității
  și
  a consecvenței
  datelor respective. Evaluarea poate include recomandări specifice de îmbunătățire. Raportul se elaborează o dată la trei ani. | 5c.   Comisia analizează datele raportate în conformitate cu prezentul articol și publică un raport privind rezultatele analizei respective.
  Până când se va stabili metodologia comună pentru colectarea și prelucrarea datelor menționată la alineatul (5d), raportul evaluează modul
  de organizare a colectării datelor,
  sursele
  datelor și
  metodologia utilizată
  în statele membre
  . Comisia evaluează
  ,
  de asemenea, caracterul
  complet,
  fiabilitatea
  ,
  actualitatea
  și
  consecvența
  datelor respective. Evaluarea poate include recomandări specifice de îmbunătățire. Raportul se elaborează o dată la trei ani. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5c.   Comisia analizează datele raportate în conformitate cu prezentul articol și publică un raport privind rezultatele analizei respective.
  Raportul cuprinde o evaluare a modului
  de organizare a colectării datelor,
  a surselor
  datelor și
  a metodologiei utilizate
  în statele membre,
  precum și a caracterului
  complet,
  a fiabilității
  ,
  a actualității
  și
  a consecvenței
  datelor respective. Evaluarea poate include recomandări specifice de îmbunătățire. Raportul se elaborează o dată la trei ani.

5c.   Comisia analizează datele raportate în conformitate cu prezentul articol și publică un raport privind rezultatele analizei respective.
  Până când se va stabili metodologia comună pentru colectarea și prelucrarea datelor menționată la alineatul (5d), raportul evaluează modul
  de organizare a colectării datelor,
  sursele
  datelor și
  metodologia utilizată
  în statele membre
  . Comisia evaluează
  ,
  de asemenea, caracterul
  complet,
  fiabilitatea
  ,
  actualitatea
  și
  consecvența
  datelor respective. Evaluarea poate include recomandări specifice de îmbunătățire. Raportul se elaborează o dată la trei ani.

Amendamentul 30

Amendamentul 30

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 3 – alineatul 1 – punctul 1 – litera b

Articolul 3 – alineatul 1 – punctul 1 – litera b

Directiva 2012/19/UE

Articolul 16 – alineatul 5 ca (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 5ca.
     
  În raport, Comisia include informații cu privire la punerea în aplicare a prezentei directive în ansamblul ei și la impactul acesteia asupra mediului și a sănătății umane. După caz, raportul este însoțit de o propunere legislativă de modificare a prezentei directive. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5ca.
     
  În raport, Comisia include informații cu privire la punerea în aplicare a prezentei directive în ansamblul ei și la impactul acesteia asupra mediului și a sănătății umane. După caz, raportul este însoțit de o propunere legislativă de modificare a prezentei directive.

Amendamentul 31

Amendamentul 31

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 3 – alineatul 1 – punctul 1 – litera b

Articolul 3 – alineatul 1 – punctul 1 – litera b

Directiva 2012/19/UE

Articolul 16 – alineatul 5 d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5d.   Comisia adoptă acte
  de punere în aplicare care stabilesc
  formatul pentru raportarea datelor în conformitate cu alineatul (5a).
  Aceste acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura menționată la articolul 21 alineatul (2)
  . | 5d.   Comisia adoptă acte
  delegate în conformitate cu articolul 20 pentru a completa prezenta directivă prin stabilirea metodologiei comune
  de
  colectare și prelucrare a datelor și
  formatul pentru raportarea datelor în conformitate cu alineatul (5a). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5d.   Comisia adoptă acte
  de punere în aplicare care stabilesc
  formatul pentru raportarea datelor în conformitate cu alineatul (5a).
  Aceste acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura menționată la articolul 21 alineatul (2)
  .

5d.   Comisia adoptă acte
  delegate în conformitate cu articolul 20 pentru a completa prezenta directivă prin stabilirea metodologiei comune
  de
  colectare și prelucrare a datelor și
  formatul pentru raportarea datelor în conformitate cu alineatul (5a).

Amendamentul 32

Amendamentul 32

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 3 – alineatul 1 – punctul 1 – litera b

Articolul 3 – alineatul 1 – punctul 1 – litera b

Directiva 2012/19/UE

Articolul 16 – alineatul 5 da (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 5da.
     
  În timpul revizuirii menționate la alineatul (5c), în contextul planului de acțiune privind economia circulară și având în vedere angajamentul Uniunii de a realiza tranziția către o economie circulară, Comisia revizuiește prezenta directivă în ansamblul ei și, în special, domeniul său de aplicare și obiectivele sale, pe baza unei evaluări a impactului, și ține seama de obiectivele și inițiativele politice ale Uniunii în materie de economie circulară. Comisia examinează posibilitatea stabilirii unor ținte pentru fiecare tip de resursă, în special pentru materiile prime de importanță critică. Raportul este însoțit de o propunere legislativă, dacă este cazul. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5da.
     
  În timpul revizuirii menționate la alineatul (5c), în contextul planului de acțiune privind economia circulară și având în vedere angajamentul Uniunii de a realiza tranziția către o economie circulară, Comisia revizuiește prezenta directivă în ansamblul ei și, în special, domeniul său de aplicare și obiectivele sale, pe baza unei evaluări a impactului, și ține seama de obiectivele și inițiativele politice ale Uniunii în materie de economie circulară. Comisia examinează posibilitatea stabilirii unor ținte pentru fiecare tip de resursă, în special pentru materiile prime de importanță critică. Raportul este însoțit de o propunere legislativă, dacă este cazul.

Amendamentul 33

Amendamentul 33

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 3 – alineatul 1 – punctul 1 a (nou)

Articolul 3 – alineatul 1 – punctul 1 a (nou)

Directiva 2012/19/UE

Articolul 16 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1a) | Se introduce următorul articol:




  „Articolul 16a




  Instrumente de promovare a tranziției către o economie mai circulară




  Pentru a contribui la realizarea obiectivelor prevăzute în prezenta directivă, statele membre utilizează instrumente economice adecvate și iau alte măsuri pentru a oferi stimulente pentru aplicarea ierarhiei deșeurilor. Aceste instrumente și măsuri pot include cele indicate în anexa IVa la Directiva 2008/98/CE.” |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(1a)

(1a)

Se introduce următorul articol:

„Articolul 16a

Instrumente de promovare a tranziției către o economie mai circulară

Pentru a contribui la realizarea obiectivelor prevăzute în prezenta directivă, statele membre utilizează instrumente economice adecvate și iau alte măsuri pentru a oferi stimulente pentru aplicarea ierarhiei deșeurilor. Aceste instrumente și măsuri pot include cele indicate în anexa IVa la Directiva 2008/98/CE.”

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă pentru negocieri interinstituționale comisiei competente în conformitate cu articolul 59 alineatul (4) al patrulea paragraf din Regulamentul de procedură (A8-0013/2017).

1

---

| 25.7.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 263/189 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 263/189

---

P8_TA(2017)0070

Deșeurile ***I

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 14 martie 2017 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2008/98/CE privind deșeurile (COM(2015)0595 – C8-0382/2015 – 2015/0275(COD)) (1)

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2018/C 263/30)

Amendamentul 1

Propunere de directivă

Considerentul - 1 (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-1) | Scopul prezentei directive este de a stabili măsuri în vederea protejării mediului și a sănătății populației prin prevenirea sau reducerea efectelor adverse cauzate de generarea și gestionarea deșeurilor, prin reducerea efectelor generale ale folosirii resurselor și creșterea eficienței folosirii acestora, precum și prin asigurarea valorificării deșeurilor ca resursă pentru a contribui la o economie circulară în Uniunea Europeană. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(-1)

Scopul prezentei directive este de a stabili măsuri în vederea protejării mediului și a sănătății populației prin prevenirea sau reducerea efectelor adverse cauzate de generarea și gestionarea deșeurilor, prin reducerea efectelor generale ale folosirii resurselor și creșterea eficienței folosirii acestora, precum și prin asigurarea valorificării deșeurilor ca resursă pentru a contribui la o economie circulară în Uniunea Europeană.

Amendamentul 2

Propunere de directivă

Considerentul - 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-1a) | Având în vedere dependența Uniunii de importul de materii prime și epuizarea rapidă a unei cantități semnificative de resurse naturale pe termen scurt, recuperarea cât mai multor resurse posibil în interiorul Uniunii și consolidarea tranziției către o economie circulară constituie o provocare-cheie. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(-1a)

Având în vedere dependența Uniunii de importul de materii prime și epuizarea rapidă a unei cantități semnificative de resurse naturale pe termen scurt, recuperarea cât mai multor resurse posibil în interiorul Uniunii și consolidarea tranziției către o economie circulară constituie o provocare-cheie.

Amendamentul 3

Propunere de directivă

Considerentul - 1 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-1b) | Economia circulară oferă oportunități importante pentru economiile locale și deschide potențialul de a crea o situație reciproc avantajoasă pentru toate părțile implicate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(-1b)

Amendamentul 4

Propunere de directivă

Considerentul - 1 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-1c) | Gestionarea deșeurilor ar trebui transformată în gestionarea durabilă a materialelor. Revizuirea Directivei 2008/98/CE oferă o oportunitate în acest sens. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(-1c)

Gestionarea deșeurilor ar trebui transformată în gestionarea durabilă a materialelor. Revizuirea Directivei 2008/98/CE oferă o oportunitate în acest sens.

Amendamentul 5

Propunere de directivă

Considerentul - 1 d (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-1d) | Pentru o tranziție de succes către o economie circulară, pe lângă revizuirea și punerea în aplicare integrală a directivelor privind deșeurile este necesară punerea în aplicare integrală a planului de acțiune intitulat „Închiderea buclei – Un plan de acțiune al UE pentru economia circulară”. De asemenea, planul de acțiune ar trebui să intensifice coerența, consecvența și sinergiile dintre economia circulară și politicile în materie de energie, climă, agricultură, industrie și cercetare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(-1d)

Pentru o tranziție de succes către o economie circulară, pe lângă revizuirea și punerea în aplicare integrală a directivelor privind deșeurile este necesară punerea în aplicare integrală a planului de acțiune intitulat „Închiderea buclei – Un plan de acțiune al UE pentru economia circulară”. De asemenea, planul de acțiune ar trebui să intensifice coerența, consecvența și sinergiile dintre economia circulară și politicile în materie de energie, climă, agricultură, industrie și cercetare.

Amendamentul 6

Propunere de directivă

Considerentul - 1 e (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-1e) | La 9 iulie 2015, Parlamentul European a adoptat o Rezoluție referitoare la utilizarea eficientă a resurselor: spre o economie circulară

   (1a)

  , în care a subliniat, în special, nevoia de a stabili obiective obligatorii în materie de reducere a deșeurilor, de a dezvolta măsuri de prevenire a deșeurilor și de a stabili definiții clare și fără ambiguități. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(-1e)

La 9 iulie 2015, Parlamentul European a adoptat o Rezoluție referitoare la utilizarea eficientă a resurselor: spre o economie circulară

   (1a)

  , în care a subliniat, în special, nevoia de a stabili obiective obligatorii în materie de reducere a deșeurilor, de a dezvolta măsuri de prevenire a deșeurilor și de a stabili definiții clare și fără ambiguități.

Amendamentul 7

Propunere de directivă

Considerentul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1) | Gestionarea deșeurilor în Uniune ar trebui să fie îmbunătățită pentru a proteja, a conserva și a îmbunătăți calitatea mediului, pentru a proteja sănătatea umană, pentru a asigura utilizarea prudentă și
  rațională
  a resurselor naturale și pentru a 
  promova o economie
  mai
  circulară
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)

Gestionarea deșeurilor în Uniune ar trebui să fie îmbunătățită pentru a proteja, a conserva și a îmbunătăți calitatea mediului, pentru a proteja sănătatea umană, pentru a asigura utilizarea prudentă și
  rațională
  a resurselor naturale și pentru a 
  promova o economie
  mai
  circulară
  .

| (1) | Gestionarea deșeurilor în Uniune ar trebui să fie îmbunătățită pentru a proteja, a conserva și a îmbunătăți calitatea mediului, pentru a proteja sănătatea umană, pentru a asigura utilizarea prudentă și
  eficientă
  a resurselor naturale
  , pentru a promova principiile economiei circulare, a consolida furnizarea energiei din resurse regenerabile, a crește eficiența energetică, a reduce gradul de dependență a Uniunii față de resursele importate
  și
  a crea noi oportunități economice și competitivitate pe termen lung. Pentru a face economia cu adevărat circulară, este necesar să se adopte măsuri suplimentare privind producția și consumul sustenabile, axate pe întreg ciclul de viață al produselor, într-un mod care să conserve resursele și să închidă circuitul de reciclare. Utilizarea
  mai
  eficientă a resurselor ar aduce, de asemenea, economii nete substanțiale întreprinderilor din UE, autorităților publice și consumatorilor, reducând, în același timp, emisiile anuale totale de gaze cu efect de seră
  . |
| --- | --- |

(1)

Gestionarea deșeurilor în Uniune ar trebui să fie îmbunătățită pentru a proteja, a conserva și a îmbunătăți calitatea mediului, pentru a proteja sănătatea umană, pentru a asigura utilizarea prudentă și
  eficientă
  a resurselor naturale
  , pentru a promova principiile economiei circulare, a consolida furnizarea energiei din resurse regenerabile, a crește eficiența energetică, a reduce gradul de dependență a Uniunii față de resursele importate
  și
  a crea noi oportunități economice și competitivitate pe termen lung. Pentru a face economia cu adevărat circulară, este necesar să se adopte măsuri suplimentare privind producția și consumul sustenabile, axate pe întreg ciclul de viață al produselor, într-un mod care să conserve resursele și să închidă circuitul de reciclare. Utilizarea
  mai
  eficientă a resurselor ar aduce, de asemenea, economii nete substanțiale întreprinderilor din UE, autorităților publice și consumatorilor, reducând, în același timp, emisiile anuale totale de gaze cu efect de seră
  .

Amendamentul 8

Propunere de directivă

Considerentul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1a) | Consolidarea eforturilor de tranziție către o economie circulară ar putea genera o reducere anuală de doi-patru la sută a emisiilor de gaze cu efect de seră, reprezentând un stimulent clar pentru realizarea de investiții într-o economie circulară. Creșterea productivității resurselor prin îmbunătățirea eficienței și reducerea risipei de resurse poate scădea în mare măsură atât consumul de resurse, cât și emisiile de gaze cu efect de seră. Prin urmare, economia circulară ar trebui să facă parte integrantă din politica privind clima, dat fiind că creează sinergii, astfel cum s-a subliniat în rapoartele Comitetului internațional pentru gestionarea durabilă a resurselor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1a)

Consolidarea eforturilor de tranziție către o economie circulară ar putea genera o reducere anuală de doi-patru la sută a emisiilor de gaze cu efect de seră, reprezentând un stimulent clar pentru realizarea de investiții într-o economie circulară. Creșterea productivității resurselor prin îmbunătățirea eficienței și reducerea risipei de resurse poate scădea în mare măsură atât consumul de resurse, cât și emisiile de gaze cu efect de seră. Prin urmare, economia circulară ar trebui să facă parte integrantă din politica privind clima, dat fiind că creează sinergii, astfel cum s-a subliniat în rapoartele Comitetului internațional pentru gestionarea durabilă a resurselor.

Amendamentul 9

Propunere de directivă

Considerentul 1 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1b) | Economia circulară ar trebui să țină seama de prevederile explicite din cel de Al șaptelea program de acțiune pentru mediu, care solicită elaborarea unor cicluri de materiale netoxice, astfel încât deșeurile reciclate să poată fi utilizate drept o sursă majoră și fiabilă de materii prime pentru Uniune. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1b)

Economia circulară ar trebui să țină seama de prevederile explicite din cel de Al șaptelea program de acțiune pentru mediu, care solicită elaborarea unor cicluri de materiale netoxice, astfel încât deșeurile reciclate să poată fi utilizate drept o sursă majoră și fiabilă de materii prime pentru Uniune.

Amendamentul 10

Propunere de directivă

Considerentul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2) | Obiectivele prevăzute în Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului (14) privind pregătirea pentru reutilizare și reciclarea deșeurilor ar trebui să fie
  modificate
  astfel încât să reflecte mai bine ambiția Uniunii de a trece la o economie circulară. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)

Obiectivele prevăzute în Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului (14) privind pregătirea pentru reutilizare și reciclarea deșeurilor ar trebui să fie
  modificate
  astfel încât să reflecte mai bine ambiția Uniunii de a trece la o economie circulară.

| (2) | Obiectivele prevăzute în Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului (14) privind pregătirea pentru reutilizare și reciclarea deșeurilor ar trebui să fie
  mai ambițioase
  astfel încât să reflecte mai bine ambiția Uniunii de a trece la o economie circulară
  caracterizată prin eficiența utilizării resurselor, prin adoptarea măsurilor necesare care să garanteze că deșeurile sunt considerate o resursă utilă
  . |
| --- | --- |

(2)

Obiectivele prevăzute în Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului (14) privind pregătirea pentru reutilizare și reciclarea deșeurilor ar trebui să fie
  mai ambițioase
  astfel încât să reflecte mai bine ambiția Uniunii de a trece la o economie circulară
  caracterizată prin eficiența utilizării resurselor, prin adoptarea măsurilor necesare care să garanteze că deșeurile sunt considerate o resursă utilă
  .

Amendamentul 11

Propunere de directivă

Considerentul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3) | Multe state membre nu au dezvoltat încă infrastructura necesară în materie de gestionare a deșeurilor. Prin urmare, este esențial să se stabilească obiective de politică pe termen lung pentru a orienta măsurile și investițiile, în special prin prevenirea creării de capacități excedentare structurale în ceea ce privește tratarea deșeurilor reziduale și blocarea materialelor reciclabile în partea inferioară a ierarhiei deșeurilor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)

Multe state membre nu au dezvoltat încă infrastructura necesară în materie de gestionare a deșeurilor. Prin urmare, este esențial să se stabilească obiective de politică pe termen lung pentru a orienta măsurile și investițiile, în special prin prevenirea creării de capacități excedentare structurale în ceea ce privește tratarea deșeurilor reziduale și blocarea materialelor reciclabile în partea inferioară a ierarhiei deșeurilor.

| (3) | Multe state membre nu au dezvoltat încă infrastructura necesară în materie de gestionare a deșeurilor. Prin urmare, este esențial să se stabilească obiective de politică pe termen lung
  și să se acorde sprijin financiar și politic
  pentru a orienta măsurile și investițiile, în special prin prevenirea creării de capacități excedentare structurale în ceea ce privește tratarea deșeurilor reziduale
  , precum
  și blocarea materialelor reciclabile în partea inferioară a ierarhiei deșeurilor.
  În acest context, pentru îndeplinirea obiectivelor aplicabile este esențial să se utilizeze fondurile structurale și de investiții europene pentru a finanța dezvoltarea infrastructurii de gestionare a deșeurilor necesare pentru prevenire, reutilizare și reciclare. Este esențial, de asemenea, ca statele membre să își modifice programele existente de prevenire a generării de deșeuri în conformitate cu prezenta directivă și să își adapteze investițiile în consecință. |
| --- | --- |

(3)

Multe state membre nu au dezvoltat încă infrastructura necesară în materie de gestionare a deșeurilor. Prin urmare, este esențial să se stabilească obiective de politică pe termen lung
  și să se acorde sprijin financiar și politic
  pentru a orienta măsurile și investițiile, în special prin prevenirea creării de capacități excedentare structurale în ceea ce privește tratarea deșeurilor reziduale
  , precum
  și blocarea materialelor reciclabile în partea inferioară a ierarhiei deșeurilor.
  În acest context, pentru îndeplinirea obiectivelor aplicabile este esențial să se utilizeze fondurile structurale și de investiții europene pentru a finanța dezvoltarea infrastructurii de gestionare a deșeurilor necesare pentru prevenire, reutilizare și reciclare. Este esențial, de asemenea, ca statele membre să își modifice programele existente de prevenire a generării de deșeuri în conformitate cu prezenta directivă și să își adapteze investițiile în consecință.

Amendamentul 12

Propunere de directivă

Considerentul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (4) | Deșeurile municipale reprezintă aproximativ 7 % – 10 % din totalul deșeurilor generate în Uniune; acest flux de deșeuri este însă unul dintre cele mai complexe de gestionat, iar modul în care este administrat constituie, în general, un bun indiciu în ceea ce privește calitatea sistemului global de gestionare a deșeurilor dintr-o țară. Provocările în materie de gestionare a deșeurilor municipale sunt determinate de faptul că acestea au o compoziție foarte complexă și mixtă, se află în imediata apropiere a cetățenilor
  și
  au un grad foarte ridicat de vizibilitate publică. Prin urmare, administrarea acestora necesită un sistem de gestionare a deșeurilor foarte complex, inclusiv o schemă eficientă de colectare, implicarea în mod activ a cetățenilor și a întreprinderilor, adaptarea infrastructurii la compoziția specifică a deșeurilor și un sistem de finanțare detaliat. Țările care au dezvoltat sisteme eficiente de gestionare a deșeurilor municipale au, în general, rezultate mai bune în ceea ce privește administrarea globală a deșeurilor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4)

Deșeurile municipale reprezintă aproximativ 7 % – 10 % din totalul deșeurilor generate în Uniune; acest flux de deșeuri este însă unul dintre cele mai complexe de gestionat, iar modul în care este administrat constituie, în general, un bun indiciu în ceea ce privește calitatea sistemului global de gestionare a deșeurilor dintr-o țară. Provocările în materie de gestionare a deșeurilor municipale sunt determinate de faptul că acestea au o compoziție foarte complexă și mixtă, se află în imediata apropiere a cetățenilor
  și
  au un grad foarte ridicat de vizibilitate publică. Prin urmare, administrarea acestora necesită un sistem de gestionare a deșeurilor foarte complex, inclusiv o schemă eficientă de colectare, implicarea în mod activ a cetățenilor și a întreprinderilor, adaptarea infrastructurii la compoziția specifică a deșeurilor și un sistem de finanțare detaliat. Țările care au dezvoltat sisteme eficiente de gestionare a deșeurilor municipale au, în general, rezultate mai bune în ceea ce privește administrarea globală a deșeurilor.

| (4) | Deșeurile municipale reprezintă aproximativ 7 % – 10 % din totalul deșeurilor generate în Uniune; acest flux de deșeuri este însă unul dintre cele mai complexe de gestionat, iar modul în care este administrat constituie, în general, un bun indiciu în ceea ce privește calitatea sistemului global de gestionare a deșeurilor dintr-o țară. Provocările în materie de gestionare a deșeurilor municipale sunt determinate de faptul că acestea au o compoziție foarte complexă și mixtă, se află în imediata apropiere a cetățenilor, au un grad foarte ridicat de vizibilitate publică
  și au consecințe asupra mediului și a sănătății populației
  . Prin urmare, administrarea acestora necesită un sistem de gestionare a deșeurilor foarte complex, inclusiv o schemă eficientă de colectare,
  un sistem eficient de sortare, un sistem funcțional de urmărire a fluxurilor de deșeuri,
  implicarea în mod activ a cetățenilor și a întreprinderilor, adaptarea infrastructurii la compoziția specifică a deșeurilor și un sistem de finanțare detaliat. Țările care au dezvoltat sisteme eficiente de gestionare a deșeurilor municipale au, în general, rezultate mai bune în ceea ce privește administrarea globală a deșeurilor
  , inclusiv privind atingerea obiectivelor de reciclare. Totuși, numai o gestionare adecvată a deșeurilor municipale nu este suficientă pentru a stimula tranziția către o economie circulară, în care deșeurile sunt considerate a fi o resursă; este necesară o abordare bazată pe ciclul de viață al produselor și al deșeurilor pentru a stimula această tranziție. |
| --- | --- |

(4)

Deșeurile municipale reprezintă aproximativ 7 % – 10 % din totalul deșeurilor generate în Uniune; acest flux de deșeuri este însă unul dintre cele mai complexe de gestionat, iar modul în care este administrat constituie, în general, un bun indiciu în ceea ce privește calitatea sistemului global de gestionare a deșeurilor dintr-o țară. Provocările în materie de gestionare a deșeurilor municipale sunt determinate de faptul că acestea au o compoziție foarte complexă și mixtă, se află în imediata apropiere a cetățenilor, au un grad foarte ridicat de vizibilitate publică
  și au consecințe asupra mediului și a sănătății populației
  . Prin urmare, administrarea acestora necesită un sistem de gestionare a deșeurilor foarte complex, inclusiv o schemă eficientă de colectare,
  un sistem eficient de sortare, un sistem funcțional de urmărire a fluxurilor de deșeuri,
  implicarea în mod activ a cetățenilor și a întreprinderilor, adaptarea infrastructurii la compoziția specifică a deșeurilor și un sistem de finanțare detaliat. Țările care au dezvoltat sisteme eficiente de gestionare a deșeurilor municipale au, în general, rezultate mai bune în ceea ce privește administrarea globală a deșeurilor
  , inclusiv privind atingerea obiectivelor de reciclare. Totuși, numai o gestionare adecvată a deșeurilor municipale nu este suficientă pentru a stimula tranziția către o economie circulară, în care deșeurile sunt considerate a fi o resursă; este necesară o abordare bazată pe ciclul de viață al produselor și al deșeurilor pentru a stimula această tranziție.

Amendamentul 13

Propunere de directivă

Considerentul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (4a) | Experiența a demonstrat că atât sistemele publice, cât și cele gestionate în mod privat pot contribui la realizarea unui sistem de economie circulară, iar decizia de utilizare a unui sistem dat depinde în mod frecvent de condițiile geografice și structurale. Normele stabilite în prezenta directivă permit atât un sistem în care municipalitatea deține responsabilitatea generală de a colecta deșeurile municipale, cât și un sistem în care astfel de servicii sunt externalizate unor operatori privați. Alegerea de a comuta între aceste sisteme ar trebui să fie responsabilitatea statelor membre. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4a)

Experiența a demonstrat că atât sistemele publice, cât și cele gestionate în mod privat pot contribui la realizarea unui sistem de economie circulară, iar decizia de utilizare a unui sistem dat depinde în mod frecvent de condițiile geografice și structurale. Normele stabilite în prezenta directivă permit atât un sistem în care municipalitatea deține responsabilitatea generală de a colecta deșeurile municipale, cât și un sistem în care astfel de servicii sunt externalizate unor operatori privați. Alegerea de a comuta între aceste sisteme ar trebui să fie responsabilitatea statelor membre.

Amendamentul 14

Propunere de directivă

Considerentul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (5) | Este necesar să se includă în Directiva 2008/98/CE definiții ale deșeurilor municipale, ale deșeurilor provenite din activități de construcție și demolări, ale procesului de reciclare final și ale
  rambleiajului
  , astfel încât domeniul de aplicare al acestor noțiuni să fie clarificat. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5)

Este necesar să se includă în Directiva 2008/98/CE definiții ale deșeurilor municipale, ale deșeurilor provenite din activități de construcție și demolări, ale procesului de reciclare final și ale
  rambleiajului
  , astfel încât domeniul de aplicare al acestor noțiuni să fie clarificat.

| (5) | Este necesar să se includă în Directiva 2008/98/CE definiții ale deșeurilor municipale, ale deșeurilor
  comerciale și industriale, ale deșeurilor
  provenite din activități de construcție și demolări, ale
  operatorilor de pregătire pentru reutilizare, ale reciclării organice, ale
  procesului de reciclare final
  , ale rambleiajului, ale sortării, ale gunoiului aruncat pe domeniul public
  și ale
  risipei alimentare și ale decontaminării
  , astfel încât domeniul de aplicare al acestor noțiuni să fie clarificat. |
| --- | --- |

(5)

Este necesar să se includă în Directiva 2008/98/CE definiții ale deșeurilor municipale, ale deșeurilor
  comerciale și industriale, ale deșeurilor
  provenite din activități de construcție și demolări, ale
  operatorilor de pregătire pentru reutilizare, ale reciclării organice, ale
  procesului de reciclare final
  , ale rambleiajului, ale sortării, ale gunoiului aruncat pe domeniul public
  și ale
  risipei alimentare și ale decontaminării
  , astfel încât domeniul de aplicare al acestor noțiuni să fie clarificat.

Amendamentul 15

Propunere de directivă

Considerentul 5 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (5a) | Pe baza notificărilor din partea statelor membre și a evoluției jurisprudenței Curții de Justiție a Uniunii Europene, Comisia ar trebui să revizuiască periodic Orientările privind interpretarea dispozițiilor esențiale din Directiva 2008/98/CE pentru a îmbunătăți, alinia și armoniza conceptele de deșeuri și subproduse în toate statele membre. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5a)

Pe baza notificărilor din partea statelor membre și a evoluției jurisprudenței Curții de Justiție a Uniunii Europene, Comisia ar trebui să revizuiască periodic Orientările privind interpretarea dispozițiilor esențiale din Directiva 2008/98/CE pentru a îmbunătăți, alinia și armoniza conceptele de deșeuri și subproduse în toate statele membre.

Amendamentul 16

Propunere de directivă

Considerentul 5 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (5b) | Este necesar să se asigure coerența dintre Directiva 2008/98/CE și actele legislative conexe ale Uniunii, precum Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului

   (1a)

  și Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului

   (1b)

  . În special, ar trebui să fie garantată interpretarea și punerea în aplicare coerentă a definițiilor termenilor „deșeuri”, „ierarhia deșeurilor” și „subprodus” în cadrul acestor acte legislative. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5b)

Este necesar să se asigure coerența dintre Directiva 2008/98/CE și actele legislative conexe ale Uniunii, precum Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului

   (1a)

  și Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului

   (1b)

  . În special, ar trebui să fie garantată interpretarea și punerea în aplicare coerentă a definițiilor termenilor „deșeuri”, „ierarhia deșeurilor” și „subprodus” în cadrul acestor acte legislative.

Amendamentul 17

Propunere de directivă

Considerentul 5 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (5c) | Deșeurile periculoase și cele nepericuloase ar trebui să fie identificate în conformitate cu Decizia 2014/955/UE

   (1a)

  a Comisiei și Regulamentul (UE) nr. 1357/2014

   (1b)

  al Comisiei. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5c)

Deșeurile periculoase și cele nepericuloase ar trebui să fie identificate în conformitate cu Decizia 2014/955/UE

   (1a)

  a Comisiei și Regulamentul (UE) nr. 1357/2014

   (1b)

  al Comisiei.

Amendamentul 18

Propunere de directivă

Considerentul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (6) | Pentru a asigura faptul că obiectivele de reciclare se bazează pe date fiabile și comparabile și pentru a permite o monitorizare mai eficace a progreselor realizate în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor respective, definiția deșeurilor municipale din Directiva 2008/98/CE ar trebui să fie
  conformă cu
  definiția utilizată în scopuri statistice de Oficiul pentru Statistică al Uniunii Europene și de Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică, pe baza căreia statele membre raportează date de mai mulți ani. Definiția deșeurilor municipale din prezenta directivă este neutră în ceea ce privește statutul, public sau privat, al operatorului care gestionează deșeurile. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6)

Pentru a asigura faptul că obiectivele de reciclare se bazează pe date fiabile și comparabile și pentru a permite o monitorizare mai eficace a progreselor realizate în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor respective, definiția deșeurilor municipale din Directiva 2008/98/CE ar trebui să fie
  conformă cu
  definiția utilizată în scopuri statistice de Oficiul pentru Statistică al Uniunii Europene și de Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică, pe baza căreia statele membre raportează date de mai mulți ani. Definiția deșeurilor municipale din prezenta directivă este neutră în ceea ce privește statutul, public sau privat, al operatorului care gestionează deșeurile.

| (6) | Pentru a asigura faptul că obiectivele de reciclare se bazează pe date fiabile și comparabile și pentru a permite o monitorizare mai eficace a progreselor realizate în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor respective, definiția deșeurilor municipale din Directiva 2008/98/CE ar trebui să fie
  aliniată la
  definiția utilizată în scopuri statistice de Oficiul pentru Statistică al Uniunii Europene și de Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică, pe baza căreia statele membre raportează date de mai mulți ani. Definiția deșeurilor municipale din prezenta directivă este neutră în ceea ce privește statutul, public sau privat, al operatorului care gestionează deșeurile. |
| --- | --- |

(6)

Pentru a asigura faptul că obiectivele de reciclare se bazează pe date fiabile și comparabile și pentru a permite o monitorizare mai eficace a progreselor realizate în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor respective, definiția deșeurilor municipale din Directiva 2008/98/CE ar trebui să fie
  aliniată la
  definiția utilizată în scopuri statistice de Oficiul pentru Statistică al Uniunii Europene și de Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică, pe baza căreia statele membre raportează date de mai mulți ani. Definiția deșeurilor municipale din prezenta directivă este neutră în ceea ce privește statutul, public sau privat, al operatorului care gestionează deșeurile.

Amendamentul 19

Propunere de directivă

Considerentul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (7) | Statele membre ar trebui să introducă stimulente adecvate pentru aplicarea ierarhiei deșeurilor, în special prin intermediul unor stimulente financiare menite să servească la îndeplinirea obiectivelor prezentei directive privind prevenirea generării de deșeuri și reciclarea, cum ar fi taxele de stocare a deșeurilor în depozite de deșeuri și taxele de incinerare, schemele de plată în funcție de cantitatea de deșeuri produsă, schemele de răspundere extinsă a producătorilor și stimulentele acordate autorităților locale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(7)

Statele membre ar trebui să introducă stimulente adecvate pentru aplicarea ierarhiei deșeurilor, în special prin intermediul unor stimulente financiare menite să servească la îndeplinirea obiectivelor prezentei directive privind prevenirea generării de deșeuri și reciclarea, cum ar fi taxele de stocare a deșeurilor în depozite de deșeuri și taxele de incinerare, schemele de plată în funcție de cantitatea de deșeuri produsă, schemele de răspundere extinsă a producătorilor și stimulentele acordate autorităților locale.

| (7) | Statele membre ar trebui să introducă stimulente adecvate pentru aplicarea ierarhiei deșeurilor, în special prin intermediul unor stimulente financiare
  , economice și normative
  menite să servească la îndeplinirea obiectivelor prezentei directive privind prevenirea generării de deșeuri și reciclarea, cum ar fi taxele de stocare a deșeurilor în depozite de deșeuri și taxele de incinerare, schemele de plată în funcție de cantitatea de deșeuri produsă, schemele de răspundere extinsă a producătorilor
  , facilitarea donațiilor de alimente
  și stimulentele acordate autorităților locale.
  Pentru a contribui la realizarea obiectivelor prevăzute în prezenta directivă, statele membre sunt în măsură să utilizeze instrumente economice sau măsuri cum ar fi cele stabilite în lista orientativă ce figurează în anexa la prezenta directivă. Statele membre ar trebui, de asemenea, să ia măsuri care să contribuie la obținerea unei calități înalte a materialului sortat. |
| --- | --- |

(7)

Statele membre ar trebui să introducă stimulente adecvate pentru aplicarea ierarhiei deșeurilor, în special prin intermediul unor stimulente financiare
  , economice și normative
  menite să servească la îndeplinirea obiectivelor prezentei directive privind prevenirea generării de deșeuri și reciclarea, cum ar fi taxele de stocare a deșeurilor în depozite de deșeuri și taxele de incinerare, schemele de plată în funcție de cantitatea de deșeuri produsă, schemele de răspundere extinsă a producătorilor
  , facilitarea donațiilor de alimente
  și stimulentele acordate autorităților locale.
  Pentru a contribui la realizarea obiectivelor prevăzute în prezenta directivă, statele membre sunt în măsură să utilizeze instrumente economice sau măsuri cum ar fi cele stabilite în lista orientativă ce figurează în anexa la prezenta directivă. Statele membre ar trebui, de asemenea, să ia măsuri care să contribuie la obținerea unei calități înalte a materialului sortat.

Amendamentul 20

Propunere de directivă

Considerentul 7 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (7a) | Statele membre ar trebui să introducă măsuri pentru a încuraja dezvoltarea, producerea și comercializarea unor produse care să fie adaptate unor utilizări multiple, durabile din punct de vedere tehnic și ușor de reparat și care, după ce au devenit deșeuri și au fost pregătite pentru reutilizare sau reciclare, să poată fi introduse pe piață pentru a facilita implementarea corespunzătoare a ierarhiei deșeurilor. Măsurile respective ar trebui să țină seama de impactul produselor pe parcursul întregului lor ciclu de viață și de ierarhia deșeurilor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(7a)

Statele membre ar trebui să introducă măsuri pentru a încuraja dezvoltarea, producerea și comercializarea unor produse care să fie adaptate unor utilizări multiple, durabile din punct de vedere tehnic și ușor de reparat și care, după ce au devenit deșeuri și au fost pregătite pentru reutilizare sau reciclare, să poată fi introduse pe piață pentru a facilita implementarea corespunzătoare a ierarhiei deșeurilor. Măsurile respective ar trebui să țină seama de impactul produselor pe parcursul întregului lor ciclu de viață și de ierarhia deșeurilor.

Amendamentul 21

Propunere de directivă

Considerentul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (8) | Pentru a oferi operatorilor de pe piețele de materii prime secundare mai multă certitudine în ceea ce privește statutul de deșeu sau de material care nu mai este considerat deșeu al substanțelor sau al obiectelor și pentru a promova condiții de concurență echitabile, este important să se stabilească
  la nivelul Uniunii condiții armonizate
  pe baza cărora substanțele sau obiectele să fie recunoscute ca produse secundare și deșeurile care au fost supuse unei operațiuni de valorificare să fie recunoscute ca încetând să mai fie considerate deșeuri.
  În cazul în care este necesar să se asigure buna funcționare a pieței interne sau un nivel ridicat de protecție a mediului în întreaga Uniune, Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte acte delegate de stabilire a criteriilor detaliate privind aplicarea unor astfel de condiții armonizate pentru anumite deșeuri, inclusiv pentru o utilizare specifică. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8)

Pentru a oferi operatorilor de pe piețele de materii prime secundare mai multă certitudine în ceea ce privește statutul de deșeu sau de material care nu mai este considerat deșeu al substanțelor sau al obiectelor și pentru a promova condiții de concurență echitabile, este important să se stabilească
  la nivelul Uniunii condiții armonizate
  pe baza cărora substanțele sau obiectele să fie recunoscute ca produse secundare și deșeurile care au fost supuse unei operațiuni de valorificare să fie recunoscute ca încetând să mai fie considerate deșeuri.
  În cazul în care este necesar să se asigure buna funcționare a pieței interne sau un nivel ridicat de protecție a mediului în întreaga Uniune, Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte acte delegate de stabilire a criteriilor detaliate privind aplicarea unor astfel de condiții armonizate pentru anumite deșeuri, inclusiv pentru o utilizare specifică.

| (8) | Pentru a oferi operatorilor de pe piețele de materii prime secundare mai multă certitudine în ceea ce privește statutul de deșeu sau de material care nu mai este considerat deșeu al substanțelor sau al obiectelor și pentru a promova condiții de concurență echitabile, este important să se stabilească
  norme clare,
  pe baza cărora substanțele sau obiectele să fie recunoscute ca produse secundare și deșeurile care au fost supuse unei operațiuni de valorificare să fie recunoscute ca încetând să mai fie considerate deșeuri. |
| --- | --- |

(8)

Pentru a oferi operatorilor de pe piețele de materii prime secundare mai multă certitudine în ceea ce privește statutul de deșeu sau de material care nu mai este considerat deșeu al substanțelor sau al obiectelor și pentru a promova condiții de concurență echitabile, este important să se stabilească
  norme clare,
  pe baza cărora substanțele sau obiectele să fie recunoscute ca produse secundare și deșeurile care au fost supuse unei operațiuni de valorificare să fie recunoscute ca încetând să mai fie considerate deșeuri.

Amendamentul 22

Propunere de directivă

Considerentul 8 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (8a) | Pentru a garanta buna funcționare a pieței interne, o substanță sau un obiect rezultat dintr-un proces de producție al cărui obiectiv principal nu este producerea respectivei substanțe sau a respectivului obiect ar trebui să fie considerat, de regulă, un subprodus, dacă sunt respectate anumite condiții armonizate și se asigură un nivel ridicat de protecție a sănătății umane și a mediului în întreaga Uniune. Comisia ar trebui să aibă competența de a adopta acte delegate pentru a stabili criterii detaliate cu privire la punerea în aplicare a statutului de subprodus, acordând prioritate practicilor de simbioză industrială și agricolă existente și care pot fi reproduse. În absența unor astfel de criterii, ar trebui să se permită statelor membre, strict de la caz la caz, să stabilească criterii detaliate pentru aplicarea statutului de subprodus
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8a)

Pentru a garanta buna funcționare a pieței interne, o substanță sau un obiect rezultat dintr-un proces de producție al cărui obiectiv principal nu este producerea respectivei substanțe sau a respectivului obiect ar trebui să fie considerat, de regulă, un subprodus, dacă sunt respectate anumite condiții armonizate și se asigură un nivel ridicat de protecție a sănătății umane și a mediului în întreaga Uniune. Comisia ar trebui să aibă competența de a adopta acte delegate pentru a stabili criterii detaliate cu privire la punerea în aplicare a statutului de subprodus, acordând prioritate practicilor de simbioză industrială și agricolă existente și care pot fi reproduse. În absența unor astfel de criterii, ar trebui să se permită statelor membre, strict de la caz la caz, să stabilească criterii detaliate pentru aplicarea statutului de subprodus
  .

Amendamentul 23

Propunere de directivă

Considerentul 8 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (8b) | Pentru a se asigura buna funcționare a pieței interne și un nivel ridicat de protecție a mediului și a sănătății umane în întreaga Uniune, Comisia ar trebui, ca regulă generală, să fie împuternicită să adopte acte delegate de stabilire a unor dispoziții armonizate privind încetarea statutului de deșeu pentru unele tipuri de deșeuri. Stabilirea unor criterii specifice încetării statutului de deșeu ar trebui luată în considerare cel puțin în cazul agregatelor, hârtiei, sticlei, metalelor, anvelopelor și textilelor. În cazurile în care nu s-au stabilit criterii la nivelul Uniunii, statele membre ar trebui să fie autorizate să stabilească, la nivel național, criterii detaliate privind încetarea statutului de deșeu pentru anumite deșeuri, cu respectarea condițiilor stabilite la nivelul Uniunii. În cazurile în care astfel de criterii detaliate nu au fost stabilite nici la nivel național, statele membre ar trebui să se asigure că deșeurile care au fost supuse unei operațiuni de valorificare încetează să mai fie considerate deșeuri dacă respectă condițiile valabile la nivelul Uniunii, care ar trebui verificate de la caz la caz de către autoritatea competentă din statul membru respectiv. Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte acte delegate pentru a completa prezenta directivă prin stabilirea unor cerințe generale care să fie respectate de statele membre atunci când adoptă reglementări tehnice în temeiul articolului 6. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8b)

Pentru a se asigura buna funcționare a pieței interne și un nivel ridicat de protecție a mediului și a sănătății umane în întreaga Uniune, Comisia ar trebui, ca regulă generală, să fie împuternicită să adopte acte delegate de stabilire a unor dispoziții armonizate privind încetarea statutului de deșeu pentru unele tipuri de deșeuri. Stabilirea unor criterii specifice încetării statutului de deșeu ar trebui luată în considerare cel puțin în cazul agregatelor, hârtiei, sticlei, metalelor, anvelopelor și textilelor. În cazurile în care nu s-au stabilit criterii la nivelul Uniunii, statele membre ar trebui să fie autorizate să stabilească, la nivel național, criterii detaliate privind încetarea statutului de deșeu pentru anumite deșeuri, cu respectarea condițiilor stabilite la nivelul Uniunii. În cazurile în care astfel de criterii detaliate nu au fost stabilite nici la nivel național, statele membre ar trebui să se asigure că deșeurile care au fost supuse unei operațiuni de valorificare încetează să mai fie considerate deșeuri dacă respectă condițiile valabile la nivelul Uniunii, care ar trebui verificate de la caz la caz de către autoritatea competentă din statul membru respectiv. Comisia ar trebui să fie împuternicită să adopte acte delegate pentru a completa prezenta directivă prin stabilirea unor cerințe generale care să fie respectate de statele membre atunci când adoptă reglementări tehnice în temeiul articolului 6.

Amendamentul 24

Propunere de directivă

Considerentul 8 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (8c) | Odată ce materialul reciclat este reintrodus în circuitul economic după ce încetează statutul său de deșeu, fie deoarece respectă anumite criterii pentru ridicarea statutului de deșeu, fie deoarece este integrat într-un produs nou, acest material trebuie să respecte întru totul legislația Uniunii privind substanțele chimice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8c)

Odată ce materialul reciclat este reintrodus în circuitul economic după ce încetează statutul său de deșeu, fie deoarece respectă anumite criterii pentru ridicarea statutului de deșeu, fie deoarece este integrat într-un produs nou, acest material trebuie să respecte întru totul legislația Uniunii privind substanțele chimice.

Amendamentul 25

Propunere de directivă

Considerentul 8 d (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (8d) | Tranziția spre o economie circulară ar trebui să valorifice pe deplin avantajele oferite de inovațiile digitale. În acest scop, ar trebui dezvoltate instrumente electronice de tipul platformelor online pentru comercializarea deșeurilor ca noi resurse, în vederea simplificării tranzacțiilor comerciale și a reducerii sarcinii administrative ce revine operatorilor, stimulând astfel simbioza industrială. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8d)

Tranziția spre o economie circulară ar trebui să valorifice pe deplin avantajele oferite de inovațiile digitale. În acest scop, ar trebui dezvoltate instrumente electronice de tipul platformelor online pentru comercializarea deșeurilor ca noi resurse, în vederea simplificării tranzacțiilor comerciale și a reducerii sarcinii administrative ce revine operatorilor, stimulând astfel simbioza industrială.

Amendamentul 26

Propunere de directivă

Considerentul 8 e (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (8e) | Dispozițiile din prezenta directivă ce vizează răspunderea extinse a producătorilor au scopul de a sprijini proiectarea și producerea de bunuri care iau în considerare pe deplin și facilitează utilizarea eficientă a resurselor pe parcursul întregului ciclu de viață al produselor, inclusiv repararea, reutilizarea, dezasamblarea și reciclarea acestora, fără a aduce atingere liberei circulații a bunurilor pe piața internă. Răspunderea extinsă a producătorilor este o obligație individuală a producătorilor, care ar trebui să fie responsabili pentru gestionarea încheierii ciclului de viață a produselor pe care le introduc pe piață. Producătorii ar trebui să poată, totuși, să își asume responsabilitatea, în mod individual sau colectiv. Statele membre ar trebui să asigure instituirea unor scheme de răspundere extinsă a producătorilor cel puțin pentru ambalaje, echipamente electrice și electronice, baterii și acumulatori, precum și vehicule aflate la sfârșitul ciclului de viață. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8e)

Dispozițiile din prezenta directivă ce vizează răspunderea extinse a producătorilor au scopul de a sprijini proiectarea și producerea de bunuri care iau în considerare pe deplin și facilitează utilizarea eficientă a resurselor pe parcursul întregului ciclu de viață al produselor, inclusiv repararea, reutilizarea, dezasamblarea și reciclarea acestora, fără a aduce atingere liberei circulații a bunurilor pe piața internă. Răspunderea extinsă a producătorilor este o obligație individuală a producătorilor, care ar trebui să fie responsabili pentru gestionarea încheierii ciclului de viață a produselor pe care le introduc pe piață. Producătorii ar trebui să poată, totuși, să își asume responsabilitatea, în mod individual sau colectiv. Statele membre ar trebui să asigure instituirea unor scheme de răspundere extinsă a producătorilor cel puțin pentru ambalaje, echipamente electrice și electronice, baterii și acumulatori, precum și vehicule aflate la sfârșitul ciclului de viață.

Amendamentul 27

Propunere de directivă

Considerentul 8 f (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (8f) | Schemele de răspundere extinsă a producătorilor ar trebui să fie înțeles ca un set de norme stabilite de statele membre pentru a se asigura că producătorii de produse poartă responsabilitatea financiară și/sau operațională pentru gestionarea stadiul post-utilizare din ciclul de viață al unui produs. Aceste norme nu ar trebui să împiedice producătorii să-și îndeplinească aceste obligații fie individual, fie colectiv. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8f)

Schemele de răspundere extinsă a producătorilor ar trebui să fie înțeles ca un set de norme stabilite de statele membre pentru a se asigura că producătorii de produse poartă responsabilitatea financiară și/sau operațională pentru gestionarea stadiul post-utilizare din ciclul de viață al unui produs. Aceste norme nu ar trebui să împiedice producătorii să-și îndeplinească aceste obligații fie individual, fie colectiv.

Amendamentul 28

Propunere de directivă

Considerentul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (9) | Schemele de răspundere extinsă a producătorilor reprezintă o parte esențială a gestionării eficiente a deșeurilor, însă eficacitatea și performanța acestora diferă în mod semnificativ de la un stat membru la altul. Prin urmare, este necesar să se stabilească cerințe operaționale minime privind
  răspunderea
  extinsă a producătorilor. Cerințele respective ar trebui să diminueze costurile și să stimuleze performanța, precum și să asigure condiții de concurență echitabile, inclusiv pentru întreprinderile mici și mijlocii, și să evite obstacolele în calea bunei funcționări a pieței interne. Cerințele respective ar trebui să contribuie, de asemenea, la includerea costurilor la încheierea ciclului de viață în prețurile produselor și să ofere stimulente producătorilor pentru ca aceștia să țină seama în
  mai mare măsură
  de
  posibilitățile
  de
  reciclare
  și
  reutilizare atunci când își proiectează produsele
  . Cerințele ar trebui să se aplice atât schemelor noi de răspundere extinsă a producătorilor, cât și celor existente. Cu toate acestea, schemele existente de răspundere extinsă a producătorilor au nevoie de o perioadă de tranziție pentru a-și adapta structurile și procedurile la noile cerințe. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9)

Schemele de răspundere extinsă a producătorilor reprezintă o parte esențială a gestionării eficiente a deșeurilor, însă eficacitatea și performanța acestora diferă în mod semnificativ de la un stat membru la altul. Prin urmare, este necesar să se stabilească cerințe operaționale minime privind
  răspunderea
  extinsă a producătorilor. Cerințele respective ar trebui să diminueze costurile și să stimuleze performanța, precum și să asigure condiții de concurență echitabile, inclusiv pentru întreprinderile mici și mijlocii, și să evite obstacolele în calea bunei funcționări a pieței interne. Cerințele respective ar trebui să contribuie, de asemenea, la includerea costurilor la încheierea ciclului de viață în prețurile produselor și să ofere stimulente producătorilor pentru ca aceștia să țină seama în
  mai mare măsură
  de
  posibilitățile
  de
  reciclare
  și
  reutilizare atunci când își proiectează produsele
  . Cerințele ar trebui să se aplice atât schemelor noi de răspundere extinsă a producătorilor, cât și celor existente. Cu toate acestea, schemele existente de răspundere extinsă a producătorilor au nevoie de o perioadă de tranziție pentru a-și adapta structurile și procedurile la noile cerințe.

| (9) | Schemele de răspundere extinsă a producătorilor reprezintă o parte esențială a gestionării eficiente a deșeurilor, însă eficacitatea și performanța acestora diferă în mod semnificativ de la un stat membru la altul. Prin urmare, este necesar să se stabilească cerințe operaționale minime privind
  schemele de răspundere
  extinsă a producătorilor
  , fie individuale, fie colective
  .
  Este necesar să se facă o distincție între aceste cerințe minime, care se aplică tuturor schemelor, și cele care se aplică doar în cazul schemelor colective. Totuși, toate
  cerințele respective ar trebui să diminueze costurile și să stimuleze performanța
  prin măsuri care, de exemplu, să faciliteze îmbunătățirea punerii în aplicare a colectării și sortării separate, să asigure o reciclare de o calitate mai bună, să ajute la asigurarea accesului la materiile prime secundare într-o manieră eficientă din punctul de vedere al costurilor
  , precum și să asigure condiții de concurență echitabile, inclusiv pentru întreprinderile mici și mijlocii
  și întreprinderile din domeniul comerțului electronic
  , și să evite obstacolele în calea bunei funcționări a pieței interne. Cerințele respective ar trebui să contribuie, de asemenea, la includerea costurilor la încheierea ciclului de viață în prețurile produselor și să ofere stimulente producătorilor pentru ca aceștia să
  dezvolte modele de afaceri inteligente și să
  țină seama
  de ierarhia deșeurilor atunci când își proiectează produsele prin stimularea durabilității, precum și a posibilităților de reciclare, reutilizare și reparare. Aceștia ar trebui să încurajeze înlocuirea progresivă a substanțelor care prezintă motive de îngrijorare deosebită, astfel cum sunt definite la articolul 57 din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006, în cazul în care nu există substanțe sau tehnologii alternative adecvate din punct de vedere economic și viabile din punct de vedere tehnic. Punerea în aplicare a cerințelor minime privind răspunderea extinsă a producătorilor ar trebui supravegheată de autorități independente și nu ar trebui să creeze nicio sarcină financiară sau administrativă disproporționată pentru organismele publice, pentru operatorii economici și pentru consumatori.
  Cerințele ar trebui să se aplice atât schemelor noi de răspundere extinsă a producătorilor, cât și celor existente. Cu toate acestea, schemele existente de răspundere extinsă a producătorilor au nevoie de o perioadă de tranziție pentru a-și adapta structurile și procedurile la noile cerințe. |
| --- | --- |

(9)

Schemele de răspundere extinsă a producătorilor reprezintă o parte esențială a gestionării eficiente a deșeurilor, însă eficacitatea și performanța acestora diferă în mod semnificativ de la un stat membru la altul. Prin urmare, este necesar să se stabilească cerințe operaționale minime privind
  schemele de răspundere
  extinsă a producătorilor
  , fie individuale, fie colective
  .
  Este necesar să se facă o distincție între aceste cerințe minime, care se aplică tuturor schemelor, și cele care se aplică doar în cazul schemelor colective. Totuși, toate
  cerințele respective ar trebui să diminueze costurile și să stimuleze performanța
  prin măsuri care, de exemplu, să faciliteze îmbunătățirea punerii în aplicare a colectării și sortării separate, să asigure o reciclare de o calitate mai bună, să ajute la asigurarea accesului la materiile prime secundare într-o manieră eficientă din punctul de vedere al costurilor
  , precum și să asigure condiții de concurență echitabile, inclusiv pentru întreprinderile mici și mijlocii
  și întreprinderile din domeniul comerțului electronic
  , și să evite obstacolele în calea bunei funcționări a pieței interne. Cerințele respective ar trebui să contribuie, de asemenea, la includerea costurilor la încheierea ciclului de viață în prețurile produselor și să ofere stimulente producătorilor pentru ca aceștia să
  dezvolte modele de afaceri inteligente și să
  țină seama
  de ierarhia deșeurilor atunci când își proiectează produsele prin stimularea durabilității, precum și a posibilităților de reciclare, reutilizare și reparare. Aceștia ar trebui să încurajeze înlocuirea progresivă a substanțelor care prezintă motive de îngrijorare deosebită, astfel cum sunt definite la articolul 57 din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006, în cazul în care nu există substanțe sau tehnologii alternative adecvate din punct de vedere economic și viabile din punct de vedere tehnic. Punerea în aplicare a cerințelor minime privind răspunderea extinsă a producătorilor ar trebui supravegheată de autorități independente și nu ar trebui să creeze nicio sarcină financiară sau administrativă disproporționată pentru organismele publice, pentru operatorii economici și pentru consumatori.
  Cerințele ar trebui să se aplice atât schemelor noi de răspundere extinsă a producătorilor, cât și celor existente. Cu toate acestea, schemele existente de răspundere extinsă a producătorilor au nevoie de o perioadă de tranziție pentru a-și adapta structurile și procedurile la noile cerințe.

Amendamentul 29

Propunere de directivă

Considerentul 9 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (9a) | Dispozițiile prezentei directive privind răspunderea extinsă a producătorilor ar trebui să se aplice fără a aduce atingere dispozițiilor referitoare la răspunderea extinsă a producătorilor din alte acte juridice ale Uniunii, în special celor care acoperă fluxuri specifice de deșeuri. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9a)

Dispozițiile prezentei directive privind răspunderea extinsă a producătorilor ar trebui să se aplice fără a aduce atingere dispozițiilor referitoare la răspunderea extinsă a producătorilor din alte acte juridice ale Uniunii, în special celor care acoperă fluxuri specifice de deșeuri.

Amendamentul 30

Propunere de directivă

Considerentul 9 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (9b) | Comisia ar trebui să adopte fără întârziere orientări cu privire la modularea contribuțiilor producătorilor la schemele de răspundere extinsă a producătorilor pentru a sprijini statele membre în punerea în aplicare a prezentei directive în vederea realizării pieței interne. Pentru a asigura coerența în cadrul pieței interne, Comisia ar trebui să poată adopta, de asemenea, criterii armonizate în acest sens prin intermediul unor acte delegate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9b)

Comisia ar trebui să adopte fără întârziere orientări cu privire la modularea contribuțiilor producătorilor la schemele de răspundere extinsă a producătorilor pentru a sprijini statele membre în punerea în aplicare a prezentei directive în vederea realizării pieței interne. Pentru a asigura coerența în cadrul pieței interne, Comisia ar trebui să poată adopta, de asemenea, criterii armonizate în acest sens prin intermediul unor acte delegate.

Amendamentul 31

Propunere de directivă

Considerentul 9 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (9c) | În cazul în care se instituie scheme pentru punerea în aplicare colectivă a responsabilității extinse a producătorilor, statele membre ar trebui să introducă măsuri de protecție împotriva conflictelor de interese între contractanți și organizațiile din domeniul răspunderii extinse a producătorilor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9c)

În cazul în care se instituie scheme pentru punerea în aplicare colectivă a responsabilității extinse a producătorilor, statele membre ar trebui să introducă măsuri de protecție împotriva conflictelor de interese între contractanți și organizațiile din domeniul răspunderii extinse a producătorilor.

Amendamentul 32

Propunere de directivă

Considerentul 10

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (10) | Prevenirea generării de deșeuri este cea mai eficace modalitate de a îmbunătăți utilizarea eficientă a resurselor
  și
  de a reduce impactul deșeurilor asupra mediului. Prin urmare, este important ca statele membre să ia măsuri corespunzătoare pentru a preveni generarea de deșeuri și
  pentru a monitoriza
  și
  a evalua progresele înregistrate în ceea
  ce
  privește punerea
  în
  aplicare a măsurilor respective
  . În vederea asigurării unei măsurări uniforme a progreselor globale
  înregistrate
  în ceea ce privește punerea în aplicare a măsurilor de prevenire a generării de deșeuri, ar trebui să se instituie indicatori
  comuni
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10)

Prevenirea generării de deșeuri este cea mai eficace modalitate de a îmbunătăți utilizarea eficientă a resurselor
  și
  de a reduce impactul deșeurilor asupra mediului. Prin urmare, este important ca statele membre să ia măsuri corespunzătoare pentru a preveni generarea de deșeuri și
  pentru a monitoriza
  și
  a evalua progresele înregistrate în ceea
  ce
  privește punerea
  în
  aplicare a măsurilor respective
  . În vederea asigurării unei măsurări uniforme a progreselor globale
  înregistrate
  în ceea ce privește punerea în aplicare a măsurilor de prevenire a generării de deșeuri, ar trebui să se instituie indicatori
  comuni
  .

| (10) | Prevenirea generării de deșeuri este cea mai eficace modalitate de a îmbunătăți utilizarea eficientă a resurselor, de a reduce impactul deșeurilor asupra mediului
  , de a promova materiale durabile, reciclabile și reutilizabile de înaltă calitate și de a reduce dependența de importurile unor materii prime din ce în ce mai rare. Dezvoltarea unor modele de afaceri inovatoare este esențială în acest sens.
  Prin urmare, este important ca statele membre să
  stabilească obiective de prevenire și să
  ia măsuri corespunzătoare pentru a preveni generarea de deșeuri și
  aruncarea de gunoaie pe domeniul public, inclusiv prin utilizarea de instrumente economice, precum
  și
  prin alte măsuri care să înlocuiască progresiv substanțele care prezintă motive de îngrijorare deosebită, astfel cum sunt definite la articolul 57 din Regulamentul (
  CE
  ) nr. 1907/2006, în cazul
  în
  care există substanțe sau tehnologii alternative adecvate din punct de vedere economic și viabile din punct de vedere tehnic, să combată obsolescența programată, să sprijine reutilizarea, să capaciteze mai bine consumatorii prin îmbunătățirea informațiilor despre produse și să încurajeze campaniile de informare cu privire la prevenirea generării de deșeuri. Statele membre ar trebui, de asemenea, să monitorizeze și să evalueze progresul realizat în implementarea acestor măsuri, precum și progresul realizat cu privire la reducerea generării de deșeuri și să vizeze decuplarea acesteia de creșterea economică
  . În vederea asigurării unei măsurări uniforme a progreselor globale
  realizate
  în ceea ce privește punerea în aplicare a măsurilor de prevenire a generării de deșeuri, ar trebui să se instituie indicatori
  și metodologii comune
  . |
| --- | --- |

(10)

Prevenirea generării de deșeuri este cea mai eficace modalitate de a îmbunătăți utilizarea eficientă a resurselor, de a reduce impactul deșeurilor asupra mediului
  , de a promova materiale durabile, reciclabile și reutilizabile de înaltă calitate și de a reduce dependența de importurile unor materii prime din ce în ce mai rare. Dezvoltarea unor modele de afaceri inovatoare este esențială în acest sens.
  Prin urmare, este important ca statele membre să
  stabilească obiective de prevenire și să
  ia măsuri corespunzătoare pentru a preveni generarea de deșeuri și
  aruncarea de gunoaie pe domeniul public, inclusiv prin utilizarea de instrumente economice, precum
  și
  prin alte măsuri care să înlocuiască progresiv substanțele care prezintă motive de îngrijorare deosebită, astfel cum sunt definite la articolul 57 din Regulamentul (
  CE
  ) nr. 1907/2006, în cazul
  în
  care există substanțe sau tehnologii alternative adecvate din punct de vedere economic și viabile din punct de vedere tehnic, să combată obsolescența programată, să sprijine reutilizarea, să capaciteze mai bine consumatorii prin îmbunătățirea informațiilor despre produse și să încurajeze campaniile de informare cu privire la prevenirea generării de deșeuri. Statele membre ar trebui, de asemenea, să monitorizeze și să evalueze progresul realizat în implementarea acestor măsuri, precum și progresul realizat cu privire la reducerea generării de deșeuri și să vizeze decuplarea acesteia de creșterea economică
  . În vederea asigurării unei măsurări uniforme a progreselor globale
  realizate
  în ceea ce privește punerea în aplicare a măsurilor de prevenire a generării de deșeuri, ar trebui să se instituie indicatori
  și metodologii comune
  .

Amendamentul 33

Propunere de directivă

Considerentul 10 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (10a) | Promovarea sustenabilității în producție și în consum poate contribui în mod semnificativ la prevenirea generării de deșeuri. Statele membre ar trebui să ia măsuri pentru a-i ajuta pe consumatori să devină conștienți de acest fapt și să îi încurajeze să participe mai activ, în vederea îmbunătățirii utilizării eficiente a resurselor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10a)

Promovarea sustenabilității în producție și în consum poate contribui în mod semnificativ la prevenirea generării de deșeuri. Statele membre ar trebui să ia măsuri pentru a-i ajuta pe consumatori să devină conștienți de acest fapt și să îi încurajeze să participe mai activ, în vederea îmbunătățirii utilizării eficiente a resurselor.

Amendamentul 34

Propunere de directivă

Considerentul 10 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (10b) | Producătorul inițial al deșeurilor joacă un rol esențial în prevenirea generării de deșeuri și în etapa inițială de sortare prealabilă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10b)

Producătorul inițial al deșeurilor joacă un rol esențial în prevenirea generării de deșeuri și în etapa inițială de sortare prealabilă.

Amendamentul 35

Propunere de directivă

Considerentul 11 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (11a) | Pentru a reduce pierderile de produse alimentare și pentru a preveni risipa de alimente de-a lungul întregului lanț de aprovizionare, ar trebui să se stabilească o ierarhie a deșeurilor alimentare, astfel cum se prevede la articolul 4a. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11a)

Pentru a reduce pierderile de produse alimentare și pentru a preveni risipa de alimente de-a lungul întregului lanț de aprovizionare, ar trebui să se stabilească o ierarhie a deșeurilor alimentare, astfel cum se prevede la articolul 4a.

Amendamentul 36

Propunere de directivă

Considerentul 12

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (12) | Statele membre ar trebui să ia măsuri pentru a promova prevenirea generării de deșeuri alimentare în conformitate cu Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă, adoptată de Adunarea Generală a Organizației Națiunilor Unite la data de 25 septembrie 2015, în special cu obiectivele acesteia privind reducerea
  la jumătate
  a deșeurilor alimentare până în 2030. Aceste măsuri ar trebui să vizeze prevenirea generării de deșeuri alimentare
  în cadrul producției primare, al prelucrării
  și
  fabricării, al comerțului cu amănuntul și al altor tipuri de distribuție
  de
  produse alimentare
  ,
  al restaurantelor și al serviciilor de alimentație
  ,
  precum
  și
  al gospodăriilor
  . Având în vedere beneficiile de mediu și economice ale prevenirii generării de deșeuri alimentare, statele membre ar trebui să stabilească măsuri specifice de prevenire a generării de deșeuri alimentare și ar trebui să
  măsoare
  progresele înregistrate în ceea ce privește reducerea deșeurilor alimentare. Pentru a facilita schimbul de bune practici pe întreg teritoriul UE, atât între statele membre, cât și între operatorii din sectorul alimentar, ar trebui să se instituie
  metodologii uniforme
  pentru măsurarea respectivă. Raportarea privind nivelurile de deșeuri alimentare ar trebui să aibă loc
  la fiecare doi ani
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12)

Statele membre ar trebui să ia măsuri pentru a promova prevenirea generării de deșeuri alimentare în conformitate cu Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă, adoptată de Adunarea Generală a Organizației Națiunilor Unite la data de 25 septembrie 2015, în special cu obiectivele acesteia privind reducerea
  la jumătate
  a deșeurilor alimentare până în 2030. Aceste măsuri ar trebui să vizeze prevenirea generării de deșeuri alimentare
  în cadrul producției primare, al prelucrării
  și
  fabricării, al comerțului cu amănuntul și al altor tipuri de distribuție
  de
  produse alimentare
  ,
  al restaurantelor și al serviciilor de alimentație
  ,
  precum
  și
  al gospodăriilor
  . Având în vedere beneficiile de mediu și economice ale prevenirii generării de deșeuri alimentare, statele membre ar trebui să stabilească măsuri specifice de prevenire a generării de deșeuri alimentare și ar trebui să
  măsoare
  progresele înregistrate în ceea ce privește reducerea deșeurilor alimentare. Pentru a facilita schimbul de bune practici pe întreg teritoriul UE, atât între statele membre, cât și între operatorii din sectorul alimentar, ar trebui să se instituie
  metodologii uniforme
  pentru măsurarea respectivă. Raportarea privind nivelurile de deșeuri alimentare ar trebui să aibă loc
  la fiecare doi ani
  .

| (12) | Statele membre ar trebui să ia măsuri pentru a promova prevenirea
  și reducerea
  generării de deșeuri alimentare în conformitate cu Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă, adoptată de Adunarea Generală a Organizației Națiunilor Unite la data de 25 septembrie 2015, în special cu obiectivele acesteia privind reducerea
  cu 50 %
  a deșeurilor alimentare până în 2030. Aceste măsuri ar trebui să vizeze prevenirea
  și reducerea
  generării
  totale
  de deșeuri alimentare și
  reducerea pierderilor alimentare de-a lungul întregului lanț
  de
  aprovizionare
  ,
  inclusiv reducerea pierderilor din producția primară
  ,
  transport
  și
  depozitare
  . Având în vedere beneficiile de mediu
  , sociale
  și economice ale prevenirii generării de deșeuri alimentare, statele membre ar trebui să stabilească măsuri specifice de prevenire a generării de deșeuri alimentare
  , inclusiv campanii de sensibilizare pentru a demonstra cum să se prevină generarea de deșeuri alimentare în programele lor de prevenire a generării de deșeuri. Prin aceste măsuri, statele membre ar trebui să își propună atingerea unui obiectiv de reducere a deșeurilor alimentare la nivelul Uniunii de 30 % până în 2025
  și
  de 50 % până în 2030. Statele membre
  ar trebui să
  evalueze, de asemenea,
  progresele înregistrate în ceea ce privește reducerea deșeurilor alimentare
  și a pierderilor de alimente
  . Pentru
  a măsura aceste progrese și
  a facilita schimbul de bune practici pe întreg teritoriul UE, atât între statele membre, cât și între operatorii din sectorul alimentar, ar trebui să se instituie
  o metodologie comună
  pentru măsurarea respectivă. Raportarea privind nivelurile de deșeuri alimentare ar trebui să aibă loc
  anual
  . |
| --- | --- |

(12)

Statele membre ar trebui să ia măsuri pentru a promova prevenirea
  și reducerea
  generării de deșeuri alimentare în conformitate cu Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă, adoptată de Adunarea Generală a Organizației Națiunilor Unite la data de 25 septembrie 2015, în special cu obiectivele acesteia privind reducerea
  cu 50 %
  a deșeurilor alimentare până în 2030. Aceste măsuri ar trebui să vizeze prevenirea
  și reducerea
  generării
  totale
  de deșeuri alimentare și
  reducerea pierderilor alimentare de-a lungul întregului lanț
  de
  aprovizionare
  ,
  inclusiv reducerea pierderilor din producția primară
  ,
  transport
  și
  depozitare
  . Având în vedere beneficiile de mediu
  , sociale
  și economice ale prevenirii generării de deșeuri alimentare, statele membre ar trebui să stabilească măsuri specifice de prevenire a generării de deșeuri alimentare
  , inclusiv campanii de sensibilizare pentru a demonstra cum să se prevină generarea de deșeuri alimentare în programele lor de prevenire a generării de deșeuri. Prin aceste măsuri, statele membre ar trebui să își propună atingerea unui obiectiv de reducere a deșeurilor alimentare la nivelul Uniunii de 30 % până în 2025
  și
  de 50 % până în 2030. Statele membre
  ar trebui să
  evalueze, de asemenea,
  progresele înregistrate în ceea ce privește reducerea deșeurilor alimentare
  și a pierderilor de alimente
  . Pentru
  a măsura aceste progrese și
  a facilita schimbul de bune practici pe întreg teritoriul UE, atât între statele membre, cât și între operatorii din sectorul alimentar, ar trebui să se instituie
  o metodologie comună
  pentru măsurarea respectivă. Raportarea privind nivelurile de deșeuri alimentare ar trebui să aibă loc
  anual
  .

Amendamentul 37

Propunere de directivă

Considerentul 12 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (12a) | Pentru a preveni generarea de deșeuri alimentare, statele membre ar trebui să ofere stimulente pentru colectarea produselor alimentare nevândute în sectorul comerțului cu amănuntul și în serviciile de alimentație, precum și pentru redistribuirea lor spre organizații caritabile. Pentru a se reduce deșeurile alimentare, ar trebui să se sensibilizeze mai bine consumatorii cu privire la semnificația datelor-limită de consum. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12a)

Amendamentul 39

Propunere de directivă

Considerentul 13

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (13) | Deșeurile industriale, anumite părți ale deșeurilor comerciale și deșeurile extractive sunt extrem de diversificate din punctul de vedere al compoziției și al volumului și sunt foarte diferite în funcție de structura economică a statului membru, de structura sectorului industrial sau comercial care generează deșeurile ori de densitatea industrială sau comercială dintr-o anumită zonă geografică.
  Prin urmare,
  pentru cea mai mare parte a deșeurilor industriale și extractive, o abordare orientată spre sectorul industrial, cu utilizarea documentelor de referință privind cele mai bune tehnici disponibile 16 și a unor instrumente similare
  , reprezintă o soluție adecvată de abordare a
  aspectelor specifice referitoare la gestionarea unui anumit tip de deșeuri .
  Cu toate acestea,
  deșeurile de ambalaje industriale și comerciale
  ar trebui să facă în continuare
  obiectul cerințelor Directivei 94/62/CE și ale Directivei 2008/98/CE,
  inclusiv ale modificărilor aduse acestora
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13)

Deșeurile industriale, anumite părți ale deșeurilor comerciale și deșeurile extractive sunt extrem de diversificate din punctul de vedere al compoziției și al volumului și sunt foarte diferite în funcție de structura economică a statului membru, de structura sectorului industrial sau comercial care generează deșeurile ori de densitatea industrială sau comercială dintr-o anumită zonă geografică.
  Prin urmare,
  pentru cea mai mare parte a deșeurilor industriale și extractive, o abordare orientată spre sectorul industrial, cu utilizarea documentelor de referință privind cele mai bune tehnici disponibile 16 și a unor instrumente similare
  , reprezintă o soluție adecvată de abordare a
  aspectelor specifice referitoare la gestionarea unui anumit tip de deșeuri .
  Cu toate acestea,
  deșeurile de ambalaje industriale și comerciale
  ar trebui să facă în continuare
  obiectul cerințelor Directivei 94/62/CE și ale Directivei 2008/98/CE,
  inclusiv ale modificărilor aduse acestora
  .

| (13) | Deșeurile industriale, anumite părți ale deșeurilor comerciale și deșeurile extractive sunt extrem de diversificate din punctul de vedere al compoziției și al volumului și sunt foarte diferite în funcție de structura economică a statului membru, de structura sectorului industrial sau comercial care generează deșeurile ori de densitatea industrială sau comercială dintr-o anumită zonă geografică. Pentru cea mai mare parte a deșeurilor industriale și extractive, o abordare orientată spre sectorul industrial, cu utilizarea documentelor de referință privind cele mai bune tehnici disponibile 16 și a unor instrumente similare
  pentru rezolvarea
  aspectelor specifice referitoare la gestionarea unui anumit tip de deșeuri
  este o soluție temporară pentru atingerea obiectivelor economiei circulare
  .
  Dat fiind că
  deșeurile de ambalaje industriale și comerciale
  fac
  obiectul cerințelor Directivei 94/62/CE și ale Directivei 2008/98/CE,
  Comisia ar trebui să ia în considerare posibilitatea de a stabili, până la 31 decembrie 2018, obiective de pregătire pentru reutilizare și obiective de reciclare pentru deșeurile comerciale și deșeurile industriale nepericuloase, care să fie îndeplinite până în 2025 și 2030
  . |
| --- | --- |

(13)

Deșeurile industriale, anumite părți ale deșeurilor comerciale și deșeurile extractive sunt extrem de diversificate din punctul de vedere al compoziției și al volumului și sunt foarte diferite în funcție de structura economică a statului membru, de structura sectorului industrial sau comercial care generează deșeurile ori de densitatea industrială sau comercială dintr-o anumită zonă geografică. Pentru cea mai mare parte a deșeurilor industriale și extractive, o abordare orientată spre sectorul industrial, cu utilizarea documentelor de referință privind cele mai bune tehnici disponibile 16 și a unor instrumente similare
  pentru rezolvarea
  aspectelor specifice referitoare la gestionarea unui anumit tip de deșeuri
  este o soluție temporară pentru atingerea obiectivelor economiei circulare
  .
  Dat fiind că
  deșeurile de ambalaje industriale și comerciale
  fac
  obiectul cerințelor Directivei 94/62/CE și ale Directivei 2008/98/CE,
  Comisia ar trebui să ia în considerare posibilitatea de a stabili, până la 31 decembrie 2018, obiective de pregătire pentru reutilizare și obiective de reciclare pentru deșeurile comerciale și deșeurile industriale nepericuloase, care să fie îndeplinite până în 2025 și 2030
  .

Amendamentul 40

Propunere de directivă

Considerentul 13 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (13a) | Comisia ar trebui să promoveze activ platformele de partajare ca model de afaceri pentru economia circulară. Comisia ar trebui să faciliteze o integrare mai puternică între planul de acțiune pentru economia circulară și orientările privind economia colaborativă, precum și să exploreze toate măsurile posibile de stimulare a acestei integrări. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13a)

Comisia ar trebui să promoveze activ platformele de partajare ca model de afaceri pentru economia circulară. Comisia ar trebui să faciliteze o integrare mai puternică între planul de acțiune pentru economia circulară și orientările privind economia colaborativă, precum și să exploreze toate măsurile posibile de stimulare a acestei integrări.

Amendamentul 41

Propunere de directivă

Considerentul 13 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (13b) | Tranziția către o economie circulară trebuie să urmărească să atingă obiectivele pentru o creștere economică, inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii prevăzute în Strategia Europa 2020, în special obiectivele privind protecția mediului, trecerea la surse curate de energie, dezvoltarea locală durabilă și creșterea nivelului de ocupare a forței de muncă în statele membre. În consecință, dezvoltarea unei economii circulare ar trebui să promoveze și implicarea entităților precum întreprinderile mici și mijlocii, întreprinderile din economia socială, instituțiile non-profit și organismele de gestionare a deșeurilor care desfășoară activități la nivel regional și local, pentru a-și consolida gestionarea generală, pentru a încuraja inovarea în ceea ce privește procesele și produsele și pentru a dezvolta ocuparea forței de muncă în domeniile vizate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13b)

Tranziția către o economie circulară trebuie să urmărească să atingă obiectivele pentru o creștere economică, inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii prevăzute în Strategia Europa 2020, în special obiectivele privind protecția mediului, trecerea la surse curate de energie, dezvoltarea locală durabilă și creșterea nivelului de ocupare a forței de muncă în statele membre. În consecință, dezvoltarea unei economii circulare ar trebui să promoveze și implicarea entităților precum întreprinderile mici și mijlocii, întreprinderile din economia socială, instituțiile non-profit și organismele de gestionare a deșeurilor care desfășoară activități la nivel regional și local, pentru a-și consolida gestionarea generală, pentru a încuraja inovarea în ceea ce privește procesele și produsele și pentru a dezvolta ocuparea forței de muncă în domeniile vizate.

Amendamentul 42

Propunere de directivă

Considerentul 14

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (14) | Obiectivele privind pregătirea pentru reutilizare și reciclarea deșeurilor municipale ar trebui majorate astfel încât să genereze beneficii de mediu, economice și sociale substanțiale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(14)

Obiectivele privind pregătirea pentru reutilizare și reciclarea deșeurilor municipale ar trebui majorate astfel încât să genereze beneficii de mediu, economice și sociale substanțiale.

| (14) | Obiectivele privind pregătirea pentru reutilizare și reciclarea deșeurilor municipale ar trebui majorate
  la cel puțin 60 % până în 2025 și la cel puțin 70 % până în 2030
  astfel încât să
  se
  genereze beneficii de mediu, economice și sociale substanțiale
  și să se accelereze tranziția către o economie circulară
  . |
| --- | --- |

(14)

Obiectivele privind pregătirea pentru reutilizare și reciclarea deșeurilor municipale ar trebui majorate
  la cel puțin 60 % până în 2025 și la cel puțin 70 % până în 2030
  astfel încât să
  se
  genereze beneficii de mediu, economice și sociale substanțiale
  și să se accelereze tranziția către o economie circulară
  .

Amendamentul 43

Propunere de directivă

Considerentul 14 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (14a) | Statele membre ar trebui să sprijine instituirea de sisteme care să promoveze activitățile de reutilizare și prelungirea duratei de viață a produselor cu condiția ca siguranța și calitatea acestora din urmă să nu fie compromise. Astfel de sisteme ar trebui să fie stabilite, în special, pentru echipamentele electrice și electronice, textile, mobilă, materiale de construcții, anvelope și, astfel cum se menționează la articolul 5 din Directiva 94/62/CE, ambalaje. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(14a)

Statele membre ar trebui să sprijine instituirea de sisteme care să promoveze activitățile de reutilizare și prelungirea duratei de viață a produselor cu condiția ca siguranța și calitatea acestora din urmă să nu fie compromise. Astfel de sisteme ar trebui să fie stabilite, în special, pentru echipamentele electrice și electronice, textile, mobilă, materiale de construcții, anvelope și, astfel cum se menționează la articolul 5 din Directiva 94/62/CE, ambalaje.

Amendamentul 44

Propunere de directivă

Considerentul 14 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (14b) | Pentru a promova reutilizarea, statele membre ar trebui să poată fi în măsură să stabilească obiective cantitative și ar trebui să ia măsurile necesare în privința producătorilor, pentru a permite operatorilor care se ocupă de reutilizare să aibă acces cu ușurință la manualele de instrucțiuni, la piesele de schimb și la informațiile tehnice necesare pentru reutilizarea produselor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(14b)

Pentru a promova reutilizarea, statele membre ar trebui să poată fi în măsură să stabilească obiective cantitative și ar trebui să ia măsurile necesare în privința producătorilor, pentru a permite operatorilor care se ocupă de reutilizare să aibă acces cu ușurință la manualele de instrucțiuni, la piesele de schimb și la informațiile tehnice necesare pentru reutilizarea produselor.

Amendamentul 45

Propunere de directivă

Considerentul 14 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (14c) | Rolul întreprinderilor din domeniul economiei sociale în sectorul de reutilizare și pregătire pentru reutilizare trebuie să fie recunoscut și consolidat. Statele membre ar trebui să ia măsurile necesare pentru a promova rolul întreprinderilor din economia socială în acest sector, inclusiv, atunci când este cazul, prin instrumente economice, achiziții publice, acces facilitat la punctele de colectare a deșeurilor, precum și orice alte stimulente economice sau de reglementare corespunzătoare. Noul cadru de reglementare stabilit prin Pachetul privind economia circulară ar trebui să protejeze capacitatea părților interesate de a-și continua activitatea în reutilizarea și pregătirea pentru sectorul de reutilizare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(14c)

Amendamentul 46

Propunere de directivă

Considerentul 14 d (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (14d) | Trecerea la o economie circulară oferă numeroase aspecte pozitive, atât economice (cum ar fi optimizarea utilizării resurselor de materii prime), cât și ecologice (cum ar fi protejarea mediului și reducerea poluării deșeurilor) și sociale (cum ar fi potențialul de creare de locuri de muncă favorabile incluziunii sociale și dezvoltarea legăturilor sociale). Economia circulară este în concordanță cu etosul economiei sociale și solidare, iar punerea în aplicare a acestei economii ar trebui să permită, în primul rând, generarea de beneficii sociale și de mediu. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(14d)

Trecerea la o economie circulară oferă numeroase aspecte pozitive, atât economice (cum ar fi optimizarea utilizării resurselor de materii prime), cât și ecologice (cum ar fi protejarea mediului și reducerea poluării deșeurilor) și sociale (cum ar fi potențialul de creare de locuri de muncă favorabile incluziunii sociale și dezvoltarea legăturilor sociale). Economia circulară este în concordanță cu etosul economiei sociale și solidare, iar punerea în aplicare a acestei economii ar trebui să permită, în primul rând, generarea de beneficii sociale și de mediu.

Amendamentul 47

Propunere de directivă

Considerentul 14 e (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (14e) | Actorii implicați în economia socială și solidară ar trebui, prin activitățile lor, inclusiv prin pregătirea pentru reutilizare și chiar prin reutilizare, să contribuie la promovarea economiei sociale și solidare. Ar trebui luate măsuri pentru a asigura perpetuarea acestor activități în Uniune. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(14e)

Actorii implicați în economia socială și solidară ar trebui, prin activitățile lor, inclusiv prin pregătirea pentru reutilizare și chiar prin reutilizare, să contribuie la promovarea economiei sociale și solidare. Ar trebui luate măsuri pentru a asigura perpetuarea acestor activități în Uniune.

Amendamentul 48

Propunere de directivă

Considerentul 15

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (15) | Printr-o majorare progresivă a obiectivelor existente privind pregătirea pentru reutilizare și reciclarea deșeurilor municipale ar trebui să se asigure faptul că materialele din deșeuri valoroase din punct de vedere economic sunt
  reutilizate
  și reciclate
  cu eficacitate
  și că materialele valoroase pe care le conțin deșeurile sunt reintroduse în economia europeană, impulsionând astfel Inițiativa privind materiile prime (17) și crearea unei economii circulare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(15)

Printr-o majorare progresivă a obiectivelor existente privind pregătirea pentru reutilizare și reciclarea deșeurilor municipale ar trebui să se asigure faptul că materialele din deșeuri valoroase din punct de vedere economic sunt
  reutilizate
  și reciclate
  cu eficacitate
  și că materialele valoroase pe care le conțin deșeurile sunt reintroduse în economia europeană, impulsionând astfel Inițiativa privind materiile prime (17) și crearea unei economii circulare.

| (15) | Printr-o majorare progresivă a obiectivelor existente privind pregătirea pentru reutilizare și reciclarea deșeurilor municipale ar trebui să se asigure faptul că materialele din deșeuri valoroase din punct de vedere economic sunt
  pregătite pentru reutilizare
  și reciclate
  efectiv, asigurând, în același timp, un nivel ridicat de protecție a sănătății umane și a mediului,
  și că materialele valoroase pe care le conțin deșeurile sunt reintroduse în economia europeană, impulsionând astfel Inițiativa privind materiile prime (17) și crearea unei economii circulare. |
| --- | --- |

(15)

Printr-o majorare progresivă a obiectivelor existente privind pregătirea pentru reutilizare și reciclarea deșeurilor municipale ar trebui să se asigure faptul că materialele din deșeuri valoroase din punct de vedere economic sunt
  pregătite pentru reutilizare
  și reciclate
  efectiv, asigurând, în același timp, un nivel ridicat de protecție a sănătății umane și a mediului,
  și că materialele valoroase pe care le conțin deșeurile sunt reintroduse în economia europeană, impulsionând astfel Inițiativa privind materiile prime (17) și crearea unei economii circulare.

Amendamentul 49

Propunere de directivă

Considerentul 16

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (16) | Există diferențe mari între statele membre din perspectiva rezultatelor pe care acestea le-au obținut în domeniul gestionării deșeurilor, în special în ceea ce privește reciclarea deșeurilor municipale. Pentru a ține seama de aceste diferențe, statelor membre care, în conformitate cu datele Eurostat, în 2013 au reciclat mai puțin de 20 % din deșeurile lor municipale, ar trebui să li se acorde mai mult timp în vederea îndeplinirii obiectivelor privind pregătirea pentru reutilizare și reciclarea stabilite pentru 2025 și 2030. Având în vedere ratele naționale de progres observate în statele membre în ultimii cincisprezece ani, aceste state membre ar trebui să-și majoreze capacitatea de reciclare la niveluri care să depășească cu mult mediile înregistrate anterior pentru a realiza obiectivele respective. În vederea asigurării faptului că se înregistrează progrese constante în direcția realizării obiectivelor și că deficiențele în materie de punere în aplicare sunt remediate în timp util, statele membre cărora li se acordă mai mult timp ar trebui să îndeplinească obiective interimare și să stabilească
  un plan
  de punere în aplicare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(16)

Există diferențe mari între statele membre din perspectiva rezultatelor pe care acestea le-au obținut în domeniul gestionării deșeurilor, în special în ceea ce privește reciclarea deșeurilor municipale. Pentru a ține seama de aceste diferențe, statelor membre care, în conformitate cu datele Eurostat, în 2013 au reciclat mai puțin de 20 % din deșeurile lor municipale, ar trebui să li se acorde mai mult timp în vederea îndeplinirii obiectivelor privind pregătirea pentru reutilizare și reciclarea stabilite pentru 2025 și 2030. Având în vedere ratele naționale de progres observate în statele membre în ultimii cincisprezece ani, aceste state membre ar trebui să-și majoreze capacitatea de reciclare la niveluri care să depășească cu mult mediile înregistrate anterior pentru a realiza obiectivele respective. În vederea asigurării faptului că se înregistrează progrese constante în direcția realizării obiectivelor și că deficiențele în materie de punere în aplicare sunt remediate în timp util, statele membre cărora li se acordă mai mult timp ar trebui să îndeplinească obiective interimare și să stabilească
  un plan
  de punere în aplicare.

| (16) | Există diferențe mari între statele membre din perspectiva rezultatelor pe care acestea le-au obținut în domeniul gestionării deșeurilor, în special în ceea ce privește reciclarea deșeurilor municipale. Pentru a ține seama de aceste diferențe, statelor membre care, în conformitate cu datele Eurostat, în 2013 au reciclat mai puțin de 20 % din deșeurile lor municipale
  și care nu au fost considerate ca fiind expuse riscului de a nu atinge obiectivul de pregătire pentru reutilizare și de a recicla cel puțin 50 % din deșeurile lor municipale până în 2025
  , ar trebui să li se acorde mai mult timp în vederea îndeplinirii obiectivelor privind pregătirea pentru reutilizare și reciclarea stabilite pentru 2025
  . Acestor state membre ar putea, de asemenea, să li se acorde mai mult timp pentru a se conforma cu obiectivele de pregătire pentru reutilizare
  și
  reciclare stabilite pentru 2030 în cazul în care nu sunt considerate ca fiind expuse riscului de a nu atinge obiectivul de pregătire pentru reutilizare și de a recicla cel puțin 60 % din deșeurile lor municipale până în
  2030. Având în vedere ratele naționale de progres observate în statele membre în ultimii cincisprezece ani, aceste state membre ar trebui să-și majoreze capacitatea de reciclare la niveluri care să depășească cu mult mediile înregistrate anterior pentru a realiza obiectivele respective. Pentru a se asigura că se înregistrează progrese constante în direcția realizării obiectivelor și că deficiențele în materie de punere în aplicare sunt remediate în timp util, statele membre cărora li se acordă mai mult timp ar trebui să îndeplinească obiective interimare și să stabilească
  planuri
  de punere în aplicare
  , a căror eficacitate ar trebui evaluată de către Comisie pe baza unor criterii bine definite
  . |
| --- | --- |

(16)

Există diferențe mari între statele membre din perspectiva rezultatelor pe care acestea le-au obținut în domeniul gestionării deșeurilor, în special în ceea ce privește reciclarea deșeurilor municipale. Pentru a ține seama de aceste diferențe, statelor membre care, în conformitate cu datele Eurostat, în 2013 au reciclat mai puțin de 20 % din deșeurile lor municipale
  și care nu au fost considerate ca fiind expuse riscului de a nu atinge obiectivul de pregătire pentru reutilizare și de a recicla cel puțin 50 % din deșeurile lor municipale până în 2025
  , ar trebui să li se acorde mai mult timp în vederea îndeplinirii obiectivelor privind pregătirea pentru reutilizare și reciclarea stabilite pentru 2025
  . Acestor state membre ar putea, de asemenea, să li se acorde mai mult timp pentru a se conforma cu obiectivele de pregătire pentru reutilizare
  și
  reciclare stabilite pentru 2030 în cazul în care nu sunt considerate ca fiind expuse riscului de a nu atinge obiectivul de pregătire pentru reutilizare și de a recicla cel puțin 60 % din deșeurile lor municipale până în
  2030. Având în vedere ratele naționale de progres observate în statele membre în ultimii cincisprezece ani, aceste state membre ar trebui să-și majoreze capacitatea de reciclare la niveluri care să depășească cu mult mediile înregistrate anterior pentru a realiza obiectivele respective. Pentru a se asigura că se înregistrează progrese constante în direcția realizării obiectivelor și că deficiențele în materie de punere în aplicare sunt remediate în timp util, statele membre cărora li se acordă mai mult timp ar trebui să îndeplinească obiective interimare și să stabilească
  planuri
  de punere în aplicare
  , a căror eficacitate ar trebui evaluată de către Comisie pe baza unor criterii bine definite
  .

Amendamentul 50

Propunere de directivă

Considerentul 16 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (16a) | Pentru a asigura utilizarea de materii prime secundare de înaltă calitate, producția procesului de reciclare final ar trebui să respecte standarde de calitate. Din acest motiv, Comisia ar trebui să solicite organizațiilor de standardizare europene să elaboreze standarde atât pentru deșeurile care intră în procesul de reciclare final, cât și pentru materiile prime secundare, în special pentru plastic, pe baza celor mai bune practici disponibile pe piață. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(16a)

Pentru a asigura utilizarea de materii prime secundare de înaltă calitate, producția procesului de reciclare final ar trebui să respecte standarde de calitate. Din acest motiv, Comisia ar trebui să solicite organizațiilor de standardizare europene să elaboreze standarde atât pentru deșeurile care intră în procesul de reciclare final, cât și pentru materiile prime secundare, în special pentru plastic, pe baza celor mai bune practici disponibile pe piață.

Amendamentul 51

Propunere de directivă

Considerentul 17

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (17) | În vederea asigurării fiabilității
  datelor colectate privind pregătirea pentru reutilizare, este esențial să se
  instituie
  norme comune
  în materie
  de
  raportare
  . În mod similar, este important să se stabilească norme mai precise referitoare la modul în care statele membre ar trebui să raporteze ceea ce se reciclează efectiv și poate fi luat în calcul în vederea îndeplinirii obiectivelor în materie de reciclare.
  În acest sens, ca regulă generală, raportarea privind realizarea obiectivelor de reciclare trebuie
  să se bazeze pe
  contribuția la procesul de reciclare final. Pentru a limita sarcinile administrative, ar trebui să se permită statelor membre,
  în
  condiții stricte
  ,
  să raporteze ratele
  de reciclare
  pe baza deșeurilor care ies din instalațiile
  de
  sortare
  . Pierderile în greutate ale materialelor sau ale substanțelor ca urmare a proceselor de transformare fizică și/sau chimică inerente procesului de reciclare final nu ar trebui să fie scăzute din greutatea deșeurilor raportate ca reciclate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(17)

În vederea asigurării fiabilității
  datelor colectate privind pregătirea pentru reutilizare, este esențial să se
  instituie
  norme comune
  în materie
  de
  raportare
  . În mod similar, este important să se stabilească norme mai precise referitoare la modul în care statele membre ar trebui să raporteze ceea ce se reciclează efectiv și poate fi luat în calcul în vederea îndeplinirii obiectivelor în materie de reciclare.
  În acest sens, ca regulă generală, raportarea privind realizarea obiectivelor de reciclare trebuie
  să se bazeze pe
  contribuția la procesul de reciclare final. Pentru a limita sarcinile administrative, ar trebui să se permită statelor membre,
  în
  condiții stricte
  ,
  să raporteze ratele
  de reciclare
  pe baza deșeurilor care ies din instalațiile
  de
  sortare
  . Pierderile în greutate ale materialelor sau ale substanțelor ca urmare a proceselor de transformare fizică și/sau chimică inerente procesului de reciclare final nu ar trebui să fie scăzute din greutatea deșeurilor raportate ca reciclate.

| (17) | Pentru a asigura fiabilitatea
  datelor colectate privind pregătirea pentru reutilizare, este esențial să se
  stabilească
  norme comune
  pentru raportare, ținând seama
  de
  necesitatea de a se evita impunerea unor sarcini administrative excesive asupra operatorilor mici și mijlocii
  . În mod similar, este important să se stabilească norme mai precise referitoare la modul în care statele membre ar trebui să raporteze ceea ce se reciclează efectiv și poate fi luat în calcul în vederea îndeplinirii obiectivelor în materie de reciclare.
  Calcularea deșeurilor municipale reciclate ar trebui să se bazeze pe o metodă armonizată, care va preveni raportarea de către statele membre a deșeurilor eliminate ca fiind deșeuri reciclate.
  În
  acest scop
  ,
  raportarea privind realizarea obiectivelor
  de reciclare
  trebuie să se bazeze pe contribuția la procesul
  de
  reciclare final
  . Pierderile în greutate ale materialelor sau ale substanțelor ca urmare a proceselor de transformare fizică și/sau chimică inerente procesului de reciclare final nu ar trebui să fie scăzute din greutatea deșeurilor raportate ca reciclate. |
| --- | --- |

(17)

Pentru a asigura fiabilitatea
  datelor colectate privind pregătirea pentru reutilizare, este esențial să se
  stabilească
  norme comune
  pentru raportare, ținând seama
  de
  necesitatea de a se evita impunerea unor sarcini administrative excesive asupra operatorilor mici și mijlocii
  . În mod similar, este important să se stabilească norme mai precise referitoare la modul în care statele membre ar trebui să raporteze ceea ce se reciclează efectiv și poate fi luat în calcul în vederea îndeplinirii obiectivelor în materie de reciclare.
  Calcularea deșeurilor municipale reciclate ar trebui să se bazeze pe o metodă armonizată, care va preveni raportarea de către statele membre a deșeurilor eliminate ca fiind deșeuri reciclate.
  În
  acest scop
  ,
  raportarea privind realizarea obiectivelor
  de reciclare
  trebuie să se bazeze pe contribuția la procesul
  de
  reciclare final
  . Pierderile în greutate ale materialelor sau ale substanțelor ca urmare a proceselor de transformare fizică și/sau chimică inerente procesului de reciclare final nu ar trebui să fie scăzute din greutatea deșeurilor raportate ca reciclate.

Amendamentul 52

Propunere de directivă

Considerentul 18

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (18) | Pentru a 
  calcula dacă obiectivele
  privind pregătirea pentru reutilizare și reciclarea
  sunt realizate
  ,
  statele membre
  ar trebui să
  poată lua în considerare produsele și componentele
  care
  sunt pregătite
  pentru reutilizare de
  către operatori recunoscuți care se ocupă
  de
  reutilizare și de către scheme recunoscute de returnare a garanției
  și
  reciclarea metalelor care se efectuează
  în cadrul procesului de incinerare
  . În vederea asigurării unei calculări uniforme a acestor date, Comisia va adopta norme detaliate privind determinarea operatorilor recunoscuți care se ocupă
  de
  pregătirea pentru reutilizare și a schemelor recunoscute de returnare a garanției, privind criteriile de calitate pentru metalele reciclate și privind colectarea
  ,
  verificarea și raportarea datelor
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(18)

Pentru a 
  calcula dacă obiectivele
  privind pregătirea pentru reutilizare și reciclarea
  sunt realizate
  ,
  statele membre
  ar trebui să
  poată lua în considerare produsele și componentele
  care
  sunt pregătite
  pentru reutilizare de
  către operatori recunoscuți care se ocupă
  de
  reutilizare și de către scheme recunoscute de returnare a garanției
  și
  reciclarea metalelor care se efectuează
  în cadrul procesului de incinerare
  . În vederea asigurării unei calculări uniforme a acestor date, Comisia va adopta norme detaliate privind determinarea operatorilor recunoscuți care se ocupă
  de
  pregătirea pentru reutilizare și a schemelor recunoscute de returnare a garanției, privind criteriile de calitate pentru metalele reciclate și privind colectarea
  ,
  verificarea și raportarea datelor
  .

| (18) | Pentru a 
  asigura calcularea uniformă a datelor
  privind pregătirea pentru reutilizare și reciclarea,
  Comisia
  ar trebui să
  adopte norme detaliate privind determinarea operatorilor recunoscuți
  care
  se ocupă de pregătirea
  pentru reutilizare
  , a schemelor recunoscute
  de
  returnare a garanției și a operatorilor
  de
  reciclare finală recunoscuți, inclusiv norme specifice referitoare la colectarea, trasabilitatea, verificarea și raportarea datelor, precum
  și
  privind criteriile de calitate pentru metalele reciclate
  în cadrul procesului de incinerare
  sau de coincinerare. Pentru a calcula dacă obiectivele privind pregătirea pentru reutilizare și reciclarea au fost realizate și după adoptarea metodei armonizate
  de
  calcul, statele membre ar trebui să poată lua în considerare reciclarea metalelor care are loc în cadrul procesului de incinerare sau coincinerare
  ,
  cum ar fi valorificarea energetică
  . |
| --- | --- |

(18)

Pentru a 
  asigura calcularea uniformă a datelor
  privind pregătirea pentru reutilizare și reciclarea,
  Comisia
  ar trebui să
  adopte norme detaliate privind determinarea operatorilor recunoscuți
  care
  se ocupă de pregătirea
  pentru reutilizare
  , a schemelor recunoscute
  de
  returnare a garanției și a operatorilor
  de
  reciclare finală recunoscuți, inclusiv norme specifice referitoare la colectarea, trasabilitatea, verificarea și raportarea datelor, precum
  și
  privind criteriile de calitate pentru metalele reciclate
  în cadrul procesului de incinerare
  sau de coincinerare. Pentru a calcula dacă obiectivele privind pregătirea pentru reutilizare și reciclarea au fost realizate și după adoptarea metodei armonizate
  de
  calcul, statele membre ar trebui să poată lua în considerare reciclarea metalelor care are loc în cadrul procesului de incinerare sau coincinerare
  ,
  cum ar fi valorificarea energetică
  .

Amendamentul 53

Propunere de directivă

Considerentul 20

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (20) | Respectarea obligației de a institui sisteme de colectare separată a hârtiei, a metalului, a plasticului și a 
  sticlei
  este esențială pentru creșterea ratelor de pregătire pentru reutilizare și reciclare în statele membre. În plus, deșeurile biologice ar trebui să fie colectate separat în scopul de a contribui la creșterea ratelor de pregătire pentru reutilizare și reciclare
  și
  la prevenirea contaminării materialelor reciclabile uscate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(20)

Respectarea obligației de a institui sisteme de colectare separată a hârtiei, a metalului, a plasticului și a 
  sticlei
  este esențială pentru creșterea ratelor de pregătire pentru reutilizare și reciclare în statele membre. În plus, deșeurile biologice ar trebui să fie colectate separat în scopul de a contribui la creșterea ratelor de pregătire pentru reutilizare și reciclare
  și
  la prevenirea contaminării materialelor reciclabile uscate.

| (20) | Respectarea obligației de a institui sisteme de colectare separată a hârtiei, a metalului, a plasticului
  , a sticlei, a textilelor
  și a 
  deșeurilor biologice
  este esențială pentru creșterea ratelor de pregătire pentru reutilizare și reciclare în statele membre. În plus, deșeurile biologice ar trebui să fie colectate separat
  și reciclate
  în scopul de a contribui la creșterea ratelor de pregătire pentru reutilizare și reciclare, la prevenirea contaminării materialelor reciclabile uscate
  și la prevenirea incinerării și depozitării acestora. În plus, ar trebui încurajată și intensificată cercetarea în domeniul posibilelor sisteme de colectare și de reciclare pentru alte fluxuri sau pentru materiale noi. |
| --- | --- |

(20)

Respectarea obligației de a institui sisteme de colectare separată a hârtiei, a metalului, a plasticului
  , a sticlei, a textilelor
  și a 
  deșeurilor biologice
  este esențială pentru creșterea ratelor de pregătire pentru reutilizare și reciclare în statele membre. În plus, deșeurile biologice ar trebui să fie colectate separat
  și reciclate
  în scopul de a contribui la creșterea ratelor de pregătire pentru reutilizare și reciclare, la prevenirea contaminării materialelor reciclabile uscate
  și la prevenirea incinerării și depozitării acestora. În plus, ar trebui încurajată și intensificată cercetarea în domeniul posibilelor sisteme de colectare și de reciclare pentru alte fluxuri sau pentru materiale noi.

Amendamentul 54

Propunere de directivă

Considerentul 20 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (20a) | Bioeconomia joacă un rol esențial în asigurarea disponibilității materiilor prime în întreaga Uniune. O utilizare mai eficientă a deșeurilor municipale ar putea crea un stimulent puternic pentru lanțul de aprovizionare al bioeconomiei. În special, o gestionare durabilă a deșeurilor biologice oferă posibilitatea înlocuirii materiilor prime bazate pe combustibili fosili cu surse regenerabile pentru producția materialelor și a mărfurilor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(20a)

Bioeconomia joacă un rol esențial în asigurarea disponibilității materiilor prime în întreaga Uniune. O utilizare mai eficientă a deșeurilor municipale ar putea crea un stimulent puternic pentru lanțul de aprovizionare al bioeconomiei. În special, o gestionare durabilă a deșeurilor biologice oferă posibilitatea înlocuirii materiilor prime bazate pe combustibili fosili cu surse regenerabile pentru producția materialelor și a mărfurilor.

Amendamentul 55

Propunere de directivă

Considerentul 20 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (20b) | Pentru a evita o modalitate de tratare a deșeurilor care să blocheze resursele la niveluri inferioare ale ierarhiei deșeurilor, pentru a permite reciclarea de înaltă calitate și pentru a stimula folosirea unor materii prime secundare de calitate, statele membre ar trebui să se asigure că deșeurile biologice sunt colectate separat și sunt reciclate organic într-un mod care să asigure un nivel ridicat de protecție a mediului și produse finale care să îndeplinească standarde înalte de calitate relevante. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(20b)

Pentru a evita o modalitate de tratare a deșeurilor care să blocheze resursele la niveluri inferioare ale ierarhiei deșeurilor, pentru a permite reciclarea de înaltă calitate și pentru a stimula folosirea unor materii prime secundare de calitate, statele membre ar trebui să se asigure că deșeurile biologice sunt colectate separat și sunt reciclate organic într-un mod care să asigure un nivel ridicat de protecție a mediului și produse finale care să îndeplinească standarde înalte de calitate relevante.

Amendamentul 56

Propunere de directivă

Considerentul 20 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (20c) | În pofida colectării separate, o mulțime de materiale reciclabile continuă să sfârșească prin a ajunge deșeuri mixte. Printr-o sortare de înaltă calitate, mai ales sortare optică, o cantitate considerabilă de materiale poate fi sortată din deșeurile reziduale și, ulterior, reciclată și transformată în materii prime secundare. Prin urmare, statele membre ar trebui să ia măsuri pentru a se asigura că și deșeurile care nu sunt colectate separat sunt, cu toate acestea, sortate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(20c)

În pofida colectării separate, o mulțime de materiale reciclabile continuă să sfârșească prin a ajunge deșeuri mixte. Printr-o sortare de înaltă calitate, mai ales sortare optică, o cantitate considerabilă de materiale poate fi sortată din deșeurile reziduale și, ulterior, reciclată și transformată în materii prime secundare. Prin urmare, statele membre ar trebui să ia măsuri pentru a se asigura că și deșeurile care nu sunt colectate separat sunt, cu toate acestea, sortate.

Amendamentul 57

Propunere de directivă

Considerentul 20 d (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (20d) | Pentru a se evita contaminarea deșeurilor municipale cu substanțe periculoase care ar putea reduce calitatea reciclării și, astfel, ar obstrucționa utilizarea de materii prime secundare, statele membre ar trebui să înființeze fluxuri separate de colectare a deșeurilor periculoase din gospodării. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(20d)

Pentru a se evita contaminarea deșeurilor municipale cu substanțe periculoase care ar putea reduce calitatea reciclării și, astfel, ar obstrucționa utilizarea de materii prime secundare, statele membre ar trebui să înființeze fluxuri separate de colectare a deșeurilor periculoase din gospodării.

Amendamentul 58

Propunere de directivă

Considerentul 21

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (21) | Gestionarea corespunzătoare a deșeurilor periculoase continuă să reprezinte o problemă în Uniune, iar datele privind tratarea acestora lipsesc parțial. Prin urmare, este necesar să se consolideze mecanismele de ținere a evidenței și de trasabilitate prin instituirea de registre electronice pentru deșeurile periculoase în statele membre. Colectarea de date în format electronic ar trebui să fie extinsă
  la
  alte tipuri de deșeuri
  , după caz
  , în scopul de a simplifica sistemul de ținere a evidenței pentru întreprinderi și administrații și
  de
  a îmbunătăți
  monitorizarea
  fluxurilor de deșeuri în Uniune. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(21)

Gestionarea corespunzătoare a deșeurilor periculoase continuă să reprezinte o problemă în Uniune, iar datele privind tratarea acestora lipsesc parțial. Prin urmare, este necesar să se consolideze mecanismele de ținere a evidenței și de trasabilitate prin instituirea de registre electronice pentru deșeurile periculoase în statele membre. Colectarea de date în format electronic ar trebui să fie extinsă
  la
  alte tipuri de deșeuri
  , după caz
  , în scopul de a simplifica sistemul de ținere a evidenței pentru întreprinderi și administrații și
  de
  a îmbunătăți
  monitorizarea
  fluxurilor de deșeuri în Uniune.

| (21) | Gestionarea corespunzătoare a deșeurilor periculoase continuă să reprezinte o problemă în Uniune, iar datele privind tratarea acestora lipsesc parțial. Prin urmare, este necesar să se consolideze mecanismele de ținere a evidenței și de trasabilitate prin instituirea de registre electronice pentru deșeurile periculoase în statele membre. Colectarea de date în format electronic ar trebui să fie extinsă
  pentru a include
  alte tipuri de deșeuri, în scopul de a simplifica sistemul de ținere a evidenței pentru întreprinderi și administrații și a îmbunătăți
  procesul de monitorizare a
  fluxurilor de deșeuri în Uniune. |
| --- | --- |

(21)

Gestionarea corespunzătoare a deșeurilor periculoase continuă să reprezinte o problemă în Uniune, iar datele privind tratarea acestora lipsesc parțial. Prin urmare, este necesar să se consolideze mecanismele de ținere a evidenței și de trasabilitate prin instituirea de registre electronice pentru deșeurile periculoase în statele membre. Colectarea de date în format electronic ar trebui să fie extinsă
  pentru a include
  alte tipuri de deșeuri, în scopul de a simplifica sistemul de ținere a evidenței pentru întreprinderi și administrații și a îmbunătăți
  procesul de monitorizare a
  fluxurilor de deșeuri în Uniune.

Amendamentul 59

Propunere de directivă

Considerentul 21 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (21a) | Colectarea separată și regenerarea uleiurilor uzate prezintă avantaje economice și ecologice semnificative, inclusiv în ceea ce privește securitatea aprovizionării. Ar trebui să se introducă colectarea separată, precum și obiective pentru regenerarea uleiurilor uzate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(21a)

Colectarea separată și regenerarea uleiurilor uzate prezintă avantaje economice și ecologice semnificative, inclusiv în ceea ce privește securitatea aprovizionării. Ar trebui să se introducă colectarea separată, precum și obiective pentru regenerarea uleiurilor uzate.

Amendamentul 60

Propunere de directivă

Considerentul 22

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (22) | Prezenta directivă stabilește obiective pe termen lung privind gestionarea deșeurilor Uniunii și oferă operatorilor economici și statelor membre o orientare clară referitoare la investițiile necesare pentru realizarea obiectivelor pe care prevede. În elaborarea strategiilor lor naționale de gestionare a deșeurilor și în planificarea investițiilor în infrastructura de gestionare a deșeurilor, statele membre ar trebui să utilizeze judicios fondurile structurale și de investiții europene, promovând prevenirea, reutilizarea
  și reciclarea
  în conformitate cu ierarhia deșeurilor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(22)

Prezenta directivă stabilește obiective pe termen lung privind gestionarea deșeurilor Uniunii și oferă operatorilor economici și statelor membre o orientare clară referitoare la investițiile necesare pentru realizarea obiectivelor pe care prevede. În elaborarea strategiilor lor naționale de gestionare a deșeurilor și în planificarea investițiilor în infrastructura de gestionare a deșeurilor, statele membre ar trebui să utilizeze judicios fondurile structurale și de investiții europene, promovând prevenirea, reutilizarea
  și reciclarea
  în conformitate cu ierarhia deșeurilor.

| (22) | Prezenta directivă stabilește obiective pe termen lung privind gestionarea deșeurilor Uniunii și oferă operatorilor economici și statelor membre o orientare clară referitoare la investițiile necesare pentru realizarea obiectivelor pe care prevede. În elaborarea strategiilor lor naționale de gestionare a deșeurilor și în planificarea investițiilor în infrastructura de gestionare a deșeurilor
  și în economia circulară
  , statele membre ar trebui să utilizeze judicios fondurile structurale și de investiții europene, promovând
  mai întâi
  prevenirea
  și
  reutilizarea
  , urmate de reciclare,
  în conformitate cu ierarhia deșeurilor.
  Comisia ar trebui, potrivit ierarhiei deșeurilor, să permită utilizarea programului Orizont 2020 și a fondurilor structurale și de investiții europene în scopul dezvoltării unui cadru financiar eficient care să ajute autoritățile locale să pună în aplicare cerințele prezentei directive și să finanțeze introducerea unor tehnologii inovatoare și de gestionare a deșeurilor. |
| --- | --- |

(22)

Prezenta directivă stabilește obiective pe termen lung privind gestionarea deșeurilor Uniunii și oferă operatorilor economici și statelor membre o orientare clară referitoare la investițiile necesare pentru realizarea obiectivelor pe care prevede. În elaborarea strategiilor lor naționale de gestionare a deșeurilor și în planificarea investițiilor în infrastructura de gestionare a deșeurilor
  și în economia circulară
  , statele membre ar trebui să utilizeze judicios fondurile structurale și de investiții europene, promovând
  mai întâi
  prevenirea
  și
  reutilizarea
  , urmate de reciclare,
  în conformitate cu ierarhia deșeurilor.
  Comisia ar trebui, potrivit ierarhiei deșeurilor, să permită utilizarea programului Orizont 2020 și a fondurilor structurale și de investiții europene în scopul dezvoltării unui cadru financiar eficient care să ajute autoritățile locale să pună în aplicare cerințele prezentei directive și să finanțeze introducerea unor tehnologii inovatoare și de gestionare a deșeurilor.

Amendamentul 61

Propunere de directivă

Considerentul 23

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (23) | Anumite materii prime au mare importanță pentru economia Uniunii și furnizarea acestora implică un grad ridicat de risc. În vederea garantării securității aprovizionării cu respectivele materii prime și în concordanță cu Inițiativa privind materiile prime și cu obiectivele și țintele Parteneriatului european pentru inovare privind materiile prime, statele membre ar trebui să ia măsuri
  menite să asigure cea mai bună gestionare posibilă a
  deșeurilor care conțin cantități semnificative de
  astfel de materii prime
  , ținând seama de fezabilitatea economică și tehnologică și de beneficiile ecologice. Comisia a stabilit o listă de materii prime critice pentru UE (18). Această listă face obiectul unei revizuiri periodice de către Comisie. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(23)

Anumite materii prime au mare importanță pentru economia Uniunii și furnizarea acestora implică un grad ridicat de risc. În vederea garantării securității aprovizionării cu respectivele materii prime și în concordanță cu Inițiativa privind materiile prime și cu obiectivele și țintele Parteneriatului european pentru inovare privind materiile prime, statele membre ar trebui să ia măsuri
  menite să asigure cea mai bună gestionare posibilă a
  deșeurilor care conțin cantități semnificative de
  astfel de materii prime
  , ținând seama de fezabilitatea economică și tehnologică și de beneficiile ecologice. Comisia a stabilit o listă de materii prime critice pentru UE (18). Această listă face obiectul unei revizuiri periodice de către Comisie.

| (23) | Anumite materii prime au mare importanță pentru economia Uniunii și furnizarea acestora implică un grad ridicat de risc. În vederea garantării securității aprovizionării cu respectivele materii prime și în concordanță cu Inițiativa privind materiile prime și cu obiectivele și țintele Parteneriatului european pentru inovare privind materiile prime, statele membre ar trebui să ia măsuri
  pentru promovarea reutilizării produselor și reciclării
  deșeurilor care conțin cantități semnificative de
  materii prime critice și pentru a se asigura că acestea sunt gestionate în mod eficient
  , ținând seama de fezabilitatea economică și tehnologică și de beneficiile ecologice
  și pentru sănătate
  . Comisia a stabilit o listă de materii prime critice pentru UE (18). Această listă face obiectul unei revizuiri periodice de către Comisie. |
| --- | --- |

(23)

Anumite materii prime au mare importanță pentru economia Uniunii și furnizarea acestora implică un grad ridicat de risc. În vederea garantării securității aprovizionării cu respectivele materii prime și în concordanță cu Inițiativa privind materiile prime și cu obiectivele și țintele Parteneriatului european pentru inovare privind materiile prime, statele membre ar trebui să ia măsuri
  pentru promovarea reutilizării produselor și reciclării
  deșeurilor care conțin cantități semnificative de
  materii prime critice și pentru a se asigura că acestea sunt gestionate în mod eficient
  , ținând seama de fezabilitatea economică și tehnologică și de beneficiile ecologice
  și pentru sănătate
  . Comisia a stabilit o listă de materii prime critice pentru UE (18). Această listă face obiectul unei revizuiri periodice de către Comisie.

Amendamentul 62

Propunere de directivă

Considerentul 24

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (24) | Pentru a sprijini în continuare punerea în aplicare cu eficacitate a Inițiativei privind materiile prime, statele membre ar trebui, de asemenea, să
  promoveze reutilizarea produselor care constituie principalele surse de materii prime. Statele membre ar trebui, de asemenea, să
  includă în planurile lor de gestionare a deșeurilor măsuri corespunzătoare la nivel național privind colectarea și valorificarea deșeurilor care conțin cantități semnificative de aceste materii prime. Măsurile ar trebui să fie incluse în planurile de gestionare a deșeurilor atunci când acestea sunt actualizate pentru prima dată după intrarea în vigoare a prezentei directive. Comisia va furniza informații privind grupele de produse relevante și fluxurile de deșeuri la nivelul UE. Această dispoziție nu împiedică statele membre să ia măsuri privind alte materii prime considerate ca fiind importante pentru economia lor națională. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(24)

Pentru a sprijini în continuare punerea în aplicare cu eficacitate a Inițiativei privind materiile prime, statele membre ar trebui, de asemenea, să
  promoveze reutilizarea produselor care constituie principalele surse de materii prime. Statele membre ar trebui, de asemenea, să
  includă în planurile lor de gestionare a deșeurilor măsuri corespunzătoare la nivel național privind colectarea și valorificarea deșeurilor care conțin cantități semnificative de aceste materii prime. Măsurile ar trebui să fie incluse în planurile de gestionare a deșeurilor atunci când acestea sunt actualizate pentru prima dată după intrarea în vigoare a prezentei directive. Comisia va furniza informații privind grupele de produse relevante și fluxurile de deșeuri la nivelul UE. Această dispoziție nu împiedică statele membre să ia măsuri privind alte materii prime considerate ca fiind importante pentru economia lor națională.

| (24) | Pentru a sprijini în continuare punerea în aplicare cu eficacitate a inițiativei privind materiile prime, statele membre ar trebui, de asemenea, să includă în planurile lor de gestionare a deșeurilor măsuri corespunzătoare la nivel național privind colectarea
  , sortarea
  și valorificarea deșeurilor care conțin cantități semnificative de aceste materii prime. Măsurile ar trebui să fie incluse în planurile de gestionare a deșeurilor atunci când acestea sunt actualizate pentru prima dată după intrarea în vigoare a prezentei directive. Comisia va furniza informații privind grupele de produse relevante și fluxurile de deșeuri la nivelul UE. Această dispoziție nu împiedică statele membre să ia măsuri privind alte materii prime considerate ca fiind importante pentru economia lor națională. |
| --- | --- |

(24)

Pentru a sprijini în continuare punerea în aplicare cu eficacitate a inițiativei privind materiile prime, statele membre ar trebui, de asemenea, să includă în planurile lor de gestionare a deșeurilor măsuri corespunzătoare la nivel național privind colectarea
  , sortarea
  și valorificarea deșeurilor care conțin cantități semnificative de aceste materii prime. Măsurile ar trebui să fie incluse în planurile de gestionare a deșeurilor atunci când acestea sunt actualizate pentru prima dată după intrarea în vigoare a prezentei directive. Comisia va furniza informații privind grupele de produse relevante și fluxurile de deșeuri la nivelul UE. Această dispoziție nu împiedică statele membre să ia măsuri privind alte materii prime considerate ca fiind importante pentru economia lor națională.

Amendamentul 63

Propunere de directivă

Considerentul 25

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (25) | Deșeurile au
  efecte negative directe asupra mediului
  și
  a bunăstării cetățenilor, costurile ridicate de
  depoluare fiind
  o povară economică inutilă pentru societate. Introducerea unor măsuri specifice în planurile de gestionare a deșeurilor și asigurarea aplicării lor corespunzătoare de către autoritățile competente ar trebui să contribuie la eradicarea acestei probleme. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(25)

Deșeurile au
  efecte negative directe asupra mediului
  și
  a bunăstării cetățenilor, costurile ridicate de
  depoluare fiind
  o povară economică inutilă pentru societate. Introducerea unor măsuri specifice în planurile de gestionare a deșeurilor și asigurarea aplicării lor corespunzătoare de către autoritățile competente ar trebui să contribuie la eradicarea acestei probleme.

| (25) | Aruncarea de gunoaie pe domeniul public are
  efecte negative directe
  și indirecte
  asupra mediului, a bunăstării cetățenilor
  și a economiei.
  Costurile ridicate
  legate
  de
  curățarea acestora sunt
  o povară economică inutilă pentru societate. Introducerea unor măsuri specifice în planurile de gestionare a deșeurilor și asigurarea aplicării lor corespunzătoare de către autoritățile competente ar trebui să contribuie la eradicarea acestei probleme.
  Este de preferat să se prevină aruncarea de gunoaie pe domeniul public față de curățarea acestora. Prevenirea aruncării de gunoaie ar trebui să fie un efort comun al autorităților competente, al producătorilor și al consumatorilor. Pentru a preveni aruncarea de gunoaie pe domeniul public este esențial să se modifice comportamentul inadecvat al consumatorilor. Producătorii ale căror produse sunt susceptibile de a deveni gunoaie aruncate pe domeniul public ar trebui să promoveze utilizarea durabilă a produselor lor în scopul de a preveni producerea de astfel de gunoaie. Mai mult decât atât, educația și sensibilizarea joacă un rol esențial în stimularea schimbărilor comportamentale. |
| --- | --- |

(25)

Aruncarea de gunoaie pe domeniul public are
  efecte negative directe
  și indirecte
  asupra mediului, a bunăstării cetățenilor
  și a economiei.
  Costurile ridicate
  legate
  de
  curățarea acestora sunt
  o povară economică inutilă pentru societate. Introducerea unor măsuri specifice în planurile de gestionare a deșeurilor și asigurarea aplicării lor corespunzătoare de către autoritățile competente ar trebui să contribuie la eradicarea acestei probleme.
  Este de preferat să se prevină aruncarea de gunoaie pe domeniul public față de curățarea acestora. Prevenirea aruncării de gunoaie ar trebui să fie un efort comun al autorităților competente, al producătorilor și al consumatorilor. Pentru a preveni aruncarea de gunoaie pe domeniul public este esențial să se modifice comportamentul inadecvat al consumatorilor. Producătorii ale căror produse sunt susceptibile de a deveni gunoaie aruncate pe domeniul public ar trebui să promoveze utilizarea durabilă a produselor lor în scopul de a preveni producerea de astfel de gunoaie. Mai mult decât atât, educația și sensibilizarea joacă un rol esențial în stimularea schimbărilor comportamentale.

Amendamentul 64

Propunere de directivă

Considerentul 25 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (25a) | Directiva 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului

   (1a)

  este instrumentul juridic obligatoriu la nivelul Uniunii pentru evaluarea, monitorizarea și stabilirea de obiective în domeniul mediului, vizând atingerea unei stări ecologice bune în legătură cu deșeurile marine. Totuși, principalele surse de deșeuri marine sunt activitățile de pe uscat, cauzate de practici deficitare de gestionare a deșeurilor solide, lipsa de infrastructură și lipsa de sensibilizare publică. Din acest motiv, statele membre ar trebui să adopte măsuri de reducere a deșeurilor de pe uscat care sunt susceptibile de a ajunge în mediul marin, în conformitate cu Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă, adoptată de Adunarea Generală a ONU la 25 septembrie 2015 și să urmărească, în special, atingerea obiectivului de reducere a deșeurilor marine cu 50 % până în 2030 la nivelul Uniunii. Având în vedere beneficiile de mediu și economice ale prevenirii deșeurilor marine, statele membre ar trebui să stabilească măsuri specifice de prevenire a generării de deșeuri marine în cadrul programelor de prevenire a generării de deșeuri. Prin aceste măsuri, statele membre ar trebui să își propună atingerea unui obiectiv de reducere a deșeurilor marine la nivelul Uniunii de 30 % până în 2025 și de 50 % până în 2030. Pentru a măsura progresele realizate pentru atingerea acestor obiective și pentru a facilita schimbul de bune practici între statele membre din întreaga Uniune, ar trebui să se instituie metodologii uniforme pentru măsurarea deșeurilor marine produse pe uscat. Raportarea privind nivelurile de deșeuri marine produse pe uscat ar trebui să aibă loc anual. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(25a)

Directiva 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului

   (1a)

  este instrumentul juridic obligatoriu la nivelul Uniunii pentru evaluarea, monitorizarea și stabilirea de obiective în domeniul mediului, vizând atingerea unei stări ecologice bune în legătură cu deșeurile marine. Totuși, principalele surse de deșeuri marine sunt activitățile de pe uscat, cauzate de practici deficitare de gestionare a deșeurilor solide, lipsa de infrastructură și lipsa de sensibilizare publică. Din acest motiv, statele membre ar trebui să adopte măsuri de reducere a deșeurilor de pe uscat care sunt susceptibile de a ajunge în mediul marin, în conformitate cu Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă, adoptată de Adunarea Generală a ONU la 25 septembrie 2015 și să urmărească, în special, atingerea obiectivului de reducere a deșeurilor marine cu 50 % până în 2030 la nivelul Uniunii. Având în vedere beneficiile de mediu și economice ale prevenirii deșeurilor marine, statele membre ar trebui să stabilească măsuri specifice de prevenire a generării de deșeuri marine în cadrul programelor de prevenire a generării de deșeuri. Prin aceste măsuri, statele membre ar trebui să își propună atingerea unui obiectiv de reducere a deșeurilor marine la nivelul Uniunii de 30 % până în 2025 și de 50 % până în 2030. Pentru a măsura progresele realizate pentru atingerea acestor obiective și pentru a facilita schimbul de bune practici între statele membre din întreaga Uniune, ar trebui să se instituie metodologii uniforme pentru măsurarea deșeurilor marine produse pe uscat. Raportarea privind nivelurile de deșeuri marine produse pe uscat ar trebui să aibă loc anual.

Amendamentul 65

Propunere de directivă

Considerentul 25 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (25b) | Eliminarea necorespunzătoare a deșeurilor prin aruncarea de gunoaie pe domeniul public și evacuările de ape uzate și deșeuri solide, cum ar fi plasticul, are un impact negativ asupra mediului marin și a sănătății populației, precum și costuri economice și sociale semnificative. De asemenea, aceste deșeuri subminează ordinea priorității ierarhiei deșeurilor, în special prin evitarea pregătirii pentru reutilizare, reciclare și alte măsuri de recuperare anterior eliminării. Având în vedere caracterul transfrontalier al gunoaielor marine, precum și necesitatea de a asigura o armonizare a eforturilor, statele membre ar trebui să ia măsuri pentru a atinge un obiectiv de reducere a acestora, utilizând protocoale de monitorizare stabilite în conformitate cu articolul 11 din Directiva 2008/56/CE. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(25b)

Eliminarea necorespunzătoare a deșeurilor prin aruncarea de gunoaie pe domeniul public și evacuările de ape uzate și deșeuri solide, cum ar fi plasticul, are un impact negativ asupra mediului marin și a sănătății populației, precum și costuri economice și sociale semnificative. De asemenea, aceste deșeuri subminează ordinea priorității ierarhiei deșeurilor, în special prin evitarea pregătirii pentru reutilizare, reciclare și alte măsuri de recuperare anterior eliminării. Având în vedere caracterul transfrontalier al gunoaielor marine, precum și necesitatea de a asigura o armonizare a eforturilor, statele membre ar trebui să ia măsuri pentru a atinge un obiectiv de reducere a acestora, utilizând protocoale de monitorizare stabilite în conformitate cu articolul 11 din Directiva 2008/56/CE.

Amendamentul 66

Propunere de directivă

Considerentul 25 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (25c) | Micro-granulele din produsele cosmetice care se îndepărtează prin clătire și produsele de îngrijire personală care ajung în sistemele de canalizare rezidențiale, comerciale sau industriale după utilizare reprezintă una dintre sursele directe de poluare cu microplastic care sunt cel mai ușor de prevenit. Pentru a contribui la realizarea obiectivelor prevăzute în prezenta directivă, statele membre ar trebui să ia măsuri pentru a preveni ca ingredientele de tip microgranule și microplasticele să intre în sistemele de epurare a apelor uzate și să fie deversate în mediul marin. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(25c)

Micro-granulele din produsele cosmetice care se îndepărtează prin clătire și produsele de îngrijire personală care ajung în sistemele de canalizare rezidențiale, comerciale sau industriale după utilizare reprezintă una dintre sursele directe de poluare cu microplastic care sunt cel mai ușor de prevenit. Pentru a contribui la realizarea obiectivelor prevăzute în prezenta directivă, statele membre ar trebui să ia măsuri pentru a preveni ca ingredientele de tip microgranule și microplasticele să intre în sistemele de epurare a apelor uzate și să fie deversate în mediul marin.

Amendamentul 67

Propunere de directivă

Considerentul 27

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (27) | Rapoartele de punere în aplicare elaborate de statele membre o dată la trei ani nu s-au dovedit a fi un instrument eficace pentru verificarea conformității și asigurarea unei bune puneri în aplicare, generând sarcini administrative inutile. Prin urmare, este oportun să se abroge dispozițiile care impun statelor membre obligația de a întocmi astfel de rapoarte. În schimb, monitorizarea conformității ar trebui să se bazeze
  exclusiv
  pe datele statistice pe care statele membre le raportează în fiecare an Comisiei. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(27)

Rapoartele de punere în aplicare elaborate de statele membre o dată la trei ani nu s-au dovedit a fi un instrument eficace pentru verificarea conformității și asigurarea unei bune puneri în aplicare, generând sarcini administrative inutile. Prin urmare, este oportun să se abroge dispozițiile care impun statelor membre obligația de a întocmi astfel de rapoarte. În schimb, monitorizarea conformității ar trebui să se bazeze
  exclusiv
  pe datele statistice pe care statele membre le raportează în fiecare an Comisiei.

| (27) | Rapoartele de punere în aplicare elaborate de statele membre o dată la trei ani nu s-au dovedit a fi un instrument eficace pentru verificarea conformității și asigurarea unei bune puneri în aplicare, generând sarcini administrative inutile. Prin urmare, este oportun să se abroge dispozițiile care impun statelor membre obligația de a întocmi astfel de rapoarte. În schimb, monitorizarea conformității ar trebui să se bazeze pe datele statistice pe care statele membre le raportează în fiecare an Comisiei.
  Totuși, la cererea Comisiei, statele membre ar trebui să îi prezinte fără întârziere toate informațiile necesare pentru ca aceasta să evalueze punerea în aplicare a prezentei directive în ansamblul ei și impactul acesteia asupra mediului și a sănătății umane. |
| --- | --- |

(27)

Rapoartele de punere în aplicare elaborate de statele membre o dată la trei ani nu s-au dovedit a fi un instrument eficace pentru verificarea conformității și asigurarea unei bune puneri în aplicare, generând sarcini administrative inutile. Prin urmare, este oportun să se abroge dispozițiile care impun statelor membre obligația de a întocmi astfel de rapoarte. În schimb, monitorizarea conformității ar trebui să se bazeze pe datele statistice pe care statele membre le raportează în fiecare an Comisiei.
  Totuși, la cererea Comisiei, statele membre ar trebui să îi prezinte fără întârziere toate informațiile necesare pentru ca aceasta să evalueze punerea în aplicare a prezentei directive în ansamblul ei și impactul acesteia asupra mediului și a sănătății umane.

Amendamentul 68

Propunere de directivă

Considerentul 28

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (28) | Datele
  statistice
  raportate de statele membre sunt esențiale pentru Comisie în
  cadrul
  evaluării respectării legislației
  în domeniul deșeurilor la nivelul statelor
  membre. Calitatea, fiabilitatea și comparabilitatea
  statisticilor
  ar trebui îmbunătățite prin introducerea unui punct de intrare unic pentru toate datele referitoare la deșeuri, prin eliminarea obligațiilor de raportare caduce, prin evaluarea comparativă a 
  metodologilor
  naționale de raportare și prin introducerea unui raport
  privind verificarea
  calității datelor. Prin urmare, atunci când întocmesc rapoartele privind realizarea obiectivelor stabilite în legislația în domeniul deșeurilor, statele membre trebuie să utilizeze
  cea mai recentă metodologie
  elaborată de Comisie
  și de
  institutele naționale de statistică ale statelor membre. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(28)

Datele
  statistice
  raportate de statele membre sunt esențiale pentru Comisie în
  cadrul
  evaluării respectării legislației
  în domeniul deșeurilor la nivelul statelor
  membre. Calitatea, fiabilitatea și comparabilitatea
  statisticilor
  ar trebui îmbunătățite prin introducerea unui punct de intrare unic pentru toate datele referitoare la deșeuri, prin eliminarea obligațiilor de raportare caduce, prin evaluarea comparativă a 
  metodologilor
  naționale de raportare și prin introducerea unui raport
  privind verificarea
  calității datelor. Prin urmare, atunci când întocmesc rapoartele privind realizarea obiectivelor stabilite în legislația în domeniul deșeurilor, statele membre trebuie să utilizeze
  cea mai recentă metodologie
  elaborată de Comisie
  și de
  institutele naționale de statistică ale statelor membre.

| (28) | Datele
  și informațiile
  raportate de statele membre sunt esențiale pentru Comisie în
  vederea
  evaluării respectării legislației
  privind deșeurile în statele
  membre. Calitatea, fiabilitatea și comparabilitatea
  datelor raportate
  ar trebui îmbunătățite prin
  stabilirea unei metodologii comune pentru colectarea și procesarea datelor pe baza unor surse fiabile și
  introducerea unui punct de intrare unic pentru toate datele referitoare la deșeuri, prin eliminarea obligațiilor de raportare caduce, prin evaluarea comparativă a 
  metodologiilor
  naționale de raportare și prin introducerea unui raport
  de verificare a
  calității datelor. Prin urmare, atunci când întocmesc rapoartele privind realizarea obiectivelor stabilite în legislația în domeniul deșeurilor, statele membre trebuie să utilizeze
  metodologia comună
  elaborată de Comisie
  în colaborare cu
  institutele naționale de statistică ale statelor membre
  și cu autoritățile naționale, regionale și locale responsabile pentru gestionarea deșeurilor
  . |
| --- | --- |

(28)

Datele
  și informațiile
  raportate de statele membre sunt esențiale pentru Comisie în
  vederea
  evaluării respectării legislației
  privind deșeurile în statele
  membre. Calitatea, fiabilitatea și comparabilitatea
  datelor raportate
  ar trebui îmbunătățite prin
  stabilirea unei metodologii comune pentru colectarea și procesarea datelor pe baza unor surse fiabile și
  introducerea unui punct de intrare unic pentru toate datele referitoare la deșeuri, prin eliminarea obligațiilor de raportare caduce, prin evaluarea comparativă a 
  metodologiilor
  naționale de raportare și prin introducerea unui raport
  de verificare a
  calității datelor. Prin urmare, atunci când întocmesc rapoartele privind realizarea obiectivelor stabilite în legislația în domeniul deșeurilor, statele membre trebuie să utilizeze
  metodologia comună
  elaborată de Comisie
  în colaborare cu
  institutele naționale de statistică ale statelor membre
  și cu autoritățile naționale, regionale și locale responsabile pentru gestionarea deșeurilor
  .

Amendamentul 69

Propunere de directivă

Considerentul 28 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (28a) | Din trei în trei ani, Comisia ar trebui să publice un raport bazat pe datele și informațiile furnizate de statele membre, pentru a prezenta Parlamentului și Consiliului progresul înregistrat în vederea atingerii obiectivelor de reciclare și a punerii în aplicare a noilor obligații prevăzute de prezenta directivă. Aceste rapoarte trienale ar trebui să evalueze, de asemenea, impactul Directivei 2008/98/CE în ansamblul său asupra mediului și a sănătății umane și să evalueze măsura în care ar fi necesare modificări pentru ca Directiva 2008/98/CE să rămână adecvată scopului, din perspectiva obiectivelor economiei circulare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(28a)

Din trei în trei ani, Comisia ar trebui să publice un raport bazat pe datele și informațiile furnizate de statele membre, pentru a prezenta Parlamentului și Consiliului progresul înregistrat în vederea atingerii obiectivelor de reciclare și a punerii în aplicare a noilor obligații prevăzute de prezenta directivă. Aceste rapoarte trienale ar trebui să evalueze, de asemenea, impactul Directivei 2008/98/CE în ansamblul său asupra mediului și a sănătății umane și să evalueze măsura în care ar fi necesare modificări pentru ca Directiva 2008/98/CE să rămână adecvată scopului, din perspectiva obiectivelor economiei circulare.

Amendamentul 70

Propunere de directivă

Considerentul 28 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (28b) | Pentru a contribui la o guvernanță adecvată, aplicarea legii, cooperarea transfrontalieră și diseminarea celor mai bune practici și a inovațiilor în domeniul deșeurilor, precum și pentru a asigura punerea în aplicare eficace și coerentă a obiectivelor stabilite în Directiva 2008/98/CE, Comisia ar trebui să instituie o platformă pentru schimbul de informații și de cele mai bune practici între Comisie și statele membre cu privire la punerea în practică a directivei respective. Rezultatele activităților acestei platforme ar trebui puse la dispoziția publicului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(28b)

Pentru a contribui la o guvernanță adecvată, aplicarea legii, cooperarea transfrontalieră și diseminarea celor mai bune practici și a inovațiilor în domeniul deșeurilor, precum și pentru a asigura punerea în aplicare eficace și coerentă a obiectivelor stabilite în Directiva 2008/98/CE, Comisia ar trebui să instituie o platformă pentru schimbul de informații și de cele mai bune practici între Comisie și statele membre cu privire la punerea în practică a directivei respective. Rezultatele activităților acestei platforme ar trebui puse la dispoziția publicului.

Amendamentul 71

Propunere de directivă

Considerentul 28 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (28c) | Potențialul economic și avantajele ecologice ale tranziției spre o economie circulară și creșterea eficienței utilizării resurselor sunt clare. Pașii necesari pentru închiderea cercului sunt prezentați în diferite documente de politici și propuneri, care variază de la manifestul Platformei europene pentru utilizarea eficientă a resurselor (EREP) pentru o Europă mai eficientă din punctul de vedere al resurselor publicat la 17 decembrie 2012 și recomandările ulterioare privind politica, la raportul din proprie inițiativă al Parlamentului European referitor la tranziția spre o economie circulară adoptat la 25 iunie 2015 și, în cele din urmă, la Planul de acțiune al Comisiei pentru economia circulară publicat la 2 decembrie 2015. Toate acestea includ măsuri care depășesc chestiunea deșeurilor, acoperind întregul ciclu, iar acestea ar trebui nu doar să ghideze nivelul de ambiție al legislației Uniunii privind deșeurile, ci și să garanteze că se iau măsuri ambițioase pentru a închide cercul. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(28c)

Potențialul economic și avantajele ecologice ale tranziției spre o economie circulară și creșterea eficienței utilizării resurselor sunt clare. Pașii necesari pentru închiderea cercului sunt prezentați în diferite documente de politici și propuneri, care variază de la manifestul Platformei europene pentru utilizarea eficientă a resurselor (EREP) pentru o Europă mai eficientă din punctul de vedere al resurselor publicat la 17 decembrie 2012 și recomandările ulterioare privind politica, la raportul din proprie inițiativă al Parlamentului European referitor la tranziția spre o economie circulară adoptat la 25 iunie 2015 și, în cele din urmă, la Planul de acțiune al Comisiei pentru economia circulară publicat la 2 decembrie 2015. Toate acestea includ măsuri care depășesc chestiunea deșeurilor, acoperind întregul ciclu, iar acestea ar trebui nu doar să ghideze nivelul de ambiție al legislației Uniunii privind deșeurile, ci și să garanteze că se iau măsuri ambițioase pentru a închide cercul.

Amendamentul 72

Propunere de directivă

Considerentul 28 d (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (28d) | Cercetarea și inovarea, precum și crearea de modele de afaceri inteligente bazate pe utilizarea eficientă a resurselor sunt esențiale pentru a sprijini tranziția către o economie circulară în Uniune, unde deșeurile să fie percepute ca o nouă resursă. Pentru atingerea acestui obiectiv, este necesar să se contribuie, în cadrul programului Orizont 2020, la proiecte de cercetare și inovare care pot demonstra și testa pe teren sustenabilitatea economică și de mediu a unei economii circulare. În același timp, adoptând o abordare sistemică, aceste proiecte pot contribui la dezvoltarea unei legislații care promovează inovarea și este ușor de pus în aplicare, prin identificarea unor posibile incertitudini în materie de reglementare, bariere și lacune care împiedică dezvoltarea modelelor de afaceri bazate pe utilizarea eficientă a resurselor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(28d)

Cercetarea și inovarea, precum și crearea de modele de afaceri inteligente bazate pe utilizarea eficientă a resurselor sunt esențiale pentru a sprijini tranziția către o economie circulară în Uniune, unde deșeurile să fie percepute ca o nouă resursă. Pentru atingerea acestui obiectiv, este necesar să se contribuie, în cadrul programului Orizont 2020, la proiecte de cercetare și inovare care pot demonstra și testa pe teren sustenabilitatea economică și de mediu a unei economii circulare. În același timp, adoptând o abordare sistemică, aceste proiecte pot contribui la dezvoltarea unei legislații care promovează inovarea și este ușor de pus în aplicare, prin identificarea unor posibile incertitudini în materie de reglementare, bariere și lacune care împiedică dezvoltarea modelelor de afaceri bazate pe utilizarea eficientă a resurselor.

Amendamentul 73

Propunere de directivă

Considerentul 28 e (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (28e) | La 2 decembrie 2015, Comisia a prezentat un plan de acțiune al UE privind economia circulară în vederea stimulării tranziției UE către o economie circulară. Întrucât Comisia a stabilit un program concret și ambițios de acțiuni, cu măsuri care acoperă întregul ciclu, sunt necesare măsuri suplimentare pentru accelerarea acestei tranziții. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(28e)

La 2 decembrie 2015, Comisia a prezentat un plan de acțiune al UE privind economia circulară în vederea stimulării tranziției UE către o economie circulară. Întrucât Comisia a stabilit un program concret și ambițios de acțiuni, cu măsuri care acoperă întregul ciclu, sunt necesare măsuri suplimentare pentru accelerarea acestei tranziții.

Amendamentul 74

Propunere de directivă

Considerentul 28 f (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (28f) | Îmbunătățirea utilizării resurselor ar putea aduce economii nete substanțiale întreprinderilor din Uniune, autorităților publice și consumatorilor, reducând în același timp emisiile anuale totale de gaze cu efect de seră. Din acest motiv, Comisia ar trebui să propună, până la sfârșitul anului 2018, un indicator central și un tablou de bord cu sub-indicatori privind utilizarea eficientă a resurselor, pentru a monitoriza progresele realizate în direcția obiectivului de creștere a eficienței utilizării resurselor la nivelul Uniunii cu 30 % până în 2030, în comparație cu nivelurile din 2014. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(28f)

Îmbunătățirea utilizării resurselor ar putea aduce economii nete substanțiale întreprinderilor din Uniune, autorităților publice și consumatorilor, reducând în același timp emisiile anuale totale de gaze cu efect de seră. Din acest motiv, Comisia ar trebui să propună, până la sfârșitul anului 2018, un indicator central și un tablou de bord cu sub-indicatori privind utilizarea eficientă a resurselor, pentru a monitoriza progresele realizate în direcția obiectivului de creștere a eficienței utilizării resurselor la nivelul Uniunii cu 30 % până în 2030, în comparație cu nivelurile din 2014.

Amendamentul 75

Propunere de directivă

Considerentul 29

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (29) | Pentru a completa sau a modifica Directiva 2008/98/CE, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din tratat ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește
  articolul 5 alineatul (2), articolul 6 alineatul (2), articolul 7 alineatul (1), articolul 11a alineatele (2) și (6), articolul 26, articolul 27 alineatele (1) și (4) și articolul 38 alineatele (1), (2) și (3). Este deosebit de important ca, în cursul activității sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări corespunzătoare, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure transmiterea simultană, la timp și corespunzătoare a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(29)

Pentru a completa sau a modifica Directiva 2008/98/CE, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din tratat ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește
  articolul 5 alineatul (2), articolul 6 alineatul (2), articolul 7 alineatul (1), articolul 11a alineatele (2) și (6), articolul 26, articolul 27 alineatele (1) și (4) și articolul 38 alineatele (1), (2) și (3). Este deosebit de important ca, în cursul activității sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări corespunzătoare, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure transmiterea simultană, la timp și corespunzătoare a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu.

| (29) | Pentru a completa sau a modifica Directiva 2008/98/CE, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din tratat ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește: |
| --- | --- |

(29)

Pentru a completa sau a modifica Directiva 2008/98/CE, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din tratat ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește:

| — | criterii detaliate privind aplicarea condițiilor pe baza cărora substanțele sau obiectele urmează a fi considerate ca fiind subproduse sau considerate ca încetând să mai fie deșeuri, |
| --- | --- |

—

criterii detaliate privind aplicarea condițiilor pe baza cărora substanțele sau obiectele urmează a fi considerate ca fiind subproduse sau considerate ca încetând să mai fie deșeuri,

| — | cerințe generale de urmat de către statele membre la adoptarea reglementărilor tehnice privind încetarea statutului de deșeu, |
| --- | --- |

—

cerințe generale de urmat de către statele membre la adoptarea reglementărilor tehnice privind încetarea statutului de deșeu,

| — | întocmirea unei liste a deșeurilor, |
| --- | --- |

—

întocmirea unei liste a deșeurilor,

| — | criterii armonizate care trebuie urmate atunci când se determină contribuțiile financiare plătite de producători pentru a respecta responsabilitatea extinsă a producătorului în ceea ce îi privește, ajustate pe baza costurilor reale la încheierea ciclului de viață al produselor, |
| --- | --- |

—

criterii armonizate care trebuie urmate atunci când se determină contribuțiile financiare plătite de producători pentru a respecta responsabilitatea extinsă a producătorului în ceea ce îi privește, ajustate pe baza costurilor reale la încheierea ciclului de viață al produselor,

| — | indicatori pentru măsurarea progresului în reducerea generării de deșeuri și în punerea în aplicare a măsurilor de prevenire a generării de deșeuri, |
| --- | --- |

—

indicatori pentru măsurarea progresului în reducerea generării de deșeuri și în punerea în aplicare a măsurilor de prevenire a generării de deșeuri,

| — | o metodologie comună, inclusiv cerințe minime de calitate, pentru măsurarea uniformă a nivelurilor de generare de deșeuri alimentare, |
| --- | --- |

—

o metodologie comună, inclusiv cerințe minime de calitate, pentru măsurarea uniformă a nivelurilor de generare de deșeuri alimentare,

| — | o metodologie comună, inclusiv cerințe minime de calitate, pentru măsurarea uniformă a deșeurilor marine provenite de la activități terestre, |
| --- | --- |

—

o metodologie comună, inclusiv cerințe minime de calitate, pentru măsurarea uniformă a deșeurilor marine provenite de la activități terestre,

| — | cerințe de calitate și operaționale minime pentru determinarea operatorilor recunoscuți care se ocupă de pregătirea pentru reutilizare, a schemelor recunoscute de returnare a garanției și a operatorilor care se ocupă de reciclarea finală recunoscuți, inclusiv norme specifice privind colectarea de date, trasabilitatea, verificarea și raportarea, |
| --- | --- |

—

cerințe de calitate și operaționale minime pentru determinarea operatorilor recunoscuți care se ocupă de pregătirea pentru reutilizare, a schemelor recunoscute de returnare a garanției și a operatorilor care se ocupă de reciclarea finală recunoscuți, inclusiv norme specifice privind colectarea de date, trasabilitatea, verificarea și raportarea,

| — | o metodologie comună de calculare a greutății metalelor reciclate în cadrul procesului de incinerare sau coincinerare, inclusiv criteriile de calitate pentru metalele reciclate, |
| --- | --- |

—

o metodologie comună de calculare a greutății metalelor reciclate în cadrul procesului de incinerare sau coincinerare, inclusiv criteriile de calitate pentru metalele reciclate,

| — | criterii tehnice și proceduri operaționale pentru operațiunile de eliminare D2, D3, D4, D6, D7 și D12, astfel cum sunt enumerate în anexa I la Directiva 2008/98/CE și, în cazul în care este necesar, o interdicție cu privire la operațiunile respective în cazul în care acestea nu îndeplinesc anumite criterii legate de protecția sănătății umane și a mediului, |
| --- | --- |

—

criterii tehnice și proceduri operaționale pentru operațiunile de eliminare D2, D3, D4, D6, D7 și D12, astfel cum sunt enumerate în anexa I la Directiva 2008/98/CE și, în cazul în care este necesar, o interdicție cu privire la operațiunile respective în cazul în care acestea nu îndeplinesc anumite criterii legate de protecția sănătății umane și a mediului,

| — | standarde tehnice minime pentru activitățile de tratare care necesită o autorizație în temeiul Directivei 2008/98/CE, în cazul în care există dovezi că respectivele standarde ar genera un beneficiu în ceea ce privește protecția sănătății umane și a mediului, |
| --- | --- |

—

standarde tehnice minime pentru activitățile de tratare care necesită o autorizație în temeiul Directivei 2008/98/CE, în cazul în care există dovezi că respectivele standarde ar genera un beneficiu în ceea ce privește protecția sănătății umane și a mediului,

| — | standarde minime pentru activitățile care necesită o înregistrare în temeiul Directivei 2008/98/CE, în cazul în care există dovezi că respectivele standarde ar genera un beneficiu în ceea ce privește protecția sănătății umane și a mediului sau în evitarea perturbării pieței interne, |
| --- | --- |

—

standarde minime pentru activitățile care necesită o înregistrare în temeiul Directivei 2008/98/CE, în cazul în care există dovezi că respectivele standarde ar genera un beneficiu în ceea ce privește protecția sănătății umane și a mediului sau în evitarea perturbării pieței interne,

| — | specificarea aplicării formulei pentru instalațiile de incinerare prevăzute la punctul R1 din anexa II la Directiva 2008/98/CE, |
| --- | --- |

—

specificarea aplicării formulei pentru instalațiile de incinerare prevăzute la punctul R1 din anexa II la Directiva 2008/98/CE,

| — | metodologia de colectare și prelucrare a datelor, de organizare a colectării datelor și a surselor de date, precum și formatul pentru raportarea datelor de către statele membre către Comisie privind punerea în aplicare a obiectivelor privind reducerea deșeurilor alimentare și reducerea deșeurilor marine, pregătirea pentru reutilizare, reciclare și rambleiaj, privind uleiurile uzate, și |
| --- | --- |

—

metodologia de colectare și prelucrare a datelor, de organizare a colectării datelor și a surselor de date, precum și formatul pentru raportarea datelor de către statele membre către Comisie privind punerea în aplicare a obiectivelor privind reducerea deșeurilor alimentare și reducerea deșeurilor marine, pregătirea pentru reutilizare, reciclare și rambleiaj, privind uleiurile uzate, și

| — | adaptarea anexelor I – V la Directiva 2008/98/CE la progresul științific și tehnic. |
| --- | --- |

—

adaptarea anexelor I – V la Directiva 2008/98/CE la progresul științific și tehnic.

Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți, și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare. În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor delegate, Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele simultan cu experții din statele membre, iar experții lor au acces în mod sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei care se ocupă de pregătirea actelor delegate.

Amendamentul 76

Propunere de directivă

Considerentul 30

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (30) | În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a Directivei 2008/98/CE, Comisiei ar trebui să i se confere competențe de executare în ceea ce privește
  articolul 9 alineatele (4) și (5), articolul 33 alineatul (2), articolul 35 alineatul (5) și articolul 37 alineatul (6). Aceste competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului

   (19)

  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(30)

În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a Directivei 2008/98/CE, Comisiei ar trebui să i se confere competențe de executare în ceea ce privește
  articolul 9 alineatele (4) și (5), articolul 33 alineatul (2), articolul 35 alineatul (5) și articolul 37 alineatul (6). Aceste competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului

   (19)

  .

| (30) | În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a Directivei 2008/98/CE, Comisiei ar trebui să i se confere competențe de executare în ceea ce privește: |
| --- | --- |

(30)

În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a Directivei 2008/98/CE, Comisiei ar trebui să i se confere competențe de executare în ceea ce privește:

| — | forma de notificare a informațiilor cu privire la adoptarea și la modificările de substanță aduse planurilor de gestionare a deșeurilor și a programelor de prevenire a generării deșeurilor, și |
| --- | --- |

—

forma de notificare a informațiilor cu privire la adoptarea și la modificările de substanță aduse planurilor de gestionare a deșeurilor și a programelor de prevenire a generării deșeurilor, și

| — | condițiile minime pentru funcționarea registrelor electronice privind deșeurile periculoase. |
| --- | --- |

—

condițiile minime pentru funcționarea registrelor electronice privind deșeurile periculoase.

Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului

   (19)

  .

Amendamentul 77

Propunere de directivă

Considerentul 33

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (33) | Întrucât obiectivele prezentei directive, și anume îmbunătățirea gestionării deșeurilor în Uniune, fapt ce contribuie la protecția, păstrarea și îmbunătățirea calității mediului, la sănătatea oceanelor și la siguranța fructelor de mare prin reducerea deșeurilor marine, precum și la utilizarea prudentă și rațională a resurselor naturale în întreaga Uniune, nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre, dar, având în vedere amploarea sau efectele măsurilor, pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii, aceasta din urmă poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea acestor obiective, |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(33)

Întrucât obiectivele prezentei directive, și anume îmbunătățirea gestionării deșeurilor în Uniune, fapt ce contribuie la protecția, păstrarea și îmbunătățirea calității mediului, la sănătatea oceanelor și la siguranța fructelor de mare prin reducerea deșeurilor marine, precum și la utilizarea prudentă și rațională a resurselor naturale în întreaga Uniune, nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre, dar, având în vedere amploarea sau efectele măsurilor, pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii, aceasta din urmă poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea acestor obiective,

| (33) | Întrucât obiectivele prezentei directive, și anume îmbunătățirea gestionării deșeurilor în Uniune, fapt ce contribuie la protecția, păstrarea și îmbunătățirea calității mediului, la sănătatea oceanelor și la siguranța fructelor de mare prin reducerea deșeurilor marine, precum și la utilizarea prudentă,
  redusă
  și rațională a resurselor naturale în întreaga Uniune, nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre, dar, având în vedere amploarea sau efectele măsurilor, pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii, aceasta din urmă poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea acestor obiective, |
| --- | --- |

(33)

Întrucât obiectivele prezentei directive, și anume îmbunătățirea gestionării deșeurilor în Uniune, fapt ce contribuie la protecția, păstrarea și îmbunătățirea calității mediului, la sănătatea oceanelor și la siguranța fructelor de mare prin reducerea deșeurilor marine, precum și la utilizarea prudentă,
  redusă
  și rațională a resurselor naturale în întreaga Uniune, nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre, dar, având în vedere amploarea sau efectele măsurilor, pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii, aceasta din urmă poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul respectiv, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea acestor obiective,

Amendamentul 78

Propunere de directivă

Considerentul 33 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (33a) | Statele membre ar trebui să asigure niveluri ridicate de sănătate și securitate la locul de muncă în cadrul producției, reciclării, reparării, pregătirii pentru reutilizare și în sectorul deșeurilor, ținând cont de riscurile specifice cu care se confruntă lucrătorii din aceste sectoare, și ar trebui să asigure că legislația Uniunii existentă în acest domeniu este aplicată și executată în mod corespunzător. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(33a)

Statele membre ar trebui să asigure niveluri ridicate de sănătate și securitate la locul de muncă în cadrul producției, reciclării, reparării, pregătirii pentru reutilizare și în sectorul deșeurilor, ținând cont de riscurile specifice cu care se confruntă lucrătorii din aceste sectoare, și ar trebui să asigure că legislația Uniunii existentă în acest domeniu este aplicată și executată în mod corespunzător.

Amendamentul 79

Propunere de directivă

Considerentul 33 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (33b) | Prezenta directivă a fost adoptată ținând seama de angajamentele stabilite în Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare din 13 aprilie 2016 și ar trebui să fie pusă în aplicare și în execuție în conformitate cu orientările cuprinse în acest acord. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(33b)

Prezenta directivă a fost adoptată ținând seama de angajamentele stabilite în Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare din 13 aprilie 2016 și ar trebui să fie pusă în aplicare și în execuție în conformitate cu orientările cuprinse în acest acord.

Amendamentul 80

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul - 1 (nou)

Directiva 2008/98/CE

Articolul 1 – paragraful 1

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-1) | La articolul 1, primul paragraf se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Amendamentul

(-1)

Prezenta directivă stabilește măsuri în vederea protecției mediului și a sănătății populației prin prevenirea sau reducerea efectelor adverse
  generate
  de generarea și gestionarea deșeurilor și prin reducerea efectelor generale ale folosirii resurselor și creșterea eficienței folosirii acestora.

| | „Prezenta directivă stabilește măsuri în vederea protecției mediului și a sănătății populației prin prevenirea sau reducerea
  generării de deșeuri și a
  efectelor adverse
  cauzate
  de generarea și gestionarea deșeurilor și prin reducerea efectelor generale ale folosirii resurselor și creșterea eficienței folosirii acestora
  , care sunt esențiale pentru tranziția către o economie circulară și pentru garantarea competitivității UE pe termen lung
  .”; |
| --- | --- |

„Prezenta directivă stabilește măsuri în vederea protecției mediului și a sănătății populației prin prevenirea sau reducerea
  generării de deșeuri și a
  efectelor adverse
  cauzate
  de generarea și gestionarea deșeurilor și prin reducerea efectelor generale ale folosirii resurselor și creșterea eficienței folosirii acestora
  , care sunt esențiale pentru tranziția către o economie circulară și pentru garantarea competitivității UE pe termen lung
  .”;

Amendamentul 81

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2 – litera a

Directiva 2008/98/CE

Articolul 3 – punctul 1 a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| „1a. | «deșeuri municipale» înseamnă |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

„1a.

«deșeuri municipale» înseamnă

| „1a. | «deșeuri municipale» înseamnă |
| --- | --- |

„1a.

«deșeuri municipale» înseamnă

| (a) | deșeuri amestecate și deșeuri colectate separat de la gospodării, inclusiv: |
| --- | --- |

(a)

deșeuri amestecate și deșeuri colectate separat de la gospodării, inclusiv:

| (a) | deșeuri amestecate și deșeuri colectate separat de la gospodării, inclusiv: |
| --- | --- |

(a)

deșeuri amestecate și deșeuri colectate separat de la gospodării, inclusiv:

| | — | hârtia și cartonul, sticla, metalele, materialele plastice, deșeurile biologice, lemnul, textilele, deșeurile de echipamente electrice și electronice, deșeurile de baterii și acumulatori; |
| --- | --- | --- |

—

hârtia și cartonul, sticla, metalele, materialele plastice, deșeurile biologice, lemnul, textilele, deșeurile de echipamente electrice și electronice, deșeurile de baterii și acumulatori;

| | — | hârtia și cartonul, sticla, metalele, materialele plastice, deșeurile biologice, lemnul, textilele, deșeurile de echipamente electrice și electronice, deșeurile de baterii și acumulatori; |
| --- | --- | --- |

—

hârtia și cartonul, sticla, metalele, materialele plastice, deșeurile biologice, lemnul, textilele, deșeurile de echipamente electrice și electronice, deșeurile de baterii și acumulatori;

| | — | deșeurile voluminoase, inclusiv
  aparatele de uz casnic,
  saltelele și mobila; |
| --- | --- | --- |

—

deșeurile voluminoase, inclusiv
  aparatele de uz casnic,
  saltelele și mobila;

| | — | deșeurile voluminoase, inclusiv saltelele și mobila; |
| --- | --- | --- |

—

deșeurile voluminoase, inclusiv saltelele și mobila;

| | — | deșeurile de grădină, inclusiv frunzele și resturile rezultate în urma tunderii gazonului; |
| --- | --- | --- |

—

deșeurile de grădină, inclusiv frunzele și resturile rezultate în urma tunderii gazonului;

| | — | deșeurile de grădină, inclusiv frunzele și resturile rezultate în urma tunderii gazonului; |
| --- | --- | --- |

—

deșeurile de grădină, inclusiv frunzele și resturile rezultate în urma tunderii gazonului;

| (b) | deșeuri amestecate și deșeuri colectate separat
  din alte surse
  care sunt
  comparabile
  cu deșeurile menajere din
  punct
  de vedere al naturii
  , al compoziției
  și al
  cantității
  lor; |
| --- | --- |

(b)

deșeuri amestecate și deșeuri colectate separat
  din alte surse
  care sunt
  comparabile
  cu deșeurile menajere din
  punct
  de vedere al naturii
  , al compoziției
  și al
  cantității
  lor;

| (b) | deșeuri amestecate și deșeuri colectate separat
  de la întreprinderile mici, clădirile de birouri și instituții, inclusiv școli, spitale și clădiri guvernamentale,
  care sunt
  similare
  cu deșeurile menajere din
  punctul
  de vedere al naturii și al
  compoziției
  lor; |
| --- | --- |

(b)

deșeuri amestecate și deșeuri colectate separat
  de la întreprinderile mici, clădirile de birouri și instituții, inclusiv școli, spitale și clădiri guvernamentale,
  care sunt
  similare
  cu deșeurile menajere din
  punctul
  de vedere al naturii și al
  compoziției
  lor;

| (c) | deșeuri generate de activitatea de curățare a piețelor și a străzilor, inclusiv gunoaiele adunate de pe străzi, conținutul containerelor pentru deșeuri și deșeurile rezultate din activitatea de întreținere a parcurilor și a grădinilor. |
| --- | --- |

(c)

deșeuri generate de activitatea de curățare a piețelor și a străzilor, inclusiv gunoaiele adunate de pe străzi, conținutul containerelor pentru deșeuri și deșeurile rezultate din activitatea de întreținere a parcurilor și a grădinilor.

| (c) | deșeuri generate de activitatea de curățare a piețelor și a străzilor, inclusiv gunoaiele adunate de pe străzi, conținutul containerelor pentru deșeuri și deșeurile rezultate din activitatea de întreținere a parcurilor și a grădinilor. |
| --- | --- |

(c)

deșeuri generate de activitatea de curățare a piețelor și a străzilor, inclusiv gunoaiele adunate de pe străzi, conținutul containerelor pentru deșeuri și deșeurile rezultate din activitatea de întreținere a parcurilor și a grădinilor.

Deșeurile municipale nu includ deșeurile provenite din rețeaua de canalizare și tratare, inclusiv nămolul de epurare și deșeurile provenite din activități de construcție și demolări;”

Deșeurile municipale nu includ deșeurile provenite din rețeaua de canalizare și tratare, inclusiv nămolul de epurare, și
  nici
  deșeurile provenite din activități de construcție și demolări.

Definiția deșeurilor municipale din prezenta directivă se aplică indiferent de statutul, public sau privat, al operatorului care gestionează deșeurile.”;

Amendamentul 82

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2 – litera a a (nouă)

Directiva 2008/98/CE

Articolul 3 – punctul 1 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (aa) | se introduce următorul punct:










  „1b. | «deșeuri comerciale și industriale» înseamnă deșeuri mixte și deșeuri colectate separat provenite din activități și/sau spații comerciale și industriale.



  Deșeurile comerciale și industriale nu includ deșeurile municipale, deșeurile provenite din activități de construcție și demolări sau deșeurile provenite din rețeaua de canalizare și tratare, inclusiv nămolul de epurare;”; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(aa)

se introduce următorul punct:

„1b.

Deșeurile comerciale și industriale nu includ deșeurile municipale, deșeurile provenite din activități de construcție și demolări sau deșeurile provenite din rețeaua de canalizare și tratare, inclusiv nămolul de epurare;”;

Amendamentul 83

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2 – litera b

Directiva 2008/98/CE

Articolul 3 – punctul 2 a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2a. | „deșeuri nepericuloase” înseamnă deșeurile care nu
  prezintă niciuna dintre proprietățile periculoase enumerate în anexa III
  ; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

2a.

„deșeuri nepericuloase” înseamnă deșeurile care nu
  prezintă niciuna dintre proprietățile periculoase enumerate în anexa III
  ;

| 2a. | „deșeuri nepericuloase” înseamnă deșeurile care nu
  intră sub incidența punctului 2 de la prezentul articol
  ; |
| --- | --- |

2a.

„deșeuri nepericuloase” înseamnă deșeurile care nu
  intră sub incidența punctului 2 de la prezentul articol
  ;

Amendamentul 84

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2 – litera c

Directiva 2008/98/CE

Articolul 3 – punctul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4. | „deșeuri biologice” înseamnă deșeuri biodegradabile provenite din grădini și parcuri, deșeuri alimentare și de bucătărie provenite din gospodării, restaurante, unități de alimentație și magazine de vânzare cu amănuntul, deșeuri comparabile provenite din uzinele de prelucrare a produselor alimentare și alte deșeuri cu proprietăți similare în materie de biodegradabilitate
  care sunt comparabile din punct
  de
  vedere al naturii, al compoziției și al cantității lor
  ; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

4.

„deșeuri biologice” înseamnă deșeuri biodegradabile provenite din grădini și parcuri, deșeuri alimentare și de bucătărie provenite din gospodării, restaurante, unități de alimentație și magazine de vânzare cu amănuntul, deșeuri comparabile provenite din uzinele de prelucrare a produselor alimentare și alte deșeuri cu proprietăți similare în materie de biodegradabilitate
  care sunt comparabile din punct
  de
  vedere al naturii, al compoziției și al cantității lor
  ;

| 4. | „deșeuri biologice” înseamnă deșeuri biodegradabile provenite din grădini și parcuri, deșeuri alimentare și de bucătărie provenite din gospodării, restaurante, unități de alimentație și magazine de vânzare cu amănuntul, deșeuri comparabile provenite din uzinele de prelucrare a produselor alimentare și alte deșeuri cu proprietăți similare în materie de biodegradabilitate
  și posibilități
  de
  compostare
  ; |
| --- | --- |

4.

„deșeuri biologice” înseamnă deșeuri biodegradabile provenite din grădini și parcuri, deșeuri alimentare și de bucătărie provenite din gospodării, restaurante, unități de alimentație și magazine de vânzare cu amănuntul, deșeuri comparabile provenite din uzinele de prelucrare a produselor alimentare și alte deșeuri cu proprietăți similare în materie de biodegradabilitate
  și posibilități
  de
  compostare
  ;

Amendamentul 85

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2 – litera d a (nouă)

Directiva 2008/98/CE

Articolul 3 – punctul 9

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (da) | punctul 9 se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Amendamentul

(da)

punctul 9 se înlocuiește cu următorul text:

| 9. | „gestionarea deșeurilor” înseamnă colectarea, transportul, valorificarea și eliminarea deșeurilor, inclusiv supervizarea acestor operațiuni și întreținerea ulterioară a amplasamentelor de eliminare, inclusiv acțiunile întreprinse de un comerciant sau un broker; |
| --- | --- |

9.

„gestionarea deșeurilor” înseamnă colectarea, transportul, valorificarea și eliminarea deșeurilor, inclusiv supervizarea acestor operațiuni și întreținerea ulterioară a amplasamentelor de eliminare, inclusiv acțiunile întreprinse de un comerciant sau un broker;

| | „9. | «gestionarea deșeurilor» înseamnă colectarea, transportul
  , sortarea
  , valorificarea și eliminarea deșeurilor, inclusiv supervizarea acestor operațiuni și întreținerea ulterioară a amplasamentelor de eliminare, inclusiv acțiunile întreprinse de un comerciant sau un broker;”; |
| --- | --- | --- |

„9.

«gestionarea deșeurilor» înseamnă colectarea, transportul
  , sortarea
  , valorificarea și eliminarea deșeurilor, inclusiv supervizarea acestor operațiuni și întreținerea ulterioară a amplasamentelor de eliminare, inclusiv acțiunile întreprinse de un comerciant sau un broker;”;

Amendamentul 86

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2 – litera d b (nouă)

Directiva 2008/98/CE

Articolul 3 – punctul 11

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (db) | punctul 11 se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Amendamentul

(db)

punctul 11 se înlocuiește cu următorul text:

| 11. | „colectare separată” înseamnă colectarea în cadrul căreia un flux de deșeuri este păstrat separat în funcție de tipul și natura deșeurilor, cu scopul de a facilita tratarea specifică a acestora; |
| --- | --- |

11.

„colectare separată” înseamnă colectarea în cadrul căreia un flux de deșeuri este păstrat separat în funcție de tipul și natura deșeurilor, cu scopul de a facilita tratarea specifică a acestora;

| „11. | «
  colectare separată» înseamnă colectarea în cadrul căreia un flux de deșeuri este păstrat separat în funcție de tipul și natura deșeurilor, cu scopul de a facilita tratarea specifică a acestora
  , în special pregătirea pentru operațiunile de reutilizare și reciclare;”
  ; |
| --- | --- |

„11.

«
  colectare separată» înseamnă colectarea în cadrul căreia un flux de deșeuri este păstrat separat în funcție de tipul și natura deșeurilor, cu scopul de a facilita tratarea specifică a acestora
  , în special pregătirea pentru operațiunile de reutilizare și reciclare;”
  ;

Amendamentul 87

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2 – litera e

Directiva 2008/98/CE

Articolul 3 – punctul 16

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 16. | „pregătire pentru reutilizare” înseamnă operațiunile de valorificare prin verificare, curățare sau reparare prin care
  deșeurile,
  produsele sau componentele produselor care au fost colectate de către un operator recunoscut care se ocupă de pregătirea pentru reutilizare
  sau de o schemă recunoscută de returnare a garanției
  sunt astfel pregătite încât pot fi reutilizate fără nicio altă operațiune de pretratare; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

16.

„pregătire pentru reutilizare” înseamnă operațiunile de valorificare prin verificare, curățare sau reparare prin care
  deșeurile,
  produsele sau componentele produselor care au fost colectate de către un operator recunoscut care se ocupă de pregătirea pentru reutilizare
  sau de o schemă recunoscută de returnare a garanției
  sunt astfel pregătite încât pot fi reutilizate fără nicio altă operațiune de pretratare;

| 16. | „pregătire pentru reutilizare” înseamnă operațiunile de valorificare prin verificare, curățare sau reparare prin care produsele sau componentele produselor care
  au devenit deșeuri și
  au fost colectate de către un operator recunoscut care se ocupă de pregătirea pentru reutilizare sunt astfel pregătite încât pot fi reutilizate fără nicio altă operațiune de pretratare; |
| --- | --- |

16.

„pregătire pentru reutilizare” înseamnă operațiunile de valorificare prin verificare, curățare sau reparare prin care produsele sau componentele produselor care
  au devenit deșeuri și
  au fost colectate de către un operator recunoscut care se ocupă de pregătirea pentru reutilizare sunt astfel pregătite încât pot fi reutilizate fără nicio altă operațiune de pretratare;

Amendamentul 88

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2 – litera e a (nouă)

Directiva 2008/98/CE

Articolul 3 – punctul 16 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ea) | se introduce următorul punct:










  „16a. | «operator care se ocupă de pregătirea pentru reutilizare» înseamnă o întreprindere care se ocupă de deșeuri și care activează de-a lungul lanțului de procese ce vizează pregătirea pentru reutilizare în conformitate cu normele aplicabile;”; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(ea)

se introduce următorul punct:

„16a.

Amendamentul 89

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2 – litera e b (nouă)

Directiva 2008/98/CE

Articolul 3 – punctul 16 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (eb) | se introduce următorul punct:










  „16b. | «refabricare» înseamnă procesul de aducere a unui produs într-o stare ca nouă, prin reutilizarea, recondiționarea și înlocuirea componentelor;” |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(eb)

se introduce următorul punct:

„16b.

Amendamentul 90

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2 – litera e c (nouă)

Directiva 2008/98/CE

Articolul 3 – punctul 17

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ec) | punctul 17 se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Amendamentul

(ec)

punctul 17 se înlocuiește cu următorul text:

| 17. | „reciclare” înseamnă orice operațiune de valorificare prin care deșeurile sunt transformate în produse, materiale sau substanțe pentru a-și îndeplini funcția lor inițială sau pentru alte scopuri. Aceasta include
  retratarea materialelor organice
  , dar nu include valorificarea energetică și conversia în vederea folosirii materialelor drept combustibil sau pentru operațiunile de
  umplere
  ; |
| --- | --- |

17.

„reciclare” înseamnă orice operațiune de valorificare prin care deșeurile sunt transformate în produse, materiale sau substanțe pentru a-și îndeplini funcția lor inițială sau pentru alte scopuri. Aceasta include
  retratarea materialelor organice
  , dar nu include valorificarea energetică și conversia în vederea folosirii materialelor drept combustibil sau pentru operațiunile de
  umplere
  ;

| „17. | «reciclare» înseamnă orice operațiune de valorificare prin care deșeurile sunt transformate în produse, materiale sau substanțe pentru a-și îndeplini funcția lor inițială sau pentru alte scopuri. Aceasta include
  reciclarea organică
  , dar nu include valorificarea energetică și conversia în vederea folosirii materialelor drept combustibil sau pentru operațiunile de
  rambleiaj;”
  ; |
| --- | --- |

„17.

«reciclare» înseamnă orice operațiune de valorificare prin care deșeurile sunt transformate în produse, materiale sau substanțe pentru a-și îndeplini funcția lor inițială sau pentru alte scopuri. Aceasta include
  reciclarea organică
  , dar nu include valorificarea energetică și conversia în vederea folosirii materialelor drept combustibil sau pentru operațiunile de
  rambleiaj;”
  ;

Amendamentul 91

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2 – litera e d (nouă)

Directiva 2008/98/CE

Articolul 3 – punctul - 17 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ed) | se introduce următorul punct:








  „-
  17a. | «reciclare organică» înseamnă reciclarea prin tratare aerobă sau anaerobă sau printr-un alt tip de tratare a părților biodegradabile ale deșeurilor, în urma căreia rezultă produse, materiale sau substanțe; tratarea mecano-biologică și depozitarea deșeurilor nu sunt considerate forme de reciclare organică;”; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(ed)

se introduce următorul punct:

„-
  17a.

Amendamentul 92

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2 – litera f

Directiva 2008/98/CE

Articolul 3 – punctul 17 a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 17a. | „proces de reciclare final” înseamnă procesul de reciclare care începe atunci când nu mai este necesară nicio operațiune
  mecanică
  de sortare, deșeurile
  intrând într-un proces de producție și
  fiind reprelucrate cu eficacitate în produse, materiale sau substanțe; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

17a.

„proces de reciclare final” înseamnă procesul de reciclare care începe atunci când nu mai este necesară nicio operațiune
  mecanică
  de sortare, deșeurile
  intrând într-un proces de producție și
  fiind reprelucrate cu eficacitate în produse, materiale sau substanțe;

| 17a. | „proces de reciclare final” înseamnă procesul de reciclare care începe atunci când nu mai este necesară nicio operațiune de sortare, deșeurile fiind reprelucrate cu eficacitate în produse, materiale sau substanțe; |
| --- | --- |

17a.

„proces de reciclare final” înseamnă procesul de reciclare care începe atunci când nu mai este necesară nicio operațiune de sortare, deșeurile fiind reprelucrate cu eficacitate în produse, materiale sau substanțe;

Amendamentul 93

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2 – litera f

Directiva 2008/98/CE

Articolul 3 – punctul 17 b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 17b. | „rambleiaj” înseamnă orice operațiune de valorificare în cadrul căreia se utilizează deșeuri adecvate fie în scopuri de refacere în zonele în care s-au efectuat excavări, fie în scopuri de amenajare de arhitectură peisagistică ori de construcții, în locul altor materiale care nu sunt deșeuri și care în caz contrar ar fi fost utilizate în scopul respectiv; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

17b.

„rambleiaj” înseamnă orice operațiune de valorificare în cadrul căreia se utilizează deșeuri adecvate fie în scopuri de refacere în zonele în care s-au efectuat excavări, fie în scopuri de amenajare de arhitectură peisagistică ori de construcții, în locul altor materiale care nu sunt deșeuri și care în caz contrar ar fi fost utilizate în scopul respectiv;

| 17b. | „rambleiaj” înseamnă orice operațiune de valorificare în
  afară de reciclare în
  cadrul căreia se utilizează deșeuri
  inerte nepericuloase
  adecvate
  sau alte deșeuri nepericuloase
  fie în scopuri de refacere în zonele în care s-au efectuat excavări, fie în scopuri de amenajare de arhitectură peisagistică ori de construcții, în locul altor materiale care nu sunt deșeuri și care, în caz contrar, ar fi fost utilizate în scopul respectiv
  , aceste deșeuri nepericuloase fiind utilizate în cantități care nu depășesc cantitățile strict necesare pentru îndeplinirea scopului de refacere sau de amenajare
  ; |
| --- | --- |

17b.

„rambleiaj” înseamnă orice operațiune de valorificare în
  afară de reciclare în
  cadrul căreia se utilizează deșeuri
  inerte nepericuloase
  adecvate
  sau alte deșeuri nepericuloase
  fie în scopuri de refacere în zonele în care s-au efectuat excavări, fie în scopuri de amenajare de arhitectură peisagistică ori de construcții, în locul altor materiale care nu sunt deșeuri și care, în caz contrar, ar fi fost utilizate în scopul respectiv
  , aceste deșeuri nepericuloase fiind utilizate în cantități care nu depășesc cantitățile strict necesare pentru îndeplinirea scopului de refacere sau de amenajare
  ;

Amendamentul 94

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2 – litera f a (nouă)

Directiva 2008/98/CE

Articolul 3 – punctul 17 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (fa) | se introduce următorul punct:










  „17c. | «diluare» înseamnă amestecarea unor deșeuri cu un alt material (ori cu mai multe) sau cu alte deșeuri, cu scopul de a diminua, fără transformare chimică, concentrația unei componente (sau a mai multor componente) prezente în deșeuri, pentru a permite deșeurilor diluate să fie trimise la o operațiune de tratare sau reciclare care nu este permisă pentru deșeurile nediluate.”; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(fa)

se introduce următorul punct:

„17c.

Amendamentul 95

Propunere de directivă

Articolul 1 – punctul 2 – litera f b (nouă)

Directiva 2008/98/CE

Articolul 3 – punctul 20 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (fb) | se adaugă următorul punct:










  „20a. | «decontaminare» înseamnă orice operațiune care constă în îndepărtarea sau tratarea componentelor periculoase nedorite sau a poluanților din deșeuri, în scopul de a le distruge.”; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(fb)

se adaugă următorul punct:

„20a.

Amendamentul 96

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2 – litera f c (nouă)

Directiva 2008/98/CE

Articolul 3 – punctul 20 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (fc) | se adaugă următorul punct:










  „20b. | «sortare» înseamnă orice operațiune de gestionare a deșeurilor prin care deșeurile colectate se separă în diferite fracțiuni și subfracțiuni;”; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(fc)

se adaugă următorul punct:

„20b.

Amendamentul 97

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2 – litera f d (nouă)

Directiva 2008/98/CE

Articolul 3 – punctul 20 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (fd) | se adaugă următorul punct:










  „20c. | «gunoi» înseamnă deșeuri de mici dimensiuni din zonele publice, care au fost aruncate în mod necorespunzător în mediul înconjurător, fie în mod voit, fie din neglijență;”; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(fd)

se adaugă următorul punct:

„20c.

Amendamentul 98

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2 – litera f e (nouă)

Directiva 2008/98/CE

Articolul 3 – punctul 20 d (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (fe) | se adaugă următorul punct:










  „20d. | «deșeuri alimentare» înseamnă produse alimentare destinate consumului uman, în stare comestibilă sau necomestibilă, eliminate din lanțul de producție sau de aprovizionare pentru a fi aruncate, inclusiv la nivelurile producției primare, prelucrării, fabricării, transportului, depozitării, vânzării cu amănuntul și la nivelul consumatorilor, cu excepția pierderilor din sectorul producției primare;”; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(fe)

se adaugă următorul punct:

„20d.

Amendamentul 99

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2 – litera f f (nouă)

Directiva 2008/98/CE

Articolul 3 – punctul 20 e (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ff) | se adaugă următorul punct: |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(ff)

se adaugă următorul punct:

| „20e. | «deșeuri reziduale» înseamnă deșeuri rezultate dintr-o operațiune de tratare sau de valorificare, inclusiv reciclare, care nu mai pot fi valorificate ulterior și, prin urmare, trebuie eliminate;”; |
| --- | --- |

„20e.

Amendamentul 101

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2 a (nou)

Directiva 2008/98/CE

Articolul 4 – alineatul 2 – paragraful 1

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2a) | La articolul 4 alineatul (2), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Amendamentul

(2a)

2.   În aplicarea ierarhiei deșeurilor menționate la alineatul (1), statele membre adoptă măsuri pentru a încuraja opțiunile care produc cel mai bun rezultat global în privința mediului. Aceasta poate să impună ca anumite fluxuri de deșeuri specifice să se îndepărteze de la ierarhie, în cazul în care acest lucru se justifică prin analizarea întregului ciclu de viață privind efectele globale ale generării și gestionării respectivelor deșeuri.

| | „2.   În aplicarea ierarhiei deșeurilor menționate la alineatul (1), statele membre adoptă măsuri pentru a încuraja opțiunile care produc cel mai bun rezultat global în privința mediului. Aceasta poate să impună ca anumite fluxuri de deșeuri specifice să se îndepărteze de la ierarhie, în cazul în care acest lucru se justifică prin analizarea întregului ciclu de viață privind efectele globale ale generării și gestionării respectivelor deșeuri.
  Prin urmare, ar putea fi necesar ca anumite deșeuri să fie supuse unui proces de decontaminare înainte de a fi tratate.”; |
| --- | --- |

„2.   În aplicarea ierarhiei deșeurilor menționate la alineatul (1), statele membre adoptă măsuri pentru a încuraja opțiunile care produc cel mai bun rezultat global în privința mediului. Aceasta poate să impună ca anumite fluxuri de deșeuri specifice să se îndepărteze de la ierarhie, în cazul în care acest lucru se justifică prin analizarea întregului ciclu de viață privind efectele globale ale generării și gestionării respectivelor deșeuri.
  Prin urmare, ar putea fi necesar ca anumite deșeuri să fie supuse unui proces de decontaminare înainte de a fi tratate.”;

Amendamentul 102

Amendamentul 102

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3

Directiva 2008/98/CE

Articolul 4 – alineatul 3 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Statele membre utilizează instrumentele economice adecvate în scopul de a furniza stimulente pentru aplicarea ierarhiei deșeurilor. | 3.   Statele membre utilizează instrumentele economice adecvate
  și adoptă alte măsuri
  în scopul de a furniza stimulente pentru aplicarea ierarhiei deșeurilor.
  Printre aceste instrumente și măsuri se pot număra instrumentele și măsurile indicate în anexa IVa pentru a încuraja implementarea programelor de prevenire a generării de deșeuri menționate la articolul 29 și pentru a sprijini activitățile destinate realizării obiectivelor de pregătire pentru reutilizare și reciclare prevăzute la articolul 11 alineatul (2) pentru a utiliza la nivel maxim materiile prime secundare și a compensa diferențele de cost în raport cu materiile prime virgine. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Statele membre utilizează instrumentele economice adecvate în scopul de a furniza stimulente pentru aplicarea ierarhiei deșeurilor.

3.   Statele membre utilizează instrumentele economice adecvate
  și adoptă alte măsuri
  în scopul de a furniza stimulente pentru aplicarea ierarhiei deșeurilor.
  Printre aceste instrumente și măsuri se pot număra instrumentele și măsurile indicate în anexa IVa pentru a încuraja implementarea programelor de prevenire a generării de deșeuri menționate la articolul 29 și pentru a sprijini activitățile destinate realizării obiectivelor de pregătire pentru reutilizare și reciclare prevăzute la articolul 11 alineatul (2) pentru a utiliza la nivel maxim materiile prime secundare și a compensa diferențele de cost în raport cu materiile prime virgine.

Amendamentul 103

Amendamentul 103

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3

Directiva 2008/98/CE

Articolul 4 – alineatul 3 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Statele membre raportează Comisiei instrumentele specifice instituite în conformitate cu prezentul alineat până la [a se introduce data: optsprezece luni de la intrarea în vigoare a prezentei directive] și la fiecare
  cinci
  ani de la data respectivă. | Statele membre raportează Comisiei instrumentele specifice instituite în conformitate cu prezentul alineat până la [a se introduce data: optsprezece luni de la intrarea în vigoare a prezentei directive] și la fiecare
  trei
  ani de la data respectivă. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Statele membre raportează Comisiei instrumentele specifice instituite în conformitate cu prezentul alineat până la [a se introduce data: optsprezece luni de la intrarea în vigoare a prezentei directive] și la fiecare
  cinci
  ani de la data respectivă.

cinci

Statele membre raportează Comisiei instrumentele specifice instituite în conformitate cu prezentul alineat până la [a se introduce data: optsprezece luni de la intrarea în vigoare a prezentei directive] și la fiecare
  trei
  ani de la data respectivă.

trei

Amendamentul 104

Amendamentul 104

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3 a (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3 a (nou)

Directiva 2008/98/CE

Articolul 4 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3a) | La articolul 4, se adaugă următorul alineat:




  „3a.
     
  Statele membre stabilesc sisteme de taxare pentru a asigura finanțarea infrastructurii de gestionare a deșeurilor pentru deșeurile municipale, necesară pentru punerea în aplicare a prezentei directive.”; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(3a)

(3a)

La articolul 4, se adaugă următorul alineat:

„3a.
     
  Statele membre stabilesc sisteme de taxare pentru a asigura finanțarea infrastructurii de gestionare a deșeurilor pentru deșeurile municipale, necesară pentru punerea în aplicare a prezentei directive.”;

Amendamentul 105

Amendamentul 105

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3 b (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3 b (nou)

Directiva 2008/98/CE

Articolul 4 – alineatul 3 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3b) | La articolul 4, se adaugă următorul alineat:




  „3b.
     
  Statele membre aplică ierarhia deșeurilor, pentru a consolida tranziția către o economie circulară. În acest scop, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului

   (1a)

  , statele membre aplică ierarhia deșeurilor atunci când alocă toate fondurile Uniunii și, în ceea ce privește investițiile în infrastructura de gestionare a deșeurilor, acordă prioritate prevenirii, reutilizării, pregătirii pentru reutilizare și reciclării. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(3b)

(3b)

La articolul 4, se adaugă următorul alineat:

„3b.
     
  Statele membre aplică ierarhia deșeurilor, pentru a consolida tranziția către o economie circulară. În acest scop, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului

   (1a)

  , statele membre aplică ierarhia deșeurilor atunci când alocă toate fondurile Uniunii și, în ceea ce privește investițiile în infrastructura de gestionare a deșeurilor, acordă prioritate prevenirii, reutilizării, pregătirii pentru reutilizare și reciclării.

Amendamentul 107

Amendamentul 107

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3 c (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3 c (nou)

Directiva 2008/98/CE

Articolul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3c) | Se introduce următorul articol: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(3c)

(3c)

Se introduce următorul articol:

„Articolul 4a

„Articolul 4a

Ierarhia deșeurilor alimentare

Ierarhia deșeurilor alimentare

1.   
  Ierarhia deșeurilor alimentare, astfel cum este prezentată mai jos, se aplică în ordinea priorităților în cadrul legislației și al politicii în materie de prevenire a generării de deșeuri alimentare și de gestionare a acestora:

| (a) | prevenirea sursei; |
| --- | --- |

(a)

prevenirea sursei;

prevenirea sursei;

| (b) | salvarea alimentelor comestibile, acordând prioritate uzului uman față de hrana pentru animale și față de prelucrarea ulterioară în produse necomestibile; |
| --- | --- |

(b)

salvarea alimentelor comestibile, acordând prioritate uzului uman față de hrana pentru animale și față de prelucrarea ulterioară în produse necomestibile;

salvarea alimentelor comestibile, acordând prioritate uzului uman față de hrana pentru animale și față de prelucrarea ulterioară în produse necomestibile;

| (c) | reciclarea organică; |
| --- | --- |

(c)

reciclarea organică;

reciclarea organică;

| (d) | valorificarea energetică; |
| --- | --- |

(d)

valorificarea energetică;

valorificarea energetică;

| (e) | eliminarea. |
| --- | --- |

(e)

eliminarea.

eliminarea.

2.   
  Statele membre oferă stimulente pentru prevenirea generării de deșeuri alimentare, precum stabilirea unor acorduri voluntare, facilitarea donării de alimente sau, dacă este cazul, adoptarea unor măsuri financiare sau fiscale.”;

Amendamentul 108

Amendamentul 108

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 4 – litera a

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 4 – litera a

Directiva 2008/98/CE

Articolul 5 – alineatul 1 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   
  Statele membre asigură faptul că
  o substanță sau un obiect care rezultă dintr-un proces de producție al cărui obiectiv principal nu este producerea respectivei substanțe sau a respectivului obiect nu este considerat deșeu, ci un subprodus, dacă sunt îndeplinite următoarele condiții: | 1.   O substanță sau un obiect care rezultă dintr-un proces de producție al cărui obiectiv principal nu este producerea respectivei substanțe sau a respectivului obiect nu este considerat deșeu, ci un subprodus, dacă sunt îndeplinite următoarele condiții: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   
  Statele membre asigură faptul că
  o substanță sau un obiect care rezultă dintr-un proces de producție al cărui obiectiv principal nu este producerea respectivei substanțe sau a respectivului obiect nu este considerat deșeu, ci un subprodus, dacă sunt îndeplinite următoarele condiții:

1.   O substanță sau un obiect care rezultă dintr-un proces de producție al cărui obiectiv principal nu este producerea respectivei substanțe sau a respectivului obiect nu este considerat deșeu, ci un subprodus, dacă sunt îndeplinite următoarele condiții:

Amendamentul 109

Amendamentul 109

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 4 – litera b

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 4 – litera b

Directiva 2008/98/CE

Articolul 5 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 38a pentru a 
  stabili
  criterii detaliate privind aplicarea condițiilor prevăzute la alineatul (1) în cazul unor substanțe sau obiecte specifice. | 2.   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 38a pentru a 
  completa prezenta directivă prin stabilirea unor
  criterii detaliate privind aplicarea condițiilor prevăzute la alineatul (1) în cazul unor substanțe sau obiecte specifice.
  Comisia acordă prioritate practicilor existente și reproductibile de simbioză industrială în dezvoltarea criteriilor detaliate. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 38a pentru a 
  stabili
  criterii detaliate privind aplicarea condițiilor prevăzute la alineatul (1) în cazul unor substanțe sau obiecte specifice.

2.   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 38a pentru a 
  completa prezenta directivă prin stabilirea unor
  criterii detaliate privind aplicarea condițiilor prevăzute la alineatul (1) în cazul unor substanțe sau obiecte specifice.
  Comisia acordă prioritate practicilor existente și reproductibile de simbioză industrială în dezvoltarea criteriilor detaliate.

Amendamentul 110

Amendamentul 110

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 4 – litera b a (nouă)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 4 – litera b a (nouă)

Directiva 2008/98/CE

Articolul 5 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ba) | se introduce următorul alineat:





  „2a.
     
  În cazul în care criteriile nu au fost stabilite la nivelul Uniunii în conformitate cu procedura prevăzută la alineatul (2), statele membre pot, de la caz la caz, să stabilească criterii detaliate privind aplicarea condițiilor prevăzute la alineatul (1) pentru substanțe sau obiecte specifice, inclusiv, dacă este cazul, valori-limită pentru materialele poluante.”; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ba)

se introduce următorul alineat:

se introduce următorul alineat:

„2a.
     
  În cazul în care criteriile nu au fost stabilite la nivelul Uniunii în conformitate cu procedura prevăzută la alineatul (2), statele membre pot, de la caz la caz, să stabilească criterii detaliate privind aplicarea condițiilor prevăzute la alineatul (1) pentru substanțe sau obiecte specifice, inclusiv, dacă este cazul, valori-limită pentru materialele poluante.”;

Amendamentul 111

Amendamentul 111

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 4 – litera c

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 4 – litera c

Directiva 2008/98/CE

Articolul 5 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Statele membre transmit Comisiei o notificare privind reglementările tehnice adoptate în temeiul alineatului (
  1
  ) în conformitate cu Directiva
  2015/1535/CE
  a Parlamentului European și a Consiliului
  din 9 septembrie 2015 referitoare la procedura de furnizare de informații în domeniul reglementărilor tehnice și al normelor privind serviciile societății informaționale

   (*1)

  , în cazurile în care directiva menționată impune o astfel de obligație
  . | 3.   Statele membre transmit Comisiei o notificare privind reglementările tehnice adoptate în temeiul alineatului (
  2a
  ) în conformitate cu Directiva
  (UE) 2015/1535
  a Parlamentului European și a Consiliului (*2). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Statele membre transmit Comisiei o notificare privind reglementările tehnice adoptate în temeiul alineatului (
  1
  ) în conformitate cu Directiva
  2015/1535/CE
  a Parlamentului European și a Consiliului
  din 9 septembrie 2015 referitoare la procedura de furnizare de informații în domeniul reglementărilor tehnice și al normelor privind serviciile societății informaționale

   (*1)

  , în cazurile în care directiva menționată impune o astfel de obligație
  .

3.   Statele membre transmit Comisiei o notificare privind reglementările tehnice adoptate în temeiul alineatului (
  2a
  ) în conformitate cu Directiva
  (UE) 2015/1535
  a Parlamentului European și a Consiliului (*2).

Amendamentul 112

Amendamentul 112

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 5 – litera a – subpunctul i

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 5 – litera a – subpunctul i

Directiva 2008/98/CE

Articolul 6 – alineatul 1 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Statele membre asigură faptul că deșeurile care au fost supuse unei operațiuni de valorificare sunt considerate ca încetând să mai fie deșeuri dacă respectă următoarele condiții: | 1.   Statele membre asigură faptul că deșeurile care au fost supuse unei operațiuni de
  reciclare sau altei operațiuni de
  valorificare sunt considerate ca încetând să mai fie deșeuri dacă respectă următoarele condiții: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Statele membre asigură faptul că deșeurile care au fost supuse unei operațiuni de valorificare sunt considerate ca încetând să mai fie deșeuri dacă respectă următoarele condiții:

1.   Statele membre asigură faptul că deșeurile care au fost supuse unei operațiuni de
  reciclare sau altei operațiuni de
  valorificare sunt considerate ca încetând să mai fie deșeuri dacă respectă următoarele condiții:

Amendamentul 113

Amendamentul 113

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 5 – litera b

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 5 – litera b

Directiva 2008/98/CE

Articolul 6 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 38a pentru a 
  stabili
  criterii detaliate privind aplicarea condițiilor prevăzute la alineatul (1) în cazul
  anumitor
  deșeuri. Respectivele criterii detaliate includ valorile-limită pentru poluanți, dacă este necesar, și iau în considerare orice eventuale efecte negative
  asupra mediului
  ale substanței sau ale obiectului în cauză. | 2.   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 38a
  , pe baza monitorizării situațiilor din statele membre,
  pentru a 
  completa prezenta directivă prin stabilirea unor
  criterii detaliate privind aplicarea condițiilor prevăzute la alineatul (1) în cazul
  unor
  deșeuri
  specifice
  . Respectivele criterii detaliate includ valorile-limită pentru poluanți, dacă este necesar, și iau în considerare orice eventuale efecte negative ale substanței sau ale obiectului în cauză
  asupra sănătății umane și/sau asupra mediului
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 38a pentru a 
  stabili
  criterii detaliate privind aplicarea condițiilor prevăzute la alineatul (1) în cazul
  anumitor
  deșeuri. Respectivele criterii detaliate includ valorile-limită pentru poluanți, dacă este necesar, și iau în considerare orice eventuale efecte negative
  asupra mediului
  ale substanței sau ale obiectului în cauză.

2.   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 38a
  , pe baza monitorizării situațiilor din statele membre,
  pentru a 
  completa prezenta directivă prin stabilirea unor
  criterii detaliate privind aplicarea condițiilor prevăzute la alineatul (1) în cazul
  unor
  deșeuri
  specifice
  . Respectivele criterii detaliate includ valorile-limită pentru poluanți, dacă este necesar, și iau în considerare orice eventuale efecte negative ale substanței sau ale obiectului în cauză
  asupra sănătății umane și/sau asupra mediului
  .

Amendamentul 114

Amendamentul 114

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 5 – litera b

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 5 – litera b

Directiva 2008/98/CE

Articolul 6 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Deșeurile care
  sunt considerate ca încetând
  să mai fie deșeuri în conformitate cu alineatul (1) pot fi
  considerate ca fiind pregătite pentru reutilizare, reciclate sau valorificate la calcularea îndeplinirii obiectivelor
  stabilite în prezenta directivă, în Directiva 94/62/CE, în Directiva 2000/53/CE, în Directiva 2006/66/CE și în Directiva 2012/19/UE a Parlamentului European și a Consiliului(*) dacă au făcut obiectul unei
  pregătiri
  pentru reutilizare, respectiv
  al unei reciclări
  sau
  valorificări
  în conformitate cu directivele menționate. | 3.   Deșeurile care
  au încetat
  să mai fie deșeuri în conformitate cu alineatul (1) pot fi
  luate în considerare la calcularea îndeplinirii obiectivelor de pregătire pentru reutilizare, reciclare sau valorificare
  stabilite în prezenta directivă, în Directiva 94/62/CE, în Directiva 2000/53/CE, în Directiva 2006/66/CE și în Directiva 2012/19/UE a Parlamentului European și a Consiliului(*) dacă au făcut obiectul unei
  operațiuni de pregătire
  pentru reutilizare, respectiv
  de reciclare
  sau
  de valorificare
  în conformitate cu directivele menționate.
  Greutatea deșeurilor care sunt considerate a fi încetat să mai fie deșeuri poate fi raportată ca material reciclat dacă materialele sau substanțele care au încetat să mai fie deșeuri urmează să fie supuse reprelucrării, excluzând valorificarea energetică și reprelucrarea în materiale care urmează să fie utilizate drept combustibili sau pentru operațiuni de rambleiaj. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Deșeurile care
  sunt considerate ca încetând
  să mai fie deșeuri în conformitate cu alineatul (1) pot fi
  considerate ca fiind pregătite pentru reutilizare, reciclate sau valorificate la calcularea îndeplinirii obiectivelor
  stabilite în prezenta directivă, în Directiva 94/62/CE, în Directiva 2000/53/CE, în Directiva 2006/66/CE și în Directiva 2012/19/UE a Parlamentului European și a Consiliului(*) dacă au făcut obiectul unei
  pregătiri
  pentru reutilizare, respectiv
  al unei reciclări
  sau
  valorificări
  în conformitate cu directivele menționate.

3.   Deșeurile care
  au încetat
  să mai fie deșeuri în conformitate cu alineatul (1) pot fi
  luate în considerare la calcularea îndeplinirii obiectivelor de pregătire pentru reutilizare, reciclare sau valorificare
  stabilite în prezenta directivă, în Directiva 94/62/CE, în Directiva 2000/53/CE, în Directiva 2006/66/CE și în Directiva 2012/19/UE a Parlamentului European și a Consiliului(*) dacă au făcut obiectul unei
  operațiuni de pregătire
  pentru reutilizare, respectiv
  de reciclare
  sau
  de valorificare
  în conformitate cu directivele menționate.
  Greutatea deșeurilor care sunt considerate a fi încetat să mai fie deșeuri poate fi raportată ca material reciclat dacă materialele sau substanțele care au încetat să mai fie deșeuri urmează să fie supuse reprelucrării, excluzând valorificarea energetică și reprelucrarea în materiale care urmează să fie utilizate drept combustibili sau pentru operațiuni de rambleiaj.

Amendamentul 115

Amendamentul 115

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 5 – litera b

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 5 – litera b

Directiva 2008/98/CE

Articolul 6 – paragraful 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  În cazul în care criteriile nu au fost stabilite la nivelul Uniunii în conformitate cu procedura prevăzută la alineatul (2), statele membre pot stabili criterii detaliate privind aplicarea condițiilor prevăzute la alineatul (1) pentru deșeuri specifice, inclusiv valori-limită pentru poluanți. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3a.
     
  În cazul în care criteriile nu au fost stabilite la nivelul Uniunii în conformitate cu procedura prevăzută la alineatul (2), statele membre pot stabili criterii detaliate privind aplicarea condițiilor prevăzute la alineatul (1) pentru deșeuri specifice, inclusiv valori-limită pentru poluanți.

Amendamentul 116

Amendamentul 116

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 5 – litera b

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 5 – litera b

Directiva 2008/98/CE

Articolul 6 – alineatul 3 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  În cazurile în care criteriile respective nu au fost stabilite la nivel național, statele membre se asigură că deșeurile care au fost supuse unei operațiuni de valorificare încetează să mai fie considerate deșeuri dacă respectă condițiile prevăzute la alineatul (1), care se verifică de la caz la caz de către autoritatea națională competentă. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3b.
     
  În cazurile în care criteriile respective nu au fost stabilite la nivel național, statele membre se asigură că deșeurile care au fost supuse unei operațiuni de valorificare încetează să mai fie considerate deșeuri dacă respectă condițiile prevăzute la alineatul (1), care se verifică de la caz la caz de către autoritatea națională competentă.

Amendamentul 117

Amendamentul 117

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 5 – litera b

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 5 – litera b

Directiva 2008/98/CE

Articolul 6 – alineatul 3 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3c.
     
  În vederea asigurării coerenței pe piața internă, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 38a pentru a completa prezenta directivă prin stabilirea unor cerințe generale care să fie respectate de statele membre atunci când adoptă reglementări tehnice în temeiul alineatelor (3a) și (3b) de la prezentul articol. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3c.
     
  În vederea asigurării coerenței pe piața internă, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 38a pentru a completa prezenta directivă prin stabilirea unor cerințe generale care să fie respectate de statele membre atunci când adoptă reglementări tehnice în temeiul alineatelor (3a) și (3b) de la prezentul articol.

Amendamentul 118

Amendamentul 118

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 5 – litera b

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 5 – litera b

Directiva 2008/98/CE

Articolul 6 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   Statele membre transmit Comisiei o notificare privind reglementările tehnice adoptate în temeiul
  alineatului
  (
  1
  ) în conformitate cu Directiva 2015/1535/CE
  a Parlamentului European și a Consiliului, în cazul în care directiva menționată impune o astfel de obligație. | 4.   Statele membre transmit Comisiei o notificare privind reglementările tehnice adoptate în temeiul
  alineatelor
  (
  3a) și (3b
  ) în conformitate cu Directiva 2015/1535/CE. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   Statele membre transmit Comisiei o notificare privind reglementările tehnice adoptate în temeiul
  alineatului
  (
  1
  ) în conformitate cu Directiva 2015/1535/CE
  a Parlamentului European și a Consiliului, în cazul în care directiva menționată impune o astfel de obligație.

4.   Statele membre transmit Comisiei o notificare privind reglementările tehnice adoptate în temeiul
  alineatelor
  (
  3a) și (3b
  ) în conformitate cu Directiva 2015/1535/CE.

Amendamentul 119

Amendamentul 119

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 6 – litera a a (nouă)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 6 – litera a a (nouă)

Directiva 2008/98/CE

Articolul 7 – alineatul 4

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (aa) | alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(aa)

alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

4.   Reclasificarea deșeurilor periculoase ca deșeuri nepericuloase nu se poate realiza prin diluarea sau amestecarea acestora în scopul de a diminua concentrațiile inițiale de substanțe periculoase la un nivel mai mic decât nivelul prevăzut pentru ca un deșeu să fie definit ca fiind periculos.

| | „4.   Reclasificarea deșeurilor periculoase ca deșeuri nepericuloase
  sau schimbarea proprietăților periculoase ale deșeurilor
  nu se poate realiza prin diluarea sau amestecarea acestora în scopul de a diminua concentrațiile inițiale de substanțe periculoase la un nivel mai mic decât nivelul prevăzut pentru ca un deșeu să fie definit ca fiind periculos
  sau pentru stabilirea unei proprietăți periculoase
  .”; |
| --- | --- |

„4.   Reclasificarea deșeurilor periculoase ca deșeuri nepericuloase
  sau schimbarea proprietăților periculoase ale deșeurilor
  nu se poate realiza prin diluarea sau amestecarea acestora în scopul de a diminua concentrațiile inițiale de substanțe periculoase la un nivel mai mic decât nivelul prevăzut pentru ca un deșeu să fie definit ca fiind periculos
  sau pentru stabilirea unei proprietăți periculoase
  .”;

Amendamentul 120

Amendamentul 120

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 7 – litera a (nouă)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 7 – litera a (nouă)

Directiva 2008/98/CE

Articolul 8 – alineatul 1 – paragraful 1

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Pentru a consolida reutilizarea și prevenirea, reciclarea și alte tipuri de valorificare a deșeurilor, statele membre adoptă măsuri legislative sau non-legislative pentru a se asigura că orice persoană fizică sau juridică care, la nivel profesional, elaborează, produce, prelucrează, tratează, vinde sau importă produse (producătorul produsului) este supusă unui regim de răspundere extinsă a producătorului. | (Nu privește versiunea în limba română.) |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

1.   Pentru a consolida reutilizarea și prevenirea, reciclarea și alte tipuri de valorificare a deșeurilor, statele membre adoptă măsuri legislative sau non-legislative pentru a se asigura că orice persoană fizică sau juridică care, la nivel profesional, elaborează, produce, prelucrează, tratează, vinde sau importă produse (producătorul produsului) este supusă unui regim de răspundere extinsă a producătorului.

(Nu privește versiunea în limba română.)

(Nu privește versiunea în limba română.)

Amendamentul 121

Amendamentul 121

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 7 – litera a

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 7 – litera a

Directiva 2008/98/CE

Articolul 8 – alineatul 1 – paragraful 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Aceste măsuri pot include, de asemenea, instituirea unor scheme de răspundere extinsă a producătorilor care să
  definească
  obligațiile operaționale și financiare specifice pentru producătorii de produse. | Aceste măsuri pot include, de asemenea, instituirea unor scheme de răspundere extinsă a producătorilor, care să
  acopere îndeplinirea individuală sau colectivă a răspunderii extinse a producătorilor. Aceste scheme constau într-un set de norme care definesc
  obligațiile operaționale și
  /sau
  financiare specifice pentru producătorii de produse
  , în cadrul cărora răspunderea producătorului este extinsă la stadiul post-utilizare din ciclul de viață al produsului. Statele membre stabilesc astfel de scheme cel puțin pentru ambalaje, astfel cum sunt definite la articolul 3 punctul 1 din Directiva 94/62/CE, echipamente electrice și electronice, astfel cum sunt definite la articolul 3 alineatul (1) litera (a) din Directiva 2012/19/UE, baterii și acumulatori, astfel cum sunt definiți la articolul 3 punctul 1 din Directiva 2006/66/CE, și vehicule scoase din uz, astfel cum sunt definite la articolul 2 punctul 2 din Directiva 2000/53/CE. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Aceste măsuri pot include, de asemenea, instituirea unor scheme de răspundere extinsă a producătorilor care să
  definească
  obligațiile operaționale și financiare specifice pentru producătorii de produse.

definească

Aceste măsuri pot include, de asemenea, instituirea unor scheme de răspundere extinsă a producătorilor, care să
  acopere îndeplinirea individuală sau colectivă a răspunderii extinse a producătorilor. Aceste scheme constau într-un set de norme care definesc
  obligațiile operaționale și
  /sau
  financiare specifice pentru producătorii de produse
  , în cadrul cărora răspunderea producătorului este extinsă la stadiul post-utilizare din ciclul de viață al produsului. Statele membre stabilesc astfel de scheme cel puțin pentru ambalaje, astfel cum sunt definite la articolul 3 punctul 1 din Directiva 94/62/CE, echipamente electrice și electronice, astfel cum sunt definite la articolul 3 alineatul (1) litera (a) din Directiva 2012/19/UE, baterii și acumulatori, astfel cum sunt definiți la articolul 3 punctul 1 din Directiva 2006/66/CE, și vehicule scoase din uz, astfel cum sunt definite la articolul 2 punctul 2 din Directiva 2000/53/CE.

acopere îndeplinirea individuală sau colectivă a răspunderii extinse a producătorilor. Aceste scheme constau într-un set de norme care definesc

/sau

, în cadrul cărora răspunderea producătorului este extinsă la stadiul post-utilizare din ciclul de viață al produsului. Statele membre stabilesc astfel de scheme cel puțin pentru ambalaje, astfel cum sunt definite la articolul 3 punctul 1 din Directiva 94/62/CE, echipamente electrice și electronice, astfel cum sunt definite la articolul 3 alineatul (1) litera (a) din Directiva 2012/19/UE, baterii și acumulatori, astfel cum sunt definiți la articolul 3 punctul 1 din Directiva 2006/66/CE, și vehicule scoase din uz, astfel cum sunt definite la articolul 2 punctul 2 din Directiva 2000/53/CE.

Amendamentul 122

Amendamentul 122

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 7 – litera a a (nouă)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 7 – litera a a (nouă)

Directiva 2008/98/CE

Articolul 8 – alineatul 2 – paragraful 1

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (aa) | la alineatul (2), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(aa)

la alineatul (2), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

la alineatul (2), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

2.   Statele membre
  pot lua
  măsurile necesare
  pentru a încuraja
  proiectarea de produse
  care să aibă un efect redus
  asupra mediului și
  care să genereze
  o cantitate scăzută de deșeuri în timpul producerii și al utilizării ulterioare, și pentru a se asigura că valorificarea și eliminarea produselor care au devenit deșeuri se realizează în conformitate cu articolele 4 și 13.

| | „2.   Statele membre
  iau
  măsurile necesare
  care să încurajeze producătorii să îmbunătățească
  proiectarea de produse
  și de componente ale produselor pentru a consolida utilizarea eficientă a resurselor, a reduce efectele
  asupra mediului și
  a genera
  o cantitate scăzută de deșeuri în timpul producerii și al utilizării ulterioare, și pentru a se asigura că valorificarea și eliminarea produselor care au devenit deșeuri se realizează în conformitate cu articolele 4 și 13.”; |
| --- | --- |

„2.   Statele membre
  iau
  măsurile necesare
  care să încurajeze producătorii să îmbunătățească
  proiectarea de produse
  și de componente ale produselor pentru a consolida utilizarea eficientă a resurselor, a reduce efectele
  asupra mediului și
  a genera
  o cantitate scăzută de deșeuri în timpul producerii și al utilizării ulterioare, și pentru a se asigura că valorificarea și eliminarea produselor care au devenit deșeuri se realizează în conformitate cu articolele 4 și 13.”;

Amendamentul 123

Amendamentul 123

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 7 – litera b

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 7 – litera b

Directiva 2008/98/CE

Articolul 8 – alineatul 2 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Aceste măsuri
  pot încuraja, printre altele,
  dezvoltarea, producerea și comercializarea produselor adaptate unei utilizări multiple, care sunt durabile din punct de vedere tehnic și care
  pot
  , după ce au devenit deșeuri
  , să facă obiectul pregătirii
  în vederea reutilizării
  și al reciclării
  , pentru a facilita punerea în aplicare corespunzătoare a ierarhiei deșeurilor. Măsurile
  ar trebui să țină
  seama de impactul produselor pe parcursul întregului lor ciclu de viață. | Aceste măsuri
  încurajează
  dezvoltarea, producerea și comercializarea produselor
  și materialelor
  adaptate unei utilizări multiple, care sunt durabile din punct de vedere tehnic
  și ușor de reparat
  și care, după ce au devenit deșeuri
  și au fost pregătite
  în vederea reutilizării
  sau reciclate
  ,
  pot fi introduse pe piață
  pentru a facilita punerea în aplicare corespunzătoare a ierarhiei deșeurilor. Măsurile
  țin
  seama de impactul produselor pe parcursul întregului lor ciclu de viață
  , inclusiv de potențialul de reciclare multiplă, dacă este cazul, și de ierarhia deșeurilor
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Aceste măsuri
  pot încuraja, printre altele,
  dezvoltarea, producerea și comercializarea produselor adaptate unei utilizări multiple, care sunt durabile din punct de vedere tehnic și care
  pot
  , după ce au devenit deșeuri
  , să facă obiectul pregătirii
  în vederea reutilizării
  și al reciclării
  , pentru a facilita punerea în aplicare corespunzătoare a ierarhiei deșeurilor. Măsurile
  ar trebui să țină
  seama de impactul produselor pe parcursul întregului lor ciclu de viață.

pot încuraja, printre altele,

pot

, să facă obiectul pregătirii

și al reciclării

ar trebui să țină

Aceste măsuri
  încurajează
  dezvoltarea, producerea și comercializarea produselor
  și materialelor
  adaptate unei utilizări multiple, care sunt durabile din punct de vedere tehnic
  și ușor de reparat
  și care, după ce au devenit deșeuri
  și au fost pregătite
  în vederea reutilizării
  sau reciclate
  ,
  pot fi introduse pe piață
  pentru a facilita punerea în aplicare corespunzătoare a ierarhiei deșeurilor. Măsurile
  țin
  seama de impactul produselor pe parcursul întregului lor ciclu de viață
  , inclusiv de potențialul de reciclare multiplă, dacă este cazul, și de ierarhia deșeurilor
  .

încurajează

și materialelor

și ușor de reparat

și au fost pregătite

sau reciclate

pot fi introduse pe piață

țin

, inclusiv de potențialul de reciclare multiplă, dacă este cazul, și de ierarhia deșeurilor

Amendamentul 124

Amendamentul 124

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 7 – litera b a (nouă)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 7 – litera b a (nouă)

Directiva 2008/98/CE

Articolul 8 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ba) | se introduce următorul alineat:





  „2a.
     
  Statele membre îi transmit Comisiei o notificare cu privire la măsurile adoptate în temeiul alineatelor (1) și (2) până la [a se introduce data: treizeci și șase de luni de la intrarea în vigoare a prezentei directive] și, ulterior, o dată la trei ani de la data respectivă. Comisia publică notificarea primită.”; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ba)

se introduce următorul alineat:

se introduce următorul alineat:

„2a.
     
  Statele membre îi transmit Comisiei o notificare cu privire la măsurile adoptate în temeiul alineatelor (1) și (2) până la [a se introduce data: treizeci și șase de luni de la intrarea în vigoare a prezentei directive] și, ulterior, o dată la trei ani de la data respectivă. Comisia publică notificarea primită.”;

Amendamentul 125

Amendamentul 125

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 7 – litera b b (nouă)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 7 – litera b b (nouă)

Directiva 2008/98/CE

Articolul 8 – alineatul 4

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (bb) | alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(bb)

alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

4.   Regimul de răspundere extinsă a producătorului este aplicat fără a se aduce atingere răspunderii pentru gestionarea deșeurilor prevăzută la articolul 15 alineatul (1) și
  fără a aduce
  atingere
  legislației specifice existente privind fluxul de deșeuri și privind produsele
  .

| | „4.   Regimul de răspundere extinsă a producătorului este aplicat fără a se aduce atingere răspunderii pentru gestionarea deșeurilor prevăzută la articolul 15 alineatul (1)
  . Dispozițiile articolelor 8 și 8a nu aduc atingere dispozițiilor referitoare la răspunderea extinsă a producătorilor din alte documente legislative ale Uniunii.”; |
| --- | --- |

„4.   Regimul de răspundere extinsă a producătorului este aplicat fără a se aduce atingere răspunderii pentru gestionarea deșeurilor prevăzută la articolul 15 alineatul (1)
  . Dispozițiile articolelor 8 și 8a nu aduc atingere dispozițiilor referitoare la răspunderea extinsă a producătorilor din alte documente legislative ale Uniunii.”;

Amendamentul 126

Amendamentul 126

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 7 – litera c

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 7 – litera c

Directiva 2008/98/CE

Articolul 8 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.   
  Comisia organizează
  un schimb de informații între statele membre și actorii implicați în schemele de răspundere a producătorilor privind punerea în aplicare din punct de vedere practic a cerințelor definite la articolul 8a și privind cele mai bune practici pentru a asigura guvernanța adecvată și cooperarea transfrontalieră a schemelor de răspundere extinsă a producătorilor. Acesta include, printre altele, schimbul de informații privind caracteristicile organizaționale și monitorizarea organizațiilor competente în materie de răspundere a producătorilor, selecția operatorilor care se ocupă de gestionarea deșeurilor și prevenirea generării de deșeuri. Comisia publică rezultatele acestui schimb de informații. | 5.   
  Cel târziu până la ... [a se introduce data: șase luni de la intrarea în vigoare a prezentei directive], Comisia instituie o platformă pentru
  un schimb de informații între statele membre
  , organizații ale societății civile, autoritățile regionale și locale
  și actorii implicați în schemele de răspundere a producătorilor privind punerea în aplicare din punct de vedere practic a cerințelor definite la articolul 8a și privind cele mai bune practici pentru a asigura guvernanța adecvată și cooperarea transfrontalieră a schemelor de răspundere extinsă a producătorilor
  , precum și o bună funcționare a pieței interne
  . Acesta include, printre altele, schimbul de informații privind caracteristicile organizaționale și monitorizarea organizațiilor competente în materie de răspundere a producătorilor,
  elaborarea unor criterii armonizate pentru contribuțiile financiare menționate la articolul 8a alineatul (4) litera (b),
  selecția operatorilor care se ocupă de gestionarea deșeurilor și prevenirea generării de deșeuri
  și a aruncării de gunoaie pe domeniul public
  . Comisia publică rezultatele acestui schimb de informații
  și poate prezenta orientări cu privire la aspectele relevante
  . |
| | Cel târziu până la ... [a se introduce data: 12 luni de la data intrării în vigoare a prezentei directive], pe baza unui studiu și ținând seama de informațiile colectate pe platformă, Comisia adoptă linii directoare privind stabilirea contribuțiilor financiare menționate la articolul 8a alineatul (4) litera (b). În vederea asigurării coerenței pe piața internă, Comisia poate adopta acte delegate în conformitate cu articolul 38a pentru a completa prezenta directivă prin stabilirea unor criterii armonizate care să fie respectate de statele membre atunci când stabilesc contribuțiile financiare menționate la articolul 8a alineatul (4) litera (b). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5.   
  Comisia organizează
  un schimb de informații între statele membre și actorii implicați în schemele de răspundere a producătorilor privind punerea în aplicare din punct de vedere practic a cerințelor definite la articolul 8a și privind cele mai bune practici pentru a asigura guvernanța adecvată și cooperarea transfrontalieră a schemelor de răspundere extinsă a producătorilor. Acesta include, printre altele, schimbul de informații privind caracteristicile organizaționale și monitorizarea organizațiilor competente în materie de răspundere a producătorilor, selecția operatorilor care se ocupă de gestionarea deșeurilor și prevenirea generării de deșeuri. Comisia publică rezultatele acestui schimb de informații.

5.   
  Cel târziu până la ... [a se introduce data: șase luni de la intrarea în vigoare a prezentei directive], Comisia instituie o platformă pentru
  un schimb de informații între statele membre
  , organizații ale societății civile, autoritățile regionale și locale
  și actorii implicați în schemele de răspundere a producătorilor privind punerea în aplicare din punct de vedere practic a cerințelor definite la articolul 8a și privind cele mai bune practici pentru a asigura guvernanța adecvată și cooperarea transfrontalieră a schemelor de răspundere extinsă a producătorilor
  , precum și o bună funcționare a pieței interne
  . Acesta include, printre altele, schimbul de informații privind caracteristicile organizaționale și monitorizarea organizațiilor competente în materie de răspundere a producătorilor,
  elaborarea unor criterii armonizate pentru contribuțiile financiare menționate la articolul 8a alineatul (4) litera (b),
  selecția operatorilor care se ocupă de gestionarea deșeurilor și prevenirea generării de deșeuri
  și a aruncării de gunoaie pe domeniul public
  . Comisia publică rezultatele acestui schimb de informații
  și poate prezenta orientări cu privire la aspectele relevante
  .

Cel târziu până la ... [a se introduce data: 12 luni de la data intrării în vigoare a prezentei directive], pe baza unui studiu și ținând seama de informațiile colectate pe platformă, Comisia adoptă linii directoare privind stabilirea contribuțiilor financiare menționate la articolul 8a alineatul (4) litera (b). În vederea asigurării coerenței pe piața internă, Comisia poate adopta acte delegate în conformitate cu articolul 38a pentru a completa prezenta directivă prin stabilirea unor criterii armonizate care să fie respectate de statele membre atunci când stabilesc contribuțiile financiare menționate la articolul 8a alineatul (4) litera (b).

Cel târziu până la ... [a se introduce data: 12 luni de la data intrării în vigoare a prezentei directive], pe baza unui studiu și ținând seama de informațiile colectate pe platformă, Comisia adoptă linii directoare privind stabilirea contribuțiilor financiare menționate la articolul 8a alineatul (4) litera (b). În vederea asigurării coerenței pe piața internă, Comisia poate adopta acte delegate în conformitate cu articolul 38a pentru a completa prezenta directivă prin stabilirea unor criterii armonizate care să fie respectate de statele membre atunci când stabilesc contribuțiile financiare menționate la articolul 8a alineatul (4) litera (b).

Amendamentul 127

Amendamentul 127

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 8

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 8

Directiva 2008/98/CE

Articolul 8 a – titlu

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Cerințele generale privind schemele de răspundere extinsă a producătorilor | Cerințele
  minime
  generale privind schemele de răspundere extinsă a producătorilor |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Cerințele generale privind schemele de răspundere extinsă a producătorilor

Cerințele
  minime
  generale privind schemele de răspundere extinsă a producătorilor

minime

Amendamentul 128

Amendamentul 128

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 8

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 8

Directiva 2008/98/CE

Articolul 8 a – alineatul 1 – liniuța 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | definesc în mod clar rolurile și responsabilitățile
  producătorilor
  de produse care introduc bunuri pe piața Uniunii,
  ale organizațiilor
  care pun în aplicare răspunderea extinsă a producătorilor în numele acestora
  , ale operatorilor
  privați sau publici care se ocupă de deșeuri,
  ale autorităților
  locale și, dacă este cazul,
  ale operatorilor
  recunoscuți care se ocupă de pregătirea pentru reutilizare; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

definesc în mod clar rolurile și responsabilitățile
  producătorilor
  de produse care introduc bunuri pe piața Uniunii,
  ale organizațiilor
  care pun în aplicare răspunderea extinsă a producătorilor în numele acestora
  , ale operatorilor
  privați sau publici care se ocupă de deșeuri,
  ale autorităților
  locale și, dacă este cazul,
  ale operatorilor
  recunoscuți care se ocupă de pregătirea pentru reutilizare;

producătorilor

ale organizațiilor

, ale operatorilor

ale autorităților

ale operatorilor

| — | definesc în mod clar rolurile și responsabilitățile
  tuturor actorilor implicați, printre care producătorii
  de produse care introduc bunuri pe piața Uniunii,
  organizațiile
  care pun în aplicare răspunderea extinsă a producătorilor în numele acestora
  în cadrul unor scheme colective, operatorii
  privați sau publici care se ocupă de deșeuri,
  distribuitorii, autoritățile
  locale și
  regionale și
  , dacă este cazul,
  rețelele de reutilizare și reparare, întreprinderile economiei sociale și operatorii
  recunoscuți care se ocupă de pregătirea pentru reutilizare; |
| --- | --- |

—

definesc în mod clar rolurile și responsabilitățile
  tuturor actorilor implicați, printre care producătorii
  de produse care introduc bunuri pe piața Uniunii,
  organizațiile
  care pun în aplicare răspunderea extinsă a producătorilor în numele acestora
  în cadrul unor scheme colective, operatorii
  privați sau publici care se ocupă de deșeuri,
  distribuitorii, autoritățile
  locale și
  regionale și
  , dacă este cazul,
  rețelele de reutilizare și reparare, întreprinderile economiei sociale și operatorii
  recunoscuți care se ocupă de pregătirea pentru reutilizare;

tuturor actorilor implicați, printre care producătorii

organizațiile

în cadrul unor scheme colective, operatorii

distribuitorii, autoritățile

regionale și

rețelele de reutilizare și reparare, întreprinderile economiei sociale și operatorii

Amendamentul 129

Amendamentul 129

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 8

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 8

Directiva 2008/98/CE

Articolul 8a – alineatul 1 – liniuța 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | definesc obiective măsurabile în materie de gestionare a deșeurilor, în conformitate cu ierarhia deșeurilor, în scopul de a realiza cel puțin obiectivele cantitative relevante pentru schemă, astfel cum se prevede în prezenta directivă, în Directiva 94/62/CE, în Directiva 2000/53/CE, în Directiva 2006/66/CE și în Directiva 2012/19/UE; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

definesc obiective măsurabile în materie de gestionare a deșeurilor, în conformitate cu ierarhia deșeurilor, în scopul de a realiza cel puțin obiectivele cantitative relevante pentru schemă, astfel cum se prevede în prezenta directivă, în Directiva 94/62/CE, în Directiva 2000/53/CE, în Directiva 2006/66/CE și în Directiva 2012/19/UE;

| — | definesc obiective măsurabile în materie de
  reducere a deșeurilor și de
  gestionare a deșeurilor, în conformitate cu ierarhia deșeurilor, în scopul de a realiza cel puțin obiectivele cantitative relevante pentru schemă, astfel cum se prevede în prezenta directivă, în Directiva 94/62/CE, în Directiva 2000/53/CE, în Directiva 2006/66/CE și în Directiva 2012/19/UE; |
| --- | --- |

—

definesc obiective măsurabile în materie de
  reducere a deșeurilor și de
  gestionare a deșeurilor, în conformitate cu ierarhia deșeurilor, în scopul de a realiza cel puțin obiectivele cantitative relevante pentru schemă, astfel cum se prevede în prezenta directivă, în Directiva 94/62/CE, în Directiva 2000/53/CE, în Directiva 2006/66/CE și în Directiva 2012/19/UE;

reducere a deșeurilor și de

Amendamentul 130

Amendamentul 130

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 8

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 8

Directiva 2008/98/CE

Articolul 8a – alineatul 1 – liniuța 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | instituie un sistem de raportare pentru a colecta date privind produsele introduse pe piața Uniunii de către producătorii care fac obiectul răspunderii extinse. Odată ce aceste produse devin deșeuri, sistemul de raportare asigură culegerea de date privind colectarea și tratarea deșeurilor respective, precizând, după caz, tipul fluxurilor de deșeuri; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

instituie un sistem de raportare pentru a colecta date privind produsele introduse pe piața Uniunii de către producătorii care fac obiectul răspunderii extinse. Odată ce aceste produse devin deșeuri, sistemul de raportare asigură culegerea de date privind colectarea și tratarea deșeurilor respective, precizând, după caz, tipul fluxurilor de deșeuri;

| — | instituie un sistem de raportare pentru a colecta date
  fiabile și precise
  privind produsele introduse pe piața Uniunii de către producătorii care fac obiectul răspunderii extinse. Odată ce aceste produse devin deșeuri, sistemul de raportare asigură culegerea de date
  fiabile și precise
  privind colectarea și tratarea deșeurilor respective, precizând, după caz, tipul fluxurilor de deșeuri; |
| --- | --- |

—

instituie un sistem de raportare pentru a colecta date
  fiabile și precise
  privind produsele introduse pe piața Uniunii de către producătorii care fac obiectul răspunderii extinse. Odată ce aceste produse devin deșeuri, sistemul de raportare asigură culegerea de date
  fiabile și precise
  privind colectarea și tratarea deșeurilor respective, precizând, după caz, tipul fluxurilor de deșeuri;

fiabile și precise

fiabile și precise

Amendamentul 131

Amendamentul 131

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 8

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 8

Directiva 2008/98/CE

Articolul 8a – alineatul 1 – liniuța 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | asigură egalitatea de tratament și nediscriminarea între producătorii de produse și în ceea ce privește întreprinderile mici și mijlocii. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

asigură egalitatea de tratament și nediscriminarea între producătorii de produse și în ceea ce privește întreprinderile mici și mijlocii.

| — | asigură egalitatea de tratament și nediscriminarea între producătorii de produse
  , precum și între furnizorii de servicii de colectare, transport și tratare, precum
  și în ceea ce privește întreprinderile mici și mijlocii. |
| --- | --- |

—

asigură egalitatea de tratament și nediscriminarea între producătorii de produse
  , precum și între furnizorii de servicii de colectare, transport și tratare, precum
  și în ceea ce privește întreprinderile mici și mijlocii.

, precum și între furnizorii de servicii de colectare, transport și tratare, precum

Amendamentul 132

Amendamentul 132

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 8

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 8

Directiva 2008/98/CE

Articolul 8a – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Statele membre iau măsurile necesare pentru a asigura faptul că deținătorii de deșeuri vizați de schemele de răspundere extinsă a producătorilor
  institute
  în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) sunt informați cu privire la sistemele existente de colectare a deșeurilor și la prevenirea generării de deșeuri. Statele membre iau, de asemenea, măsuri menite să creeze stimulente pentru deținătorii de deșeuri
  în vederea participării la
  sisteme de colectare separată, în special prin intermediul stimulentelor economice sau al reglementărilor, după caz. | 2.   Statele membre iau măsurile necesare pentru a asigura faptul că deținătorii de deșeuri vizați de schemele de răspundere extinsă a producătorilor
  instituite
  în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) sunt informați cu privire la sistemele
  de preluare, la rețelele de reutilizare și reparare, la operatorii recunoscuți care se ocupă de pregătirea pentru reutilizare, la sistemele
  existente de colectare a deșeurilor și la prevenirea generării de deșeuri. Statele membre iau, de asemenea, măsuri menite să creeze stimulente pentru
  ca
  deținătorii de deșeuri
  să își asume răspunderea de a preda deșeurile în
  sisteme de colectare separată, în special prin intermediul stimulentelor economice sau al reglementărilor, după caz. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Statele membre iau măsurile necesare pentru a asigura faptul că deținătorii de deșeuri vizați de schemele de răspundere extinsă a producătorilor
  institute
  în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) sunt informați cu privire la sistemele existente de colectare a deșeurilor și la prevenirea generării de deșeuri. Statele membre iau, de asemenea, măsuri menite să creeze stimulente pentru deținătorii de deșeuri
  în vederea participării la
  sisteme de colectare separată, în special prin intermediul stimulentelor economice sau al reglementărilor, după caz.

2.   Statele membre iau măsurile necesare pentru a asigura faptul că deținătorii de deșeuri vizați de schemele de răspundere extinsă a producătorilor
  instituite
  în conformitate cu articolul 8 alineatul (1) sunt informați cu privire la sistemele
  de preluare, la rețelele de reutilizare și reparare, la operatorii recunoscuți care se ocupă de pregătirea pentru reutilizare, la sistemele
  existente de colectare a deșeurilor și la prevenirea generării de deșeuri. Statele membre iau, de asemenea, măsuri menite să creeze stimulente pentru
  ca
  deținătorii de deșeuri
  să își asume răspunderea de a preda deșeurile în
  sisteme de colectare separată, în special prin intermediul stimulentelor economice sau al reglementărilor, după caz.

Amendamentul 133

Amendamentul 133

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 8

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 8

Directiva 2008/98/CE

Articolul 8a – alineatul 3 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | are un domeniu de aplicare clar definit în ceea ce privește sfera geografică, produsele și materialele vizate; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

are un domeniu de aplicare clar definit în ceea ce privește sfera geografică, produsele și materialele vizate;

| (a) | are un domeniu de aplicare clar definit în ceea ce privește sfera geografică, produsele și materialele vizate
  , care este bazat pe zona de desfacere și fără limitarea acestor zone la teritoriile în care colectarea și gestionarea deșeurilor sunt profitabile
  ; |
| --- | --- |

(a)

are un domeniu de aplicare clar definit în ceea ce privește sfera geografică, produsele și materialele vizate
  , care este bazat pe zona de desfacere și fără limitarea acestor zone la teritoriile în care colectarea și gestionarea deșeurilor sunt profitabile
  ;

, care este bazat pe zona de desfacere și fără limitarea acestor zone la teritoriile în care colectarea și gestionarea deșeurilor sunt profitabile

Amendamentul 134

Amendamentul 134

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 8

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 8

Directiva 2008/98/CE

Articolul 8a – alineatul 3 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | are mijloacele operaționale și financiare necesare pentru a-și îndeplini obligațiile în materie de răspundere extinsă a producătorilor; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

are mijloacele operaționale și financiare necesare pentru a-și îndeplini obligațiile în materie de răspundere extinsă a producătorilor;

| (b) | are mijloacele operaționale și
  /sau
  financiare necesare pentru a-și îndeplini obligațiile în materie de răspundere extinsă a producătorilor; |
| --- | --- |

(b)

are mijloacele operaționale și
  /sau
  financiare necesare pentru a-și îndeplini obligațiile în materie de răspundere extinsă a producătorilor;

/sau

Amendamentul 135

Amendamentul 135

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 8

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 8

Directiva 2008/98/CE

Articolul 8a – alineatul 3 – litera d – liniuța 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | contribuțiile financiare plătite de producători; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

contribuțiile financiare plătite de producători;

| — | în cadrul schemelor colective,
  contribuțiile financiare plătite de producători
  pe unitate vândută sau pe tonă de produs plasat pe piață
  ; |
| --- | --- |

—

în cadrul schemelor colective,
  contribuțiile financiare plătite de producători
  pe unitate vândută sau pe tonă de produs plasat pe piață
  ;

în cadrul schemelor colective,

pe unitate vândută sau pe tonă de produs plasat pe piață

Amendamentul 136

Amendamentul 136

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 8

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 8

Directiva 2008/98/CE

Articolul 8a – alineatul 3 – litera d – liniuța 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | procedura de selecție a operatorilor care se ocupă de gestionarea deșeurilor. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

procedura de selecție a operatorilor care se ocupă de gestionarea deșeurilor.

| — | în cadrul sistemelor colective,
  procedura de selecție a operatorilor care se ocupă de gestionarea deșeurilor; |
| --- | --- |

—

în cadrul sistemelor colective,
  procedura de selecție a operatorilor care se ocupă de gestionarea deșeurilor;

în cadrul sistemelor colective,

Amendamentul 137

Amendamentul 137

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 8

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 8

Directiva 2008/98/CE

Articolul 8a – alineatul 3 – litera d – liniuța 3 a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | — | realizarea obiectivelor privind reducerea și gestionarea deșeurilor menționate la a doua liniuță de la alineatul (1). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

realizarea obiectivelor privind reducerea și gestionarea deșeurilor menționate la a doua liniuță de la alineatul (1).

realizarea obiectivelor privind reducerea și gestionarea deșeurilor menționate la a doua liniuță de la alineatul (1).

Amendamentul 139

Amendamentul 139

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 8

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 8

Directiva 2008/98/CE

Articolul 8a – alineatul 4 – litera a – partea introductivă și liniuța 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| a) | acoperă
  totalitatea costurilor
  de gestionare a deșeurilor pentru produsele pe care le introduc pe piața Uniunii,
  inclusiv toate elementele următoare
  : |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

a)

acoperă
  totalitatea costurilor
  de gestionare a deșeurilor pentru produsele pe care le introduc pe piața Uniunii,
  inclusiv toate elementele următoare
  :

totalitatea costurilor

inclusiv toate elementele următoare

| a) | acoperă
  costurile
  de gestionare a deșeurilor pentru produsele pe care le introduc pe piața Uniunii,
  după cum urmează
  : |
| --- | --- |

a)

acoperă
  costurile
  de gestionare a deșeurilor pentru produsele pe care le introduc pe piața Uniunii,
  după cum urmează
  :

costurile

după cum urmează

| | — | costurile aferente colectării separate, precum și operațiunilor de sortare și tratare necesare pentru
  îndeplinirea obiectivelor privind gestionarea
  deșeurilor
  prevăzute la alineatul (1) a doua liniuță
  , luându-se în considerare veniturile dobândite din reutilizare sau din vânzările de materii prime secundare obținute din produsele lor; |
| --- | --- | --- |

—

costurile aferente colectării separate, precum și operațiunilor de sortare și tratare necesare pentru
  îndeplinirea obiectivelor privind gestionarea
  deșeurilor
  prevăzute la alineatul (1) a doua liniuță
  , luându-se în considerare veniturile dobândite din reutilizare sau din vânzările de materii prime secundare obținute din produsele lor;

îndeplinirea obiectivelor privind gestionarea

prevăzute la alineatul (1) a doua liniuță

| | — | costurile aferente colectării separate, precum și operațiunilor de sortare
  , transport
  și tratare necesare pentru
  asigurarea gestionării adecvate a
  deșeurilor, luându-se în considerare veniturile dobândite din reutilizare sau din vânzările de materii prime secundare obținute din produsele lor; |
| --- | --- | --- |

—

costurile aferente colectării separate, precum și operațiunilor de sortare
  , transport
  și tratare necesare pentru
  asigurarea gestionării adecvate a
  deșeurilor, luându-se în considerare veniturile dobândite din reutilizare sau din vânzările de materii prime secundare obținute din produsele lor;

, transport

asigurarea gestionării adecvate a

Amendamentul 140

Amendamentul 140

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 8

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 8

Directiva 2008/98/CE

Articolul 8a – alineatul 4 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | sunt ajustate pe baza costurilor reale la încheierea ciclului de viață aferente produselor individuale sau grupurilor de produse similare, în special luând în considerare potențialul lor de reutilizare și reciclare; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

sunt ajustate pe baza costurilor reale la încheierea ciclului de viață aferente produselor individuale sau grupurilor de produse similare, în special luând în considerare potențialul lor de reutilizare și reciclare;

| (b) | în cadrul schemelor colective,
  sunt ajustate pe baza costurilor reale la încheierea ciclului de viață aferente produselor individuale sau grupurilor de produse similare, în special luând în considerare
  durabilitatea acestora și
  potențialul lor de
  reparare,
  reutilizare și reciclare
  , precum și prezența substanțelor periculoase, ținând cont de ciclul de viață și în conformitate cu cerințele prevăzute de legislația relevantă a Uniunii și, atunci când este posibil, pe baza unor criterii armonizate, în vederea asigurării unei bune funcționări a pieței interne
  ; |
| --- | --- |

(b)

în cadrul schemelor colective,
  sunt ajustate pe baza costurilor reale la încheierea ciclului de viață aferente produselor individuale sau grupurilor de produse similare, în special luând în considerare
  durabilitatea acestora și
  potențialul lor de
  reparare,
  reutilizare și reciclare
  , precum și prezența substanțelor periculoase, ținând cont de ciclul de viață și în conformitate cu cerințele prevăzute de legislația relevantă a Uniunii și, atunci când este posibil, pe baza unor criterii armonizate, în vederea asigurării unei bune funcționări a pieței interne
  ;

în cadrul schemelor colective,

durabilitatea acestora și

reparare,

, precum și prezența substanțelor periculoase, ținând cont de ciclul de viață și în conformitate cu cerințele prevăzute de legislația relevantă a Uniunii și, atunci când este posibil, pe baza unor criterii armonizate, în vederea asigurării unei bune funcționări a pieței interne

Amendamentul 141

Amendamentul 141

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 8

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 8

Directiva 2008/98/CE

Articolul 8a – alineatul 4 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | se bazează pe costul optimizat al serviciilor furnizate în cazurile în care operatorii care se ocupă de gestionarea deșeurilor publice sunt responsabili de punerea în aplicare a sarcinilor operaționale în numele schemei de răspundere extinsă a producătorilor. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

se bazează pe costul optimizat al serviciilor furnizate în cazurile în care operatorii care se ocupă de gestionarea deșeurilor publice sunt responsabili de punerea în aplicare a sarcinilor operaționale în numele schemei de răspundere extinsă a producătorilor.

| (c) | se bazează pe costul optimizat al serviciilor furnizate în cazurile în care operatorii care se ocupă de gestionarea deșeurilor publice sunt responsabili de punerea în aplicare a sarcinilor operaționale în numele schemei de răspundere extinsă a producătorilor.
  Costul optimizat al serviciilor este transparent și reflectă costurile suportate de operatorii care se ocupă de gestionarea deșeurilor publice atunci când pun în aplicare sarcinile operaționale în numele schemelor de răspundere extinsă a producătorilor. |
| --- | --- |

(c)

se bazează pe costul optimizat al serviciilor furnizate în cazurile în care operatorii care se ocupă de gestionarea deșeurilor publice sunt responsabili de punerea în aplicare a sarcinilor operaționale în numele schemei de răspundere extinsă a producătorilor.
  Costul optimizat al serviciilor este transparent și reflectă costurile suportate de operatorii care se ocupă de gestionarea deșeurilor publice atunci când pun în aplicare sarcinile operaționale în numele schemelor de răspundere extinsă a producătorilor.

Costul optimizat al serviciilor este transparent și reflectă costurile suportate de operatorii care se ocupă de gestionarea deșeurilor publice atunci când pun în aplicare sarcinile operaționale în numele schemelor de răspundere extinsă a producătorilor.

Amendamentul 142

Amendamentul 142

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 8

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 8

Directiva 2008/98/CE

Articolul 8a – alineatul 5 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Statele membre stabilesc un cadru adecvat de monitorizare și aplicare în vederea asigurării faptului că producătorii de produse pun în aplicare obligațiile care le revin în materie de răspundere extinsă, mijloacele financiare sunt corect utilizate și toți actorii implicați în punerea în aplicare a schemei raportează date fiabile. | Statele membre stabilesc un cadru adecvat de monitorizare și aplicare în vederea asigurării faptului că producătorii de produse pun în aplicare obligațiile care le revin în materie de răspundere extinsă,
  inclusiv în cazul vânzărilor la distanță, că
  mijloacele financiare sunt corect utilizate și
  că
  toți actorii implicați în punerea în aplicare a schemei raportează date fiabile. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Statele membre stabilesc un cadru adecvat de monitorizare și aplicare în vederea asigurării faptului că producătorii de produse pun în aplicare obligațiile care le revin în materie de răspundere extinsă, mijloacele financiare sunt corect utilizate și toți actorii implicați în punerea în aplicare a schemei raportează date fiabile.

Statele membre stabilesc un cadru adecvat de monitorizare și aplicare în vederea asigurării faptului că producătorii de produse pun în aplicare obligațiile care le revin în materie de răspundere extinsă,
  inclusiv în cazul vânzărilor la distanță, că
  mijloacele financiare sunt corect utilizate și
  că
  toți actorii implicați în punerea în aplicare a schemei raportează date fiabile.

inclusiv în cazul vânzărilor la distanță, că

că

Amendamentul 143

Amendamentul 143

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 8

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 8

Directiva 2008/98/CE

Articolul 8a – alineatul 5 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În cazul în care, pe teritoriul unui stat membru, mai multe organizații pun
  în aplicare
  obligațiile
  în materie de răspundere extinsă a producătorilor în
  numele acestora
  ,
  statele membre instituie o autoritate independentă care să supravegheze punerea în aplicare a obligațiilor
  în materie de răspundere extinsă a producătorilor. | Statele membre desemnează sau instituie o autoritate independentă care să supravegheze punerea
  în aplicare
  a obligațiilor
  în materie de răspundere extinsă a producătorilor
  și,
  în
  special
  ,
  să verifice respectarea cerințelor prevăzute de prezenta directiva de către organizațiile competente
  în materie de răspundere extinsă a producătorilor. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

În cazul în care, pe teritoriul unui stat membru, mai multe organizații pun
  în aplicare
  obligațiile
  în materie de răspundere extinsă a producătorilor în
  numele acestora
  ,
  statele membre instituie o autoritate independentă care să supravegheze punerea în aplicare a obligațiilor
  în materie de răspundere extinsă a producătorilor.

În cazul în care, pe teritoriul unui stat membru, mai multe organizații pun

obligațiile

numele acestora

statele membre instituie o autoritate independentă care să supravegheze punerea în aplicare a obligațiilor

Statele membre desemnează sau instituie o autoritate independentă care să supravegheze punerea
  în aplicare
  a obligațiilor
  în materie de răspundere extinsă a producătorilor
  și,
  în
  special
  ,
  să verifice respectarea cerințelor prevăzute de prezenta directiva de către organizațiile competente
  în materie de răspundere extinsă a producătorilor.

Statele membre desemnează sau instituie o autoritate independentă care să supravegheze punerea

a obligațiilor

și,

special

să verifice respectarea cerințelor prevăzute de prezenta directiva de către organizațiile competente

Amendamentul 144

Amendamentul 144

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 8

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 8

Directiva 2008/98/CE

Articolul 8a – alineatul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 6.   Statele membre instituie o platformă pentru a asigura un dialog regulat între părțile interesate implicate în punerea în aplicare a răspunderii extinse a producătorilor, inclusiv
  între
  operatorii privați sau publici care se ocupă de deșeuri, autoritățile locale și, dacă este cazul, operatorii recunoscuți care se ocupă de pregătirea pentru reutilizare. | 6.   Statele membre
  desemnează sau
  instituie o platformă pentru a asigura un dialog regulat între
  toate
  părțile interesate implicate în punerea în aplicare a răspunderii extinse a producătorilor, inclusiv
  producătorii și distribuitorii,
  operatorii privați sau publici care se ocupă de deșeuri
  , actorii economiei sociale
  , autoritățile locale
  , organizațiile societății civile
  și, dacă este cazul,
  rețelele de reparare și reutilizare și
  operatorii recunoscuți care se ocupă de pregătirea pentru reutilizare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

6.   Statele membre instituie o platformă pentru a asigura un dialog regulat între părțile interesate implicate în punerea în aplicare a răspunderii extinse a producătorilor, inclusiv
  între
  operatorii privați sau publici care se ocupă de deșeuri, autoritățile locale și, dacă este cazul, operatorii recunoscuți care se ocupă de pregătirea pentru reutilizare.

6.   Statele membre
  desemnează sau
  instituie o platformă pentru a asigura un dialog regulat între
  toate
  părțile interesate implicate în punerea în aplicare a răspunderii extinse a producătorilor, inclusiv
  producătorii și distribuitorii,
  operatorii privați sau publici care se ocupă de deșeuri
  , actorii economiei sociale
  , autoritățile locale
  , organizațiile societății civile
  și, dacă este cazul,
  rețelele de reparare și reutilizare și
  operatorii recunoscuți care se ocupă de pregătirea pentru reutilizare.

Amendamentul 145

Amendamentul 145

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 9

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 9

Directiva 2008/98/CE

Articolul 9 – alineatul - 1 (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Pentru a contribui la prevenirea generării de deșeuri, statele membre au drept scop să atingă cel puțin următoarele obiective: |
| | (a) | o reducere semnificativă a generării de deșeuri; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

-1.
     
  Pentru a contribui la prevenirea generării de deșeuri, statele membre au drept scop să atingă cel puțin următoarele obiective:

(a)

o reducere semnificativă a generării de deșeuri;

o reducere semnificativă a generării de deșeuri;

| (b) | decuplarea generării de deșeuri de creșterea economică; |
| --- | --- |

(b)

decuplarea generării de deșeuri de creșterea economică;

decuplarea generării de deșeuri de creșterea economică;

| (c) | înlocuirea progresivă a substanțelor care prezintă motive de îngrijorare deosebită, astfel cum sunt definite la articolul 57 din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006, în cazul în care există substanțe sau tehnologii alternative adecvate din punct de vedere economic și viabile din punct de vedere tehnic; |
| --- | --- |

(c)

înlocuirea progresivă a substanțelor care prezintă motive de îngrijorare deosebită, astfel cum sunt definite la articolul 57 din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006, în cazul în care există substanțe sau tehnologii alternative adecvate din punct de vedere economic și viabile din punct de vedere tehnic;

înlocuirea progresivă a substanțelor care prezintă motive de îngrijorare deosebită, astfel cum sunt definite la articolul 57 din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006, în cazul în care există substanțe sau tehnologii alternative adecvate din punct de vedere economic și viabile din punct de vedere tehnic;

| (d) | un obiectiv de reducere cu 30 % a deșeurilor alimentare din Uniune până în 2025 și cu 50 % până în 2030 în raport cu nivelul de referință din 2014; |
| --- | --- |

(d)

un obiectiv de reducere cu 30 % a deșeurilor alimentare din Uniune până în 2025 și cu 50 % până în 2030 în raport cu nivelul de referință din 2014;

un obiectiv de reducere cu 30 % a deșeurilor alimentare din Uniune până în 2025 și cu 50 % până în 2030 în raport cu nivelul de referință din 2014;

| (e) | un obiectiv de reducere cu 30 % a deșeurilor marine din Uniune până în 2025 și cu 50 % până în 2030 în raport cu nivelul de referință din 2014. |
| --- | --- |

(e)

un obiectiv de reducere cu 30 % a deșeurilor marine din Uniune până în 2025 și cu 50 % până în 2030 în raport cu nivelul de referință din 2014.

un obiectiv de reducere cu 30 % a deșeurilor marine din Uniune până în 2025 și cu 50 % până în 2030 în raport cu nivelul de referință din 2014.

Amendamentul 146

Amendamentul 146

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 9

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 9

Directiva 2008/98/CE

Articolul 9 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   
  Statele membre iau măsuri de prevenire a generării de deșeuri. Aceste măsuri: | 1.   
  În vederea atingerii obiectivelor prevăzute la alineatul (-1), statele membre iau cel puțin următoarele
  măsuri: |
| — | încurajează
  utilizarea produselor care sunt eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor, sunt durabile, pot fi reparate și pot fi reciclate; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   
  Statele membre iau măsuri de prevenire a generării de deșeuri. Aceste măsuri:

1.   
  În vederea atingerii obiectivelor prevăzute la alineatul (-1), statele membre iau cel puțin următoarele
  măsuri:

—

încurajează
  utilizarea produselor care sunt eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor, sunt durabile, pot fi reparate și pot fi reciclate;

încurajează

| — | promovează și sprijină modelele durabile de consum și producție, precum și
  utilizarea produselor care sunt eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor, sunt durabile
  , ușor de partajat, reutilizabile
  , pot fi reparate și pot fi reciclate; |
| --- | --- |

—

promovează și sprijină modelele durabile de consum și producție, precum și
  utilizarea produselor care sunt eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor, sunt durabile
  , ușor de partajat, reutilizabile
  , pot fi reparate și pot fi reciclate;

promovează și sprijină modelele durabile de consum și producție, precum și

, ușor de partajat, reutilizabile

| — | descurajează introducerea pe piață a produselor cu uzura morală planificată; |
| --- | --- |

—

descurajează introducerea pe piață a produselor cu uzura morală planificată;

descurajează introducerea pe piață a produselor cu uzura morală planificată;

| — | identifică și vizează produsele care sunt principalele surse de materii prime de mare importanță pentru economia Uniunii și a căror furnizare implică un risc ridicat, în scopul de a preveni transformarea acestora în deșeuri; |
| --- | --- |

—

identifică și vizează produsele care sunt principalele surse de materii prime de mare importanță pentru economia Uniunii și a căror furnizare implică un risc ridicat, în scopul de a preveni transformarea acestora în deșeuri;

| — | identifică și vizează produsele care sunt principalele surse de materii prime de mare importanță pentru economia Uniunii și a căror furnizare implică un risc ridicat, în scopul de a preveni transformarea acestora în deșeuri; |
| --- | --- |

—

identifică și vizează produsele care sunt principalele surse de materii prime de mare importanță pentru economia Uniunii și a căror furnizare implică un risc ridicat, în scopul de a preveni transformarea acestora în deșeuri;

| — | încurajează
  instituirea de sisteme care promovează activitățile de
  reutilizare
  ,
  inclusiv
  ,
  în special, pentru echipamentele electrice și electronice
  ,
  textile și mobilă
  ; |
| --- | --- |

—

încurajează
  instituirea de sisteme care promovează activitățile de
  reutilizare
  ,
  inclusiv
  ,
  în special, pentru echipamentele electrice și electronice
  ,
  textile și mobilă
  ;

încurajează

reutilizare

inclusiv

în special, pentru echipamentele electrice și electronice

textile și mobilă

| — | stimulează prelungirea duratei de viață a produselor, în cazul în care acest lucru este benefic pentru mediu, și sprijină
  instituirea de sisteme care promovează activitățile de
  reparare
  ,
  de reutilizare
  ,
  de refabricare și de recondiționare a produselor
  ,
  astfel cum sunt menționate la articolul 9a
  ; |
| --- | --- |

—

stimulează prelungirea duratei de viață a produselor, în cazul în care acest lucru este benefic pentru mediu, și sprijină
  instituirea de sisteme care promovează activitățile de
  reparare
  ,
  de reutilizare
  ,
  de refabricare și de recondiționare a produselor
  ,
  astfel cum sunt menționate la articolul 9a
  ;

stimulează prelungirea duratei de viață a produselor, în cazul în care acest lucru este benefic pentru mediu, și sprijină

reparare

de reutilizare

de refabricare și de recondiționare a produselor

astfel cum sunt menționate la articolul 9a

| — | reduc generarea de deșeuri în cadrul proceselor legate de producția industrială, extracția mineralelor
  și
  construcții și demolări, luând în considerare cele mai bune tehnici disponibile; |
| --- | --- |

—

reduc generarea de deșeuri în cadrul proceselor legate de producția industrială, extracția mineralelor
  și
  construcții și demolări, luând în considerare cele mai bune tehnici disponibile;

și

| — | reduc generarea de deșeuri în cadrul proceselor legate de producția industrială,
  fabricare,
  extracția mineralelor, construcții și demolări,
  inclusiv prin mijloace precum audituri prealabile demolării, și în cadrul proceselor legate de comerț și servicii,
  luând în considerare cele mai bune tehnici disponibile
  și cele mai bune practici
  ; |
| --- | --- |

—

reduc generarea de deșeuri în cadrul proceselor legate de producția industrială,
  fabricare,
  extracția mineralelor, construcții și demolări,
  inclusiv prin mijloace precum audituri prealabile demolării, și în cadrul proceselor legate de comerț și servicii,
  luând în considerare cele mai bune tehnici disponibile
  și cele mai bune practici
  ;

fabricare,

inclusiv prin mijloace precum audituri prealabile demolării, și în cadrul proceselor legate de comerț și servicii,

și cele mai bune practici

| — | reduc generarea de deșeuri alimentare
  în cadrul producției primare, al prelucrării și fabricării, al comerțului cu amănuntul și al altor tipuri de distribuție de produse alimentare, al restaurantelor și al serviciilor de alimentație, precum și al gospodăriilor. |
| --- | --- |

—

reduc generarea de deșeuri alimentare
  în cadrul producției primare, al prelucrării și fabricării, al comerțului cu amănuntul și al altor tipuri de distribuție de produse alimentare, al restaurantelor și al serviciilor de alimentație, precum și al gospodăriilor.

în cadrul producției primare, al prelucrării și fabricării, al comerțului cu amănuntul și al altor tipuri de distribuție de produse alimentare, al restaurantelor și al serviciilor de alimentație, precum și al gospodăriilor.

| — | reduc generarea
  totală
  de deșeuri alimentare; |
| --- | --- |

—

reduc generarea
  totală
  de deșeuri alimentare;

totală

| — | reduc pierderile alimentare în cursul întregului lanț de aprovizionare, inclusiv pierderile survenite în cursul producției primare, al transportului și depozitării; |
| --- | --- |

—

reduc pierderile alimentare în cursul întregului lanț de aprovizionare, inclusiv pierderile survenite în cursul producției primare, al transportului și depozitării;

reduc pierderile alimentare în cursul întregului lanț de aprovizionare, inclusiv pierderile survenite în cursul producției primare, al transportului și depozitării;

| — | previn aruncarea de gunoaie pe domeniul public, identificând produsele care reprezintă sursele principale de gunoaie în mediul natural, inclusiv în mediul marin, și adoptă măsuri pentru a reduce aruncarea de gunoaie din aceste surse pe domeniul public; |
| --- | --- |

—

previn aruncarea de gunoaie pe domeniul public, identificând produsele care reprezintă sursele principale de gunoaie în mediul natural, inclusiv în mediul marin, și adoptă măsuri pentru a reduce aruncarea de gunoaie din aceste surse pe domeniul public;

previn aruncarea de gunoaie pe domeniul public, identificând produsele care reprezintă sursele principale de gunoaie în mediul natural, inclusiv în mediul marin, și adoptă măsuri pentru a reduce aruncarea de gunoaie din aceste surse pe domeniul public;

| — | asigură că actorii din cadrul lanțului de aprovizionare informează consumatorii și operatorii din domeniul tratării deșeurilor cu privire la substanțele care prezintă motive de îngrijorare deosebită; |
| --- | --- |

—

asigură că actorii din cadrul lanțului de aprovizionare informează consumatorii și operatorii din domeniul tratării deșeurilor cu privire la substanțele care prezintă motive de îngrijorare deosebită;

asigură că actorii din cadrul lanțului de aprovizionare informează consumatorii și operatorii din domeniul tratării deșeurilor cu privire la substanțele care prezintă motive de îngrijorare deosebită;

| — | dezvoltă și sprijină campanii de informare în scopul sensibilizării cu privire la chestiunile legate de prevenirea generării de deșeuri și de aruncarea de gunoaie pe domeniul public. |
| --- | --- |

—

dezvoltă și sprijină campanii de informare în scopul sensibilizării cu privire la chestiunile legate de prevenirea generării de deșeuri și de aruncarea de gunoaie pe domeniul public.

dezvoltă și sprijină campanii de informare în scopul sensibilizării cu privire la chestiunile legate de prevenirea generării de deșeuri și de aruncarea de gunoaie pe domeniul public.

Amendamentul 147

Amendamentul 147

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 9

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 9

Directiva 2008/98/CE

Articolul 9 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Statele membre monitorizează și evaluează punerea în aplicare a măsurilor de prevenire a generării de deșeuri. În acest scop, utilizează indicatori și obiective calitative sau cantitative corespunzătoare, în special în ceea ce privește cantitatea de deșeuri municipale pe cap de locuitor care sunt eliminate sau supuse valorificării energetice. | 2.   Statele membre monitorizează și evaluează punerea în aplicare a măsurilor de prevenire a generării de deșeuri. În acest scop, utilizează indicatori și obiective calitative sau cantitative corespunzătoare, în special în ceea ce privește cantitatea de deșeuri municipale
  generate
  pe cap de locuitor
  și cantitatea de deșeuri municipale
  care sunt eliminate sau supuse valorificării energetice. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Statele membre monitorizează și evaluează punerea în aplicare a măsurilor de prevenire a generării de deșeuri. În acest scop, utilizează indicatori și obiective calitative sau cantitative corespunzătoare, în special în ceea ce privește cantitatea de deșeuri municipale pe cap de locuitor care sunt eliminate sau supuse valorificării energetice.

2.   Statele membre monitorizează și evaluează punerea în aplicare a măsurilor de prevenire a generării de deșeuri. În acest scop, utilizează indicatori și obiective calitative sau cantitative corespunzătoare, în special în ceea ce privește cantitatea de deșeuri municipale
  generate
  pe cap de locuitor
  și cantitatea de deșeuri municipale
  care sunt eliminate sau supuse valorificării energetice.

Amendamentul 148

Amendamentul 148

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 9

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 9

Directiva 2008/98/CE

Articolul 9 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 38a pentru a completa prezenta directivă prin stabilirea unor indicatori care să măsoare progresele înregistrate în ceea ce privește reducerea generării de deșeuri și punerea în aplicare a măsurilor de prevenire a generării acestora menționate la alineatul (1) de la prezentul articol. Actele delegate respective se adoptă în termen de 18 luni de la intrarea în vigoare a prezentei directive. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2a.
     
  Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 38a pentru a completa prezenta directivă prin stabilirea unor indicatori care să măsoare progresele înregistrate în ceea ce privește reducerea generării de deșeuri și punerea în aplicare a măsurilor de prevenire a generării acestora menționate la alineatul (1) de la prezentul articol. Actele delegate respective se adoptă în termen de 18 luni de la intrarea în vigoare a prezentei directive.

Amendamentul 149

Amendamentul 149

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 9

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 9

Directiva 2008/98/CE

Articolul 9 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Statele membre monitorizează și evaluează punerea în aplicare a măsurilor pe care le-au instituit în materie de prevenire a generării de deșeuri alimentare prin măsurarea
  acestora
  pe baza
  metodologiilor stabilite
  în conformitate cu
  alineatul (4)
  . | 3.   Statele membre monitorizează și evaluează punerea în aplicare a măsurilor pe care le-au instituit în materie de prevenire a generării de deșeuri alimentare prin măsurarea
  nivelurilor de deșeuri alimentare
  pe baza
  unei metodologii comune. Până la 31 decembrie 2017, Comisia adoptă un act delegat în conformitate cu articolul 38a pentru a completa prezenta directivă prin stabilirea metodologiei, inclusiv a unor cerințe minime de calitate, pentru măsurarea uniformă a nivelurilor de deșeuri alimentare. Respectiva metodologie ține seama de măsurile de prevenire a generării de deșeuri puse în aplicare prin donații sau prin alte metode de reducere a risipei de alimente. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Statele membre monitorizează și evaluează punerea în aplicare a măsurilor pe care le-au instituit în materie de prevenire a generării de deșeuri alimentare prin măsurarea
  acestora
  pe baza
  metodologiilor stabilite
  în conformitate cu
  alineatul (4)
  .

3.   Statele membre monitorizează și evaluează punerea în aplicare a măsurilor pe care le-au instituit în materie de prevenire a generării de deșeuri alimentare prin măsurarea
  nivelurilor de deșeuri alimentare
  pe baza
  unei metodologii comune. Până la 31 decembrie 2017, Comisia adoptă un act delegat în conformitate cu articolul 38a pentru a completa prezenta directivă prin stabilirea metodologiei, inclusiv a unor cerințe minime de calitate, pentru măsurarea uniformă a nivelurilor de deșeuri alimentare. Respectiva metodologie ține seama de măsurile de prevenire a generării de deșeuri puse în aplicare prin donații sau prin alte metode de reducere a risipei de alimente.

Amendamentul 236

Amendamentul 236

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 9

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 9

Directiva 2008/98/CE

Articolul 9 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Până la 31 decembrie 2020, Comisia examinează posibilitatea de a stabili obiective obligatorii de reducere a deșeurilor alimentare la nivelul întregii Uniuni Europene, care ar urma să fie realizate până în 2025 și 2030 pe baza măsurătorilor calculate în conformitate cu metodologia comună stabilită în temeiul alineatului (3). În acest scop, Comisia elaborează un raport, însoțit, dacă este cazul, de o propunere legislativă, care se transmite Parlamentului European și Consiliului. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3a.
     
  Până la 31 decembrie 2020, Comisia examinează posibilitatea de a stabili obiective obligatorii de reducere a deșeurilor alimentare la nivelul întregii Uniuni Europene, care ar urma să fie realizate până în 2025 și 2030 pe baza măsurătorilor calculate în conformitate cu metodologia comună stabilită în temeiul alineatului (3). În acest scop, Comisia elaborează un raport, însoțit, dacă este cazul, de o propunere legislativă, care se transmite Parlamentului European și Consiliului.

Amendamentul 150

Amendamentul 150

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 9

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 9

Directiva 2008/98/CE

Articolul 9 – alineatul 3 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Statele membre monitorizează și evaluează punerea în aplicare a măsurilor pe care le-au instituit în materie de prevenire a generării de deșeuri marine de origine terestră prin măsurarea nivelurilor acestora pe baza unei metodologii comune. Până la 31 decembrie 2017, Comisia adoptă un act delegat în conformitate cu articolul 38a pentru a stabili metodologia, inclusiv cerințele minime de calitate, pentru măsurarea uniformă a deșeurilor marine de origine terestră. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3b.
     
  Statele membre monitorizează și evaluează punerea în aplicare a măsurilor pe care le-au instituit în materie de prevenire a generării de deșeuri marine de origine terestră prin măsurarea nivelurilor acestora pe baza unei metodologii comune. Până la 31 decembrie 2017, Comisia adoptă un act delegat în conformitate cu articolul 38a pentru a stabili metodologia, inclusiv cerințele minime de calitate, pentru măsurarea uniformă a deșeurilor marine de origine terestră.

Amendamentul 151

Amendamentul 151

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 9

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 9

Directiva 2008/98/CE

Articolul 9 – alineatul 3 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3c.
     
  Până la 31 decembrie 2018, Comisia examinează posibilitatea de a stabili la nivelul UE, pe baza unui indicator comun calculat în funcție de cantitatea totală a deșeurilor municipale generate pe cap de locuitor, obiective pentru prevenirea generării de deșeuri, care trebuie atinse până în 2025 și 2030. În acest scop, Comisia elaborează un raport, însoțit, după caz, de o propunere legislativă, care se transmite Parlamentului European și Consiliului. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3c.
     
  Până la 31 decembrie 2018, Comisia examinează posibilitatea de a stabili la nivelul UE, pe baza unui indicator comun calculat în funcție de cantitatea totală a deșeurilor municipale generate pe cap de locuitor, obiective pentru prevenirea generării de deșeuri, care trebuie atinse până în 2025 și 2030. În acest scop, Comisia elaborează un raport, însoțit, după caz, de o propunere legislativă, care se transmite Parlamentului European și Consiliului.

Amendamentul 152

Amendamentul 152

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 9

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 9

Directiva 2008/98/CE

Articolul 9 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   
  Comisia poate adopta acte de punere în aplicare pentru a institui indicatori care să măsoare progresele globale înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a măsurilor de prevenire a generării de deșeuri. În vederea asigurării unei măsurări uniforme a nivelurilor deșeurilor alimentare, Comisia adoptă un act de punere în aplicare pentru a stabili o metodologie comună, inclusiv cerințe minime de calitate. Aceste acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura menționată la articolul 39 alineatul (2). | eliminat |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   
  Comisia poate adopta acte de punere în aplicare pentru a institui indicatori care să măsoare progresele globale înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a măsurilor de prevenire a generării de deșeuri. În vederea asigurării unei măsurări uniforme a nivelurilor deșeurilor alimentare, Comisia adoptă un act de punere în aplicare pentru a stabili o metodologie comună, inclusiv cerințe minime de calitate. Aceste acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura menționată la articolul 39 alineatul (2).

eliminat

eliminat

Amendamentul 153

Amendamentul 153

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 9

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 9

Directiva 2008/98/CE

Articolul 9 – paragraful 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.   
  În fiecare an, Agenția Europeană de Mediu publică un raport care prezintă evoluția în materie de prevenire a generării de deșeuri pentru fiecare stat membru și pentru Uniune în ansamblul său, inclusiv în ceea ce privește decuplarea generării de deșeuri de creșterea economică și tranziția către o economie circulară. | eliminat |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5.   
  În fiecare an, Agenția Europeană de Mediu publică un raport care prezintă evoluția în materie de prevenire a generării de deșeuri pentru fiecare stat membru și pentru Uniune în ansamblul său, inclusiv în ceea ce privește decuplarea generării de deșeuri de creșterea economică și tranziția către o economie circulară.

eliminat

eliminat

Amendamentul 154

Amendamentul 154

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 9 a (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 9 a (nou)

Directiva 2008/98/CE

Articolul 9 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (9a) | Se introduce următorul articol: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(9a)

(9a)

Se introduce următorul articol:

„Articolul 9a

„Articolul 9a

Reutilizarea

Reutilizarea

1.   
  Statele membre sprijină instituirea de sisteme care promovează activitățile de reutilizare și prelungirea duratei de viață a produselor cu condiția ca siguranța și calitatea acestora din urmă să nu fie compromise.

2.   
  Statele membre adoptă măsuri pentru a promova reutilizarea produselor, îndeosebi a celor care conțin cantități semnificative de materii prime critice. Printre aceste măsuri se pot număra încurajarea creării și susținerii unor rețele de reutilizare recunoscute și a unor scheme de returnare a garanției și de returnare-reumplere și stimularea refabricării, recondiționării și reorientării produselor.

Statele membre utilizează instrumentele și măsurile economice și pot stabili obiective cantitative.

Statele membre utilizează instrumentele și măsurile economice și pot stabili obiective cantitative.

3.   
  Statele membre iau măsurile necesare pentru a le permite operatorilor care se ocupă de reutilizare să aibă acces la manuale de instrucțiuni, piese de schimb, informații tehnice sau la orice alt instrument, echipament sau program software necesar pentru reutilizarea produselor, fără prejudicierea drepturilor de proprietate intelectuală.”;

Amendamentul 155

Amendamentul 155

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 9 b (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 9 b (nou)

Directiva 2008/98/CE

Articolul 9 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (9b) | Se introduce următorul articol: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(9b)

(9b)

Se introduce următorul articol:

„Articolul 9b

„Articolul 9b

Platformele de partajare

Platformele de partajare

1.   
  Comisia promovează în mod activ platformele de partajare ca model de afaceri. Comisia creează o conexiune puternică între aceste platforme și noile orientări pentru o economie colaborativă și cercetează toate măsurile posibile pentru a oferi stimulente pentru acestea, inclusiv prin răspunderea extinsă a producătorilor, achiziții publice și proiectare ecologică.

2.   
  Statele membre sprijină crearea unor sisteme care să promoveze platformele de partajare în toate sectoarele.”;

Amendamentul 156

Amendamentul 156

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 9 c (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 9 c (nou)

Directiva 2008/98/CE

Articolul 10 – alineatul 2

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (9c) | La articolul 10, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(9c)

(9c)

La articolul 10, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

2.   În cazul în care acest lucru este necesar pentru respectarea alineatului (1) și pentru facilitarea sau îmbunătățirea valorificării, deșeurile sunt colectate separat, în cazul în care acest lucru este posibil din punct de vedere tehnic, economic și al protecției mediului, și nu se amestecă cu alte deșeuri sau materiale cu proprietăți diferite.

„2.   
  Pentru respectarea alineatului (1) și pentru facilitarea sau îmbunătățirea valorificării, deșeurile sunt colectate separat și nu se amestecă cu alte deșeuri sau materiale cu proprietăți diferite.

Prin derogare de la primul paragraf, statele membre pot exclude zonele slab populate în cazul cărora s-a demonstrat că colectarea separată nu oferă cel mai bun rezultat general de mediu, având în vedere gândirea bazată pe ciclul de viață.

Prin derogare de la primul paragraf, statele membre pot exclude zonele slab populate în cazul cărora s-a demonstrat că colectarea separată nu oferă cel mai bun rezultat general de mediu, având în vedere gândirea bazată pe ciclul de viață.

Statele membre transmit Comisiei o notificare privind intenția lor de a utiliza respectiva derogare. Comisia analizează notificarea și evaluează dacă derogarea este întemeiată, ținând cont de obiectivele prezentei directive. În cazul în care Comisia nu aduce nicio obiecție în termen de nouă luni de la notificare, se consideră că derogarea este acordată. În cazul în care Comisia obiectează, aceasta adoptă o decizie și informează statele membre în consecință.”;

Statele membre transmit Comisiei o notificare privind intenția lor de a utiliza respectiva derogare. Comisia analizează notificarea și evaluează dacă derogarea este întemeiată, ținând cont de obiectivele prezentei directive. În cazul în care Comisia nu aduce nicio obiecție în termen de nouă luni de la notificare, se consideră că derogarea este acordată. În cazul în care Comisia obiectează, aceasta adoptă o decizie și informează statele membre în consecință.”;

Amendamentul 157

Amendamentul 157

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 9 d (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 9 d (nou)

Directiva 2008/98/CE

Articolul 10 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (9d) | La articolul 10, se adaugă următorul alineat:




  „2a.
     
  Statele membre adoptă măsuri pentru a asigura că deșeurile colectate separat în conformitate cu articolul 11 alineatul (1) și cu articolul 22, cu excepția reziduurilor rezultate în urma sortării acestora, nu sunt acceptate în instalațiile de incinerare.”; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(9d)

(9d)

La articolul 10, se adaugă următorul alineat:

„2a.
     
  Statele membre adoptă măsuri pentru a asigura că deșeurile colectate separat în conformitate cu articolul 11 alineatul (1) și cu articolul 22, cu excepția reziduurilor rezultate în urma sortării acestora, nu sunt acceptate în instalațiile de incinerare.”;

Amendamentul 158

Amendamentul 158

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 9 e (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 9 e (nou)

Directiva 2008/98/CE

Articolul 10 – alineatul 2 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (9e) | La articolul 10, se adaugă următorul alineat:




  „2b.
     
  Statele membre adoptă măsurile necesare pentru decontaminarea, după caz, a deșeurilor periculoase înainte de valorificarea acestora.”; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(9e)

(9e)

La articolul 10, se adaugă următorul alineat:

„2b.
     
  Statele membre adoptă măsurile necesare pentru decontaminarea, după caz, a deșeurilor periculoase înainte de valorificarea acestora.”;

Amendamentul 159

Amendamentul 159

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 10 – litera –a (nouă)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 10 – litera –a (nouă)

Directiva 2008/98/CE

Articolul 11 – titlu

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-a) | titlul se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(-a)

(-a)

titlul se înlocuiește cu următorul text:

Reutilizarea
  și
  reciclarea

Reutilizarea

reciclarea

„Pregătirea pentru reutilizare
  și
  reciclare”;

Amendamentul 160

Amendamentul 160

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 10 – litera a

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 10 – litera a

Directiva 2008/98/CE

Articolul 11 – alineatul 1 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Statele membre iau măsuri
  , după caz,
  de promovare a activităților de pregătire pentru reutilizare,
  în special
  prin
  încurajarea
  instituirii și
  sprijinirea
  rețelelor de reutilizare
  și reparare
  , prin facilitarea accesului
  rețelelor respective
  la punctele de colectare a deșeurilor și prin promovarea utilizării instrumentelor economice, a criteriilor aplicabile achizițiilor publice, a obiectivelor cantitative sau a altor măsuri. | 1.   Statele membre iau măsuri de promovare a activităților de pregătire pentru reutilizare,
  printre altele,
  prin
  facilitarea
  instituirii și
  recunoașterii operatorilor și
  rețelelor de
  pregătire pentru
  reutilizare
  , în special a celor care își desfășoară activitatea în calitate de întreprinderi sociale
  , prin facilitarea accesului
  acestor operatori și rețele recunoscute
  la punctele de colectare a deșeurilor
  , precum
  și prin promovarea utilizării instrumentelor economice, a criteriilor aplicabile achizițiilor publice, a obiectivelor cantitative sau a altor măsuri. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Statele membre iau măsuri
  , după caz,
  de promovare a activităților de pregătire pentru reutilizare,
  în special
  prin
  încurajarea
  instituirii și
  sprijinirea
  rețelelor de reutilizare
  și reparare
  , prin facilitarea accesului
  rețelelor respective
  la punctele de colectare a deșeurilor și prin promovarea utilizării instrumentelor economice, a criteriilor aplicabile achizițiilor publice, a obiectivelor cantitative sau a altor măsuri.

1.   Statele membre iau măsuri de promovare a activităților de pregătire pentru reutilizare,
  printre altele,
  prin
  facilitarea
  instituirii și
  recunoașterii operatorilor și
  rețelelor de
  pregătire pentru
  reutilizare
  , în special a celor care își desfășoară activitatea în calitate de întreprinderi sociale
  , prin facilitarea accesului
  acestor operatori și rețele recunoscute
  la punctele de colectare a deșeurilor
  , precum
  și prin promovarea utilizării instrumentelor economice, a criteriilor aplicabile achizițiilor publice, a obiectivelor cantitative sau a altor măsuri.

Amendamentul 161

Amendamentul 161

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 10 – litera a

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 10 – litera a

Directiva 2008/98/CE

Articolul 11 – alineatul 1 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Statele membre iau măsuri de promovare a unei reciclări de înaltă calitate și, în acest scop, instituie sisteme de colectare separată a deșeurilor,
  în cazul în care este posibil din punct de vedere tehnic
  ,
  ecologic și economic și este oportun
  pentru îndeplinirea standardelor de calitate necesare aplicabile sectoarelor de reciclare relevante
  și pentru realizarea obiectivelor stabilite la alineatul (2)
  . | Statele membre iau măsuri de promovare a unei reciclări de înaltă calitate și, în acest scop, instituie sisteme de colectare separată a deșeurilor,
  astfel cum sunt menționate la articolul 10 alineatul (2)
  , pentru îndeplinirea standardelor de calitate necesare aplicabile sectoarelor de reciclare relevante. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Statele membre iau măsuri de promovare a unei reciclări de înaltă calitate și, în acest scop, instituie sisteme de colectare separată a deșeurilor,
  în cazul în care este posibil din punct de vedere tehnic
  ,
  ecologic și economic și este oportun
  pentru îndeplinirea standardelor de calitate necesare aplicabile sectoarelor de reciclare relevante
  și pentru realizarea obiectivelor stabilite la alineatul (2)
  .

în cazul în care este posibil din punct de vedere tehnic

ecologic și economic și este oportun

și pentru realizarea obiectivelor stabilite la alineatul (2)

Statele membre iau măsuri de promovare a unei reciclări de înaltă calitate și, în acest scop, instituie sisteme de colectare separată a deșeurilor,
  astfel cum sunt menționate la articolul 10 alineatul (2)
  , pentru îndeplinirea standardelor de calitate necesare aplicabile sectoarelor de reciclare relevante.

astfel cum sunt menționate la articolul 10 alineatul (2)

Amendamentul 162

Amendamentul 162

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 10 – litera a a (nouă)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 10 – litera a a (nouă)

Directiva 2008/98/CE

Articolul 11 – alineatul 1 – paragraful 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (aa) | la alineatul (1) se adaugă următorul paragraf:




  „Statele membre utilizează instrumente de reglementare și economice pentru a stimula asimilarea materiilor prime secundare.”; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(aa)

la alineatul (1) se adaugă următorul paragraf:

la alineatul (1) se adaugă următorul paragraf:

„Statele membre utilizează instrumente de reglementare și economice pentru a stimula asimilarea materiilor prime secundare.”;

„Statele membre utilizează instrumente de reglementare și economice pentru a stimula asimilarea materiilor prime secundare.”;

Amendamentul 164

Amendamentul 164

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 10 – litera a b (nouă)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 10 – litera a b (nouă)

Directiva 2008/98/CE

Articolul 11 – alineatul 1 – paragraful 3

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ab) | la alineatul (1), al treilea paragraf se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(ab)

la alineatul (1), al treilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

la alineatul (1), al treilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Până în anul 2015, cu condiția respectării articolului 10 alineatul (2), se introduc sisteme de colectare separată cel puțin pentru următoarele: hârtie, metal, plastic și sticlă.”

| | „Până în anul 2015, cu condiția respectării articolului 10 alineatul (2), se introduc sisteme de colectare separată cel puțin pentru următoarele: hârtie, metal, plastic și sticlă.
  În plus, până în 2020, statele membre introduc sisteme obligatorii de colectare separată a textilelor.
  ”; |
| --- | --- |

„Până în anul 2015, cu condiția respectării articolului 10 alineatul (2), se introduc sisteme de colectare separată cel puțin pentru următoarele: hârtie, metal, plastic și sticlă.
  În plus, până în 2020, statele membre introduc sisteme obligatorii de colectare separată a textilelor.
  ”;

În plus, până în 2020, statele membre introduc sisteme obligatorii de colectare separată a textilelor.

Amendamentul 165

Amendamentul 165

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 10 – litera b

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 10 – litera b

Directiva 2008/98/CE

Articolul 11 – alineatul 1 – paragraful 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Statele membre iau măsuri
  de promovare
  a 
  sistemelor de sortare pentru deșeurile
  provenite din activități de construcție și demolări
  și
  pentru cel puțin următoarele: lemn,
  agregate
  , metal, sticlă și ipsos. | Statele membre iau măsuri
  pentru
  a 
  asigura sortarea deșeurilor
  provenite din activități de construcție și demolări pentru cel puțin următoarele: lemn,
  fracțiuni minerale (beton, cărămizi
  ,
  plăci și ceramică)
  metal,
  plastic, gips,
  sticlă și ipsos.
  Statele membre pot utiliza măsurile enumerate în anexa IVa. |
| | Statele membre încurajează auditurile prealabile demolării pentru a reduce la minimum conținutul de substanțe poluante sau alte substanțe nedorite din deșeurile provenite din activități de construcție și demolări și a contribui astfel la reciclarea de înaltă calitate. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Statele membre iau măsuri
  de promovare
  a 
  sistemelor de sortare pentru deșeurile
  provenite din activități de construcție și demolări
  și
  pentru cel puțin următoarele: lemn,
  agregate
  , metal, sticlă și ipsos.

de promovare

sistemelor de sortare pentru deșeurile

și

agregate

Statele membre iau măsuri
  pentru
  a 
  asigura sortarea deșeurilor
  provenite din activități de construcție și demolări pentru cel puțin următoarele: lemn,
  fracțiuni minerale (beton, cărămizi
  ,
  plăci și ceramică)
  metal,
  plastic, gips,
  sticlă și ipsos.
  Statele membre pot utiliza măsurile enumerate în anexa IVa.

pentru

asigura sortarea deșeurilor

fracțiuni minerale (beton, cărămizi

plăci și ceramică)

plastic, gips,

Statele membre pot utiliza măsurile enumerate în anexa IVa.

Statele membre încurajează auditurile prealabile demolării pentru a reduce la minimum conținutul de substanțe poluante sau alte substanțe nedorite din deșeurile provenite din activități de construcție și demolări și a contribui astfel la reciclarea de înaltă calitate.

Statele membre încurajează auditurile prealabile demolării pentru a reduce la minimum conținutul de substanțe poluante sau alte substanțe nedorite din deșeurile provenite din activități de construcție și demolări și a contribui astfel la reciclarea de înaltă calitate.

Amendamentul 166

Amendamentul 166

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 10 – litera b a (nouă)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 10 – litera b a (nouă)

Directiva 2008/98/CE

Articolul 11 – alineatul 1 – paragraful 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ba) | La alineatul (1) se adaugă următorul paragraf:




  „Statele membre iau măsuri de promovare a sistemelor de sortare pentru deșeurile comerciale și industriale pentru cel puțin următoarele: metal, plastic, hârtie și carton, deșeuri biologice, sticlă și lemn.”; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ba)

La alineatul (1) se adaugă următorul paragraf:

La alineatul (1) se adaugă următorul paragraf:

„Statele membre iau măsuri de promovare a sistemelor de sortare pentru deșeurile comerciale și industriale pentru cel puțin următoarele: metal, plastic, hârtie și carton, deșeuri biologice, sticlă și lemn.”;

„Statele membre iau măsuri de promovare a sistemelor de sortare pentru deșeurile comerciale și industriale pentru cel puțin următoarele: metal, plastic, hârtie și carton, deșeuri biologice, sticlă și lemn.”;

Amendamentul 167

Amendamentul 167

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 10 – litera b b (nouă)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 10 – litera b b (nouă)

Directiva 2008/98/CE

Articolul 11 – alineatul 2 – partea introductivă

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (bb) | la alineatul (2), partea introductivă se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(bb)

la alineatul (2), partea introductivă se înlocuiește cu următorul text:

la alineatul (2), partea introductivă se înlocuiește cu următorul text:

Pentru respectarea obiectivelor prezentei directive și pentru a evolua în direcția unei
  societăți
  europene
  a reciclării
  cu un înalt nivel de eficiență a folosirii resurselor, statele membre adoptă măsurile necesare destinate realizării următoarelor obiective:

societăți

a reciclării

| | „Pentru respectarea obiectivelor prezentei directive și pentru a evolua în direcția unei
  economii
  europene
  circulare
  cu un înalt nivel de eficiență a folosirii resurselor, statele membre adoptă măsurile necesare destinate realizării următoarelor obiective:”; |
| --- | --- |

„Pentru respectarea obiectivelor prezentei directive și pentru a evolua în direcția unei
  economii
  europene
  circulare
  cu un înalt nivel de eficiență a folosirii resurselor, statele membre adoptă măsurile necesare destinate realizării următoarelor obiective:”;

Amendamentul 168

Amendamentul 168

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 10 – litera d

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 10 – litera d

Directiva 2008/98/CE

Articolul 11 – alineatul 2 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | până în 2025, pregătirea pentru reutilizare și reciclarea deșeurilor municipale se mărește la un nivel minim de 60 % din
  greutate
  ; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

până în 2025, pregătirea pentru reutilizare și reciclarea deșeurilor municipale se mărește la un nivel minim de 60 % din
  greutate
  ;

greutate

| (c) | până în 2025, pregătirea pentru reutilizare și reciclarea deșeurilor municipale se mărește la un nivel minim de 60 % din
  greutatea deșeurilor municipale generate, incluzând pregătirea pentru reutilizare a unui nivel minim de 3 % din totalul deșeurilor municipale
  ; |
| --- | --- |

(c)

până în 2025, pregătirea pentru reutilizare și reciclarea deșeurilor municipale se mărește la un nivel minim de 60 % din
  greutatea deșeurilor municipale generate, incluzând pregătirea pentru reutilizare a unui nivel minim de 3 % din totalul deșeurilor municipale
  ;

greutatea deșeurilor municipale generate, incluzând pregătirea pentru reutilizare a unui nivel minim de 3 % din totalul deșeurilor municipale

Amendamentul 169

Amendamentul 169

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 10 – litera d

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 10 – litera d

Directiva 2008/98/CE

Articolul 11 – alineatul 2 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | până în 2030, pregătirea pentru reutilizare și reciclarea deșeurilor municipale se mărește la un nivel minim de
  65 %
  din
  greutate. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(d)

până în 2030, pregătirea pentru reutilizare și reciclarea deșeurilor municipale se mărește la un nivel minim de
  65 %
  din
  greutate.

65 %

greutate.

| (d) | până în 2030, pregătirea pentru reutilizare și reciclarea deșeurilor municipale se mărește la un nivel minim de
  70 %
  din
  greutatea deșeurilor municipale generate, incluzând pregătirea pentru reutilizare a unui nivel minim de 5 % din totalul deșeurilor municipale; |
| --- | --- |

(d)

până în 2030, pregătirea pentru reutilizare și reciclarea deșeurilor municipale se mărește la un nivel minim de
  70 %
  din
  greutatea deșeurilor municipale generate, incluzând pregătirea pentru reutilizare a unui nivel minim de 5 % din totalul deșeurilor municipale;

70 %

greutatea deșeurilor municipale generate, incluzând pregătirea pentru reutilizare a unui nivel minim de 5 % din totalul deșeurilor municipale;

Amendamentul 170

Amendamentul 170

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 10 – litera e

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 10 – litera e

Directiva 2008/98/CE

Articolul 11 – alineatul 3 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   
  Pentru realizarea obiectivelor menționate la alineatul (2) literele (c) și (d), Estonia, Grecia, Croația, Letonia, Malta, România și Slovacia pot beneficia de o perioadă suplimentară de cinci ani.
  Statul membru transmite Comisiei o 
  notificare privind intenția sa de a recurge la această dispoziție
  cel târziu cu 24 de luni înainte de expirarea
  termenelor prevăzute
  la alineatul (2)
  literele (c) și (d)
  .
  În cazul unei prelungiri, statul membru ia măsurile necesare pentru ca, până în 2025 și, respectiv, 2030, rata de pregătire pentru reutilizare și reciclarea deșeurilor municipale să crească la minimum 50 % și 60 % din greutate. | 3.   
  Un stat membru poate solicita o perioadă suplimentară de cinci ani pentru a realiza obiectivul menționat la alineatul (2) litera (c) dacă îndeplinește următoarele condiții: |
| | (a) | a pregătit pentru reutilizare și a reciclat mai puțin de 20 % din deșeurile sale municipale în 2013; și |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   
  Pentru realizarea obiectivelor menționate la alineatul (2) literele (c) și (d), Estonia, Grecia, Croația, Letonia, Malta, România și Slovacia pot beneficia de o perioadă suplimentară de cinci ani.
  Statul membru transmite Comisiei o 
  notificare privind intenția sa de a recurge la această dispoziție
  cel târziu cu 24 de luni înainte de expirarea
  termenelor prevăzute
  la alineatul (2)
  literele (c) și (d)
  .
  În cazul unei prelungiri, statul membru ia măsurile necesare pentru ca, până în 2025 și, respectiv, 2030, rata de pregătire pentru reutilizare și reciclarea deșeurilor municipale să crească la minimum 50 % și 60 % din greutate.

3.   
  Un stat membru poate solicita o perioadă suplimentară de cinci ani pentru a realiza obiectivul menționat la alineatul (2) litera (c) dacă îndeplinește următoarele condiții:

(a)

a pregătit pentru reutilizare și a reciclat mai puțin de 20 % din deșeurile sale municipale în 2013; și

a pregătit pentru reutilizare și a reciclat mai puțin de 20 % din deșeurile sale municipale în 2013; și

| (b) | nu se află pe lista statelor membre care riscă să nu-și îndeplinească obiectivul privind pregătirea pentru reutilizare și reciclarea a cel puțin 50 % din deșeurile lor municipale până în 2025, stabilit în temeiul articolului 11b alineatul (2) litera (b). |
| --- | --- |

(b)

nu se află pe lista statelor membre care riscă să nu-și îndeplinească obiectivul privind pregătirea pentru reutilizare și reciclarea a cel puțin 50 % din deșeurile lor municipale până în 2025, stabilit în temeiul articolului 11b alineatul (2) litera (b).

nu se află pe lista statelor membre care riscă să nu-și îndeplinească obiectivul privind pregătirea pentru reutilizare și reciclarea a cel puțin 50 % din deșeurile lor municipale până în 2025, stabilit în temeiul articolului 11b alineatul (2) litera (b).

Statul membru transmite Comisiei o 
  solicitare pentru a obține o astfel de prelungire
  cel târziu cu 24 de luni înainte de expirarea
  termenului prevăzut
  la alineatul (2)
  litera (c), dar nu înainte de publicarea raportului menționat la articolul 11b referitor la îndeplinirea obiectivului stabilit la prezentul alineat
  .

solicitare pentru a obține o astfel de prelungire

termenului prevăzut

litera (c), dar nu înainte de publicarea raportului menționat la articolul 11b referitor la îndeplinirea obiectivului stabilit la prezentul alineat

Amendamentul 171

Amendamentul 171

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 10 – litera e

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 10 – litera e

Directiva 2008/98/CE

Articolul 11 – alineatul 3 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Notificarea
  este însoțită de un plan de punere în aplicare în care sunt prezentate măsurile necesare pentru asigurarea respectării
  obiectivelor
  înainte de expirarea noului termen. Planul include, de asemenea, un calendar detaliat pentru punerea în aplicare a măsurilor propuse și o evaluare a impactului preconizat al acestora. | Cererea de prelungire
  este însoțită de un plan de punere în aplicare în care sunt prezentate măsurile necesare pentru asigurarea respectării
  obiectivului
  înainte de expirarea noului termen. Planul
  se elaborează pe baza unei evaluări a planurilor actuale de gestionare a deșeurilor și
  include, de asemenea, un calendar detaliat pentru punerea în aplicare a măsurilor propuse și o evaluare a impactului preconizat al acestora. |
| | În plus, planul menționat la al treilea paragraf respectă cel puțin următoarele cerințe: |
| | (a) | utilizează instrumentele economice adecvate pentru a stimula aplicarea ierarhiei deșeurilor, astfel cum se prevede la articolul 4 alineatul (1) din prezenta directivă; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Notificarea
  este însoțită de un plan de punere în aplicare în care sunt prezentate măsurile necesare pentru asigurarea respectării
  obiectivelor
  înainte de expirarea noului termen. Planul include, de asemenea, un calendar detaliat pentru punerea în aplicare a măsurilor propuse și o evaluare a impactului preconizat al acestora.

Notificarea

obiectivelor

Cererea de prelungire
  este însoțită de un plan de punere în aplicare în care sunt prezentate măsurile necesare pentru asigurarea respectării
  obiectivului
  înainte de expirarea noului termen. Planul
  se elaborează pe baza unei evaluări a planurilor actuale de gestionare a deșeurilor și
  include, de asemenea, un calendar detaliat pentru punerea în aplicare a măsurilor propuse și o evaluare a impactului preconizat al acestora.

Cererea de prelungire

obiectivului

se elaborează pe baza unei evaluări a planurilor actuale de gestionare a deșeurilor și

În plus, planul menționat la al treilea paragraf respectă cel puțin următoarele cerințe:

În plus, planul menționat la al treilea paragraf respectă cel puțin următoarele cerințe:

(a)

utilizează instrumentele economice adecvate pentru a stimula aplicarea ierarhiei deșeurilor, astfel cum se prevede la articolul 4 alineatul (1) din prezenta directivă;

utilizează instrumentele economice adecvate pentru a stimula aplicarea ierarhiei deșeurilor, astfel cum se prevede la articolul 4 alineatul (1) din prezenta directivă;

| (b) | demonstrează utilizarea eficientă și efectivă a fondurilor structurale și de coeziune și a altor măsuri, prin investiții pe termen lung care pot fi dovedite în mod corespunzător, care finanțează dezvoltarea infrastructurilor de gestionare a deșeurilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor relevante; |
| --- | --- |

(b)

demonstrează utilizarea eficientă și efectivă a fondurilor structurale și de coeziune și a altor măsuri, prin investiții pe termen lung care pot fi dovedite în mod corespunzător, care finanțează dezvoltarea infrastructurilor de gestionare a deșeurilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor relevante;

demonstrează utilizarea eficientă și efectivă a fondurilor structurale și de coeziune și a altor măsuri, prin investiții pe termen lung care pot fi dovedite în mod corespunzător, care finanțează dezvoltarea infrastructurilor de gestionare a deșeurilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor relevante;

| (c) | asigură statistici de înaltă calitate și generează previziuni clare privind capacitățile de gestionare a deșeurilor și privind distanța rămasă până la îndeplinirea obiectivelor menționate la articolul 11 alineatul (2) din prezenta directivă, la articolul 6 alineatul (1) din Directiva 94/62/CE și la articolul 5 alineatele (2a), (2b) și (2c) din Directiva 1999/31/CE; |
| --- | --- |

(c)

asigură statistici de înaltă calitate și generează previziuni clare privind capacitățile de gestionare a deșeurilor și privind distanța rămasă până la îndeplinirea obiectivelor menționate la articolul 11 alineatul (2) din prezenta directivă, la articolul 6 alineatul (1) din Directiva 94/62/CE și la articolul 5 alineatele (2a), (2b) și (2c) din Directiva 1999/31/CE;

asigură statistici de înaltă calitate și generează previziuni clare privind capacitățile de gestionare a deșeurilor și privind distanța rămasă până la îndeplinirea obiectivelor menționate la articolul 11 alineatul (2) din prezenta directivă, la articolul 6 alineatul (1) din Directiva 94/62/CE și la articolul 5 alineatele (2a), (2b) și (2c) din Directiva 1999/31/CE;

| (d) | a stabilit programe de prevenire a generării de deșeuri, astfel cum se prevede la articolul 29 din prezenta directivă; |
| --- | --- |

(d)

a stabilit programe de prevenire a generării de deșeuri, astfel cum se prevede la articolul 29 din prezenta directivă;

a stabilit programe de prevenire a generării de deșeuri, astfel cum se prevede la articolul 29 din prezenta directivă;

Comisia evaluează dacă cerințele stabilite la al patrulea paragraf literele (a) – (d) sunt îndeplinite. Cu excepția cazului în care Comisia formulează obiecții cu privire la planul prezentat în termen de cinci luni de la primirea sa, cererea de prelungire se consideră a fi acceptată.

Comisia evaluează dacă cerințele stabilite la al patrulea paragraf literele (a) – (d) sunt îndeplinite. Cu excepția cazului în care Comisia formulează obiecții cu privire la planul prezentat în termen de cinci luni de la primirea sa, cererea de prelungire se consideră a fi acceptată.

În cazul în care Comisia formulează obiecții față de planul prezentat, ea solicită statului membru în cauză să prezinte o versiune revizuită a planului în termen de două luni de la primirea obiecțiilor respective.

În cazul în care Comisia formulează obiecții față de planul prezentat, ea solicită statului membru în cauză să prezinte o versiune revizuită a planului în termen de două luni de la primirea obiecțiilor respective.

Comisia evaluează versiunea revizuită a planului în termen de două luni de la primirea acesteia și acceptă sau respinge în scris cererea de prelungire. În absența unei decizii din partea Comisiei în termenul respectiv, cererea de prelungire se consideră a fi acceptată.

Comisia evaluează versiunea revizuită a planului în termen de două luni de la primirea acesteia și acceptă sau respinge în scris cererea de prelungire. În absența unei decizii din partea Comisiei în termenul respectiv, cererea de prelungire se consideră a fi acceptată.

Comisia informează Parlamentul European și Consiliul în legătură cu rezultatele deciziei, în termen de două luni de la luarea acesteia.

Comisia informează Parlamentul European și Consiliul în legătură cu rezultatele deciziei, în termen de două luni de la luarea acesteia.

Dacă se acordă prelungirea menționată la primul paragraf, dar statul membru nu pregătește pentru reutilizare și nu reciclează cel puțin 50 % din deșeurile sale municipale până în 2025, prelungirea în cauză se consideră anulată automat.

Dacă se acordă prelungirea menționată la primul paragraf, dar statul membru nu pregătește pentru reutilizare și nu reciclează cel puțin 50 % din deșeurile sale municipale până în 2025, prelungirea în cauză se consideră anulată automat.

Amendamentul 172

Amendamentul 172

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 10 – litera e

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 10 – litera e

Directiva 2008/98/CE

Articolul 11 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Un stat membru poate solicita o perioadă suplimentară de cinci ani pentru a realiza obiectivul menționat la alineatul (2) litera (d) dacă îndeplinește următoarele condiții: |
| | (a) | respectă condițiile prevăzute la alineatul (3) primul paragraf literele (a) și (b); și |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3a.
     
  Un stat membru poate solicita o perioadă suplimentară de cinci ani pentru a realiza obiectivul menționat la alineatul (2) litera (d) dacă îndeplinește următoarele condiții:

(a)

respectă condițiile prevăzute la alineatul (3) primul paragraf literele (a) și (b); și

respectă condițiile prevăzute la alineatul (3) primul paragraf literele (a) și (b); și

| (b) | nu se află pe lista statelor membre care riscă să nu-și îndeplinească obiectivul privind pregătirea pentru reutilizare și reciclarea a cel puțin 60 % din deșeurile lor municipale până în 2030, stabilit în temeiul articolului 11b alineatul (2) litera (b). |
| --- | --- |

(b)

nu se află pe lista statelor membre care riscă să nu-și îndeplinească obiectivul privind pregătirea pentru reutilizare și reciclarea a cel puțin 60 % din deșeurile lor municipale până în 2030, stabilit în temeiul articolului 11b alineatul (2) litera (b).

nu se află pe lista statelor membre care riscă să nu-și îndeplinească obiectivul privind pregătirea pentru reutilizare și reciclarea a cel puțin 60 % din deșeurile lor municipale până în 2030, stabilit în temeiul articolului 11b alineatul (2) litera (b).

Pentru a solicita prelungirea menționată la prezentul articol primul paragraf, un stat membru transmite Comisiei solicitarea sa în conformitate cu alineatul (3) de la prezentul articol cu cel puțin 24 de luni înainte de expirarea termenului prevăzut la prezentul articol alineatul (2) litera (c), dar nu înainte de publicarea raportului menționat la articolul 11b referitor la îndeplinirea obiectivului stabilit la prezentul alineat.

Pentru a solicita prelungirea menționată la prezentul articol primul paragraf, un stat membru transmite Comisiei solicitarea sa în conformitate cu alineatul (3) de la prezentul articol cu cel puțin 24 de luni înainte de expirarea termenului prevăzut la prezentul articol alineatul (2) litera (c), dar nu înainte de publicarea raportului menționat la articolul 11b referitor la îndeplinirea obiectivului stabilit la prezentul alineat.

Dacă se acordă această prelungire, dar statul membru nu pregătește pentru reutilizare și nu reciclează cel puțin 60 % din deșeurile sale municipale până în 2030, prelungirea în cauză se consideră anulată automat.

Dacă se acordă această prelungire, dar statul membru nu pregătește pentru reutilizare și nu reciclează cel puțin 60 % din deșeurile sale municipale până în 2030, prelungirea în cauză se consideră anulată automat.

Amendamentul 173

Amendamentul 173

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 10 – litera e

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 10 – litera e

Directiva 2008/98/CE

Articolul 11 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   Până cel târziu la data de 31 decembrie 2024, Comisia examinează obiectivul prevăzut la alineatul (2) litera (d) în vederea majorării acestuia
  și a luării
  în considerare
  a stabilirii unor obiective pentru alte fluxuri
  de
  deșeuri
  . În acest scop, Comisia transmite un raport Parlamentului European și Consiliului, însoțit, după caz, de o propunere. | 4.   Până cel târziu la data de 31 decembrie 2024, Comisia examinează obiectivul prevăzut la alineatul (2) litera (d) în vederea majorării acestuia
  , luând
  în considerare
  cele mai bune practici și măsuri utilizate
  de
  statele membre pentru atingerea acestui obiectiv
  . În acest scop, Comisia transmite un raport Parlamentului European și Consiliului, însoțit, după caz, de o propunere. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   Până cel târziu la data de 31 decembrie 2024, Comisia examinează obiectivul prevăzut la alineatul (2) litera (d) în vederea majorării acestuia
  și a luării
  în considerare
  a stabilirii unor obiective pentru alte fluxuri
  de
  deșeuri
  . În acest scop, Comisia transmite un raport Parlamentului European și Consiliului, însoțit, după caz, de o propunere.

4.   Până cel târziu la data de 31 decembrie 2024, Comisia examinează obiectivul prevăzut la alineatul (2) litera (d) în vederea majorării acestuia
  , luând
  în considerare
  cele mai bune practici și măsuri utilizate
  de
  statele membre pentru atingerea acestui obiectiv
  . În acest scop, Comisia transmite un raport Parlamentului European și Consiliului, însoțit, după caz, de o propunere.

Amendamentul 174

Amendamentul 174

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 10 – litera e

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 10 – litera e

Directiva 2008/98/CE

Articolul 11 – alineatul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Comisia examinează posibilitatea stabilirii unor obiective pentru pregătirea în vederea reutilizării și reciclare, care să se aplice deșeurilor comerciale, deșeurilor industriale nepericuloase și altor fluxuri de deșeuri și care să fie îndeplinite până în 2025 și 2030. În acest scop, Comisia elaborează, până la 31 decembrie 2018, un raport, însoțit de o propunere legislativă, după caz, pe care le transmite Parlamentului European și Consiliului. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4a.
     
  Comisia examinează posibilitatea stabilirii unor obiective pentru pregătirea în vederea reutilizării și reciclare, care să se aplice deșeurilor comerciale, deșeurilor industriale nepericuloase și altor fluxuri de deșeuri și care să fie îndeplinite până în 2025 și 2030. În acest scop, Comisia elaborează, până la 31 decembrie 2018, un raport, însoțit de o propunere legislativă, după caz, pe care le transmite Parlamentului European și Consiliului.

Amendamentul 175

Amendamentul 175

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 10 – litera e

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 10 – litera e

Directiva 2008/98/CE

Articolul 11 – alineatul 4 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 4b.
     
  Comisia ia în considerare posibilitatea stabilirii unor obiective pentru pregătirea în vederea reutilizării și reciclare, care să se aplice deșeurilor provenite din activități de construcție și demolări și care să fie îndeplinite până în 2025 și 2030. În acest scop, Comisia elaborează, până la 31 decembrie 2018, un raport, însoțit de o propunere legislativă, după caz, pe care le transmite Parlamentului European și Consiliului. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4b.
     
  Comisia ia în considerare posibilitatea stabilirii unor obiective pentru pregătirea în vederea reutilizării și reciclare, care să se aplice deșeurilor provenite din activități de construcție și demolări și care să fie îndeplinite până în 2025 și 2030. În acest scop, Comisia elaborează, până la 31 decembrie 2018, un raport, însoțit de o propunere legislativă, după caz, pe care le transmite Parlamentului European și Consiliului.

Amendamentul 176

Amendamentul 176

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 11

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 11

Directiva 2008/98/CE

Articolul 11 a – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Pentru a calcula dacă s-au îndeplinit obiectivele prevăzute la articolul 11 alineatul (2) literele (c) și (d) și la articolul 11 alineatul (3), | 1.   Pentru a calcula dacă s-au îndeplinit obiectivele prevăzute la articolul 11 alineatul (2) literele (c) și (d) și la articolul 11 alineatul (3), |
| (a) | greutatea deșeurilor municipale reciclate
  se consideră a fi
  greutatea deșeurilor care intră
  în procesul
  de reciclare final; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Pentru a calcula dacă s-au îndeplinit obiectivele prevăzute la articolul 11 alineatul (2) literele (c) și (d) și la articolul 11 alineatul (3),

1.   Pentru a calcula dacă s-au îndeplinit obiectivele prevăzute la articolul 11 alineatul (2) literele (c) și (d) și la articolul 11 alineatul (3),

(a)

greutatea deșeurilor municipale reciclate
  se consideră a fi
  greutatea deșeurilor care intră
  în procesul
  de reciclare final;

se consideră a fi

în procesul

| (a) | greutatea deșeurilor municipale reciclate
  este calculată ca fiind
  greutatea deșeurilor care intră
  într-un proces
  de reciclare final
  într-un anumit an
  ; |
| --- | --- |

(a)

greutatea deșeurilor municipale reciclate
  este calculată ca fiind
  greutatea deșeurilor care intră
  într-un proces
  de reciclare final
  într-un anumit an
  ;

este calculată ca fiind

într-un proces

într-un anumit an

| (b) | greutatea deșeurilor municipale pregătite pentru reutilizare
  se consideră a fi
  greutatea deșeurilor municipale care au fost valorificate sau colectate de către un operator recunoscut care se ocupă de pregătirea pentru reutilizare și care au fost supuse tuturor operațiunilor necesare de verificare, curățare și reparare astfel încât reutilizarea să nu necesite nicio operațiune suplimentară de sortare sau pretratare; |
| --- | --- |

(b)

greutatea deșeurilor municipale pregătite pentru reutilizare
  se consideră a fi
  greutatea deșeurilor municipale care au fost valorificate sau colectate de către un operator recunoscut care se ocupă de pregătirea pentru reutilizare și care au fost supuse tuturor operațiunilor necesare de verificare, curățare și reparare astfel încât reutilizarea să nu necesite nicio operațiune suplimentară de sortare sau pretratare;

se consideră a fi

| (b) | greutatea deșeurilor municipale pregătite pentru reutilizare
  este calculată ca fiind
  greutatea deșeurilor municipale care au fost valorificate sau colectate
  într-un anumit an
  de către un operator recunoscut care se ocupă de pregătirea pentru reutilizare și care au fost supuse tuturor operațiunilor necesare de verificare, curățare și reparare astfel încât reutilizarea să nu necesite nicio operațiune suplimentară de sortare sau pretratare. |
| --- | --- |

(b)

greutatea deșeurilor municipale pregătite pentru reutilizare
  este calculată ca fiind
  greutatea deșeurilor municipale care au fost valorificate sau colectate
  într-un anumit an
  de către un operator recunoscut care se ocupă de pregătirea pentru reutilizare și care au fost supuse tuturor operațiunilor necesare de verificare, curățare și reparare astfel încât reutilizarea să nu necesite nicio operațiune suplimentară de sortare sau pretratare.

este calculată ca fiind

într-un anumit an

| (c) | statele membre pot include produse și componente pregătite pentru reutilizare de către operatori recunoscuți care se ocupă de pregătirea pentru reutilizare sau de către scheme recunoscute de returnare a garanției. În vederea calculării ratei ajustate a deșeurilor municipale pregătite pentru reutilizare și reciclate ținând cont de greutatea produselor și a componentelor pregătite pentru reutilizare, statele membre utilizează date verificate provenind de la operatori și aplică formula prevăzută în anexa VI. |
| --- | --- |

(c)

statele membre pot include produse și componente pregătite pentru reutilizare de către operatori recunoscuți care se ocupă de pregătirea pentru reutilizare sau de către scheme recunoscute de returnare a garanției. În vederea calculării ratei ajustate a deșeurilor municipale pregătite pentru reutilizare și reciclate ținând cont de greutatea produselor și a componentelor pregătite pentru reutilizare, statele membre utilizează date verificate provenind de la operatori și aplică formula prevăzută în anexa VI.

statele membre pot include produse și componente pregătite pentru reutilizare de către operatori recunoscuți care se ocupă de pregătirea pentru reutilizare sau de către scheme recunoscute de returnare a garanției. În vederea calculării ratei ajustate a deșeurilor municipale pregătite pentru reutilizare și reciclate ținând cont de greutatea produselor și a componentelor pregătite pentru reutilizare, statele membre utilizează date verificate provenind de la operatori și aplică formula prevăzută în anexa VI.

Amendamentul 177

Amendamentul 177

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 11

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 11

Directiva 2008/98/CE

Articolul 11 a – alineatul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Până la 31 decembrie 2018, Comisia solicită organizațiilor de standardizare europene să elaboreze standarde europene de calitate pentru deșeurile care intră în procesul de reciclare finală și pentru materiile prime secundare, în special pentru plastic, pe baza celor mai bune practici disponibile. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1a.
     
  Până la 31 decembrie 2018, Comisia solicită organizațiilor de standardizare europene să elaboreze standarde europene de calitate pentru deșeurile care intră în procesul de reciclare finală și pentru materiile prime secundare, în special pentru plastic, pe baza celor mai bune practici disponibile.

Amendamentul 178

Amendamentul 178

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 11

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 11

Directiva 2008/98/CE

Articolul 11 a – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   În vederea asigurării unor condiții armonizate pentru aplicarea alineatului (1) literele
  (b)
  și
  (c) și a anexei VI
  , Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 38a care stabilesc cerințe minime de calitate și cerințe operaționale minime pentru determinarea operatorilor recunoscuți care se ocupă de pregătirea pentru reutilizare
  și
  a schemelor recunoscute de returnare a garanției, inclusiv norme specifice privind colectarea
  de date
  , verificarea și raportarea. | 2.   În vederea asigurării unor condiții armonizate pentru aplicarea alineatului (1) literele
  (a)
  și
  (b)
  , Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 38a, care stabilesc cerințe minime de calitate și cerințe operaționale minime pentru determinarea operatorilor recunoscuți care se ocupă de pregătirea pentru reutilizare, a schemelor recunoscute de returnare a garanției
  și a operatorilor care se ocupă de reciclarea finală
  , inclusiv norme specifice privind colectarea
  , trasabilitatea
  , verificarea și raportarea. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   În vederea asigurării unor condiții armonizate pentru aplicarea alineatului (1) literele
  (b)
  și
  (c) și a anexei VI
  , Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 38a care stabilesc cerințe minime de calitate și cerințe operaționale minime pentru determinarea operatorilor recunoscuți care se ocupă de pregătirea pentru reutilizare
  și
  a schemelor recunoscute de returnare a garanției, inclusiv norme specifice privind colectarea
  de date
  , verificarea și raportarea.

2.   În vederea asigurării unor condiții armonizate pentru aplicarea alineatului (1) literele
  (a)
  și
  (b)
  , Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 38a, care stabilesc cerințe minime de calitate și cerințe operaționale minime pentru determinarea operatorilor recunoscuți care se ocupă de pregătirea pentru reutilizare, a schemelor recunoscute de returnare a garanției
  și a operatorilor care se ocupă de reciclarea finală
  , inclusiv norme specifice privind colectarea
  , trasabilitatea
  , verificarea și raportarea.

Amendamentul 179

Amendamentul 179

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 11

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 11

Directiva 2008/98/CE

Articolul 11 a – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   
  Prin derogare de la alineatul (1), greutatea deșeurilor care rezultă din orice operațiune de sortare poate fi raportată ca fiind greutatea deșeurilor municipale reciclate cu condiția ca: | 3.   
  Statele membre se asigură că se păstrează evidența privind greutatea produselor și materialelor atunci când acestea ies (rezultatul) din instalația de valorificare sau de reciclare/pregătire pentru reutilizare. |
| (a) | deșeurile rezultate respective să fie trimise către un proces de reciclare final; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   
  Prin derogare de la alineatul (1), greutatea deșeurilor care rezultă din orice operațiune de sortare poate fi raportată ca fiind greutatea deșeurilor municipale reciclate cu condiția ca:

3.   
  Statele membre se asigură că se păstrează evidența privind greutatea produselor și materialelor atunci când acestea ies (rezultatul) din instalația de valorificare sau de reciclare/pregătire pentru reutilizare.

(a)

deșeurile rezultate respective să fie trimise către un proces de reciclare final;

deșeurile rezultate respective să fie trimise către un proces de reciclare final;

| (b) | greutatea materialelor sau a substanțelor care nu sunt supuse unui proces de reciclare final și care sunt eliminate sau valorificate energetic să rămână sub 10 % din greutatea totală care urmează să fie raportată ca reciclată. |
| --- | --- |

(b)

greutatea materialelor sau a substanțelor care nu sunt supuse unui proces de reciclare final și care sunt eliminate sau valorificate energetic să rămână sub 10 % din greutatea totală care urmează să fie raportată ca reciclată.

greutatea materialelor sau a substanțelor care nu sunt supuse unui proces de reciclare final și care sunt eliminate sau valorificate energetic să rămână sub 10 % din greutatea totală care urmează să fie raportată ca reciclată.

Amendamentul 180

Amendamentul 180

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 11

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 11

Directiva 2008/98/CE

Articolul 11 a – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   Statele membre instituie un sistem eficace de control al calității și de trasabilitate a deșeurilor municipale pentru a asigura
  îndeplinirea condițiilor
  prevăzute la alineatul
  (3) literele (a) și (b
  ). Sistemul poate consta fie în registre electronice înființate în temeiul articolului 35 alineatul (4), fie în specificații tehnice pentru cerințele de calitate aplicabile deșeurilor triate, fie în orice măsuri echivalente care să asigure fiabilitatea și exactitatea datelor colectate privind deșeurile reciclate. | 4.   
  În conformitate cu alineatul (2),
  statele membre instituie un sistem eficace de control al calității și de trasabilitate a deșeurilor municipale pentru a asigura
  respectarea normelor
  prevăzute la alineatul
  (1)
  . Sistemul poate consta fie în registre electronice înființate în temeiul articolului 35 alineatul (4), fie în specificații tehnice pentru cerințele de calitate aplicabile deșeurilor triate, fie în orice măsuri echivalente care să asigure fiabilitatea și exactitatea datelor colectate privind deșeurile reciclate.
  Statele membre informează Comisia cu privire la metoda aleasă pentru controlul calității și trasabilitate. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   Statele membre instituie un sistem eficace de control al calității și de trasabilitate a deșeurilor municipale pentru a asigura
  îndeplinirea condițiilor
  prevăzute la alineatul
  (3) literele (a) și (b
  ). Sistemul poate consta fie în registre electronice înființate în temeiul articolului 35 alineatul (4), fie în specificații tehnice pentru cerințele de calitate aplicabile deșeurilor triate, fie în orice măsuri echivalente care să asigure fiabilitatea și exactitatea datelor colectate privind deșeurile reciclate.

4.   
  În conformitate cu alineatul (2),
  statele membre instituie un sistem eficace de control al calității și de trasabilitate a deșeurilor municipale pentru a asigura
  respectarea normelor
  prevăzute la alineatul
  (1)
  . Sistemul poate consta fie în registre electronice înființate în temeiul articolului 35 alineatul (4), fie în specificații tehnice pentru cerințele de calitate aplicabile deșeurilor triate, fie în orice măsuri echivalente care să asigure fiabilitatea și exactitatea datelor colectate privind deșeurile reciclate.
  Statele membre informează Comisia cu privire la metoda aleasă pentru controlul calității și trasabilitate.

Amendamentul 181

Amendamentul 181

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 11

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 11

Directiva 2008/98/CE

Articolul 11 a – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.   Pentru a calcula dacă s-au realizat obiectivele prevăzute la articolul 11 alineatul (2) literele (c) și (d) și la articolul 11 alineatul (3), statele membre pot lua în considerare reciclarea metalelor realizată în cadrul procesului de incinerare proporțional cu rata deșeurilor municipale incinerate, cu condiția ca metalele reciclate să îndeplinească anumite cerințe de calitate. | 5.   Pentru a calcula dacă s-au realizat obiectivele prevăzute la articolul 11 alineatul (2) literele (c) și (d) și la articolul 11 alineatul (3),
  după ce Comisia a adoptat actul delegat menționat la alineatul (6) din prezentul articol,
  statele membre pot lua în considerare reciclarea metalelor realizată în cadrul procesului de incinerare
  sau coincinerare,
  proporțional cu rata deșeurilor municipale incinerate
  sau coincinerate
  , cu condiția ca metalele reciclate să îndeplinească anumite cerințe de calitate
  și ca deșeurile să fi fost sortate înainte de a fi incinerate sau ca obligația de a institui sisteme de colectare separată a hârtiei, metalului, plasticului, sticlei și deșeurilor biologice să fi fost respectată
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5.   Pentru a calcula dacă s-au realizat obiectivele prevăzute la articolul 11 alineatul (2) literele (c) și (d) și la articolul 11 alineatul (3), statele membre pot lua în considerare reciclarea metalelor realizată în cadrul procesului de incinerare proporțional cu rata deșeurilor municipale incinerate, cu condiția ca metalele reciclate să îndeplinească anumite cerințe de calitate.

5.   Pentru a calcula dacă s-au realizat obiectivele prevăzute la articolul 11 alineatul (2) literele (c) și (d) și la articolul 11 alineatul (3),
  după ce Comisia a adoptat actul delegat menționat la alineatul (6) din prezentul articol,
  statele membre pot lua în considerare reciclarea metalelor realizată în cadrul procesului de incinerare
  sau coincinerare,
  proporțional cu rata deșeurilor municipale incinerate
  sau coincinerate
  , cu condiția ca metalele reciclate să îndeplinească anumite cerințe de calitate
  și ca deșeurile să fi fost sortate înainte de a fi incinerate sau ca obligația de a institui sisteme de colectare separată a hârtiei, metalului, plasticului, sticlei și deșeurilor biologice să fi fost respectată
  .

Amendamentul 182

Amendamentul 182

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 11

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 11

Directiva 2008/98/CE

Articolul 11 a – alineatul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 6.   În vederea asigurării unor condiții armonizate pentru aplicarea alineatului (5), Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 38a care stabilesc o metodologie comună privind calcularea greutății metalelor ce au fost reciclate în cadrul procesului de incinerare, inclusiv criteriile de calitate pentru metalele reciclate. | 6.   În vederea asigurării unor condiții armonizate pentru aplicarea alineatului (5), Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 38a, care stabilesc o metodologie comună privind calcularea greutății metalelor ce au fost reciclate în cadrul procesului de incinerare
  sau de coincinerare
  , inclusiv criteriile de calitate pentru metalele reciclate. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

6.   În vederea asigurării unor condiții armonizate pentru aplicarea alineatului (5), Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 38a care stabilesc o metodologie comună privind calcularea greutății metalelor ce au fost reciclate în cadrul procesului de incinerare, inclusiv criteriile de calitate pentru metalele reciclate.

6.   În vederea asigurării unor condiții armonizate pentru aplicarea alineatului (5), Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 38a, care stabilesc o metodologie comună privind calcularea greutății metalelor ce au fost reciclate în cadrul procesului de incinerare
  sau de coincinerare
  , inclusiv criteriile de calitate pentru metalele reciclate.

Amendamentul 183

Amendamentul 183

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12

Directiva 2008/98/CE

Articolul 11 b – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Comisia, în cooperare cu Agenția Europeană de Mediu, elaborează rapoarte privind progresele înregistrate în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor prevăzute la articolul 11 alineatul (2) literele (c) și (d) și la articolul
  11
  alineatul (
  3
  ) cel târziu cu trei ani înainte de expirarea fiecărui termen prevăzut în dispozițiile respective. | 1.   Comisia, în cooperare cu Agenția Europeană de Mediu, elaborează rapoarte privind progresele înregistrate în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor prevăzute la articolul 11 alineatul (2) literele (c) și (d)
  , la articolul 11 alineatul (3)
  și la articolul
  21
  alineatul
  (1a),
  cel târziu cu trei ani înainte de expirarea fiecărui termen prevăzut în dispozițiile respective. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Comisia, în cooperare cu Agenția Europeană de Mediu, elaborează rapoarte privind progresele înregistrate în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor prevăzute la articolul 11 alineatul (2) literele (c) și (d) și la articolul
  11
  alineatul (
  3
  ) cel târziu cu trei ani înainte de expirarea fiecărui termen prevăzut în dispozițiile respective.

1.   Comisia, în cooperare cu Agenția Europeană de Mediu, elaborează rapoarte privind progresele înregistrate în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor prevăzute la articolul 11 alineatul (2) literele (c) și (d)
  , la articolul 11 alineatul (3)
  și la articolul
  21
  alineatul
  (1a),
  cel târziu cu trei ani înainte de expirarea fiecărui termen prevăzut în dispozițiile respective.

Amendamentul 184

Amendamentul 184

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12

Directiva 2008/98/CE

Articolul 11 b – alineatul 2 – litera b a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ba) | exemple de bune practici utilizate în Uniune și care ar putea oferi orientări pentru a se avansa spre atingerea obiectivelor. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ba)

exemple de bune practici utilizate în Uniune și care ar putea oferi orientări pentru a se avansa spre atingerea obiectivelor.

exemple de bune practici utilizate în Uniune și care ar putea oferi orientări pentru a se avansa spre atingerea obiectivelor.

Amendamentul 185

Amendamentul 185

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12

Directiva 2008/98/CE

Articolul 11 b – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  După caz, rapoartele menționate la alineatul (1) abordează punerea în aplicare a altor cerințe din prezenta directivă, cum ar fi previziunile privind îndeplinirea obiectivelor cuprinse în programele de prevenire a generării deșeurilor menționate la articolul 29 și procentul și cantitatea pe cap de locuitor de deșeuri municipale care este eliminată sau supusă valorificării energetice. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2a.
     
  După caz, rapoartele menționate la alineatul (1) abordează punerea în aplicare a altor cerințe din prezenta directivă, cum ar fi previziunile privind îndeplinirea obiectivelor cuprinse în programele de prevenire a generării deșeurilor menționate la articolul 29 și procentul și cantitatea pe cap de locuitor de deșeuri municipale care este eliminată sau supusă valorificării energetice.

Amendamentul 186

Amendamentul 186

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 a (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 a (nou)

Directiva 2008/98/CE

Articolul 12 – alineatul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (12a) | La articolul 12, se adaugă următorul alineat:




  „1a.
     
  Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că, până în 2030, volumul deșeurilor municipale eliminate este redus la maxim 10 % din volumul total al deșeurilor municipale generate.”; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(12a)

(12a)

La articolul 12, se adaugă următorul alineat:

„1a.
     
  Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că, până în 2030, volumul deșeurilor municipale eliminate este redus la maxim 10 % din volumul total al deșeurilor municipale generate.”;

Amendamentul 187

Amendamentul 187

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 b (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 b (nou)

Directiva 2008/98/CE

Articolul 12 – alineatul 1 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (12b) | La articolul 12, se adaugă următorul alineat:




  „1b.
     
  Comisia revizuiește operațiunile de eliminare enumerate în anexa I. În lumina acestei revizuiri, Comisia adoptă acte delegate de completare a prezentei directive, stabilind criterii tehnice și proceduri operaționale pentru operațiunile de eliminare D2, D3, D4, D6, D7 și D12. După caz, aceste acte delegate stabilesc interzicerea operațiunilor de eliminare care nu îndeplinesc cerințele stabilite la articolul 13.”; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(12b)

(12b)

La articolul 12, se adaugă următorul alineat:

„1b.
     
  Comisia revizuiește operațiunile de eliminare enumerate în anexa I. În lumina acestei revizuiri, Comisia adoptă acte delegate de completare a prezentei directive, stabilind criterii tehnice și proceduri operaționale pentru operațiunile de eliminare D2, D3, D4, D6, D7 și D12. După caz, aceste acte delegate stabilesc interzicerea operațiunilor de eliminare care nu îndeplinesc cerințele stabilite la articolul 13.”;

Amendamentul 188

Amendamentul 188

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 c (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 c (nou)

Directiva 2008/98/CE

Articolul 12 – alineatul 1 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (12c) | La articolul 12, se adaugă următorul alineat:




  „1c.
     
  Statele membre iau măsuri specifice pentru a preveni eliminarea directă și indirectă a deșeurilor în mediul marin. Statele membre raportează Comisiei măsurile instituite pentru punerea în aplicare a prezentului alineat la optsprezece luni de la intrarea în vigoare a prezentei directive și la fiecare doi ani de la data respectivă. Comisia publică un raport bienal pe baza informațiilor furnizate în termen de șase luni.




  Comisia adoptă acte de punere în aplicare pentru a stabili modalitățile și indicatorii pentru punerea în aplicare a prezentului alineat. Aceste acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura menționată la articolul 39 alineatul (2).”; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(12c)

(12c)

La articolul 12, se adaugă următorul alineat:

„1c.
     
  Statele membre iau măsuri specifice pentru a preveni eliminarea directă și indirectă a deșeurilor în mediul marin. Statele membre raportează Comisiei măsurile instituite pentru punerea în aplicare a prezentului alineat la optsprezece luni de la intrarea în vigoare a prezentei directive și la fiecare doi ani de la data respectivă. Comisia publică un raport bienal pe baza informațiilor furnizate în termen de șase luni.

Comisia adoptă acte de punere în aplicare pentru a stabili modalitățile și indicatorii pentru punerea în aplicare a prezentului alineat. Aceste acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura menționată la articolul 39 alineatul (2).”;

Amendamentul 189

Amendamentul 189

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 –paragraful 1 – punctul 12 d (nou)

Articolul 1 –paragraful 1 – punctul 12 d (nou)

Directiva 2008/98/CE

Articolul 15 – alineatul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (12d) | La articolul 15, se adaugă următorul alineat:




  „4a.
     
  În conformitate cu Directiva 2014/24/UE, statele membre pot lua măsuri pentru a se asigura că procedura de selecție pentru operatorii care se ocupă cu gestionarea deșeurilor, desfășurată de autoritățile locale și de organizațiile care pun în aplicare răspunderea extinsă a producătorului în numele unui producător de produse, conține clauze sociale cu scopul de a sprijini rolul întreprinderilor și platformelor sociale și de solidaritate.”; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(12d)

(12d)

La articolul 15, se adaugă următorul alineat:

„4a.
     
  În conformitate cu Directiva 2014/24/UE, statele membre pot lua măsuri pentru a se asigura că procedura de selecție pentru operatorii care se ocupă cu gestionarea deșeurilor, desfășurată de autoritățile locale și de organizațiile care pun în aplicare răspunderea extinsă a producătorului în numele unui producător de produse, conține clauze sociale cu scopul de a sprijini rolul întreprinderilor și platformelor sociale și de solidaritate.”;

Amendamentul 190

Amendamentul 190

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 e (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 e (nou)

Directiva 2008/98/CE

Articolul 18 – alineatul 3

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (12e) | La articolul 18, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(12e)

(12e)

La articolul 18, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

3.   În cazul în care deșeurile periculoase au fost amestecate într-un mod diferit de cel prevăzut la alineatul (1),
  separarea
  se
  efectuează dacă este posibil și necesar
  ,
  pe baza unor criterii tehnice și economice de fezabilitate, pentru a respecta dispozițiile articolului 13
  .

| | „3.   În cazul în care deșeurile periculoase au fost amestecate într-un mod diferit de cel prevăzut la alineatul (1),
  statele membre
  se
  asigură, fără a aduce atingere articolului 36
  ,
  că se efectuează separarea dacă este fezabilă din punct de vedere tehnic
  .


  În cazul în care separarea nu este fezabilă din punct de vedere tehnic, deșeurile amestecate sunt tratate într-o instalație autorizată pentru tratarea respectivului amestec, precum și a componentelor individuale ale amestecului.”; |
| --- | --- |

„3.   În cazul în care deșeurile periculoase au fost amestecate într-un mod diferit de cel prevăzut la alineatul (1),
  statele membre
  se
  asigură, fără a aduce atingere articolului 36
  ,
  că se efectuează separarea dacă este fezabilă din punct de vedere tehnic
  .

În cazul în care separarea nu este fezabilă din punct de vedere tehnic, deșeurile amestecate sunt tratate într-o instalație autorizată pentru tratarea respectivului amestec, precum și a componentelor individuale ale amestecului.”;

Amendamentul 191

Amendamentul 191

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 f (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 f (nou)

Directiva 2008/98/CE

Articolul 20 – paragraful 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (12f) | La articolul 20, se introduce următorul paragraf:



  „Până la 1 ianuarie 2020, statele membre stabilesc sisteme separate de colectare și recepționare pentru deșeurile periculoase provenind din gospodării private, pentru a garanta că deșeurile periculoase sunt tratate în mod corect și nu contaminează alte fluxuri de deșeuri municipale.”; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(12f)

(12f)

La articolul 20, se introduce următorul paragraf:

„Până la 1 ianuarie 2020, statele membre stabilesc sisteme separate de colectare și recepționare pentru deșeurile periculoase provenind din gospodării private, pentru a garanta că deșeurile periculoase sunt tratate în mod corect și nu contaminează alte fluxuri de deșeuri municipale.”;

„Până la 1 ianuarie 2020, statele membre stabilesc sisteme separate de colectare și recepționare pentru deșeurile periculoase provenind din gospodării private, pentru a garanta că deșeurile periculoase sunt tratate în mod corect și nu contaminează alte fluxuri de deșeuri municipale.”;

Amendamentul 192

Amendamentul 192

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 g (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 g (nou)

Directiva 2008/98/CE

Articolul 20 – paragraful 1 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (12 g) | La articolul 20, se introduce următorul paragraf:



  „Până la ... [18 luni de la data intrării în vigoare a prezentei directive], Comisia elaborează orientări pentru a oferi asistență statelor membre și a facilita colectarea și gestionarea în siguranță a deșeurilor periculoase provenind din gospodării.”; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(12 g)

(12 g)

La articolul 20, se introduce următorul paragraf:

„Până la ... [18 luni de la data intrării în vigoare a prezentei directive], Comisia elaborează orientări pentru a oferi asistență statelor membre și a facilita colectarea și gestionarea în siguranță a deșeurilor periculoase provenind din gospodării.”;

„Până la ... [18 luni de la data intrării în vigoare a prezentei directive], Comisia elaborează orientări pentru a oferi asistență statelor membre și a facilita colectarea și gestionarea în siguranță a deșeurilor periculoase provenind din gospodării.”;

Amendamentul 193

Amendamentul 193

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 h (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 h (nou)

Directiva 2008/98/CE

Articolul 21 – alineatul 1 – litera a

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (12h) | La articolul 21 alineatul (1), litera (a) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(12h)

(12h)

La articolul 21 alineatul (1), litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

| (a) | uleiurile uzate sunt colectate separat în cazul în care acest lucru este posibil din punct de vedere tehnic; |
| --- | --- |

(a)

uleiurile uzate sunt colectate separat în cazul în care acest lucru este posibil din punct de vedere tehnic;

| | „(a) | uleiurile uzate sunt colectate separat;”; |
| --- | --- | --- |

„(a)

uleiurile uzate sunt colectate separat;”;

Amendamentul 194

Amendamentul 194

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 i (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 i (nou)

Directiva 2008/98/CE

Articolul 21 – alineatul 1 – litera c

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (12i) | La articolul 21 alineatul (1), litera (c) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(12i)

(12i)

La articolul 21 alineatul (1), litera (c) se înlocuiește cu următorul text:

| (c) | în cazul în care acest lucru este posibil din punct de vedere tehnic și viabil din punct de vedere economic, uleiurile
  uzate prezentând caracteristici diferite nu se amestecă, iar uleiurile uzate nu se amestecă cu alte tipuri de deșeuri sau substanțe dacă o astfel de amestecare împiedică
  tratarea
  lor. |
| --- | --- |

(c)

în cazul în care acest lucru este posibil din punct de vedere tehnic și viabil din punct de vedere economic, uleiurile
  uzate prezentând caracteristici diferite nu se amestecă, iar uleiurile uzate nu se amestecă cu alte tipuri de deșeuri sau substanțe dacă o astfel de amestecare împiedică
  tratarea
  lor.

în cazul în care acest lucru este posibil din punct de vedere tehnic și viabil din punct de vedere economic, uleiurile

tratarea

| | „(c) | uleiurile
  uzate prezentând caracteristici diferite nu se amestecă, iar uleiurile uzate nu se amestecă cu alte tipuri de deșeuri sau substanțe dacă o astfel de amestecare împiedică
  regenerarea
  lor.”; |
| --- | --- | --- |

„(c)

uleiurile
  uzate prezentând caracteristici diferite nu se amestecă, iar uleiurile uzate nu se amestecă cu alte tipuri de deșeuri sau substanțe dacă o astfel de amestecare împiedică
  regenerarea
  lor.”;

uleiurile

regenerarea

Amendamentul 195

Amendamentul 195

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 j (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 j (nou)

Directiva 2008/98/CE

Articolul 21 – alineatul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (12j) | La articolul 21, se introduce următorul alineat:




  „1a.
     
  Statele membre iau măsurile necesare menite să asigure că, până în 2025, regenerarea uleiurilor uzate crește cu minim 85 % din uleiurile uzate generate.




  Uleiurile uzate trimise într-un alt stat membru în scopul regenerării în acel alt stat membru pot fi luate în considerare pentru atingerea obiectivului numai de către statul membru în care au fost colectate uleiurile uzate în cauză și numai dacă se respectă cerințele relevante din Regulamentul (CE) nr. 1013/2006 referitoare la transferurile transfrontaliere de deșeuri periculoase.




  Uleiurile uzate exportate din Uniune în scopul regenerării, pregătirii pentru reutilizare sau reciclării sunt luate în considerare pentru atingerea obiectivului numai de către statul membru în care au fost colectate dacă, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1013/2006, exportatorul poate demonstra că transferul de deșeuri respectă cerințele regulamentului menționat și că tratamentul de regenerare a uleiurilor uzate din afara Uniunii a avut loc în condiții care sunt echivalente cu cerințele legislației relevante a Uniunii din domeniul mediului.”; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(12j)

(12j)

La articolul 21, se introduce următorul alineat:

„1a.
     
  Statele membre iau măsurile necesare menite să asigure că, până în 2025, regenerarea uleiurilor uzate crește cu minim 85 % din uleiurile uzate generate.

Uleiurile uzate trimise într-un alt stat membru în scopul regenerării în acel alt stat membru pot fi luate în considerare pentru atingerea obiectivului numai de către statul membru în care au fost colectate uleiurile uzate în cauză și numai dacă se respectă cerințele relevante din Regulamentul (CE) nr. 1013/2006 referitoare la transferurile transfrontaliere de deșeuri periculoase.

Uleiurile uzate exportate din Uniune în scopul regenerării, pregătirii pentru reutilizare sau reciclării sunt luate în considerare pentru atingerea obiectivului numai de către statul membru în care au fost colectate dacă, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1013/2006, exportatorul poate demonstra că transferul de deșeuri respectă cerințele regulamentului menționat și că tratamentul de regenerare a uleiurilor uzate din afara Uniunii a avut loc în condiții care sunt echivalente cu cerințele legislației relevante a Uniunii din domeniul mediului.”;

Amendamentul 196

Amendamentul 196

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 k (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 k (nou)

Directiva 2008/98/CE

Articolul 21 – alineatul 2

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (12k) | La articolul 21, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(12k)

(12k)

La articolul 21, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

2.   
  În scopul colectării separate a uleiurilor uzate
  și
  al tratării lor corespunzătoare
  , statele membre pot, conform condițiilor lor naționale, să aplice măsuri suplimentare, cum ar fi cerințe tehnice, responsabilitatea producătorilor, instrumente economice sau acorduri voluntare.

| | „2.   
  Pentru a respecta obligațiile stabilite la alineatele (1)
  și
  (1a)
  , statele membre pot, conform condițiilor lor naționale, să aplice măsuri suplimentare, cum ar fi cerințe tehnice, responsabilitatea producătorilor, instrumente economice sau acorduri voluntare.”; |
| --- | --- |

„2.   
  Pentru a respecta obligațiile stabilite la alineatele (1)
  și
  (1a)
  , statele membre pot, conform condițiilor lor naționale, să aplice măsuri suplimentare, cum ar fi cerințe tehnice, responsabilitatea producătorilor, instrumente economice sau acorduri voluntare.”;

Amendamentul 197

Amendamentul 197

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 l (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 l (nou)

Directiva 2008/98/CE

Articolul 21 – alineatul 3

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (12l) | La articolul 21, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(12l)

(12l)

La articolul 21, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

3.   
  În cazul în care, conform legislației naționale, uleiurile uzate fac obiectul unor cerințe privind regenerarea,
  statele membre pot
  prevedea ca acestea să fie regenerate dacă acest lucru este posibil din punct de vedere tehnic și
  atunci când se aplică articolele 11 sau 12 din Regulamentul (CE) nr. 1013/2006,
  pot
  restricționa transportul transfrontalier de uleiuri uzate dinspre teritoriul lor către instalații de incinerare sau
  co-incinerare
  , pentru a acorda prioritate regenerării uleiurilor uzate.

| | „3.   Statele membre pot, atunci când se aplică articolele 11 sau 12 din Regulamentul (CE) nr. 1013/2006, restricționa transportul transfrontalier de uleiuri uzate dinspre teritoriul lor către instalații de incinerare sau
  coincinerare
  , pentru a acorda prioritate regenerării uleiurilor uzate.”; |
| --- | --- |

„3.   Statele membre pot, atunci când se aplică articolele 11 sau 12 din Regulamentul (CE) nr. 1013/2006, restricționa transportul transfrontalier de uleiuri uzate dinspre teritoriul lor către instalații de incinerare sau
  coincinerare
  , pentru a acorda prioritate regenerării uleiurilor uzate.”;

Amendamentul 198

Amendamentul 198

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 13

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 13

Directiva 2008/98/CE

Articolul 22 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Statele membre asigură colectarea separată a deșeurilor biologice, în
  cazul în care este posibil din punct de vedere tehnic, ecologic și economic și este oportun pentru asigurarea standardelor de calitate relevante aplicabile compostului și pentru realizarea obiectivelor stabilite la articolul 11 alineatul (2) literele (a), (c) și (d) și la articolul 11 alineatul (3)
  . | 1. | Statele membre asigură colectarea separată
  la sursă
  a deșeurilor biologice, în
  conformitate cu articolul 10 alineatul (2)
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Statele membre asigură colectarea separată a deșeurilor biologice, în
  cazul în care este posibil din punct de vedere tehnic, ecologic și economic și este oportun pentru asigurarea standardelor de calitate relevante aplicabile compostului și pentru realizarea obiectivelor stabilite la articolul 11 alineatul (2) literele (a), (c) și (d) și la articolul 11 alineatul (3)
  .

cazul în care este posibil din punct de vedere tehnic, ecologic și economic și este oportun pentru asigurarea standardelor de calitate relevante aplicabile compostului și pentru realizarea obiectivelor stabilite la articolul 11 alineatul (2) literele (a), (c) și (d) și la articolul 11 alineatul (3)

1.

Statele membre asigură colectarea separată
  la sursă
  a deșeurilor biologice, în
  conformitate cu articolul 10 alineatul (2)
  .

la sursă

conformitate cu articolul 10 alineatul (2)

Amendamentul 199

Amendamentul 199

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 13

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 13

Directiva 2008/98/CE

Articolul 22 – alineatul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Statele membre încurajează producerea de compost în gospodării. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1a.
     
  Statele membre încurajează producerea de compost în gospodării.

Amendamentul 237

Amendamentul 237

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 13

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 13

Directiva 2008/98/CE

Articolul 22 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Statele membre iau măsuri,
  dacă este cazul
  și în conformitate cu articolele 4 și 13, pentru a 
  încuraja următoarele: | 2.   Statele membre iau măsuri,
  incluzând sisteme de trasabilitate si de asigurare a calității în ceea ce privește intrările
  și
  ieșirile,
  în conformitate cu articolele 4 și 13, pentru a 
  garanta că reciclarea organică a deșeurilor biologice se produce într-un mod care asigură un grad ridicat de protecție a mediului și că rezultatele acestei reciclări respectă standarde relevante de înaltă calitate. |
| (a) | reciclarea, inclusiv compostarea, și fermentarea deșeurilor biologice; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Statele membre iau măsuri,
  dacă este cazul
  și în conformitate cu articolele 4 și 13, pentru a 
  încuraja următoarele:

dacă este cazul

încuraja următoarele:

2.   Statele membre iau măsuri,
  incluzând sisteme de trasabilitate si de asigurare a calității în ceea ce privește intrările
  și
  ieșirile,
  în conformitate cu articolele 4 și 13, pentru a 
  garanta că reciclarea organică a deșeurilor biologice se produce într-un mod care asigură un grad ridicat de protecție a mediului și că rezultatele acestei reciclări respectă standarde relevante de înaltă calitate.

(a)

reciclarea, inclusiv compostarea, și fermentarea deșeurilor biologice;

reciclarea, inclusiv compostarea, și fermentarea deșeurilor biologice;

| (b) | tratarea deșeurilor biologice într-un mod care să asigure un nivel ridicat de protecție a mediului; |
| --- | --- |

(b)

tratarea deșeurilor biologice într-un mod care să asigure un nivel ridicat de protecție a mediului;

tratarea deșeurilor biologice într-un mod care să asigure un nivel ridicat de protecție a mediului;

| (c) | folosirea unor materiale sigure pentru mediu produse din bio-deșeuri. |
| --- | --- |

(c)

folosirea unor materiale sigure pentru mediu produse din bio-deșeuri.

folosirea unor materiale sigure pentru mediu produse din bio-deșeuri.

Amendamentul 242

Amendamentul 242

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 13

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 13

Directiva 2008/98/CE

Articolul 22 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Prin greutatea deșeurilor biologice reciclate se înțelege greutatea deșeurilor care intră într-un proces de reciclare organic într-un anumit an. |
| | Greutatea materialelor sau a substanțelor care nu sunt supuse unui proces de reciclare final și care sunt eliminate sau valorificate energetic nu urmează să fie raportată ca reciclată. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2a.
     
  Prin greutatea deșeurilor biologice reciclate se înțelege greutatea deșeurilor care intră într-un proces de reciclare organic într-un anumit an.

Greutatea materialelor sau a substanțelor care nu sunt supuse unui proces de reciclare final și care sunt eliminate sau valorificate energetic nu urmează să fie raportată ca reciclată.

Greutatea materialelor sau a substanțelor care nu sunt supuse unui proces de reciclare final și care sunt eliminate sau valorificate energetic nu urmează să fie raportată ca reciclată.

Amendamentul 201

Amendamentul 201

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 13

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 13

Directiva 2008/98/CE

Articolul 22 – alineatul 2 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Până la 31 decembrie 2018, Comisia propune un amendament la Regulamentul (CE) nr. 2150/2002 al Parlamentului European și al Consiliului

   (1a)

  , pentru a introduce coduri europene de deșeuri pentru deșeurile biologice municipale colectate separat la sursă. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2b.
     
  Până la 31 decembrie 2018, Comisia propune un amendament la Regulamentul (CE) nr. 2150/2002 al Parlamentului European și al Consiliului

   (1a)

  , pentru a introduce coduri europene de deșeuri pentru deșeurile biologice municipale colectate separat la sursă.

Amendamentul 238

Amendamentul 238

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 13

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 13

Directiva 2008/98/CE

Articolul 22 – alineatul 2 c(nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2c.
     
  Până la 31 decembrie 2018, Comisia solicită organizațiilor de standardizare europene să elaboreze standarde europene de calitate pentru deșeurile biologice care intră în procese de reciclare organică, pentru compost și pentru digestat, pe baza celor mai bune practici disponibile. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2c.
     
  Până la 31 decembrie 2018, Comisia solicită organizațiilor de standardizare europene să elaboreze standarde europene de calitate pentru deșeurile biologice care intră în procese de reciclare organică, pentru compost și pentru digestat, pe baza celor mai bune practici disponibile.

Amendamentul 202

Amendamentul 202

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 13 a (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 13 a (nou)

Directiva 2008/98/CE

Articolul 24 – alineatul 1 – litera b

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (13a) | La articolul 24, litera (b) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(13a)

(13a)

La articolul 24, litera (b) se înlocuiește cu următorul text:

| b) | valorificarea deșeurilor. |
| --- | --- |

b)

valorificarea deșeurilor.

| | „b) | valorificarea deșeurilor
  nepericuloase
  .”; |
| --- | --- | --- |

„b)

valorificarea deșeurilor
  nepericuloase
  .”;

nepericuloase

Amendamentul 203

Amendamentul 203

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 14

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 14

Directiva 2008/98/CE

Articolul 26 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Statele membre pot exonera autoritățile competente de obligația de a ține un registru cu unitățile sau întreprinderile care colectează sau transportă cantități de deșeuri nepericuloase care nu depășesc 20 de tone pe an. | Statele membre pot exonera autoritățile competente de obligația de a ține un registru cu unitățile sau întreprinderile care colectează sau transportă cantități de deșeuri nepericuloase care nu depășesc 20 de
  tone pe an și de deșeuri periculoase care nu depășesc 2
  tone pe an. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Statele membre pot exonera autoritățile competente de obligația de a ține un registru cu unitățile sau întreprinderile care colectează sau transportă cantități de deșeuri nepericuloase care nu depășesc 20 de tone pe an.

Statele membre pot exonera autoritățile competente de obligația de a ține un registru cu unitățile sau întreprinderile care colectează sau transportă cantități de deșeuri nepericuloase care nu depășesc 20 de
  tone pe an și de deșeuri periculoase care nu depășesc 2
  tone pe an.

tone pe an și de deșeuri periculoase care nu depășesc 2

Amendamentul 204

Amendamentul 204

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 14

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 14

Directiva 2008/98/CE

Articolul 26 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Comisia poate adopta acte delegate în conformitate cu articolul 38a în scopul de a adapta pragul pentru cantitățile de deșeuri nepericuloase. | eliminat |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Comisia poate adopta acte delegate în conformitate cu articolul 38a în scopul de a adapta pragul pentru cantitățile de deșeuri nepericuloase.

Comisia poate adopta acte delegate în conformitate cu articolul 38a în scopul de a adapta pragul pentru cantitățile de deșeuri nepericuloase.

eliminat

eliminat

Amendamentul 205

Amendamentul 205

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 15 – litera a

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 15 – litera a

Directiva 2008/98/CE

Articolul 27 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Comisia este împuternicită să adopte, în conformitate cu articolul 38a, acte delegate care stabilesc standarde tehnice minime pentru
  activitățile
  de tratare care necesită o autorizație în temeiul articolului 23 în cazul în care există dovezi că respectivele standarde minime ar genera un beneficiu în ceea ce privește protecția sănătății umane și a mediului. | 1.   Comisia este împuternicită să adopte, în conformitate cu articolul 38a, acte delegate care stabilesc standarde tehnice minime pentru
  orice activități
  de tratare
  , în special pentru colectarea separată, sortarea și reciclarea deșeurilor,
  care necesită o autorizație în temeiul articolului 23 în cazul în care există dovezi că respectivele standarde minime ar genera un beneficiu în ceea ce privește protecția sănătății umane și a mediului. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Comisia este împuternicită să adopte, în conformitate cu articolul 38a, acte delegate care stabilesc standarde tehnice minime pentru
  activitățile
  de tratare care necesită o autorizație în temeiul articolului 23 în cazul în care există dovezi că respectivele standarde minime ar genera un beneficiu în ceea ce privește protecția sănătății umane și a mediului.

1.   Comisia este împuternicită să adopte, în conformitate cu articolul 38a, acte delegate care stabilesc standarde tehnice minime pentru
  orice activități
  de tratare
  , în special pentru colectarea separată, sortarea și reciclarea deșeurilor,
  care necesită o autorizație în temeiul articolului 23 în cazul în care există dovezi că respectivele standarde minime ar genera un beneficiu în ceea ce privește protecția sănătății umane și a mediului.

Amendamentul 206

Amendamentul 206

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 16 – litera a – subpunctul ii

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 16 – litera a – subpunctul ii

Directiva 2008/98/CE

Articolul 28 – alineatul 3 – litera f

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (f) | măsuri de combatere a tuturor formelor de
  producere
  de
  deșeuri
  și de curățare a tuturor tipurilor de deșeuri. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(f)

măsuri de combatere a tuturor formelor de
  producere
  de
  deșeuri
  și de curățare a tuturor tipurilor de deșeuri.

producere

deșeuri

| (f) | măsuri de combatere
  și de prevenire
  a tuturor formelor de
  aruncare
  de
  gunoaie pe domeniul public
  și de curățare a tuturor tipurilor de
  gunoaie
  . |
| --- | --- |

(f)

măsuri de combatere
  și de prevenire
  a tuturor formelor de
  aruncare
  de
  gunoaie pe domeniul public
  și de curățare a tuturor tipurilor de
  gunoaie
  .

și de prevenire

aruncare

gunoaie pe domeniul public

gunoaie

Amendamentul 207

Amendamentul 207

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 16 – litera a – subpunctul ii a (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 16 – litera a – subpunctul ii a (nou)

Directiva 2008/98/CE

Articolul 28 – alineatul 3 – litera f a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (iia) | se adaugă următoarea literă:







  „(fa) | oportunități suficiente de finanțare pentru ca autoritățile locale să promoveze prevenirea generării de deșeuri și să dezvolte sisteme optime de colectare separată și infrastructură pentru a respecta obiectivele stabilite în prezenta directivă.” |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(iia)

(iia)

se adaugă următoarea literă:

„(fa)

oportunități suficiente de finanțare pentru ca autoritățile locale să promoveze prevenirea generării de deșeuri și să dezvolte sisteme optime de colectare separată și infrastructură pentru a respecta obiectivele stabilite în prezenta directivă.”

oportunități suficiente de finanțare pentru ca autoritățile locale să promoveze prevenirea generării de deșeuri și să dezvolte sisteme optime de colectare separată și infrastructură pentru a respecta obiectivele stabilite în prezenta directivă.”

Amendamentul 208

Amendamentul 208

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 16 – litera b

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 16 – litera b

Directiva 2008/98/CE

Articolul 28 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.   Planurile de gestionare a deșeurilor respectă cerințele în materie de planificare a deșeurilor prevăzute la articolul 14 din Directiva 94/62/CE, obiectivele prevăzute la articolul 11
  alineatele
  (2)
  și (3)
  din prezenta directivă și cerințele de la articolul 5 din Directiva 1999/31/CE. | 5.   Planurile de gestionare a deșeurilor respectă cerințele în materie de planificare a deșeurilor prevăzute la articolul 14 din Directiva 94/62/CE, obiectivele prevăzute la articolul 11
  alineatul
  (2) din prezenta directivă și cerințele de la articolul 5 din Directiva 1999/31/CE. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5.   Planurile de gestionare a deșeurilor respectă cerințele în materie de planificare a deșeurilor prevăzute la articolul 14 din Directiva 94/62/CE, obiectivele prevăzute la articolul 11
  alineatele
  (2)
  și (3)
  din prezenta directivă și cerințele de la articolul 5 din Directiva 1999/31/CE.

5.   Planurile de gestionare a deșeurilor respectă cerințele în materie de planificare a deșeurilor prevăzute la articolul 14 din Directiva 94/62/CE, obiectivele prevăzute la articolul 11
  alineatul
  (2) din prezenta directivă și cerințele de la articolul 5 din Directiva 1999/31/CE.

Amendamentul 209

Amendamentul 209

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 17 – litera a

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 17 – litera a

Directiva 2008/98/CE

Articolul 29 – alineatul 1 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Statele membre instituie programe de prevenire a generării de deșeuri care prevăd măsuri de prevenire a generării de deșeuri, în conformitate cu
  articolele 1, 4 și 9
  . | 1.   
  Pentru a contribui la atingerea cel puțin a obiectivelor enumerate la articolele 1 și 4 și la articolul 9 alineatul (-1),
  statele membre instituie programe de prevenire a generării de deșeuri care prevăd
  cel puțin
  măsuri de prevenire a generării de deșeuri, în conformitate cu
  articolul 9 alineatul (1)
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Statele membre instituie programe de prevenire a generării de deșeuri care prevăd măsuri de prevenire a generării de deșeuri, în conformitate cu
  articolele 1, 4 și 9
  .

1.   
  Pentru a contribui la atingerea cel puțin a obiectivelor enumerate la articolele 1 și 4 și la articolul 9 alineatul (-1),
  statele membre instituie programe de prevenire a generării de deșeuri care prevăd
  cel puțin
  măsuri de prevenire a generării de deșeuri, în conformitate cu
  articolul 9 alineatul (1)
  .

Amendamentul 210

Amendamentul 210

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 17 – litera a a (nouă)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 17 – litera a a (nouă)

Directiva 2008/98/CE

Articolul 29 – alineatul 1 – paragraful 2

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (aa) | la alineatul (1), al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(aa)

la alineatul (1), al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

la alineatul (1), al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

Aceste programe fie sunt integrate în planurile de gestionare a deșeurilor prevăzute la articolul 28 sau în alte programe de politici de mediu, după caz, fie funcționează ca programe distincte. În cazul în care un astfel de program este integrat în planul de gestionare a deșeurilor sau în alte programe, măsurile
  de prevenire a
  generării deșeurilor trebuie identificate clar.

de prevenire a

| | „Aceste programe fie sunt integrate în planurile de gestionare a deșeurilor prevăzute la articolul 28 sau în alte programe de politici de mediu, după caz, fie funcționează ca programe distincte. În cazul în care un astfel de program este integrat în planul de gestionare a deșeurilor sau în alte programe,
  obiectivele și
  măsurile
  privind prevenirea
  generării deșeurilor trebuie identificate clar.” |
| --- | --- |

„Aceste programe fie sunt integrate în planurile de gestionare a deșeurilor prevăzute la articolul 28 sau în alte programe de politici de mediu, după caz, fie funcționează ca programe distincte. În cazul în care un astfel de program este integrat în planul de gestionare a deșeurilor sau în alte programe,
  obiectivele și
  măsurile
  privind prevenirea
  generării deșeurilor trebuie identificate clar.”

Amendamentul 211

Amendamentul 211

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 17 – litera a b (nouă)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 17 – litera a b (nouă)

Directiva 2008/98/CE

Articolul 29 – alineatul 2

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ab) | la alineatul (2), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(ab)

la alineatul (2), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

la alineatul (2), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

2.   Programele menționate la alineatul (1)
  stabilesc obiective
  de prevenire
  a generării deșeurilor
  . Statele membre descriu
  măsurile de prevenire existente
  și evaluează utilitatea exemplelor de măsuri indicate în anexa IV sau a altor măsuri corespunzătoare.

| | „2.   
  În
  programele menționate la alineatul (1)
  , statele membre descriu, cel puțin, punerea în aplicare a măsurilor
  de prevenire
  menționate la articolul 9 alineatul (1) și contribuția acestora la atingerea obiectivelor stabilite la articolul 9 alineatul (-1)
  . Statele membre descriu
  , acolo unde este cazul, contribuția instrumentelor și măsurilor enumerate în anexa IVa
  și evaluează utilitatea exemplelor de măsuri indicate în anexa IV sau a altor măsuri corespunzătoare.” |
| --- | --- |

„2.   
  În
  programele menționate la alineatul (1)
  , statele membre descriu, cel puțin, punerea în aplicare a măsurilor
  de prevenire
  menționate la articolul 9 alineatul (1) și contribuția acestora la atingerea obiectivelor stabilite la articolul 9 alineatul (-1)
  . Statele membre descriu
  , acolo unde este cazul, contribuția instrumentelor și măsurilor enumerate în anexa IVa
  și evaluează utilitatea exemplelor de măsuri indicate în anexa IV sau a altor măsuri corespunzătoare.”

Amendamentul 212

Amendamentul 212

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 17 – litera a c (nouă)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 17 – litera a c (nouă)

Directiva 2008/98/CE

Articolul 29 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ac) | se introduce următorul alineat:





  „2a.
     
  Statele membre adoptă programe specifice de prevenire a generării de deșeuri alimentare în cadrul programelor naționale de prevenire a generării deșeurilor, astfel cum se prevede la prezentul articol.”; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ac)

se introduce următorul alineat:

se introduce următorul alineat:

„2a.
     
  Statele membre adoptă programe specifice de prevenire a generării de deșeuri alimentare în cadrul programelor naționale de prevenire a generării deșeurilor, astfel cum se prevede la prezentul articol.”;

Amendamentul 213

Amendamentul 213

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 17 a (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 17 a (nou)

Directiva 2008/98/CE

Articolul 30 – alineatul 2

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (17a) | La articolul 30, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(17a)

(17a)

La articolul 30, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

2.   Agenția Europeană de Mediu
  este invitată să includă în raportul său anual
  un bilanț al progreselor realizate în completarea și punerea în aplicare a programelor de prevenire a generării deșeurilor.

| | „2.   Agenția Europeană de Mediu
  publică din doi în doi ani un raport care să conțină
  un bilanț al progreselor realizate în completarea și punerea în aplicare a programelor de prevenire a generării deșeurilor
  și realizările obținute în ceea ce privește obiectivele programelor de prevenire a generării deșeurilor pentru fiecare stat membru și pentru Uniune în ansamblul ei, inclusiv decuplarea generării deșeurilor de creșterea economică și tranziția către o economie circulară
  .” |
| --- | --- |

„2.   Agenția Europeană de Mediu
  publică din doi în doi ani un raport care să conțină
  un bilanț al progreselor realizate în completarea și punerea în aplicare a programelor de prevenire a generării deșeurilor
  și realizările obținute în ceea ce privește obiectivele programelor de prevenire a generării deșeurilor pentru fiecare stat membru și pentru Uniune în ansamblul ei, inclusiv decuplarea generării deșeurilor de creșterea economică și tranziția către o economie circulară
  .”

Amendamentul 214

Amendamentul 214

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 19 – litera b

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 19 – litera b

Directiva 2008/98/CE

Articolul 35 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   Statele membre instituie un registru electronic sau registre coordonate pentru a înregistra datele privind deșeurile periculoase menționate la alineatul (1) care acoperă întregul teritoriu geografic al statului membru în cauză. Statele membre
  pot institui
  astfel de registre
  pentru alte fluxuri de deșeuri, în special
  pentru
  fluxurile
  de deșeuri în privința cărora sunt stabilite obiective în legislația Uniunii. Statele membre utilizează datele privind deșeurile raportate de operatorii industriali în cadrul Registrului European al Poluanților Emiși și Transferați, înființat în temeiul Regulamentului (CE) nr. 166/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (*). | 4.   Statele membre instituie un registru electronic sau registre coordonate
  sau folosesc registre electronice sau registre coordonate deja create
  pentru a înregistra datele privind deșeurile periculoase menționate la alineatul (1) care acoperă întregul teritoriu geografic al statului membru în cauză. Statele membre
  instituie
  astfel de registre
  cel puțin
  pentru
  fluxuri
  de deșeuri în privința cărora sunt stabilite obiective în legislația Uniunii. Statele membre utilizează datele privind deșeurile raportate de operatorii industriali în cadrul Registrului European al Poluanților Emiși și Transferați, înființat în temeiul Regulamentului (CE) nr. 166/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (*). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   Statele membre instituie un registru electronic sau registre coordonate pentru a înregistra datele privind deșeurile periculoase menționate la alineatul (1) care acoperă întregul teritoriu geografic al statului membru în cauză. Statele membre
  pot institui
  astfel de registre
  pentru alte fluxuri de deșeuri, în special
  pentru
  fluxurile
  de deșeuri în privința cărora sunt stabilite obiective în legislația Uniunii. Statele membre utilizează datele privind deșeurile raportate de operatorii industriali în cadrul Registrului European al Poluanților Emiși și Transferați, înființat în temeiul Regulamentului (CE) nr. 166/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (*).

4.   Statele membre instituie un registru electronic sau registre coordonate
  sau folosesc registre electronice sau registre coordonate deja create
  pentru a înregistra datele privind deșeurile periculoase menționate la alineatul (1) care acoperă întregul teritoriu geografic al statului membru în cauză. Statele membre
  instituie
  astfel de registre
  cel puțin
  pentru
  fluxuri
  de deșeuri în privința cărora sunt stabilite obiective în legislația Uniunii. Statele membre utilizează datele privind deșeurile raportate de operatorii industriali în cadrul Registrului European al Poluanților Emiși și Transferați, înființat în temeiul Regulamentului (CE) nr. 166/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (*).

Amendamentul 215

Amendamentul 215

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 21

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 21

Directiva 2008/98/CE

Articolul 37 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Statele membre raportează Comisiei, pentru fiecare an calendaristic, datele privind
  punerea în aplicare a articolului
  11 alineatul (2) literele (a)-(d)
  și
  alineatul (3). Statele membre
  raportează
  datele pe cale electronică, în termen de
  18
  luni de la sfârșitul anului de raportare pentru care sunt colectate datele. Acestea se raportează în formatul stabilit de Comisie în conformitate cu alineatul (6). Prima raportare are ca obiect datele aferente perioadei cuprinse între 1 ianuarie 2020 și 31 decembrie 2020. | 1.   Statele membre raportează Comisiei, pentru fiecare an calendaristic, datele privind
  progresele realizate pentru îndeplinirea obiectivelor prevăzute la articolul 9 alineatul (-1), articolul
  11 alineatul (2) literele (a)-(d)
  , articolul 11
  alineatul (3)
  și (3a) și articolul 21
  . Statele membre
  colectează și prelucrează
  datele
  în conformitate cu metodologia comună menționată la alineatul (6) din prezentul articol și le raportează
  pe cale electronică în termen de
  12
  luni de la sfârșitul anului de raportare pentru care sunt colectate datele. Acestea se raportează în formatul stabilit de Comisie în conformitate cu alineatul (6). Prima raportare
  în ceea ce privește obiectivele stabilite la articolul 11 alineatul (2) literele (c) și (d) și articolul 11 alineatul (3)
  are ca obiect datele aferente perioadei cuprinse între 1 ianuarie 2020 și 31 decembrie 2020. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Statele membre raportează Comisiei, pentru fiecare an calendaristic, datele privind
  punerea în aplicare a articolului
  11 alineatul (2) literele (a)-(d)
  și
  alineatul (3). Statele membre
  raportează
  datele pe cale electronică, în termen de
  18
  luni de la sfârșitul anului de raportare pentru care sunt colectate datele. Acestea se raportează în formatul stabilit de Comisie în conformitate cu alineatul (6). Prima raportare are ca obiect datele aferente perioadei cuprinse între 1 ianuarie 2020 și 31 decembrie 2020.

1.   Statele membre raportează Comisiei, pentru fiecare an calendaristic, datele privind
  progresele realizate pentru îndeplinirea obiectivelor prevăzute la articolul 9 alineatul (-1), articolul
  11 alineatul (2) literele (a)-(d)
  , articolul 11
  alineatul (3)
  și (3a) și articolul 21
  . Statele membre
  colectează și prelucrează
  datele
  în conformitate cu metodologia comună menționată la alineatul (6) din prezentul articol și le raportează
  pe cale electronică în termen de
  12
  luni de la sfârșitul anului de raportare pentru care sunt colectate datele. Acestea se raportează în formatul stabilit de Comisie în conformitate cu alineatul (6). Prima raportare
  în ceea ce privește obiectivele stabilite la articolul 11 alineatul (2) literele (c) și (d) și articolul 11 alineatul (3)
  are ca obiect datele aferente perioadei cuprinse între 1 ianuarie 2020 și 31 decembrie 2020.

Amendamentul 216

Amendamentul 216

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 21

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 21

Directiva 2008/98/CE

Articolul 37 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   
  Statele membre raportează Comisiei, pentru fiecare an calendaristic, datele privind punerea în aplicare a articolului 9 alineatul (4). Statele membre raportează datele pe cale electronică, în termen de 18 luni de la sfârșitul perioadei de raportare pentru care sunt colectate datele. Acestea se raportează în formatul stabilit de Comisie în conformitate cu alineatul (6). Prima raportare are ca obiect perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2020 și 31 decembrie 2021. | eliminat |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   
  Statele membre raportează Comisiei, pentru fiecare an calendaristic, datele privind punerea în aplicare a articolului 9 alineatul (4). Statele membre raportează datele pe cale electronică, în termen de 18 luni de la sfârșitul perioadei de raportare pentru care sunt colectate datele. Acestea se raportează în formatul stabilit de Comisie în conformitate cu alineatul (6). Prima raportare are ca obiect perioada cuprinsă între 1 ianuarie 2020 și 31 decembrie 2021.

eliminat

eliminat

Amendamentul 217

Amendamentul 217

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 21

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 21

Directiva 2008/98/CE

Articolul 37 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  În scopul verificării conformității cu articolul 11 alineatul (2) literele (c) și (d), cantitatea de deșeuri municipale pregătite pentru reutilizare se raportează separat de cantitatea de deșeuri reciclate. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3a.
     
  În scopul verificării conformității cu articolul 11 alineatul (2) literele (c) și (d), cantitatea de deșeuri municipale pregătite pentru reutilizare se raportează separat de cantitatea de deșeuri reciclate.

Amendamentul 218

Amendamentul 218

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 21

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 21

Directiva 2008/98/CE

Articolul 37 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.   Comisia analizează datele raportate în conformitate cu prezentul articol și publică un raport cu privire la rezultatele analizei respective. Raportul evaluează modul de organizare a colectării datelor, sursele datelor și metodologia utilizată în statele membre,
  precum și
  caracterul complet, fiabilitatea, actualitatea și consecvența datelor
  respective
  . Evaluarea poate include recomandări specifice de îmbunătățire. Raportul se elaborează o dată la trei ani. | 5.   Comisia analizează datele raportate în conformitate cu prezentul articol și publică un raport cu privire la rezultatele analizei respective.
  Până la adoptarea actului delegat menționat la alineatul (6),
  raportul evaluează modul de organizare a colectării datelor, sursele datelor și metodologia utilizată în statele membre
  . În orice caz
  ,
  Comisia evaluează
  caracterul complet, fiabilitatea, actualitatea și consecvența datelor. Evaluarea poate include recomandări specifice de îmbunătățire. Raportul se elaborează
  la nouă luni de la prima raportare a datelor de către statele membre, iar ulterior,
  o dată la trei ani. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5.   Comisia analizează datele raportate în conformitate cu prezentul articol și publică un raport cu privire la rezultatele analizei respective. Raportul evaluează modul de organizare a colectării datelor, sursele datelor și metodologia utilizată în statele membre,
  precum și
  caracterul complet, fiabilitatea, actualitatea și consecvența datelor
  respective
  . Evaluarea poate include recomandări specifice de îmbunătățire. Raportul se elaborează o dată la trei ani.

5.   Comisia analizează datele raportate în conformitate cu prezentul articol și publică un raport cu privire la rezultatele analizei respective.
  Până la adoptarea actului delegat menționat la alineatul (6),
  raportul evaluează modul de organizare a colectării datelor, sursele datelor și metodologia utilizată în statele membre
  . În orice caz
  ,
  Comisia evaluează
  caracterul complet, fiabilitatea, actualitatea și consecvența datelor. Evaluarea poate include recomandări specifice de îmbunătățire. Raportul se elaborează
  la nouă luni de la prima raportare a datelor de către statele membre, iar ulterior,
  o dată la trei ani.

Amendamentul 219

Amendamentul 219

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 21

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 21

Directiva 2008/98/CE

Articolul 37 – alineatul 5 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  În raportul menționat la alineatul (5), Comisia include informații cu privire la punerea în aplicare a prezentei directive în ansamblul ei și evaluează impactul său asupra sănătății umane și mediului. După caz, raportul poate fi însoțit de o propunere de revizuire a prezentei directive. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5a.
     
  În raportul menționat la alineatul (5), Comisia include informații cu privire la punerea în aplicare a prezentei directive în ansamblul ei și evaluează impactul său asupra sănătății umane și mediului. După caz, raportul poate fi însoțit de o propunere de revizuire a prezentei directive.

Amendamentul 220

Amendamentul 220

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 21

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 21

Directiva 2008/98/CE

Articolul 37 – alineatul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 6.   Comisia adoptă acte
  de punere
  în
  aplicare care stabilesc
  formatul pentru raportarea datelor în conformitate cu
  alineatele (1) și (2)
  și pentru raportarea operațiunilor de rambleiaj.
  Aceste acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura menționată la articolul 39 alineatul (2). | 6.   Comisia adoptă acte
  delegate
  în
  conformitate cu articolul 38a pentru a completa prezenta directivă stabilind metodologia comună pentru colectarea și prelucrarea datelor, modul de organizare a colectării datelor și sursele datelor, precum și normele privind
  formatul pentru raportarea datelor în conformitate cu
  alineatul (1)
  și pentru raportarea operațiunilor de
  pregătire pentru reutilizare și de
  rambleiaj. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

6.   Comisia adoptă acte
  de punere
  în
  aplicare care stabilesc
  formatul pentru raportarea datelor în conformitate cu
  alineatele (1) și (2)
  și pentru raportarea operațiunilor de rambleiaj.
  Aceste acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura menționată la articolul 39 alineatul (2).

6.   Comisia adoptă acte
  delegate
  în
  conformitate cu articolul 38a pentru a completa prezenta directivă stabilind metodologia comună pentru colectarea și prelucrarea datelor, modul de organizare a colectării datelor și sursele datelor, precum și normele privind
  formatul pentru raportarea datelor în conformitate cu
  alineatul (1)
  și pentru raportarea operațiunilor de
  pregătire pentru reutilizare și de
  rambleiaj.

Amendamentul 221

Amendamentul 221

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 21 a (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 21 a (nou)

Directiva 2008/98/CE

Articolul 37 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (21a) | Se introduce următorul articol: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(21a)

(21a)

Se introduce următorul articol:

„Articolul 37a

„Articolul 37a

Cadrul pentru economia circulară

Cadrul pentru economia circulară

Pentru a susține măsurile menționate la articolul 1, și nu mai târziu de 31 decembrie 2018, Comisia:

Pentru a susține măsurile menționate la articolul 1, și nu mai târziu de 31 decembrie 2018, Comisia:

| (a) | întocmește un raport care evaluează necesitatea stabilirii unor obiective la nivelul Uniunii, în special a unui obiectiv al Uniunii privind utilizarea eficientă a resurselor, și a unor măsuri transversale de reglementare în domeniul consumului și producției sustenabile. Raportul este însoțit de o propunere legislativă, dacă este cazul; |
| --- | --- |

(a)

întocmește un raport care evaluează necesitatea stabilirii unor obiective la nivelul Uniunii, în special a unui obiectiv al Uniunii privind utilizarea eficientă a resurselor, și a unor măsuri transversale de reglementare în domeniul consumului și producției sustenabile. Raportul este însoțit de o propunere legislativă, dacă este cazul;

întocmește un raport care evaluează necesitatea stabilirii unor obiective la nivelul Uniunii, în special a unui obiectiv al Uniunii privind utilizarea eficientă a resurselor, și a unor măsuri transversale de reglementare în domeniul consumului și producției sustenabile. Raportul este însoțit de o propunere legislativă, dacă este cazul;

| (b) | întocmește un raport care examinează coerența dintre cadrele de reglementare ale Uniunii pentru produse, deșeuri și produse chimice pentru a identifica obstacolele care stau în calea tranziției către o economie circulară; |
| --- | --- |

(b)

întocmește un raport care examinează coerența dintre cadrele de reglementare ale Uniunii pentru produse, deșeuri și produse chimice pentru a identifica obstacolele care stau în calea tranziției către o economie circulară;

întocmește un raport care examinează coerența dintre cadrele de reglementare ale Uniunii pentru produse, deșeuri și produse chimice pentru a identifica obstacolele care stau în calea tranziției către o economie circulară;

| (c) | întocmește un raport pentru a identifica interacțiunile dintre actele legislative care ar putea împiedica dezvoltarea sinergiilor dintre diferite industrii și preveni utilizarea ulterioară a produselor secundare și pregătirea pentru reutilizare și reciclarea deșeurilor pentru aplicații specifice. Raportul este însoțit de o propunere legislativă, dacă este cazul, sau de orientări privind modul în care pot fi eliminate barierele identificate și în care poate fi exploatat potențialul de piață al produselor secundare și al materiilor prime secundare; |
| --- | --- |

(c)

întocmește un raport pentru a identifica interacțiunile dintre actele legislative care ar putea împiedica dezvoltarea sinergiilor dintre diferite industrii și preveni utilizarea ulterioară a produselor secundare și pregătirea pentru reutilizare și reciclarea deșeurilor pentru aplicații specifice. Raportul este însoțit de o propunere legislativă, dacă este cazul, sau de orientări privind modul în care pot fi eliminate barierele identificate și în care poate fi exploatat potențialul de piață al produselor secundare și al materiilor prime secundare;

întocmește un raport pentru a identifica interacțiunile dintre actele legislative care ar putea împiedica dezvoltarea sinergiilor dintre diferite industrii și preveni utilizarea ulterioară a produselor secundare și pregătirea pentru reutilizare și reciclarea deșeurilor pentru aplicații specifice. Raportul este însoțit de o propunere legislativă, dacă este cazul, sau de orientări privind modul în care pot fi eliminate barierele identificate și în care poate fi exploatat potențialul de piață al produselor secundare și al materiilor prime secundare;

| (d) | prezintă o revizuire cuprinzătoare a legislației Uniunii privind proiectarea ecologică în vederea extinderii domeniului de aplicare al acesteia pentru a include toate categoriile principale de produse, inclusiv categoriile de produse fără impact energetic și pentru a include treptat caracteristici relevante privind utilizarea eficientă a resurselor în cerințele obligatorii de proiectare a produselor și pentru a adapta dispozițiile referitoare la etichetare ecologică.”; |
| --- | --- |

(d)

prezintă o revizuire cuprinzătoare a legislației Uniunii privind proiectarea ecologică în vederea extinderii domeniului de aplicare al acesteia pentru a include toate categoriile principale de produse, inclusiv categoriile de produse fără impact energetic și pentru a include treptat caracteristici relevante privind utilizarea eficientă a resurselor în cerințele obligatorii de proiectare a produselor și pentru a adapta dispozițiile referitoare la etichetare ecologică.”;

prezintă o revizuire cuprinzătoare a legislației Uniunii privind proiectarea ecologică în vederea extinderii domeniului de aplicare al acesteia pentru a include toate categoriile principale de produse, inclusiv categoriile de produse fără impact energetic și pentru a include treptat caracteristici relevante privind utilizarea eficientă a resurselor în cerințele obligatorii de proiectare a produselor și pentru a adapta dispozițiile referitoare la etichetare ecologică.”;

Amendamentul 222

Amendamentul 222

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 21 a (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 21 a (nou)

Directiva 2008/98/CE

Articolul 38 – titlu

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (21a) | La articolul 38, titlul se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(21a)

(21a)

La articolul 38, titlul se înlocuiește cu următorul text:

„Interpretarea și adaptarea la progresul tehnic”

| | „Schimbul de informații și de bune practici,
  interpretarea și adaptarea la progresul tehnic” |
| --- | --- |

„Schimbul de informații și de bune practici,
  interpretarea și adaptarea la progresul tehnic”

Amendamentul 223

Amendamentul 223

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 22

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 22

Directiva 2008/98/CE

Articolul 38 – alineatul - 1 (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | -
  1.
     
  Comisia instituie o platformă pentru un schimb regulat și structurat de informații și de bune practici între Comisie și statele membre, inclusiv cu autoritățile regionale și municipale, cu privire la punerea concretă în aplicare a cerințelor din prezenta directivă, în vederea asigurării unei guvernanțe, a aplicării și a unei cooperări transfrontaliere adecvate, precum și a răspândirii celor mai bune practici și inovații din domeniul gestionării deșeurilor. |
| | În special, platforma este utilizată pentru: |
| | — | schimbul de informații și de bune practici referitoare la instrumentele și a stimulentele utilizate în conformitate cu articolul 4 alineatul (3), pentru a stimula realizarea obiectivelor prevăzute la articolul 4; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

-
  1.
     
  Comisia instituie o platformă pentru un schimb regulat și structurat de informații și de bune practici între Comisie și statele membre, inclusiv cu autoritățile regionale și municipale, cu privire la punerea concretă în aplicare a cerințelor din prezenta directivă, în vederea asigurării unei guvernanțe, a aplicării și a unei cooperări transfrontaliere adecvate, precum și a răspândirii celor mai bune practici și inovații din domeniul gestionării deșeurilor.

În special, platforma este utilizată pentru:

În special, platforma este utilizată pentru:

—

schimbul de informații și de bune practici referitoare la instrumentele și a stimulentele utilizate în conformitate cu articolul 4 alineatul (3), pentru a stimula realizarea obiectivelor prevăzute la articolul 4;

schimbul de informații și de bune practici referitoare la instrumentele și a stimulentele utilizate în conformitate cu articolul 4 alineatul (3), pentru a stimula realizarea obiectivelor prevăzute la articolul 4;

| — | schimbul de informații și de bune practici în ceea ce privește măsurile stabilite la articolul 8 alineatele (1) și (2); |
| --- | --- |

—

schimbul de informații și de bune practici în ceea ce privește măsurile stabilite la articolul 8 alineatele (1) și (2);

schimbul de informații și de bune practici în ceea ce privește măsurile stabilite la articolul 8 alineatele (1) și (2);

| — | schimbul de informații și de bune practici referitoare la prevenire și la instituirea de sisteme care promovează activitățile de reutilizare și prelungirea duratei de viață; |
| --- | --- |

—

schimbul de informații și de bune practici referitoare la prevenire și la instituirea de sisteme care promovează activitățile de reutilizare și prelungirea duratei de viață;

schimbul de informații și de bune practici referitoare la prevenire și la instituirea de sisteme care promovează activitățile de reutilizare și prelungirea duratei de viață;

| — | schimbul de informații și de bune practici privind punerea în aplicare a obligațiilor legate de colectarea separată; |
| --- | --- |

—

schimbul de informații și de bune practici privind punerea în aplicare a obligațiilor legate de colectarea separată;

schimbul de informații și de bune practici privind punerea în aplicare a obligațiilor legate de colectarea separată;

| — | schimbul de informații și de bune practici în ceea ce privește instrumentele și stimulentele pentru îndeplinirea obiectivelor stabilite la articolul 11 alineatul (2) literele (c) și (d) și la articolul 21; |
| --- | --- |

—

schimbul de informații și de bune practici în ceea ce privește instrumentele și stimulentele pentru îndeplinirea obiectivelor stabilite la articolul 11 alineatul (2) literele (c) și (d) și la articolul 21;

schimbul de informații și de bune practici în ceea ce privește instrumentele și stimulentele pentru îndeplinirea obiectivelor stabilite la articolul 11 alineatul (2) literele (c) și (d) și la articolul 21;

| — | schimbul de bune practici pentru dezvoltarea de măsuri și sisteme de urmărire a fluxurilor de deșeuri municipale de la sortare până la procesul de reciclare finală, care are o importanță majoră în procesul de control al calității deșeurilor și măsoară pierderile în fluxurile de deșeuri și în procesele de reciclare. |
| --- | --- |

—

schimbul de bune practici pentru dezvoltarea de măsuri și sisteme de urmărire a fluxurilor de deșeuri municipale de la sortare până la procesul de reciclare finală, care are o importanță majoră în procesul de control al calității deșeurilor și măsoară pierderile în fluxurile de deșeuri și în procesele de reciclare.

schimbul de bune practici pentru dezvoltarea de măsuri și sisteme de urmărire a fluxurilor de deșeuri municipale de la sortare până la procesul de reciclare finală, care are o importanță majoră în procesul de control al calității deșeurilor și măsoară pierderile în fluxurile de deșeuri și în procesele de reciclare.

Comisia face publice rezultatele acestui schimb de informații și de bune practici.

Comisia face publice rezultatele acestui schimb de informații și de bune practici.

Amendamentul 224

Amendamentul 224

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 22

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 22

Directiva 2008/98/CE

Articolul 38 – alineatul 1 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Comisia
  poate elabora
  orientări pentru interpretarea definițiilor noțiunilor de „valorificare” și „eliminare”. | Comisia
  elaborează
  orientări pentru interpretarea definițiilor noțiunilor de
  „deșeuri”, „deșeuri municipale”, „prevenire”, „reutilizare”, „pregătire pentru reutilizare”,
  „valorificare” și „eliminare”. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Comisia
  poate elabora
  orientări pentru interpretarea definițiilor noțiunilor de „valorificare” și „eliminare”.

poate elabora

Comisia
  elaborează
  orientări pentru interpretarea definițiilor noțiunilor de
  „deșeuri”, „deșeuri municipale”, „prevenire”, „reutilizare”, „pregătire pentru reutilizare”,
  „valorificare” și „eliminare”.

elaborează

„deșeuri”, „deșeuri municipale”, „prevenire”, „reutilizare”, „pregătire pentru reutilizare”,

Amendamentul 225

Amendamentul 225

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 22

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 22

Directiva 2008/98/CE

Articolul 38 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   
  Comisia este împuternicită să adopte, în conformitate cu articolul 38a, actele delegate necesare pentru modificarea anexei VI. | eliminat |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   
  Comisia este împuternicită să adopte, în conformitate cu articolul 38a, actele delegate necesare pentru modificarea anexei VI.

eliminat

eliminat

Amendamentul 226

Amendamentul 226

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 23

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 23

Directiva 2008/98/CE

Articolul 38 a – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Competența de a adopta actele delegate menționate la articolul 5 alineatul (2), la articolul 6
  alineatul
  (2), la articolul 7 alineatul (1), la articolul 11a alineatele (2) și (6), la articolul
  26
  , la articolul 27 alineatele (1) și (4) și la articolul 38 alineatele (1), (2)
  și (3)
  se conferă Comisiei pentru o perioadă de timp nedeterminată începând de la [a se introduce data intrării în vigoare a prezentei directive]. | 2.   Competența de a adopta actele delegate menționate la articolul 5 alineatul (2), la articolul 6
  alineatele
  (2)
  și (4)
  , la articolul 7 alineatul (1),
  la articolul 8 alineatul (5), la articolul 9 alineatele (2a), (3) și (3a),
  la articolul 11a alineatele (2) și (6), la articolul
  12 alineatul (1b)
  , la articolul 27 alineatele (1) și (4)
  , la articolul 37 alineatul (6)
  și la articolul 38 alineatele (1)
  și
  (2) se conferă Comisiei pentru o perioadă de timp nedeterminată începând de la [a se introduce data intrării în vigoare a prezentei directive]. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Competența de a adopta actele delegate menționate la articolul 5 alineatul (2), la articolul 6
  alineatul
  (2), la articolul 7 alineatul (1), la articolul 11a alineatele (2) și (6), la articolul
  26
  , la articolul 27 alineatele (1) și (4) și la articolul 38 alineatele (1), (2)
  și (3)
  se conferă Comisiei pentru o perioadă de timp nedeterminată începând de la [a se introduce data intrării în vigoare a prezentei directive].

2.   Competența de a adopta actele delegate menționate la articolul 5 alineatul (2), la articolul 6
  alineatele
  (2)
  și (4)
  , la articolul 7 alineatul (1),
  la articolul 8 alineatul (5), la articolul 9 alineatele (2a), (3) și (3a),
  la articolul 11a alineatele (2) și (6), la articolul
  12 alineatul (1b)
  , la articolul 27 alineatele (1) și (4)
  , la articolul 37 alineatul (6)
  și la articolul 38 alineatele (1)
  și
  (2) se conferă Comisiei pentru o perioadă de timp nedeterminată începând de la [a se introduce data intrării în vigoare a prezentei directive].

Amendamentul 227

Amendamentul 227

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 23

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 23

Directiva 2008/98/CE

Articolul 38 a – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Delegarea
  de competențe menționată
  la articolul 5 alineatul (2), la articolul 6
  alineatul
  (2), la articolul 7 alineatul (1), la articolul 11a alineatele (2) și (6), la articolul
  26
  , la articolul 27 alineatele (1) și (4) și la articolul 38 alineatele (1), (2)
  și (3)
  poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării competenței pe care o menționează în textul său. Decizia de revocare intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară pe care o menționează în textul său. Aceasta nu aduce atingere valabilității actelor delegate aflate deja în vigoare. | 3.   Delegarea
  competenței menționate
  la articolul 5 alineatul (2), la articolul 6
  alineatele
  (2)
  și (4)
  , la articolul 7 alineatul (1),
  la articolul 8 alineatul (5), la articolul 9 alineatele (2a), (3) și (3a),
  la articolul 11a alineatele (2) și (6), la articolul
  12 alineatul (1b)
  , la articolul 27 alineatele (1) și (4)
  , la articolul 37 alineatul (6)
  și la articolul 38 alineatele (1)
  și
  (2) poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării competenței pe care o menționează în textul său. Decizia de revocare intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară pe care o menționează în textul său. Aceasta nu aduce atingere valabilității actelor delegate aflate deja în vigoare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Delegarea
  de competențe menționată
  la articolul 5 alineatul (2), la articolul 6
  alineatul
  (2), la articolul 7 alineatul (1), la articolul 11a alineatele (2) și (6), la articolul
  26
  , la articolul 27 alineatele (1) și (4) și la articolul 38 alineatele (1), (2)
  și (3)
  poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării competenței pe care o menționează în textul său. Decizia de revocare intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară pe care o menționează în textul său. Aceasta nu aduce atingere valabilității actelor delegate aflate deja în vigoare.

3.   Delegarea
  competenței menționate
  la articolul 5 alineatul (2), la articolul 6
  alineatele
  (2)
  și (4)
  , la articolul 7 alineatul (1),
  la articolul 8 alineatul (5), la articolul 9 alineatele (2a), (3) și (3a),
  la articolul 11a alineatele (2) și (6), la articolul
  12 alineatul (1b)
  , la articolul 27 alineatele (1) și (4)
  , la articolul 37 alineatul (6)
  și la articolul 38 alineatele (1)
  și
  (2) poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării competenței pe care o menționează în textul său. Decizia de revocare intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară pe care o menționează în textul său. Aceasta nu aduce atingere valabilității actelor delegate aflate deja în vigoare.

Amendamentul 228

Amendamentul 228

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 23

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 23

Directiva 2008/98/CE

Articolul 38 a – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Înainte de adoptarea unui act delegat, Comisia consultă experții desemnați de fiecare stat membru în conformitate cu principiile prevăzute în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3a.
     
  Înainte de adoptarea unui act delegat, Comisia consultă experții desemnați de fiecare stat membru în conformitate cu principiile prevăzute în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare.

Amendamentul 229

Amendamentul 229

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 23

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 23

Directiva 2008/98/CE

Articolul 38 a – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 5 alineatul (2), al articolului 6
  alineatul
  (2), al articolului 7 alineatul (1), al articolului 11a alineatele (2) și (6), al articolului
  26
  , al articolului 27 alineatele (1) și (4) și al articolului 38 alineatele (1), (2)
  și (3)
  intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de două luni de la notificarea acestuia Parlamentului European și Consiliului sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, atât Parlamentul European, cât și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecțiuni. Respectivul termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului. | 5.   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 5 alineatul (2), al articolului 6
  alineatele
  (2)
  și (4)
  , al articolului 7 alineatul (1),
  al articolului 8 alineatul (5), al articolului 9 alineatele (2a), (3) și (3a),
  al articolului 11a alineatele (2) și (6), al articolului
  12 alineatul (1b)
  , al articolului 27 alineatele (1) și (4)
  , al articolului 37 alineatul (6)
  și al articolului 38 alineatele(1)
  și
  (2) intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de două luni de la notificarea acestuia Parlamentului European și Consiliului sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, atât Parlamentul European, cât și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecțiuni. Respectivul termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5.   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 5 alineatul (2), al articolului 6
  alineatul
  (2), al articolului 7 alineatul (1), al articolului 11a alineatele (2) și (6), al articolului
  26
  , al articolului 27 alineatele (1) și (4) și al articolului 38 alineatele (1), (2)
  și (3)
  intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de două luni de la notificarea acestuia Parlamentului European și Consiliului sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, atât Parlamentul European, cât și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecțiuni. Respectivul termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

5.   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 5 alineatul (2), al articolului 6
  alineatele
  (2)
  și (4)
  , al articolului 7 alineatul (1),
  al articolului 8 alineatul (5), al articolului 9 alineatele (2a), (3) și (3a),
  al articolului 11a alineatele (2) și (6), al articolului
  12 alineatul (1b)
  , al articolului 27 alineatele (1) și (4)
  , al articolului 37 alineatul (6)
  și al articolului 38 alineatele(1)
  și
  (2) intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de două luni de la notificarea acestuia Parlamentului European și Consiliului sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, atât Parlamentul European, cât și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecțiuni. Respectivul termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

Amendamentul 230

Amendamentul 230

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 24 a (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 24 a (nou)

Directiva 2008/98/CE

Anexa II – punctul R13 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (24a) | În anexa II se inserează următorul punct:









  „R13a: | pregătirea pentru reutilizare.”; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(24a)

(24a)

În anexa II se inserează următorul punct:

„R13a:

„R13a:

pregătirea pentru reutilizare.”;

Amendamentul 231

Amendamentul 231

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 24 b (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 24 b (nou)

Directiva 2008/98/CE

Anexa IV a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (24b) | Anexa IVa se introduce în conformitate cu anexa la prezenta directivă. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(24b)

(24b)

Anexa IVa se introduce în conformitate cu anexa la prezenta directivă.

Amendamentul 232

Amendamentul 232

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 25

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 25

Directiva 2008/98/CE

Anexa VI (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (25) | Se adaugă anexa VI, în conformitate cu anexa la prezenta directivă. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(25)

Se adaugă anexa VI, în conformitate cu anexa la prezenta directivă.

eliminat

eliminat

Amendamentul 233

Amendamentul 233

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Anexa I

Anexa I

Directiva 2008/98/CE

Anexa VI

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Metodă de calcul privind pregătirea pentru reutilizare a produselor și a componentelor în sensul articolului 11 alineatul (2) literele (c) și (d) și al articolului 11 alineatul (3) | eliminat |
| Pentru a calcula rata ajustată a reciclării și pregătirii pentru reutilizare, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) literele (c) și (d) și cu articolul 11 alineatul (3), statele membre utilizează următoarea formulă: | |
| E: rata ajustată a reciclării și reutilizării într-un anumit an; | |
| A: greutatea deșeurilor municipale reciclate sau pregătite pentru reutilizare într-un anumit an; | |
| R: greutatea produselor și a componentelor pregătite pentru reutilizare într-un anumit an; | |
| P: greutatea deșeurilor municipale generate într-un anumit an. | |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Metodă de calcul privind pregătirea pentru reutilizare a produselor și a componentelor în sensul articolului 11 alineatul (2) literele (c) și (d) și al articolului 11 alineatul (3)

Metodă de calcul privind pregătirea pentru reutilizare a produselor și a componentelor în sensul articolului 11 alineatul (2) literele (c) și (d) și al articolului 11 alineatul (3)

eliminat

eliminat

Pentru a calcula rata ajustată a reciclării și pregătirii pentru reutilizare, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) literele (c) și (d) și cu articolul 11 alineatul (3), statele membre utilizează următoarea formulă:

Pentru a calcula rata ajustată a reciclării și pregătirii pentru reutilizare, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) literele (c) și (d) și cu articolul 11 alineatul (3), statele membre utilizează următoarea formulă:

Formula

E: rata ajustată a reciclării și reutilizării într-un anumit an;

E: rata ajustată a reciclării și reutilizării într-un anumit an;

A: greutatea deșeurilor municipale reciclate sau pregătite pentru reutilizare într-un anumit an;

A: greutatea deșeurilor municipale reciclate sau pregătite pentru reutilizare într-un anumit an;

R: greutatea produselor și a componentelor pregătite pentru reutilizare într-un anumit an;

R: greutatea produselor și a componentelor pregătite pentru reutilizare într-un anumit an;

P: greutatea deșeurilor municipale generate într-un anumit an.

P: greutatea deșeurilor municipale generate într-un anumit an.

Amendamentul 234

Amendamentul 234

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Anexa -I (nouă)

Anexa -I (nouă)

Directiva 2008/98/CE

Anexa IV a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Anexa -I |
| | Se introduce următoarea anexă IVa: |
| | „Anexa IVa |
| | Lista orientativă a instrumentelor de promovare a tranziției către o economie circulară |
| | 1. | Instrumente economice: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Anexa -I

Anexa -I

Se introduce următoarea anexă IVa:

Se introduce următoarea anexă IVa:

„Anexa IVa

„Anexa IVa

Lista orientativă a instrumentelor de promovare a tranziției către o economie circulară

Lista orientativă a instrumentelor de promovare a tranziției către o economie circulară

1.

Instrumente economice:

| 1.1 | creșterea treptată a taxelor și/sau a comisioanelor de depozitare pentru toate categoriile de deșeuri (municipale, inerte, de alt tip); |
| --- | --- |

1.1

creșterea treptată a taxelor și/sau a comisioanelor de depozitare pentru toate categoriile de deșeuri (municipale, inerte, de alt tip);

| 1.2 | introducerea sau majorarea taxelor și/sau a comisioanelor de incinerare; |
| --- | --- |

1.2

introducerea sau majorarea taxelor și/sau a comisioanelor de incinerare;

| 1.3 | introducerea sistemelor de plată în funcție de deșeurile generate; |
| --- | --- |

1.3

introducerea sistemelor de plată în funcție de deșeurile generate;

| 1.4 | măsuri de îmbunătățire a eficienței din punctul de vedere al costurilor a schemelor existente și viitoare de răspundere a producătorilor; |
| --- | --- |

1.4

măsuri de îmbunătățire a eficienței din punctul de vedere al costurilor a schemelor existente și viitoare de răspundere a producătorilor;

| 1.5 | extinderea domeniului de aplicare al răspunderii financiare și/sau operaționale a producătorilor pentru a include noi fluxuri de deșeuri; |
| --- | --- |

1.5

extinderea domeniului de aplicare al răspunderii financiare și/sau operaționale a producătorilor pentru a include noi fluxuri de deșeuri;

| 1.6 | stimulente economice pentru autoritățile locale în scopul de a promova prevenirea generării de deșeuri și de a dezvolta și intensifica sistemele de colectare separată; |
| --- | --- |

1.6

stimulente economice pentru autoritățile locale în scopul de a promova prevenirea generării de deșeuri și de a dezvolta și intensifica sistemele de colectare separată;

| 1.7 | măsuri de sprijinire a dezvoltării sectorului reutilizării; |
| --- | --- |

1.7

măsuri de sprijinire a dezvoltării sectorului reutilizării;

| 1.8 | măsuri de eliminare a subvențiilor care nu sunt coerente cu ierarhia deșeurilor; |
| --- | --- |

1.8

măsuri de eliminare a subvențiilor care nu sunt coerente cu ierarhia deșeurilor;

| 2. | Alte măsuri: |
| --- | --- |

2.

Alte măsuri:

| 2.1 | achiziții publice sustenabile pentru a promova producția și consumul sustenabile; |
| --- | --- |

2.1

achiziții publice sustenabile pentru a promova producția și consumul sustenabile;

| 2.2 | măsuri tehnice și fiscale de sprijinire a dezvoltării piețelor de produse reutilizate și de materiale reciclate (inclusiv compostate), precum și de îmbunătățire a calității materialelor reciclate; |
| --- | --- |

2.2

măsuri tehnice și fiscale de sprijinire a dezvoltării piețelor de produse reutilizate și de materiale reciclate (inclusiv compostate), precum și de îmbunătățire a calității materialelor reciclate;

| 2.3 | punerea în aplicarea celor mai bune tehnici disponibile pentru tratarea deșeurilor în vederea eliminării substanțelor care prezintă motive de îngrijorare deosebită, atunci când acest lucru este viabil din punct de vedere tehnic și economic; |
| --- | --- |

2.3

punerea în aplicarea celor mai bune tehnici disponibile pentru tratarea deșeurilor în vederea eliminării substanțelor care prezintă motive de îngrijorare deosebită, atunci când acest lucru este viabil din punct de vedere tehnic și economic;

| 2.4 | măsuri de creștere a gradului de sensibilizare a publicului cu privire la gestionarea corespunzătoare a deșeurilor și reducerea acestora, inclusiv campanii ad hoc pentru a asigura reducerea deșeurilor la sursă și un nivel ridicat de participare la sistemele de colectare separată; |
| --- | --- |

2.4

măsuri de creștere a gradului de sensibilizare a publicului cu privire la gestionarea corespunzătoare a deșeurilor și reducerea acestora, inclusiv campanii ad hoc pentru a asigura reducerea deșeurilor la sursă și un nivel ridicat de participare la sistemele de colectare separată;

| 2.5 | măsuri pentru a asigura coordonarea corespunzătoare, inclusiv prin mijloace digitale, între toate autoritățile publice competente implicate în gestionarea deșeurilor și implicarea altor părți interesate importante; |
| --- | --- |

2.5

măsuri pentru a asigura coordonarea corespunzătoare, inclusiv prin mijloace digitale, între toate autoritățile publice competente implicate în gestionarea deșeurilor și implicarea altor părți interesate importante;

| 2.6 | utilizarea fondurilor structurale și de investiții europene pentru a finanța dezvoltarea infrastructurii de gestionare a deșeurilor care este necesară în vederea îndeplinirii obiectivelor relevante.”. |
| --- | --- |

2.6

utilizarea fondurilor structurale și de investiții europene pentru a finanța dezvoltarea infrastructurii de gestionare a deșeurilor care este necesară în vederea îndeplinirii obiectivelor relevante.”.

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă pentru negocieri interinstituționale comisiei competente în conformitate cu articolul 59 alineatul (4) al patrulea paragraf din Regulamentul de procedură (A8-0034/2017).

1

(1a)  
  Texte adoptate, P8_TA(2015)0266.

1a

Texte adoptate, P8_TA(2015)0266

(14)  Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind deșeurile și de abrogare a anumitor directive (JO L 312, 22.11.2008, p. 3).

14

(14)  Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind deșeurile și de abrogare a anumitor directive (JO L 312, 22.11.2008, p. 3).

14

(1a)  
  Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile, de modificare și ulterior de abrogare a Directivelor 2001/77/CE și 2003/30/CE (JO L 140, 5.6.2009, p. 16).

1a

Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile, de modificare și ulterior de abrogare a Directivelor 2001/77/CE și 2003/30/CE (JO L 140, 5.6.2009, p. 16).

(1b)  
  Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH), de înființare a Agenției Europene pentru Produse Chimice, de modificare a Directivei 1999/45/CE și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 793/93 al Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 1488/94 al Comisiei, precum și a Directivei 76/769/CEE a Consiliului și a Directivelor 91/155/CEE, 93/67/CEE, 93/105/CE și 2000/21/CE ale Comisiei (JO L 396, 30.12.2006, p. 1.).

1b

Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH), de înființare a Agenției Europene pentru Produse Chimice, de modificare a Directivei 1999/45/CE și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 793/93 al Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 1488/94 al Comisiei, precum și a Directivei 76/769/CEE a Consiliului și a Directivelor 91/155/CEE, 93/67/CEE, 93/105/CE și 2000/21/CE ale Comisiei (JO L 396, 30.12.2006, p. 1.).

(1a)  
  Decizia 2014/955/UE a Comisiei din 18 decembrie 2014 de modificare a Deciziei 2000/532/CE de stabilire a unei liste de deșeuri în temeiul Directivei 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 370, 30.12.2014, p. 44).

1a

Decizia 2014/955/UE a Comisiei din 18 decembrie 2014 de modificare a Deciziei 2000/532/CE de stabilire a unei liste de deșeuri în temeiul Directivei 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 370, 30.12.2014, p. 44).

(1b)  
  Regulamentul (UE) nr. 1357/2014 al Comisiei din 18 decembrie 2014 de înlocuire a anexei III la Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind deșeurile și de abrogare a anumitor directive (JO L 365, 19.12.2014, p. 89).

1b

Regulamentul (UE) nr. 1357/2014 al Comisiei din 18 decembrie 2014 de înlocuire a anexei III la Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind deșeurile și de abrogare a anumitor directive (JO L 365, 19.12.2014, p. 89).

(17)  COM(2008)0699 și COM(2014)0297.

17

(17)  COM(2008)0699 și COM(2014)0297.

17

(18)  COM(2014)0297.

18

(18)  COM(2014)0297.

18

(1a)  
  Directiva 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 de instituire a unui cadru de acțiune comunitară în domeniul politicii privind mediul marin (Directiva-cadru „Strategia pentru mediul marin”) (JO L 164, 25.6.2008, p. 19).

1a

Directiva 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 de instituire a unui cadru de acțiune comunitară în domeniul politicii privind mediul marin (Directiva-cadru „Strategia pentru mediul marin”) (JO L 164, 25.6.2008, p. 19).

(19)  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).

19

(19)  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).

19

(1a)  
  Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).”;

1a

Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).”;

(*1)  

  JO L 241, 17.9.2015, p.1.

*1

JO L 241, 17.9.2015, p.1.

(*2)  
  Directiva (UE) 2015/1535 a Parlamentului European și a Consiliului din 9 septembrie 2015 referitoare la procedura de furnizare de informații în domeniul reglementărilor tehnice și al normelor privind serviciile societății informaționale (JO L 241, 17.9.2015, p. 1).

*2

Directiva (UE) 2015/1535 a Parlamentului European și a Consiliului din 9 septembrie 2015 referitoare la procedura de furnizare de informații în domeniul reglementărilor tehnice și al normelor privind serviciile societății informaționale (JO L 241, 17.9.2015, p. 1).

(1a)  
  Regulamentul (CE) nr. 2150/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 noiembrie 2002 referitor la statisticile privind deșeurile (JO L 332, 9.12.2002, p. 1).

1a

Regulamentul (CE) nr. 2150/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 noiembrie 2002 referitor la statisticile privind deșeurile (JO L 332, 9.12.2002, p. 1).

---

| 25.7.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 263/300 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 263/300

---

P8_TA(2017)0071

Depozitele de deșeuri ***I

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 14 martie 2017 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 1999/31/CE a Consiliului privind depozitele de deșeuri (COM(2015)0594 – C8-0384/2015 – 2015/0274(COD)) (1)

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2018/C 263/31)

Amendamentul 1

Propunere de directivă

Considerentul - 1 (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-1) | Având în vedere dependența Uniunii de importul de materii prime și epuizarea rapidă a unei cantități semnificative de resurse naturale pe termen scurt, recuperarea a cât mai multor resurse posibile în interiorul Uniunii și consolidarea tranziției către o economie circulară constituie o provocare-cheie. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(-1)

Având în vedere dependența Uniunii de importul de materii prime și epuizarea rapidă a unei cantități semnificative de resurse naturale pe termen scurt, recuperarea a cât mai multor resurse posibile în interiorul Uniunii și consolidarea tranziției către o economie circulară constituie o provocare-cheie.

Amendamentul 2

Propunere de directivă

Considerentul - 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-1a) | Gestionarea deșeurilor trebuie să se transforme în gestionarea durabilă a materialelor. Revizuirea Directivei privind depozitele de deșeuri oferă o oportunitate în acest sens. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(-1a)

Gestionarea deșeurilor trebuie să se transforme în gestionarea durabilă a materialelor. Revizuirea Directivei privind depozitele de deșeuri oferă o oportunitate în acest sens.

Amendamentul 3

Propunere de directivă

Considerentul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1) | Gestionarea deșeurilor în Uniune ar trebui să fie îmbunătățită pentru a proteja, a conserva și a îmbunătăți calitatea mediului, a proteja sănătatea umană și a asigura utilizarea prudentă și rațională a resurselor naturale, precum și pentru a promova o economie mai circulară. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)

Gestionarea deșeurilor în Uniune ar trebui să fie îmbunătățită pentru a proteja, a conserva și a îmbunătăți calitatea mediului, a proteja sănătatea umană și a asigura utilizarea prudentă și rațională a resurselor naturale, precum și pentru a promova o economie mai circulară.

| (1) | Gestionarea deșeurilor în Uniune ar trebui să fie îmbunătățită pentru a proteja, a conserva și a îmbunătăți calitatea mediului, a proteja sănătatea umană și a asigura utilizarea prudentă și rațională a resurselor naturale, precum și pentru a promova o economie mai circulară
  , îmbunătățind eficiența energetică și reducând dependența Uniunii de resurse
  . |
| --- | --- |

(1)

Gestionarea deșeurilor în Uniune ar trebui să fie îmbunătățită pentru a proteja, a conserva și a îmbunătăți calitatea mediului, a proteja sănătatea umană și a asigura utilizarea prudentă și rațională a resurselor naturale, precum și pentru a promova o economie mai circulară
  , îmbunătățind eficiența energetică și reducând dependența Uniunii de resurse
  .

Amendamentul 51

Propunere de directivă

Considerentul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1a) | Economia circulară ar trebui să pună în aplicare prevederile explicite din cel de-Al șaptelea program de acțiune pentru mediu, care solicită elaborarea unor cicluri de materiale netoxice, astfel încât deșeurile reciclate să poată fi utilizate ca o sursă majoră și fiabilă de materii prime pentru Uniune. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1a)

Economia circulară ar trebui să pună în aplicare prevederile explicite din cel de-Al șaptelea program de acțiune pentru mediu, care solicită elaborarea unor cicluri de materiale netoxice, astfel încât deșeurile reciclate să poată fi utilizate ca o sursă majoră și fiabilă de materii prime pentru Uniune.

Amendamentul 5

Propunere de directivă

Considerentul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2) | Obiectivele prevăzute de Directiva 1999/31/CE (14) a Consiliului care stabilesc restricțiile privind depozitarea deșeurilor ar trebui
  modificate
  astfel încât să reflecte mai bine dorința Uniunii de a trece la o economie circulară și de a înregistra progrese în ceea ce privește aplicarea Inițiativei privind materiile prime (15), prin
  limitarea
  practicii de depozitare a deșeurilor în ceea ce privește deșeurile nepericuloase. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)

Obiectivele prevăzute de Directiva 1999/31/CE (14) a Consiliului care stabilesc restricțiile privind depozitarea deșeurilor ar trebui
  modificate
  astfel încât să reflecte mai bine dorința Uniunii de a trece la o economie circulară și de a înregistra progrese în ceea ce privește aplicarea Inițiativei privind materiile prime (15), prin
  limitarea
  practicii de depozitare a deșeurilor în ceea ce privește deșeurile nepericuloase.

| (2) | Obiectivele prevăzute de Directiva 1999/31/CE (14) a Consiliului care stabilesc restricțiile privind depozitarea deșeurilor ar trebui
  consolidate
  astfel încât să reflecte mai bine dorința Uniunii de a trece la o economie circulară și de a înregistra progrese în ceea ce privește aplicarea Inițiativei privind materiile prime (15), prin
  reducerea treptată la minimum a
  practicii de depozitare a deșeurilor în ceea ce privește deșeurile nepericuloase.
  Comisia și statele membre ar trebui să se asigure că acest obiectiv se încadrează într-o politică integrată care asigură o aplicare temeinică a ierarhiei deșeurilor, consolidează trecerea spre prevenire, reutilizare și reciclare și previne trecerea de la depozitare spre incinerare. |
| --- | --- |

(2)

Obiectivele prevăzute de Directiva 1999/31/CE (14) a Consiliului care stabilesc restricțiile privind depozitarea deșeurilor ar trebui
  consolidate
  astfel încât să reflecte mai bine dorința Uniunii de a trece la o economie circulară și de a înregistra progrese în ceea ce privește aplicarea Inițiativei privind materiile prime (15), prin
  reducerea treptată la minimum a
  practicii de depozitare a deșeurilor în ceea ce privește deșeurile nepericuloase.
  Comisia și statele membre ar trebui să se asigure că acest obiectiv se încadrează într-o politică integrată care asigură o aplicare temeinică a ierarhiei deșeurilor, consolidează trecerea spre prevenire, reutilizare și reciclare și previne trecerea de la depozitare spre incinerare.

Amendamentul 6

Propunere de directivă

Considerentul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (4) | Pentru a asigura o mai mare coerență a legislației în domeniul deșeurilor, definițiile din Directiva 1999/31/CE ar trebui să fie aliniate la cele prevăzute în Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului (16). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4)

Pentru a asigura o mai mare coerență a legislației în domeniul deșeurilor, definițiile din Directiva 1999/31/CE ar trebui să fie aliniate la cele prevăzute în Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului (16).

| (4) | Pentru a asigura o mai mare coerență a legislației în domeniul deșeurilor, definițiile din Directiva 1999/31/CE ar trebui să fie aliniate
  , dacă e cazul,
  la cele prevăzute în Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului (16). |
| --- | --- |

(4)

Pentru a asigura o mai mare coerență a legislației în domeniul deșeurilor, definițiile din Directiva 1999/31/CE ar trebui să fie aliniate
  , dacă e cazul,
  la cele prevăzute în Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului (16).

Amendamentul 7

Propunere de directivă

Considerentul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (5) | Prin limitarea suplimentară a depozitării deșeurilor s-ar obține beneficii de mediu, economice și sociale evidente, începând cu fluxurile de deșeuri care fac obiectul colectării separate (de exemplu, materialele plastice, metalele, sticla, hârtia, deșeurile biologice).
  În punerea
  în
  aplicare a acestor restricții privind depozitarea de deșeuri ar trebui să se țină seama
  de
  fezabilitatea din punct de vedere tehnic
  ,
  ecologic sau economic a reciclării
  sau
  a altei forme
  de valorificare
  a deșeurilor reziduale care rezultă
  din
  deșeurile colectate separat
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5)

Prin limitarea suplimentară a depozitării deșeurilor s-ar obține beneficii de mediu, economice și sociale evidente, începând cu fluxurile de deșeuri care fac obiectul colectării separate (de exemplu, materialele plastice, metalele, sticla, hârtia, deșeurile biologice).
  În punerea
  în
  aplicare a acestor restricții privind depozitarea de deșeuri ar trebui să se țină seama
  de
  fezabilitatea din punct de vedere tehnic
  ,
  ecologic sau economic a reciclării
  sau
  a altei forme
  de valorificare
  a deșeurilor reziduale care rezultă
  din
  deșeurile colectate separat
  .

| (5) | Prin limitarea suplimentară a depozitării deșeurilor s-ar obține beneficii de mediu, economice și sociale evidente, începând cu fluxurile de deșeuri care fac obiectul colectării separate (de exemplu, materialele plastice, metalele, sticla, hârtia, deșeurile biologice)
  , cu scopul de a accepta numai deșeurile reziduale
  .
  Investițiile pe termen lung
  în
  infrastructură și în cercetare și inovare vor avea un rol vital în reducerea volumului
  de
  deșeuri reziduale care fac obiectul colectării separate
  ,
  a căror reciclare
  sau
  altă formă
  de valorificare
  nu este fezabilă în prezent
  din
  punct de vedere tehnic, economic sau în ceea ce privește mediul
  . |
| --- | --- |

(5)

Prin limitarea suplimentară a depozitării deșeurilor s-ar obține beneficii de mediu, economice și sociale evidente, începând cu fluxurile de deșeuri care fac obiectul colectării separate (de exemplu, materialele plastice, metalele, sticla, hârtia, deșeurile biologice)
  , cu scopul de a accepta numai deșeurile reziduale
  .
  Investițiile pe termen lung
  în
  infrastructură și în cercetare și inovare vor avea un rol vital în reducerea volumului
  de
  deșeuri reziduale care fac obiectul colectării separate
  ,
  a căror reciclare
  sau
  altă formă
  de valorificare
  nu este fezabilă în prezent
  din
  punct de vedere tehnic, economic sau în ceea ce privește mediul
  .

Amendamentul 8

Propunere de directivă

Considerentul 5 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (5a) | Stimulentele politice și societale pentru limitarea suplimentară a depozitării deșeurilor ca metodă sustenabilă de tratare a resurselor naturale în cadrul economiei circulare ar trebui să respecte ierarhia în procesul de gestionare a deșeurilor și prevăzută la articolul 4 din Directiva 2008/98/CE și să aplice cu strictețe o abordare în care prevenirea are prioritate și în care se respectă principiul precauției. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5a)

Stimulentele politice și societale pentru limitarea suplimentară a depozitării deșeurilor ca metodă sustenabilă de tratare a resurselor naturale în cadrul economiei circulare ar trebui să respecte ierarhia în procesul de gestionare a deșeurilor și prevăzută la articolul 4 din Directiva 2008/98/CE și să aplice cu strictețe o abordare în care prevenirea are prioritate și în care se respectă principiul precauției.

Amendamentul 9

Propunere de directivă

Considerentul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (6) | Deșeurile municipale biodegradabile reprezintă o mare parte a deșeurilor municipale. Depozitarea deșeurilor biodegradabile netratate are efecte negative semnificative asupra mediului în ceea ce privește emisiile de gaze cu efect de seră și poluarea apelor de suprafață, a apelor subterane, a solului și a aerului. Directiva 1999/31/CE prevede deja obiective de reducere a stocării deșeurilor biodegradabile în depozitele de deșeuri, însă este necesar să se stabilească restricții suplimentare privind depozitarea deșeurilor biodegradabile prin interzicerea depozitării deșeurilor biodegradabile care
  au fost
  colectate separat, în conformitate cu articolul 22 din Directiva 2008/98/CE. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6)

Deșeurile municipale biodegradabile reprezintă o mare parte a deșeurilor municipale. Depozitarea deșeurilor biodegradabile netratate are efecte negative semnificative asupra mediului în ceea ce privește emisiile de gaze cu efect de seră și poluarea apelor de suprafață, a apelor subterane, a solului și a aerului. Directiva 1999/31/CE prevede deja obiective de reducere a stocării deșeurilor biodegradabile în depozitele de deșeuri, însă este necesar să se stabilească restricții suplimentare privind depozitarea deșeurilor biodegradabile prin interzicerea depozitării deșeurilor biodegradabile care
  au fost
  colectate separat, în conformitate cu articolul 22 din Directiva 2008/98/CE.

| (6) | Deșeurile municipale biodegradabile reprezintă o mare parte a deșeurilor municipale. Depozitarea deșeurilor biodegradabile netratate are efecte negative semnificative asupra mediului în ceea ce privește emisiile de gaze cu efect de seră și poluarea apelor de suprafață, a apelor subterane, a solului și a aerului. Directiva 1999/31/CE prevede deja obiective de reducere a stocării deșeurilor biodegradabile în depozitele de deșeuri, însă este necesar să se stabilească restricții suplimentare privind depozitarea deșeurilor biodegradabile prin interzicerea depozitării deșeurilor biodegradabile, care
  urmează să fie
  colectate separat, în conformitate cu articolul 22 din Directiva 2008/98/CE. |
| --- | --- |

(6)

Deșeurile municipale biodegradabile reprezintă o mare parte a deșeurilor municipale. Depozitarea deșeurilor biodegradabile netratate are efecte negative semnificative asupra mediului în ceea ce privește emisiile de gaze cu efect de seră și poluarea apelor de suprafață, a apelor subterane, a solului și a aerului. Directiva 1999/31/CE prevede deja obiective de reducere a stocării deșeurilor biodegradabile în depozitele de deșeuri, însă este necesar să se stabilească restricții suplimentare privind depozitarea deșeurilor biodegradabile prin interzicerea depozitării deșeurilor biodegradabile, care
  urmează să fie
  colectate separat, în conformitate cu articolul 22 din Directiva 2008/98/CE.

Amendamentul 10

Propunere de directivă

Considerentul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (7) | Multe state membre încă nu au dezvoltat complet infrastructura necesară în materie de gestionare a deșeurilor. Stabilirea unor obiective privind reducerea depozitelor de deșeuri va
  facilita
  mai mult colectarea separată, trierea și reciclarea deșeurilor și va evita blocarea
  în partea inferioară a
  ierarhiei deșeurilor a materialelor care ar putea fi reciclate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(7)

Multe state membre încă nu au dezvoltat complet infrastructura necesară în materie de gestionare a deșeurilor. Stabilirea unor obiective privind reducerea depozitelor de deșeuri va
  facilita
  mai mult colectarea separată, trierea și reciclarea deșeurilor și va evita blocarea
  în partea inferioară a
  ierarhiei deșeurilor a materialelor care ar putea fi reciclate.

| (7) | Multe state membre încă nu au dezvoltat complet infrastructura necesară în materie de gestionare a deșeurilor. Stabilirea unor obiective
  clare și ambițioase
  privind reducerea depozitelor de deșeuri va
  încuraja
  mai mult
  investițiile pentru a se facilita
  colectarea separată, trierea și reciclarea deșeurilor și va evita blocarea
  la cel mai jos nivel al
  ierarhiei deșeurilor a materialelor care ar putea fi reciclate. |
| --- | --- |

(7)

Multe state membre încă nu au dezvoltat complet infrastructura necesară în materie de gestionare a deșeurilor. Stabilirea unor obiective
  clare și ambițioase
  privind reducerea depozitelor de deșeuri va
  încuraja
  mai mult
  investițiile pentru a se facilita
  colectarea separată, trierea și reciclarea deșeurilor și va evita blocarea
  la cel mai jos nivel al
  ierarhiei deșeurilor a materialelor care ar putea fi reciclate.

Amendamentul 11

Propunere de directivă

Considerentul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (8) | Pentru a preveni efectele nocive asupra sănătății oamenilor și asupra mediului, precum și pentru a garanta că materialele din deșeuri valoroase din punct de vedere economic sunt recuperate în mod progresiv și eficace prin gestionarea adecvată a deșeurilor și în conformitate cu ierarhia deșeurilor, este necesar ca depozitarea deșeurilor să se reducă treptat.
  Acest obiectiv
  de
  reducere
  ar trebui să prevină crearea unei capacități excesive
  în cazul instalațiilor
  de tratare a deșeurilor reziduale, de exemplu prin valorificare energetică
  sau tratarea mecano-biologică de calitate redusă a deșeurilor municipale netratate
  , întrucât aceasta ar putea duce la subminarea atingerii de către Uniune a obiectivelor pe termen lung privind pregătirea pentru reutilizare și reciclarea deșeurilor municipale, astfel cum sunt prevăzute la articolul 11 din Directiva 2008/98/CE. Și, pentru a preveni efectele negative asupra sănătății oamenilor și asupra mediului, statele membre ar trebui să ia toate măsurile necesare pentru a se asigura că numai deșeurile care au fost tratate sunt stocate în depozite de deșeuri, însă respectarea
  acestei
  obligații nu ar trebui să ducă la crearea de capacități excedentare în tratarea deșeurilor municipale reziduale. Totodată, pentru a asigura coerența dintre obiectivele prevăzute la articolul 11 din Directiva 2008/98/CE și obiectivul de reducere a depozitelor de deșeuri definit la articolul 5 din prezenta directivă și pentru a asigura planificarea coordonată a infrastructurilor și investițiilor necesare pentru îndeplinirea acestor obiective, statele membre care pot obține prelungirea termenului pentru atingerea obiectivelor privind reciclarea deșeurilor municipale ar trebui, de asemenea, să beneficieze de o perioadă suplimentară pentru atingerea obiectivului de reducere până în 2030 a depozitării deșeurilor prevăzut în prezenta directivă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8)

Pentru a preveni efectele nocive asupra sănătății oamenilor și asupra mediului, precum și pentru a garanta că materialele din deșeuri valoroase din punct de vedere economic sunt recuperate în mod progresiv și eficace prin gestionarea adecvată a deșeurilor și în conformitate cu ierarhia deșeurilor, este necesar ca depozitarea deșeurilor să se reducă treptat.
  Acest obiectiv
  de
  reducere
  ar trebui să prevină crearea unei capacități excesive
  în cazul instalațiilor
  de tratare a deșeurilor reziduale, de exemplu prin valorificare energetică
  sau tratarea mecano-biologică de calitate redusă a deșeurilor municipale netratate
  , întrucât aceasta ar putea duce la subminarea atingerii de către Uniune a obiectivelor pe termen lung privind pregătirea pentru reutilizare și reciclarea deșeurilor municipale, astfel cum sunt prevăzute la articolul 11 din Directiva 2008/98/CE. Și, pentru a preveni efectele negative asupra sănătății oamenilor și asupra mediului, statele membre ar trebui să ia toate măsurile necesare pentru a se asigura că numai deșeurile care au fost tratate sunt stocate în depozite de deșeuri, însă respectarea
  acestei
  obligații nu ar trebui să ducă la crearea de capacități excedentare în tratarea deșeurilor municipale reziduale. Totodată, pentru a asigura coerența dintre obiectivele prevăzute la articolul 11 din Directiva 2008/98/CE și obiectivul de reducere a depozitelor de deșeuri definit la articolul 5 din prezenta directivă și pentru a asigura planificarea coordonată a infrastructurilor și investițiilor necesare pentru îndeplinirea acestor obiective, statele membre care pot obține prelungirea termenului pentru atingerea obiectivelor privind reciclarea deșeurilor municipale ar trebui, de asemenea, să beneficieze de o perioadă suplimentară pentru atingerea obiectivului de reducere până în 2030 a depozitării deșeurilor prevăzut în prezenta directivă.

| (8) | Pentru a preveni efectele nocive asupra sănătății oamenilor și asupra mediului, precum și pentru a garanta că materialele din deșeuri valoroase din punct de vedere economic sunt recuperate în mod progresiv și eficace prin gestionarea adecvată a deșeurilor și în conformitate cu ierarhia deșeurilor, este necesar ca depozitarea deșeurilor să se reducă treptat
  la minimum, astfel cum prevede Directiva 2008/98/CE
  .
  Reducerea treptată la minimum a depozitării deșeurilor va necesita schimbări majore în domeniul gestionării deșeurilor în multe state membre. Dacă se dispune
  de
  statistici îmbunătățite privind colectarea și tratarea deșeurilor și de fluxuri îmbunătățite de trasabilitate a deșeurilor,
  ar trebui să
  fie posibil să se
  prevină crearea unei capacități excesive de tratare a deșeurilor reziduale, de exemplu prin valorificare energetică, întrucât aceasta ar putea duce la subminarea atingerii de către Uniune a obiectivelor pe termen lung privind pregătirea pentru reutilizare și reciclarea deșeurilor municipale, astfel cum sunt prevăzute la articolul 11 din Directiva 2008/98/CE. Și, pentru a preveni efectele negative asupra sănătății oamenilor și asupra mediului, statele membre ar trebui să ia toate măsurile necesare pentru a se asigura că numai deșeurile care au fost tratate sunt stocate în depozite de deșeuri, însă respectarea
  unei astfel de
  obligații nu ar trebui să ducă la crearea de capacități excedentare în tratarea deșeurilor municipale reziduale
  . Din perspectiva recentelor investiții făcute în unele state membre, care au dus la o capacitate excedentară pentru valorificarea energetică sau instituirea tratării mecano-biologice, este esențial să se transmită în prezent un semnal clar gestionarilor de deșeuri și statelor membre pentru a evita investiții incompatibile cu obiectivele pe termen lung prevăzute în Directivele-cadru privind depozitele de deșeuri și privind deșeurile. Din aceste motive, ar putea fi luată în considerare o limită pentru incinerarea deșeurilor municipale, în conformitate cu obiectivele privind pregătirea pentru reutilizare și reciclare prevăzute la articolul 11 din Directiva 2008/98/CE și la articolul 5 din Directiva 1999/31/CE.
  Totodată, pentru a asigura coerența dintre obiectivele prevăzute la articolul 11 din Directiva 2008/98/CE și obiectivul de reducere a depozitelor de deșeuri definit la articolul 5 din prezenta directivă și pentru a asigura planificarea coordonată a infrastructurilor și investițiilor necesare pentru îndeplinirea acestor obiective, statele membre care pot obține prelungirea termenului pentru atingerea obiectivelor privind reciclarea deșeurilor municipale ar trebui, de asemenea, să beneficieze de o perioadă suplimentară pentru atingerea obiectivului de reducere până în 2030 a depozitării deșeurilor prevăzut în prezenta directivă. |
| --- | --- |

(8)

Pentru a preveni efectele nocive asupra sănătății oamenilor și asupra mediului, precum și pentru a garanta că materialele din deșeuri valoroase din punct de vedere economic sunt recuperate în mod progresiv și eficace prin gestionarea adecvată a deșeurilor și în conformitate cu ierarhia deșeurilor, este necesar ca depozitarea deșeurilor să se reducă treptat
  la minimum, astfel cum prevede Directiva 2008/98/CE
  .
  Reducerea treptată la minimum a depozitării deșeurilor va necesita schimbări majore în domeniul gestionării deșeurilor în multe state membre. Dacă se dispune
  de
  statistici îmbunătățite privind colectarea și tratarea deșeurilor și de fluxuri îmbunătățite de trasabilitate a deșeurilor,
  ar trebui să
  fie posibil să se
  prevină crearea unei capacități excesive de tratare a deșeurilor reziduale, de exemplu prin valorificare energetică, întrucât aceasta ar putea duce la subminarea atingerii de către Uniune a obiectivelor pe termen lung privind pregătirea pentru reutilizare și reciclarea deșeurilor municipale, astfel cum sunt prevăzute la articolul 11 din Directiva 2008/98/CE. Și, pentru a preveni efectele negative asupra sănătății oamenilor și asupra mediului, statele membre ar trebui să ia toate măsurile necesare pentru a se asigura că numai deșeurile care au fost tratate sunt stocate în depozite de deșeuri, însă respectarea
  unei astfel de
  obligații nu ar trebui să ducă la crearea de capacități excedentare în tratarea deșeurilor municipale reziduale
  . Din perspectiva recentelor investiții făcute în unele state membre, care au dus la o capacitate excedentară pentru valorificarea energetică sau instituirea tratării mecano-biologice, este esențial să se transmită în prezent un semnal clar gestionarilor de deșeuri și statelor membre pentru a evita investiții incompatibile cu obiectivele pe termen lung prevăzute în Directivele-cadru privind depozitele de deșeuri și privind deșeurile. Din aceste motive, ar putea fi luată în considerare o limită pentru incinerarea deșeurilor municipale, în conformitate cu obiectivele privind pregătirea pentru reutilizare și reciclare prevăzute la articolul 11 din Directiva 2008/98/CE și la articolul 5 din Directiva 1999/31/CE.
  Totodată, pentru a asigura coerența dintre obiectivele prevăzute la articolul 11 din Directiva 2008/98/CE și obiectivul de reducere a depozitelor de deșeuri definit la articolul 5 din prezenta directivă și pentru a asigura planificarea coordonată a infrastructurilor și investițiilor necesare pentru îndeplinirea acestor obiective, statele membre care pot obține prelungirea termenului pentru atingerea obiectivelor privind reciclarea deșeurilor municipale ar trebui, de asemenea, să beneficieze de o perioadă suplimentară pentru atingerea obiectivului de reducere până în 2030 a depozitării deșeurilor prevăzut în prezenta directivă.

Amendamentul 12

Propunere de directivă

Considerentul 8 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (8a) | Pentru a contribui la realizarea obiectivelor prevăzute în prezenta directivă și la impulsionarea tranziției către o economie circulară, Comisia ar trebui să promoveze coordonarea și schimbul de informații și bune practici între statele membre și diferitele sectoare ale economiei. Aceste schimburi ar putea fi facilitate prin intermediul platformelor de comunicare ce ar putea contribui la ridicarea gradului de cunoaștere a noilor soluții industriale, ar face posibilă o vedere de ansamblu mai bună a capacităților disponibile și ar contribui la conectarea industriei deșeurilor și a altor sectoare și la sprijinirea simbiozei industriale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8a)

Pentru a contribui la realizarea obiectivelor prevăzute în prezenta directivă și la impulsionarea tranziției către o economie circulară, Comisia ar trebui să promoveze coordonarea și schimbul de informații și bune practici între statele membre și diferitele sectoare ale economiei. Aceste schimburi ar putea fi facilitate prin intermediul platformelor de comunicare ce ar putea contribui la ridicarea gradului de cunoaștere a noilor soluții industriale, ar face posibilă o vedere de ansamblu mai bună a capacităților disponibile și ar contribui la conectarea industriei deșeurilor și a altor sectoare și la sprijinirea simbiozei industriale.

Amendamentul 13

Propunere de directivă

Considerentul 8 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (8b) | Comisia ar trebui să promoveze coordonarea și schimbul de informații și bune practici atât între statele membre, cât și între autoritățile regionale și, în special, autoritățile locale, implicând toate organizațiile relevante ale societății civile, inclusiv partenerii sociali și organizațiile de mediu și asociațiile de consumatori. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8b)

Comisia ar trebui să promoveze coordonarea și schimbul de informații și bune practici atât între statele membre, cât și între autoritățile regionale și, în special, autoritățile locale, implicând toate organizațiile relevante ale societății civile, inclusiv partenerii sociali și organizațiile de mediu și asociațiile de consumatori.

Amendamentul 14

Propunere de directivă

Considerentul 8 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (8c) | Pentru a pune în aplicare și pentru a asigura respectarea obiectivelor prezentei directive în mod adecvat, este necesar să se asigure că autoritățile locale ale teritoriilor pe care sunt amplasate depozite de deșeuri sunt recunoscute ca actori relevanți, întrucât suportă în mod direct consecințele depozitării deșeurilor. În consecință, ar trebui să se asigure în prealabil consultări publice și democratice în localitățile și în zonele supramunicipale unde urmează să fie înființat un depozit de deșeuri și ar trebui să se stabilească o compensație adecvată pentru populația locală. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8c)

Pentru a pune în aplicare și pentru a asigura respectarea obiectivelor prezentei directive în mod adecvat, este necesar să se asigure că autoritățile locale ale teritoriilor pe care sunt amplasate depozite de deșeuri sunt recunoscute ca actori relevanți, întrucât suportă în mod direct consecințele depozitării deșeurilor. În consecință, ar trebui să se asigure în prealabil consultări publice și democratice în localitățile și în zonele supramunicipale unde urmează să fie înființat un depozit de deșeuri și ar trebui să se stabilească o compensație adecvată pentru populația locală.

Amendamentul 15

Propunere de directivă

Considerentul 8 d (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (8d) | Comisia ar trebui să garanteze că fiecare depozit de deșeuri din UE este supus unui audit, în vederea asigurării aplicării corecte a dreptului UE și a dreptului național. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8d)

Comisia ar trebui să garanteze că fiecare depozit de deșeuri din UE este supus unui audit, în vederea asigurării aplicării corecte a dreptului UE și a dreptului național.

Amendamentul 16

Propunere de directivă

Considerentul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (9) | Pentru a asigura o punere în aplicare mai bună, mai rapidă și mai uniformă a prezentei directive și pentru a anticipa deficiențele în materie de punere în aplicare, ar trebui instituit un sistem de alertă timpurie pentru a detecta deficiențele și a permite luarea de măsuri înainte de expirarea termenelor pentru atingerea obiectivelor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9)

Pentru a asigura o punere în aplicare mai bună, mai rapidă și mai uniformă a prezentei directive și pentru a anticipa deficiențele în materie de punere în aplicare, ar trebui instituit un sistem de alertă timpurie pentru a detecta deficiențele și a permite luarea de măsuri înainte de expirarea termenelor pentru atingerea obiectivelor.

| (9) | Pentru a asigura o punere în aplicare mai bună, mai rapidă și mai uniformă a prezentei directive și pentru a anticipa deficiențele în materie de punere în aplicare, ar trebui instituit un sistem de alertă timpurie pentru a detecta deficiențele și a permite luarea de măsuri înainte de expirarea termenelor pentru atingerea obiectivelor
  și ar trebui promovat schimbul de bune practici între diversele părți interesate
  . |
| --- | --- |

(9)

Pentru a asigura o punere în aplicare mai bună, mai rapidă și mai uniformă a prezentei directive și pentru a anticipa deficiențele în materie de punere în aplicare, ar trebui instituit un sistem de alertă timpurie pentru a detecta deficiențele și a permite luarea de măsuri înainte de expirarea termenelor pentru atingerea obiectivelor
  și ar trebui promovat schimbul de bune practici între diversele părți interesate
  .

Amendamentul 17

Propunere de directivă

Considerentul 11

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (11) | Datele
  statistice
  raportate de statele membre sunt esențiale pentru Comisie în vederea evaluării respectării legislației privind deșeurile la nivelul statelor membre. Calitatea, fiabilitatea și comparabilitatea
  statisticilor
  ar trebui îmbunătățite prin introducerea unui punct de intrare unic pentru toate datele referitoare la deșeuri, prin eliminarea obligațiilor de raportare caduce, prin evaluarea comparativă a 
  metodologilor
  naționale de raportare și prin introducerea unui raport de verificare a calității datelor. Raportarea fiabilă a datelor statistice privind gestionarea deșeurilor este esențială pentru punerea în aplicare eficientă și asigurarea comparabilității datelor între statele membre. Prin urmare, atunci când întocmesc rapoartele referitoare la respectarea obiectivelor stabilite în Directiva 1999/31/CE, statele membre ar trebui să
  aibă obligația de a utiliza cea mai recentă metodologie
  elaborată de Comisie
  și de
  institutele naționale de statistică
  din statele
  membre. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11)

Datele
  statistice
  raportate de statele membre sunt esențiale pentru Comisie în vederea evaluării respectării legislației privind deșeurile la nivelul statelor membre. Calitatea, fiabilitatea și comparabilitatea
  statisticilor
  ar trebui îmbunătățite prin introducerea unui punct de intrare unic pentru toate datele referitoare la deșeuri, prin eliminarea obligațiilor de raportare caduce, prin evaluarea comparativă a 
  metodologilor
  naționale de raportare și prin introducerea unui raport de verificare a calității datelor. Raportarea fiabilă a datelor statistice privind gestionarea deșeurilor este esențială pentru punerea în aplicare eficientă și asigurarea comparabilității datelor între statele membre. Prin urmare, atunci când întocmesc rapoartele referitoare la respectarea obiectivelor stabilite în Directiva 1999/31/CE, statele membre ar trebui să
  aibă obligația de a utiliza cea mai recentă metodologie
  elaborată de Comisie
  și de
  institutele naționale de statistică
  din statele
  membre.

| (11) | Datele
  și informațiile
  raportate de statele membre sunt esențiale pentru Comisie în vederea evaluării respectării legislației privind deșeurile la nivelul statelor membre. Calitatea, fiabilitatea și comparabilitatea
  datelor raportate
  ar trebui îmbunătățite prin
  stabilirea unei metodologii comune pentru colectarea și procesarea datelor pe baza unor surse fiabile și
  introducerea unui punct de intrare unic pentru toate datele referitoare la deșeuri, prin eliminarea obligațiilor de raportare caduce, prin evaluarea comparativă a 
  metodologiilor
  naționale de raportare și prin introducerea unui raport de verificare a calității datelor. Raportarea fiabilă a datelor statistice privind gestionarea deșeurilor este esențială pentru punerea în aplicare eficientă și asigurarea comparabilității datelor între statele membre. Prin urmare, atunci când întocmesc rapoartele referitoare la respectarea obiectivelor stabilite în Directiva 1999/31/CE, statele membre ar trebui să
  utilizeze metodologia comună
  elaborată de Comisie
  în colaborare cu
  institutele naționale de statistică
  ale statelor
  membre
  și cu autoritățile naționale responsabile de gestionarea deșeurilor
  . |
| --- | --- |

(11)

Datele
  și informațiile
  raportate de statele membre sunt esențiale pentru Comisie în vederea evaluării respectării legislației privind deșeurile la nivelul statelor membre. Calitatea, fiabilitatea și comparabilitatea
  datelor raportate
  ar trebui îmbunătățite prin
  stabilirea unei metodologii comune pentru colectarea și procesarea datelor pe baza unor surse fiabile și
  introducerea unui punct de intrare unic pentru toate datele referitoare la deșeuri, prin eliminarea obligațiilor de raportare caduce, prin evaluarea comparativă a 
  metodologiilor
  naționale de raportare și prin introducerea unui raport de verificare a calității datelor. Raportarea fiabilă a datelor statistice privind gestionarea deșeurilor este esențială pentru punerea în aplicare eficientă și asigurarea comparabilității datelor între statele membre. Prin urmare, atunci când întocmesc rapoartele referitoare la respectarea obiectivelor stabilite în Directiva 1999/31/CE, statele membre ar trebui să
  utilizeze metodologia comună
  elaborată de Comisie
  în colaborare cu
  institutele naționale de statistică
  ale statelor
  membre
  și cu autoritățile naționale responsabile de gestionarea deșeurilor
  .

Amendamentul 18

Propunere de directivă

Considerentul 12

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (12) | Pentru a 
  completa sau a
  modifica Directiva 1999/31/CE,
  în special în vederea adaptării anexelor sale la progresele științifice și tehnice,
  competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din tratat ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește
  articolul 16
  . Este deosebit de important ca
  , în cursul activității sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate
  , inclusiv la nivel de experți.
  Atunci când pregătește și elaborează acte
  delegate,
  Comisia ar trebui să asigure transmiterea simultană
  ,
  promptă și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și către Consiliu
  . Orice modificare adusă anexelor ar trebui efectuată numai în conformitate cu principiile stabilite de prezenta directivă. În acest sens, în ceea ce privește anexa II, Comisia ar trebui să țină seama de principiile generale și de procedurile generale pentru testare și de criteriile de acceptare prevăzute în anexa II. De asemenea, ar trebui să stabilească criterii și metode de testare specifice și valori limită asociate pentru fiecare categorie de depozite de deșeuri, inclusiv, dacă este necesar, pentru tipurile specifice de depozite de deșeuri din cadrul fiecărei categorii, inclusiv pentru depozitarea subterană. După caz, Comisia ar trebui să ia în considerare adoptarea propunerilor pentru standardizarea metodelor de control, eșantionare și analiză referitoare la anexe, în termen de doi ani de la data intrării în vigoare a prezentei directive. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12)

Pentru a 
  completa sau a
  modifica Directiva 1999/31/CE,
  în special în vederea adaptării anexelor sale la progresele științifice și tehnice,
  competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din tratat ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește
  articolul 16
  . Este deosebit de important ca
  , în cursul activității sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate
  , inclusiv la nivel de experți.
  Atunci când pregătește și elaborează acte
  delegate,
  Comisia ar trebui să asigure transmiterea simultană
  ,
  promptă și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și către Consiliu
  . Orice modificare adusă anexelor ar trebui efectuată numai în conformitate cu principiile stabilite de prezenta directivă. În acest sens, în ceea ce privește anexa II, Comisia ar trebui să țină seama de principiile generale și de procedurile generale pentru testare și de criteriile de acceptare prevăzute în anexa II. De asemenea, ar trebui să stabilească criterii și metode de testare specifice și valori limită asociate pentru fiecare categorie de depozite de deșeuri, inclusiv, dacă este necesar, pentru tipurile specifice de depozite de deșeuri din cadrul fiecărei categorii, inclusiv pentru depozitarea subterană. După caz, Comisia ar trebui să ia în considerare adoptarea propunerilor pentru standardizarea metodelor de control, eșantionare și analiză referitoare la anexe, în termen de doi ani de la data intrării în vigoare a prezentei directive.

| (12) | Pentru a modifica Directiva 1999/31/CE, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din tratat ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește
  adaptarea anexelor la progresul științific și tehnic
  . Este deosebit de important ca
  Comisia să desfășoare consultări adecvate pe parcursul lucrărilor sale pregătitoare
  , inclusiv la nivel de experți
  și ca respectivele consultări să aibă loc în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare
  .
  În special pentru a asigura participarea în condiții egale la pregătirea actelor
  delegate,
  Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre
  ,
  iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate
  . Orice modificare adusă anexelor ar trebui efectuată numai în conformitate cu principiile stabilite de prezenta directivă. În acest sens, în ceea ce privește anexa II, Comisia ar trebui să țină seama de principiile generale și de procedurile generale pentru testare și de criteriile de acceptare prevăzute în anexa II. De asemenea, ar trebui să stabilească criterii și metode de testare specifice și valori limită asociate pentru fiecare categorie de depozite de deșeuri, inclusiv, dacă este necesar, pentru tipurile specifice de depozite de deșeuri din cadrul fiecărei categorii, inclusiv pentru depozitarea subterană. După caz, Comisia ar trebui să ia în considerare adoptarea propunerilor pentru standardizarea metodelor de control, eșantionare și analiză referitoare la anexe, în termen de doi ani de la data intrării în vigoare a prezentei directive. |
| --- | --- |

(12)

Pentru a modifica Directiva 1999/31/CE, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din tratat ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește
  adaptarea anexelor la progresul științific și tehnic
  . Este deosebit de important ca
  Comisia să desfășoare consultări adecvate pe parcursul lucrărilor sale pregătitoare
  , inclusiv la nivel de experți
  și ca respectivele consultări să aibă loc în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare
  .
  În special pentru a asigura participarea în condiții egale la pregătirea actelor
  delegate,
  Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre
  ,
  iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate
  . Orice modificare adusă anexelor ar trebui efectuată numai în conformitate cu principiile stabilite de prezenta directivă. În acest sens, în ceea ce privește anexa II, Comisia ar trebui să țină seama de principiile generale și de procedurile generale pentru testare și de criteriile de acceptare prevăzute în anexa II. De asemenea, ar trebui să stabilească criterii și metode de testare specifice și valori limită asociate pentru fiecare categorie de depozite de deșeuri, inclusiv, dacă este necesar, pentru tipurile specifice de depozite de deșeuri din cadrul fiecărei categorii, inclusiv pentru depozitarea subterană. După caz, Comisia ar trebui să ia în considerare adoptarea propunerilor pentru standardizarea metodelor de control, eșantionare și analiză referitoare la anexe, în termen de doi ani de la data intrării în vigoare a prezentei directive.

Amendamentul 19

Propunere de directivă

Considerentul 13

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (13) | În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a Directivei 1999/31/CE, Comisiei ar trebui să i se confere competențe de executare în ceea ce privește
  articolul 3 alineatul (3)
  ,
  anexa I punctul 3.5
  și
  anexa II punctul 5
  . Aceste competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (17). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13)

În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a Directivei 1999/31/CE, Comisiei ar trebui să i se confere competențe de executare în ceea ce privește
  articolul 3 alineatul (3)
  ,
  anexa I punctul 3.5
  și
  anexa II punctul 5
  . Aceste competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (17).

| (13) | În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a Directivei 1999/31/CE, Comisiei ar trebui să i se confere competențe de executare în ceea ce privește
  definirea depozitelor de deșeuri nepericuloase
  ,
  stabilirea metodei ce trebuie folosită pentru stabilirea coeficientului de permeabilitate pentru depozitele de deșeuri în anumite condiții
  și
  , deoarece prelevarea deșeurilor poate pune probleme mari legate de reprezentare și tehnici din cauza caracterului eterogen al diferitelor tipuri de deșeuri, dezvoltarea unui standard european de prelevare a deșeurilor
  . Aceste competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (17). |
| --- | --- |

(13)

În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a Directivei 1999/31/CE, Comisiei ar trebui să i se confere competențe de executare în ceea ce privește
  definirea depozitelor de deșeuri nepericuloase
  ,
  stabilirea metodei ce trebuie folosită pentru stabilirea coeficientului de permeabilitate pentru depozitele de deșeuri în anumite condiții
  și
  , deoarece prelevarea deșeurilor poate pune probleme mari legate de reprezentare și tehnici din cauza caracterului eterogen al diferitelor tipuri de deșeuri, dezvoltarea unui standard european de prelevare a deșeurilor
  . Aceste competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (17).

Amendamentul 20

Propunere de directivă

Considerentul 16 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (16a) | Comisia și statele membre ar trebui să asigure dezvoltarea planurilor pentru redresarea durabilă și utilizarea alternativă durabilă a depozitelor de deșeuri și a zonelor deteriorate de depozitele de deșeuri. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(16a)

Comisia și statele membre ar trebui să asigure dezvoltarea planurilor pentru redresarea durabilă și utilizarea alternativă durabilă a depozitelor de deșeuri și a zonelor deteriorate de depozitele de deșeuri.

Amendamentul 21

Propunere de directivă

Considerentul 16 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (16b) | Prezenta directivă a fost adoptată ținând seama de angajamentele stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare și ar trebui să fie pusă în aplicare și executată în conformitate cu orientările cuprinse în același acord. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(16b)

Prezenta directivă a fost adoptată ținând seama de angajamentele stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare și ar trebui să fie pusă în aplicare și executată în conformitate cu orientările cuprinse în același acord.

Amendamentul 52/rev

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul - 1 (nou)

Directiva 1999/31/CE

Articolul 1 – alineatul - 1 (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | -1. | La articolul 1 se inserează următorul alineat:




  „(-1)
     
  Eliminarea treptată a depozitelor de deșeuri reciclabile și recuperabile este o condiție fundamentală pentru sprijinirea tranziției UE către o economie circulară.” |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

-1.

„(-1)
     
  Eliminarea treptată a depozitelor de deșeuri reciclabile și recuperabile este o condiție fundamentală pentru sprijinirea tranziției UE către o economie circulară.”

Amendamentul 23

Amendamentul 23

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 1 – paragraful 1 – litera a

Articolul 1 – alineatul 1 – paragraful 1 – litera a

Directiva 1999/31/CE

Articolul 2 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | se aplică definițiile termenilor „deșeuri”, „deșeuri municipale”, „deșeuri periculoase”, „producător de deșeuri”, „deținător de deșeuri”, „gestionarea deșeurilor”, „colectare separată”, „valorificare”, „reciclare”„eliminare”, prevăzute la articolul 3 din Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului (*1); |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

se aplică definițiile termenilor „deșeuri”, „deșeuri municipale”, „deșeuri periculoase”, „producător de deșeuri”, „deținător de deșeuri”, „gestionarea deșeurilor”, „colectare separată”, „valorificare”, „reciclare”„eliminare”, prevăzute la articolul 3 din Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului (*1);

*1

| (a) | se aplică definițiile termenilor „deșeuri”, „deșeuri municipale”, „deșeuri periculoase”,
  „deșeuri nepericuloase”,
  „producător de deșeuri”, „deținător de deșeuri”, „gestionarea deșeurilor”, „colectare separată”, „valorificare”, „reciclare”„eliminare”, prevăzute la articolul 3 din Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului (*2); |
| --- | --- |

(a)

se aplică definițiile termenilor „deșeuri”, „deșeuri municipale”, „deșeuri periculoase”,
  „deșeuri nepericuloase”,
  „producător de deșeuri”, „deținător de deșeuri”, „gestionarea deșeurilor”, „colectare separată”, „valorificare”, „reciclare”„eliminare”, prevăzute la articolul 3 din Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului (*2);

„deșeuri nepericuloase”,

*2

Amendamentul 24

Amendamentul 24

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 1 – litera aa (nouă)

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 1 – litera aa (nouă)

Directiva 1999/31/CE

Articolul 2 – litera aa (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (aa) | se adaugă următoarea literă (aa):








  „(aa) | «deșeuri reziduale» înseamnă deșeuri care rezultă dintr-o operațiune de tratare sau de valorificare, inclusiv reciclare, ce nu mai pot fi valorificate și, în consecință, trebuie eliminate;” |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(aa)

se adaugă următoarea literă (aa):

se adaugă următoarea literă (aa):

„(aa)

«deșeuri reziduale» înseamnă deșeuri care rezultă dintr-o operațiune de tratare sau de valorificare, inclusiv reciclare, ce nu mai pot fi valorificate și, în consecință, trebuie eliminate;”

«deșeuri reziduale» înseamnă deșeuri care rezultă dintr-o operațiune de tratare sau de valorificare, inclusiv reciclare, ce nu mai pot fi valorificate și, în consecință, trebuie eliminate;”

Amendamentul 25

Amendamentul 25

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 1 – litera ba (nouă)

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 1 – litera ba (nouă)

Directiva 1999/31/CE

Articolul 2 – litera m

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ba) | litera (m) se modifică după cum urmează: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(ba)

litera (m) se modifică după cum urmează:

litera (m) se modifică după cum urmează:

| (m) | „deșeuri biodegradabile” înseamnă
  orice
  deșeuri
  care pot suferi o descompunere aerobă sau anaerobă, cum ar fi produsele alimentare, deșeurile de grădină, hârtia
  sau
  cartonul
  ; |
| --- | --- |

(m)

„deșeuri biodegradabile” înseamnă
  orice
  deșeuri
  care pot suferi o descompunere aerobă sau anaerobă, cum ar fi produsele alimentare, deșeurile de grădină, hârtia
  sau
  cartonul
  ;

orice

care pot suferi o descompunere aerobă sau anaerobă, cum ar fi produsele alimentare, deșeurile de grădină, hârtia

cartonul

| | „(m) | «deșeuri biodegradabile» înseamnă
  deșeuri alimentare și
  deșeuri
  de grădină, hârtie, carton, deșeuri de lemn și orice alte deșeuri care pot face obiectul descompunerii aerobe
  sau
  anaerobe
  ;” |
| --- | --- | --- |

„(m)

«deșeuri biodegradabile» înseamnă
  deșeuri alimentare și
  deșeuri
  de grădină, hârtie, carton, deșeuri de lemn și orice alte deșeuri care pot face obiectul descompunerii aerobe
  sau
  anaerobe
  ;”

deșeuri alimentare și

de grădină, hârtie, carton, deșeuri de lemn și orice alte deșeuri care pot face obiectul descompunerii aerobe

anaerobe

Amendamentul 26

Amendamentul 26

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 1 a (nou)

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 1 a (nou)

Directiva 1999/31/CE

Articolul 3 – alineatul 3

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1a. | La articolul 3, alineatul (3) se modifică după cum urmează: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

1a.

1a.

La articolul 3, alineatul (3) se modifică după cum urmează:

3.   Fără a aduce atingere Directivei 75/442/CEE, statele membre pot stabili că descărcarea de deșeuri nepericuloase
  care urmează a fi definite de comitetul instituit în temeiul articolului 17 din prezenta directivă
  , altele decât deșeurile inerte, care rezultă din activitățile de prospectare, extragere, tratare și depozitare a resurselor minerale, precum și din operațiile de exploatare a carierelor și care sunt depozitate în așa fel încât să se prevină poluarea mediului și afectarea sănătății umane, pot fi exceptate de la dispozițiile stabilite în anexa I punctele 2, 3.1, 3.2 și 3.3 din prezenta directivă.

| | „(3)   Fără a aduce atingere Directivei 75/442/CEE, statele membre pot stabili că descărcarea de deșeuri nepericuloase, altele decât deșeurile inerte, care rezultă din activitățile de prospectare, extragere, tratare și depozitare a resurselor minerale, precum și din operațiile de exploatare a carierelor și care sunt depozitate în așa fel încât să se prevină poluarea mediului și afectarea sănătății umane, pot fi exceptate de la dispozițiile stabilite în anexa I punctele 2, 3.1, 3.2 și 3.3 din prezenta directivă.
  Comisia adoptă acte de punere în aplicare care stabilesc ce reprezintă un depozit de deșeuri nepericuloase. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 17 alineatul (2).” |
| --- | --- |

„(3)   Fără a aduce atingere Directivei 75/442/CEE, statele membre pot stabili că descărcarea de deșeuri nepericuloase, altele decât deșeurile inerte, care rezultă din activitățile de prospectare, extragere, tratare și depozitare a resurselor minerale, precum și din operațiile de exploatare a carierelor și care sunt depozitate în așa fel încât să se prevină poluarea mediului și afectarea sănătății umane, pot fi exceptate de la dispozițiile stabilite în anexa I punctele 2, 3.1, 3.2 și 3.3 din prezenta directivă.
  Comisia adoptă acte de punere în aplicare care stabilesc ce reprezintă un depozit de deșeuri nepericuloase. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 17 alineatul (2).”

Amendamentul 27

Amendamentul 27

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 2 – litera -a (nouă)

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 2 – litera -a (nouă)

Directiva 1999/31/CE

Articolul 5 – alineatul 1

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-a) | alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(-a)

(-a)

alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

1.   Statele membre stabilesc o strategie națională pentru a pune în aplicare
  reducerea
  deșeurilor biodegradabile destinate depozitelor de deșeuri în termen de cel mult doi ani de la data stabilită la articolul 18 alineatul (1) și informează Comisia cu privire la această strategie. Această strategie trebuie să includă măsurile pentru realizarea obiectivelor stabilite la alineatul (2), în special prin reciclare, compostare, producerea de biogaz sau prin recuperarea de
  materiale/
  energie. În termen de maximum 30 de luni de la data stabilită la articolul 18 alineatul (1), Comisia înaintează Parlamentului European și Consiliului un raport în care sunt înglobate aceste strategii naționale.

| | „(1)   Statele membre stabilesc
  , în colaborare cu autoritățile regionale și locale responsabile cu gestionarea deșeurilor,
  o strategie națională pentru a pune în aplicare
  eliminarea treptată a
  deșeurilor biodegradabile destinate depozitelor de deșeuri în termen de cel mult doi ani de la data stabilită la articolul 18 alineatul (1) și informează Comisia cu privire la această strategie. Această strategie trebuie să includă măsurile pentru realizarea obiectivelor stabilite la alineatul (2), în special prin reciclare, compostare, producerea de biogaz
  , recuperarea de materiale
  sau
  , când acestea nu sunt posibile,
  prin recuperarea de energie. În termen de maximum 30 de luni de la data stabilită la articolul 18 alineatul (1), Comisia înaintează Parlamentului European și Consiliului un raport în care sunt înglobate aceste strategii naționale.” |
| --- | --- |

„(1)   Statele membre stabilesc
  , în colaborare cu autoritățile regionale și locale responsabile cu gestionarea deșeurilor,
  o strategie națională pentru a pune în aplicare
  eliminarea treptată a
  deșeurilor biodegradabile destinate depozitelor de deșeuri în termen de cel mult doi ani de la data stabilită la articolul 18 alineatul (1) și informează Comisia cu privire la această strategie. Această strategie trebuie să includă măsurile pentru realizarea obiectivelor stabilite la alineatul (2), în special prin reciclare, compostare, producerea de biogaz
  , recuperarea de materiale
  sau
  , când acestea nu sunt posibile,
  prin recuperarea de energie. În termen de maximum 30 de luni de la data stabilită la articolul 18 alineatul (1), Comisia înaintează Parlamentului European și Consiliului un raport în care sunt înglobate aceste strategii naționale.”

Amendamentul 28

Amendamentul 28

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 2 – litera b

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 2 – litera b

Directiva 1999/31/CE

Articolul 5 – alineatul 3 – litera f

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (f) | deșeurile care au fost colectate separat în temeiul articolului 11 alineatul (1) și
  articolul
  22 din Directiva 2008/98/CE. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(f)

deșeurile care au fost colectate separat în temeiul articolului 11 alineatul (1) și
  articolul
  22 din Directiva 2008/98/CE.

articolul

| (f) | deșeurile care au fost colectate separat în temeiul articolului 11 alineatul (1) și
  articolului
  22 din Directiva 2008/98/CE
  și ambalajele sau deșeurile de ambalaje, astfel cum sunt definite la articolul 3 din Directiva 94/62/CE; |
| --- | --- |

(f)

deșeurile care au fost colectate separat în temeiul articolului 11 alineatul (1) și
  articolului
  22 din Directiva 2008/98/CE
  și ambalajele sau deșeurile de ambalaje, astfel cum sunt definite la articolul 3 din Directiva 94/62/CE;

articolului

și ambalajele sau deșeurile de ambalaje, astfel cum sunt definite la articolul 3 din Directiva 94/62/CE;

Amendamentul 29

Amendamentul 29

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 2 – litera c

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 2 – litera c

Directiva 1999/31/CE

Articolul 5 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.   Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că, până în 2030, volumul deșeurilor municipale stocate în depozite este redus la
  10
  % din volumul total al deșeurilor municipale generate. | (5)   Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că, până în 2030, volumul deșeurilor municipale stocate în depozite este redus la
  5
  % din volumul total al deșeurilor municipale generate. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5.   Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că, până în 2030, volumul deșeurilor municipale stocate în depozite este redus la
  10
  % din volumul total al deșeurilor municipale generate.

(5)   Statele membre iau măsurile necesare pentru a se asigura că, până în 2030, volumul deșeurilor municipale stocate în depozite este redus la
  5
  % din volumul total al deșeurilor municipale generate.

Amendamentul 30

Amendamentul 30

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 2 – litera c

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 2 – litera c

Directiva 1999/31/CE

Articolul 5 – alineatul 5 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (5a)
     
  Până la 31 decembrie 2030, statele membre acceptă în depozitele de deșeuri nepericuloase numai deșeuri municipale reziduale. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(5a)
     
  Până la 31 decembrie 2030, statele membre acceptă în depozitele de deșeuri nepericuloase numai deșeuri municipale reziduale.

Amendamentul 31

Amendamentul 31

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 2 – litera c

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 2 – litera c

Directiva 1999/31/CE

Articolul 5 – alineatul 6 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Pentru atingerea obiectivului menționat la alineatul (5), Estonia, Grecia, Croația, Letonia, Malta, România și Slovacia pot beneficia de
  o perioadă suplimentară de cinci ani
  . Statul membru transmite Comisiei o notificare privind intenția sa de a recurge la această dispoziție cel târziu cu 24 de luni înainte de expirarea termenului prevăzut la alineatul (5). În cazul acordării unei prelungiri, statul membru ia măsurile necesare pentru ca, până în 2030, volumul deșeurilor municipale stocate în depozite să fie redus la 20 % din volumul total al deșeurilor municipale generate. | Un stat membru care a depozitat peste 65 % din deșeurile sale municipale în 2013 poate solicita
  o perioadă suplimentară de cinci ani
  pentru
  a 
  realiza obiectivul menționat
  la alineatul (5). |
| | Statul membru prezintă Comisiei o cerere pentru a obține o astfel de prelungire până la 31 decembrie 2028. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Pentru atingerea obiectivului menționat la alineatul (5), Estonia, Grecia, Croația, Letonia, Malta, România și Slovacia pot beneficia de
  o perioadă suplimentară de cinci ani
  . Statul membru transmite Comisiei o notificare privind intenția sa de a recurge la această dispoziție cel târziu cu 24 de luni înainte de expirarea termenului prevăzut la alineatul (5). În cazul acordării unei prelungiri, statul membru ia măsurile necesare pentru ca, până în 2030, volumul deșeurilor municipale stocate în depozite să fie redus la 20 % din volumul total al deșeurilor municipale generate.

Pentru atingerea obiectivului menționat la alineatul (5), Estonia, Grecia, Croația, Letonia, Malta, România și Slovacia pot beneficia de

. Statul membru transmite Comisiei o notificare privind intenția sa de a recurge la această dispoziție cel târziu cu 24 de luni înainte de expirarea termenului prevăzut la alineatul (5). În cazul acordării unei prelungiri, statul membru ia măsurile necesare pentru ca, până în 2030, volumul deșeurilor municipale stocate în depozite să fie redus la 20 % din volumul total al deșeurilor municipale generate.

Un stat membru care a depozitat peste 65 % din deșeurile sale municipale în 2013 poate solicita
  o perioadă suplimentară de cinci ani
  pentru
  a 
  realiza obiectivul menționat
  la alineatul (5).

Un stat membru care a depozitat peste 65 % din deșeurile sale municipale în 2013 poate solicita

pentru

realiza obiectivul menționat

Statul membru prezintă Comisiei o cerere pentru a obține o astfel de prelungire până la 31 decembrie 2028.

Statul membru prezintă Comisiei o cerere pentru a obține o astfel de prelungire până la 31 decembrie 2028.

Amendamentul 32

Amendamentul 32

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 2 – litera c

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 2 – litera c

Directiva 1999/31/CE

Articolul 5 – alineatul 6 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Notificarea
  este însoțită de un plan de punere în aplicare în care sunt prezentate măsurile necesare pentru asigurarea respectării
  obiectivelor
  înainte de expirarea noului termen. Planul include, de asemenea, un calendar detaliat pentru punerea în aplicare a măsurilor propuse și o evaluare a impactului preconizat al acestora. | Cererea de prelungire
  este însoțită de un plan de punere în aplicare în care sunt prezentate măsurile necesare pentru asigurarea respectării
  obiectivului
  înainte de expirarea noului termen. Planul
  se elaborează pe baza unei evaluări a planurilor actuale de gestionare a deșeurilor și
  include, de asemenea, un calendar detaliat pentru punerea în aplicare a măsurilor propuse și o evaluare a impactului preconizat al acestora. |
| | În plus, planul menționat la al treilea paragraf respectă cel puțin următoarele cerințe: |
| | (a) | utilizează instrumentele economice adecvate de stimulare a aplicării ierarhiei deșeurilor, astfel cum se prevede la articolul 4 alineatul (1) din Directiva 2008/98/CE; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Notificarea
  este însoțită de un plan de punere în aplicare în care sunt prezentate măsurile necesare pentru asigurarea respectării
  obiectivelor
  înainte de expirarea noului termen. Planul include, de asemenea, un calendar detaliat pentru punerea în aplicare a măsurilor propuse și o evaluare a impactului preconizat al acestora.

Notificarea

obiectivelor

Cererea de prelungire
  este însoțită de un plan de punere în aplicare în care sunt prezentate măsurile necesare pentru asigurarea respectării
  obiectivului
  înainte de expirarea noului termen. Planul
  se elaborează pe baza unei evaluări a planurilor actuale de gestionare a deșeurilor și
  include, de asemenea, un calendar detaliat pentru punerea în aplicare a măsurilor propuse și o evaluare a impactului preconizat al acestora.

Cererea de prelungire

obiectivului

se elaborează pe baza unei evaluări a planurilor actuale de gestionare a deșeurilor și

În plus, planul menționat la al treilea paragraf respectă cel puțin următoarele cerințe:

În plus, planul menționat la al treilea paragraf respectă cel puțin următoarele cerințe:

(a)

utilizează instrumentele economice adecvate de stimulare a aplicării ierarhiei deșeurilor, astfel cum se prevede la articolul 4 alineatul (1) din Directiva 2008/98/CE;

utilizează instrumentele economice adecvate de stimulare a aplicării ierarhiei deșeurilor, astfel cum se prevede la articolul 4 alineatul (1) din Directiva 2008/98/CE;

| (b) | demonstrează utilizarea eficientă și efectivă a fondurilor structurale și de coeziune prin investiții pe termen lung care pot fi dovedite în mod corespunzător, care au drept scop să finanțeze dezvoltarea infrastructurilor de gestionare a deșeurilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor relevante; |
| --- | --- |

(b)

demonstrează utilizarea eficientă și efectivă a fondurilor structurale și de coeziune prin investiții pe termen lung care pot fi dovedite în mod corespunzător, care au drept scop să finanțeze dezvoltarea infrastructurilor de gestionare a deșeurilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor relevante;

demonstrează utilizarea eficientă și efectivă a fondurilor structurale și de coeziune prin investiții pe termen lung care pot fi dovedite în mod corespunzător, care au drept scop să finanțeze dezvoltarea infrastructurilor de gestionare a deșeurilor necesare pentru îndeplinirea obiectivelor relevante;

| (c) | oferă statistici de calitate și generează previziuni clare privind capacitățile de gestionare a deșeurilor și distanța până la îndeplinirea obiectivelor menționate la alineatul (5) din prezentul articol, la articolele 5 și 6 din Directiva 94/62/CE și la articolul 11 alineatul (2) din Directiva 2008/98/CE; |
| --- | --- |

(c)

oferă statistici de calitate și generează previziuni clare privind capacitățile de gestionare a deșeurilor și distanța până la îndeplinirea obiectivelor menționate la alineatul (5) din prezentul articol, la articolele 5 și 6 din Directiva 94/62/CE și la articolul 11 alineatul (2) din Directiva 2008/98/CE;

oferă statistici de calitate și generează previziuni clare privind capacitățile de gestionare a deșeurilor și distanța până la îndeplinirea obiectivelor menționate la alineatul (5) din prezentul articol, la articolele 5 și 6 din Directiva 94/62/CE și la articolul 11 alineatul (2) din Directiva 2008/98/CE;

| (d) | a stabilit programe de prevenire a generării de deșeuri, astfel cum se prevede la articolul 29 din Directiva 2008/98/CE. |
| --- | --- |

(d)

a stabilit programe de prevenire a generării de deșeuri, astfel cum se prevede la articolul 29 din Directiva 2008/98/CE.

a stabilit programe de prevenire a generării de deșeuri, astfel cum se prevede la articolul 29 din Directiva 2008/98/CE.

Comisia evaluează dacă cerințele stabilite la literele (a) – (d) de la al patrulea paragraf sunt îndeplinite.

Comisia evaluează dacă cerințele stabilite la literele (a) – (d) de la al patrulea paragraf sunt îndeplinite.

Cu excepția cazului în care Comisia formulează obiecții cu privire la planul prezentat în termen de cinci luni de la primirea sa, cererea de prelungire se consideră a fi acceptată.

Cu excepția cazului în care Comisia formulează obiecții cu privire la planul prezentat în termen de cinci luni de la primirea sa, cererea de prelungire se consideră a fi acceptată.

În cazul în care Comisia formulează obiecții față de planul prezentat, ea solicită statului membru în cauză să prezinte o versiune revizuită a planului în termen de două luni de la primirea obiecțiilor respective.

În cazul în care Comisia formulează obiecții față de planul prezentat, ea solicită statului membru în cauză să prezinte o versiune revizuită a planului în termen de două luni de la primirea obiecțiilor respective.

Comisia evaluează versiunea revizuită a planului în termen de două luni de la primirea acesteia și acceptă sau respinge în scris cererea de prelungire. În absența unei decizii din partea Comisiei în termenul respectiv, cererea de prelungire se consideră a fi acceptată.

Comisia evaluează versiunea revizuită a planului în termen de două luni de la primirea acesteia și acceptă sau respinge în scris cererea de prelungire. În absența unei decizii din partea Comisiei în termenul respectiv, cererea de prelungire se consideră a fi acceptată.

Comisia informează Consiliul și Parlamentul European cu privire la deciziile sale în termen de două luni de la data adoptării acestora.

Comisia informează Consiliul și Parlamentul European cu privire la deciziile sale în termen de două luni de la data adoptării acestora.

Amendamentul 33

Amendamentul 33

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 2 – litera c

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 2 – litera c

Directiva 1999/31/CE

Articolul 5 – alineatul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 7.   Până cel târziu la 31 decembrie
  2024
  , Comisia
  examinează obiectivul prevăzut la alineatul (5) în vederea reducerii acestuia
  și
  a introducerii de
  restricții privind depozitarea deșeurilor nepericuloase, altele decât deșeurile municipale. În acest scop, Comisia transmite un raport Parlamentului European și Consiliului, însoțit, după caz, de o propunere. | (7)   Până cel târziu la 31 decembrie
  2018
  3, Comisia
  analizează posibilitatea de a introduce un obiectiv
  și restricții privind depozitarea deșeurilor nepericuloase, altele decât deșeurile municipale. În acest scop, Comisia transmite un raport Parlamentului European și Consiliului, însoțit, după caz, de o propunere
  legislativă
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

7.   Până cel târziu la 31 decembrie
  2024
  , Comisia
  examinează obiectivul prevăzut la alineatul (5) în vederea reducerii acestuia
  și
  a introducerii de
  restricții privind depozitarea deșeurilor nepericuloase, altele decât deșeurile municipale. În acest scop, Comisia transmite un raport Parlamentului European și Consiliului, însoțit, după caz, de o propunere.

(7)   Până cel târziu la 31 decembrie
  2018
  3, Comisia
  analizează posibilitatea de a introduce un obiectiv
  și restricții privind depozitarea deșeurilor nepericuloase, altele decât deșeurile municipale. În acest scop, Comisia transmite un raport Parlamentului European și Consiliului, însoțit, după caz, de o propunere
  legislativă
  .

Amendamentul 34

Amendamentul 34

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 2 – litera ca (nouă)

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 2 – litera ca (nouă)

Directiva 1999/31/CE

Articolul 5 – alineatul 7 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ca) | la articolul 5, se adaugă următorul alineat:





  „(7a)
     
  Comisia analizează în continuare fezabilitatea propunerii privind un cadru de reglementare pentru mineritul consolidat în depozitele de deșeuri pentru a permite recuperarea de materii prime secundare care se găsesc în depozitele de deșeuri existente. Până la 31 decembrie 2025, statele membre cartografiază depozitele de deșeuri existente și indică potențialul acestora pentru minerit consolidat și fac schimb de informații.” |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ca)

la articolul 5, se adaugă următorul alineat:

la articolul 5, se adaugă următorul alineat:

„(7a)
     
  Comisia analizează în continuare fezabilitatea propunerii privind un cadru de reglementare pentru mineritul consolidat în depozitele de deșeuri pentru a permite recuperarea de materii prime secundare care se găsesc în depozitele de deșeuri existente. Până la 31 decembrie 2025, statele membre cartografiază depozitele de deșeuri existente și indică potențialul acestora pentru minerit consolidat și fac schimb de informații.”

Amendamentul 35

Amendamentul 35

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 3

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 3

Directiva 1999/31/CE

Articolul 5 a – alineatul 2 – teza introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Rapoartele menționate la alineatul (1) includ următoarele: | (2)   Rapoartele menționate la alineatul (1)
  sunt puse la dispoziția publicului și
  includ următoarele: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Rapoartele menționate la alineatul (1) includ următoarele:

(2)   Rapoartele menționate la alineatul (1)
  sunt puse la dispoziția publicului și
  includ următoarele:

Amendamentul 36

Amendamentul 36

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 3

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 3

Directiva 1999/31/CE

Articolul 5 a – alineatul 2 – litera ba (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | „(ba) | exemple de bune practici utilizate în Uniune și care ar putea oferi orientări pentru a se avansa spre atingerea obiectivelor prevăzute la articolul 5.” |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

„(ba)

exemple de bune practici utilizate în Uniune și care ar putea oferi orientări pentru a se avansa spre atingerea obiectivelor prevăzute la articolul 5.”

exemple de bune practici utilizate în Uniune și care ar putea oferi orientări pentru a se avansa spre atingerea obiectivelor prevăzute la articolul 5.”

Amendamentul 37

Amendamentul 37

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 3 a (nou)

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 3 a (nou)

Directiva 1999/31/CE

Articolul 5 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3a. | Se adaugă următorul articol 5b: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3a.

3a.

Se adaugă următorul articol 5b:

„Articolul 5b

„Articolul 5b

Schimbul de bune practici și de informații

Schimbul de bune practici și de informații

Comisia înființează o platformă pentru schimbul periodic și structurat de bune practici și informații între Comisie și statele membre cu privire la punerea în practică a cerințelor prezentei directive. Acest schimb va contribui la asigurarea unei guvernanțe, aplicări și cooperări transfrontaliere adecvate, precum și la schimbul de bune practici, cum ar fi acordurile de inovare și evaluările inter pares. Mai mult, platforma stimulează pionieratul și permite salturile calitative. Comisia pune la dispoziția publicului rezultatele platformei.”

Comisia înființează o platformă pentru schimbul periodic și structurat de bune practici și informații între Comisie și statele membre cu privire la punerea în practică a cerințelor prezentei directive. Acest schimb va contribui la asigurarea unei guvernanțe, aplicări și cooperări transfrontaliere adecvate, precum și la schimbul de bune practici, cum ar fi acordurile de inovare și evaluările inter pares. Mai mult, platforma stimulează pionieratul și permite salturile calitative. Comisia pune la dispoziția publicului rezultatele platformei.”

Amendamentul 38

Amendamentul 38

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 3 b (nou)

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 3 b (nou)

Directiva 1999/31/CE

Articolul 6 – litera a

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3b. | La articolul 6, litera (a) se modifică după cum urmează: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

3b.

3b.

La articolul 6, litera (a) se modifică după cum urmează:

| „(a) | numai deșeurile care au fost tratate să fie evacuate în depozitele de deșeuri. Această prevedere nu se poate aplica în cazul deșeurilor inerte pentru care tratarea nu este posibilă din punct de vedere tehnic și nici oricăror altor deșeuri pentru care tratarea nu contribuie la îndeplinirea obiectivelor prezentei directive, după cum este stabilit la articolul 1, prin reducerea cantității de deșeuri sau a pericolelor pe care le prezintă pentru sănătatea umană sau pentru mediu;” |
| --- | --- |

„(a)

numai deșeurile care au fost tratate să fie evacuate în depozitele de deșeuri. Această prevedere nu se poate aplica în cazul deșeurilor inerte pentru care tratarea nu este posibilă din punct de vedere tehnic și nici oricăror altor deșeuri pentru care tratarea nu contribuie la îndeplinirea obiectivelor prezentei directive, după cum este stabilit la articolul 1, prin reducerea cantității de deșeuri sau a pericolelor pe care le prezintă pentru sănătatea umană sau pentru mediu;”

| | „(a) | numai deșeurile care au fost tratate să fie evacuate în depozitele de deșeuri. Această prevedere nu se poate aplica în cazul deșeurilor inerte pentru care tratarea nu este posibilă din punct de vedere tehnic și nici oricăror altor deșeuri pentru care tratarea nu contribuie la îndeplinirea obiectivelor prezentei directive, după cum este stabilit la articolul 1, prin reducerea cantității de deșeuri sau a pericolelor pe care le prezintă pentru sănătatea umană sau pentru mediu
  , cu condiția ca obiectivele de reducere de la articolul 5 alineatul (2) din prezenta directivă și obiectivele de reciclare de la articolul 11 din Directiva 2008/98/CE sunt îndeplinite de statul membru respectiv
  ;” |
| --- | --- | --- |

„(a)

numai deșeurile care au fost tratate să fie evacuate în depozitele de deșeuri. Această prevedere nu se poate aplica în cazul deșeurilor inerte pentru care tratarea nu este posibilă din punct de vedere tehnic și nici oricăror altor deșeuri pentru care tratarea nu contribuie la îndeplinirea obiectivelor prezentei directive, după cum este stabilit la articolul 1, prin reducerea cantității de deșeuri sau a pericolelor pe care le prezintă pentru sănătatea umană sau pentru mediu
  , cu condiția ca obiectivele de reducere de la articolul 5 alineatul (2) din prezenta directivă și obiectivele de reciclare de la articolul 11 din Directiva 2008/98/CE sunt îndeplinite de statul membru respectiv
  ;”

, cu condiția ca obiectivele de reducere de la articolul 5 alineatul (2) din prezenta directivă și obiectivele de reciclare de la articolul 11 din Directiva 2008/98/CE sunt îndeplinite de statul membru respectiv

Amendamentul 39

Amendamentul 39

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 4

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 4

Directiva 1999/31/CE

Articolul 6 – litera a – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (4) | La articolul 6 litera (a) se adaugă
  următoarea teză
  : |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(4)

La articolul 6 litera (a) se adaugă
  următoarea teză
  :

următoarea teză

| 4. | La articolul 6 litera (a) se adaugă
  următorul paragraf
  : |
| --- | --- |

4.

La articolul 6 litera (a) se adaugă
  următorul paragraf
  :

următorul paragraf

| | „Statele membre se asigură că măsurile luate în conformitate cu prezenta literă nu compromit realizarea obiectivelor prevăzute de Directiva 2008/98/CE, în special în ceea ce privește intensificarea pregătirii pentru reutilizare și a reciclării, astfel cum se prevede la articolul 11 din directiva respectivă.” |
| --- | --- |

„Statele membre se asigură că măsurile luate în conformitate cu prezenta literă nu compromit realizarea obiectivelor prevăzute de Directiva 2008/98/CE, în special în ceea ce privește intensificarea pregătirii pentru reutilizare și a reciclării, astfel cum se prevede la articolul 11 din directiva respectivă.”

| | „Statele membre se asigură că măsurile luate în conformitate cu prezenta literă nu compromit realizarea obiectivelor prevăzute de Directiva 2008/98/CE, în special în ceea ce privește
  ierarhia deșeurilor și
  intensificarea pregătirii pentru reutilizare și a reciclării, astfel cum se prevede la articolul 11 din directiva respectivă.” |
| --- | --- |

„Statele membre se asigură că măsurile luate în conformitate cu prezenta literă nu compromit realizarea obiectivelor prevăzute de Directiva 2008/98/CE, în special în ceea ce privește
  ierarhia deșeurilor și
  intensificarea pregătirii pentru reutilizare și a reciclării, astfel cum se prevede la articolul 11 din directiva respectivă.”

Amendamentul 40

Amendamentul 40

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 6

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 6

Directiva 1999/31/CE

Articolul 15 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Statele membre raportează Comisiei datele cu privire la punerea în aplicare a articolului 5 alineatele (2) și (5), pentru fiecare an calendaristic. Aceste date sunt raportate pe cale electronică în termen de
  18
  luni de la sfârșitul anului de raportare pentru care sunt colectate datele. Datele se raportează în formatul stabilit de Comisie în conformitate cu alineatul (5). Primul
  exercițiu de raportare acoperă
  datele aferente perioadei cuprinse între 1 ianuarie [a se introduce anul de transpunere a prezentei directive + 1 an] și 31 decembrie [a se introduce anul de transpunere a prezentei directive + 1 an]. | (1)   Statele membre raportează Comisiei datele cu privire la punerea în aplicare a articolului 5 alineatele (2) și (5), pentru fiecare an calendaristic. Aceste date sunt raportate pe cale electronică în termen de
  12
  luni de la sfârșitul anului de raportare pentru care sunt colectate datele. Datele se raportează în formatul stabilit de Comisie în conformitate cu alineatul (5). Primul
  raport referitor la obiectivul prevăzut la articolul 5 alineatul (5) are ca obiect
  datele aferente perioadei cuprinse între 1 ianuarie [a se introduce anul de transpunere a prezentei directive + 1 an] și 31 decembrie [a se introduce anul de transpunere a prezentei directive + 1 an]. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Statele membre raportează Comisiei datele cu privire la punerea în aplicare a articolului 5 alineatele (2) și (5), pentru fiecare an calendaristic. Aceste date sunt raportate pe cale electronică în termen de
  18
  luni de la sfârșitul anului de raportare pentru care sunt colectate datele. Datele se raportează în formatul stabilit de Comisie în conformitate cu alineatul (5). Primul
  exercițiu de raportare acoperă
  datele aferente perioadei cuprinse între 1 ianuarie [a se introduce anul de transpunere a prezentei directive + 1 an] și 31 decembrie [a se introduce anul de transpunere a prezentei directive + 1 an].

(1)   Statele membre raportează Comisiei datele cu privire la punerea în aplicare a articolului 5 alineatele (2) și (5), pentru fiecare an calendaristic. Aceste date sunt raportate pe cale electronică în termen de
  12
  luni de la sfârșitul anului de raportare pentru care sunt colectate datele. Datele se raportează în formatul stabilit de Comisie în conformitate cu alineatul (5). Primul
  raport referitor la obiectivul prevăzut la articolul 5 alineatul (5) are ca obiect
  datele aferente perioadei cuprinse între 1 ianuarie [a se introduce anul de transpunere a prezentei directive + 1 an] și 31 decembrie [a se introduce anul de transpunere a prezentei directive + 1 an].

Amendamentul 41

Amendamentul 41

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 6 a (nou)

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 6 a (nou)

Directiva 1999/31/CE

Articolul 15 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 6a. | Se introduce următorul articol: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

6a.

6a.

Se introduce următorul articol:

„Articolul 15a

„Articolul 15a

Instrumentele de promovare a tranziției către o economie mai circulară

Instrumentele de promovare a tranziției către o economie mai circulară

Pentru a contribui la realizarea obiectivelor prevăzute în prezenta directivă, statele membre utilizează instrumente economice adecvate și iau alte măsuri pentru a oferi stimulente pentru aplicarea ierarhiei deșeurilor. Aceste instrumente și măsuri pot include cele indicate în anexa IVa la Directiva 2008/98/CE.”

Pentru a contribui la realizarea obiectivelor prevăzute în prezenta directivă, statele membre utilizează instrumente economice adecvate și iau alte măsuri pentru a oferi stimulente pentru aplicarea ierarhiei deșeurilor. Aceste instrumente și măsuri pot include cele indicate în anexa IVa la Directiva 2008/98/CE.”

Amendamentul 42

Amendamentul 42

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 6 b (nou)

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 6 b (nou)

Directiva 1999/31/CE

Articolul 15 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 6b. | Se introduce următorul articol: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

6b.

6b.

Se introduce următorul articol:

„Articolul 15b

„Articolul 15b

Stabilirea coeficientului de permeabilitate pentru depozitele de deșeuri

Stabilirea coeficientului de permeabilitate pentru depozitele de deșeuri

Comisia dezvoltă și aprobă, prin acte de punere în aplicare, metoda ce urmează a fi folosită pentru stabilirea coeficientului de permeabilitate pentru depozitele de deșeuri, la fața locului și pentru întreaga suprafață a acestora. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 17 alineatul (2).”

Comisia dezvoltă și aprobă, prin acte de punere în aplicare, metoda ce urmează a fi folosită pentru stabilirea coeficientului de permeabilitate pentru depozitele de deșeuri, la fața locului și pentru întreaga suprafață a acestora. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 17 alineatul (2).”

Amendamentul 43

Amendamentul 43

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 6 c (nou)

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 6 c (nou)

Directiva 1999/31/CE

Articolul 15 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 6c. | Se introduce articolul 15c cu următorul text: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

6c.

6c.

Se introduce articolul 15c cu următorul text:

„Articolul 15c

„Articolul 15c

Standardul european de prelevare a deșeurilor

Standardul european de prelevare a deșeurilor

Comisia dezvoltă, prin acte de punere în aplicare, un standard european de prelevare a deșeurilor. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 17 alineatul (2). Până la adoptarea respectivelor acte de punere în aplicare, statele membre pot aplica standardele și procedurile naționale.”

Comisia dezvoltă, prin acte de punere în aplicare, un standard european de prelevare a deșeurilor. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 17 alineatul (2). Până la adoptarea respectivelor acte de punere în aplicare, statele membre pot aplica standardele și procedurile naționale.”

Amendamentul 44

Amendamentul 44

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 9

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 9

Directiva 1999/31/CE

Articolul 17 a – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Înainte de adoptarea unui act delegat, Comisia îi consultă pe experții desemnați de fiecare stat membru în conformitate cu principiile prevăzute în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(3a)
     
  Înainte de adoptarea unui act delegat, Comisia îi consultă pe experții desemnați de fiecare stat membru în conformitate cu principiile prevăzute în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare.

Amendamentul 45

Amendamentul 45

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 9 a (nou)

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 9 a (nou)

Directiva 1999/31/CE

Anexa I – punctul 3.5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 9a. | Punctul 3.5 din anexa I se elimină. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

9a.

9a.

Punctul 3.5 din anexa I se elimină.

Amendamentul 46

Amendamentul 46

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 9 b (nou)

Articolul 1 – alineatul 1 – punctul 9 b (nou)

Directiva 1999/31/CE

Anexa II – punctul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 9b. | Punctul 5 din anexa II se elimină. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

9b.

9b.

Punctul 5 din anexa II se elimină.

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă pentru negocieri interinstituționale comisiei competente în conformitate cu articolul 59 alineatul (4) al patrulea paragraf din Regulamentul de procedură (A8-0031/2017).

1

(14)  Directiva 1999/31/CE a Consiliului din 26 aprilie 1999 privind depozitele de deșeuri (JO L 182, 16.7.1999, p. 1).

14

(15)  COM(2008)0699 și COM(2014)0297.

15

(14)  Directiva 1999/31/CE a Consiliului din 26 aprilie 1999 privind depozitele de deșeuri (JO L 182, 16.7.1999, p. 1).

14

(15)  COM(2008)0699 și COM(2014)0297.

15

(16)  Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind deșeurile și de abrogare a anumitor directive (JO L 312, 22.11.2008, p. 3).

16

(16)  Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind deșeurile și de abrogare a anumitor directive (JO L 312, 22.11.2008, p. 3).

16

(17)  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).

17

(17)  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).

17

(*1)  Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind deșeurile și de abrogare a anumitor directive (JO L 312, 22.11.2008, p. 3).”;

*1

(*2)  Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind deșeurile și de abrogare a anumitor directive (JO L 312, 22.11.2008, p. 3).”;

*2

---

| 25.7.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 263/322 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 263/322

---

P8_TA(2017)0072

Ambalajele și deșeurile de ambalaje ***I

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 14 martie 2017 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 94/62/CE privind ambalajele și deșeurile de ambalaje (COM(2015)0596 – C8-0385/2015 – 2015/0276(COD)) (1)

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2018/C 263/32)

Amendamentul 1

Propunere de directivă

Considerentul - 1 (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-1) | Având în vedere dependența Uniunii de importul de materii prime și epuizarea rapidă a unei cantități semnificative de resurse naturale pe termen scurt, recuperarea cât mai multor resurse posibil în interiorul Uniunii și consolidarea tranziției către o economie circulară constituie o provocare-cheie. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(-1)

Având în vedere dependența Uniunii de importul de materii prime și epuizarea rapidă a unei cantități semnificative de resurse naturale pe termen scurt, recuperarea cât mai multor resurse posibil în interiorul Uniunii și consolidarea tranziției către o economie circulară constituie o provocare-cheie.

Amendamentul 2

Propunere de directivă

Considerentul - 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-1a) | Gestionarea deșeurilor ar trebui transformată în gestionarea sustenabilă a materialelor. Revizuirea Directivei 94/62/CE a Parlamentului European și a Consiliului

   (1a)

  oferă o oportunitate în acest sens. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(-1a)

Gestionarea deșeurilor ar trebui transformată în gestionarea sustenabilă a materialelor. Revizuirea Directivei 94/62/CE a Parlamentului European și a Consiliului

   (1a)

  oferă o oportunitate în acest sens.

Amendamentul 3

Propunere de directivă

Considerentul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1) | Gestionarea deșeurilor în Uniune ar trebui să fie îmbunătățită pentru a proteja, a conserva și a îmbunătăți calitatea mediului, a proteja sănătatea umană
  și
  a asigura utilizarea prudentă și
  rațională
  a resurselor naturale,
  precum
  și pentru a 
  promova o economie
  mai
  circulară
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)

Gestionarea deșeurilor în Uniune ar trebui să fie îmbunătățită pentru a proteja, a conserva și a îmbunătăți calitatea mediului, a proteja sănătatea umană
  și
  a asigura utilizarea prudentă și
  rațională
  a resurselor naturale,
  precum
  și pentru a 
  promova o economie
  mai
  circulară
  .

| (1) | Gestionarea deșeurilor în Uniune ar trebui să fie îmbunătățită pentru a proteja, a conserva și a îmbunătăți calitatea mediului, a proteja sănătatea umană, a asigura utilizarea prudentă și
  eficientă
  a resurselor naturale,
  a promova principiile economiei circulare, a consolida furnizarea energiei din resurse regenerabile, a crește eficiența energetică, a reduce gradul de dependență a Uniunii față de resursele importate
  și pentru a 
  crea noi oportunități economice și competitivitate pe termen lung. Pentru a face economia cu adevărat circulară, este necesar să se adopte măsuri suplimentare privind producția și consumul sustenabile, axate pe întreg ciclul de viață al produselor, într-un mod care conservă resursele și închide circuitul. Utilizarea
  mai
  eficientă a resurselor ar aduce, de asemenea, economii nete substanțiale întreprinderilor, autorităților publice și consumatorilor din Uniune, reducând, în același timp, emisiile anuale totale de gaze cu efect de seră
  . |
| --- | --- |

(1)

Gestionarea deșeurilor în Uniune ar trebui să fie îmbunătățită pentru a proteja, a conserva și a îmbunătăți calitatea mediului, a proteja sănătatea umană, a asigura utilizarea prudentă și
  eficientă
  a resurselor naturale,
  a promova principiile economiei circulare, a consolida furnizarea energiei din resurse regenerabile, a crește eficiența energetică, a reduce gradul de dependență a Uniunii față de resursele importate
  și pentru a 
  crea noi oportunități economice și competitivitate pe termen lung. Pentru a face economia cu adevărat circulară, este necesar să se adopte măsuri suplimentare privind producția și consumul sustenabile, axate pe întreg ciclul de viață al produselor, într-un mod care conservă resursele și închide circuitul. Utilizarea
  mai
  eficientă a resurselor ar aduce, de asemenea, economii nete substanțiale întreprinderilor, autorităților publice și consumatorilor din Uniune, reducând, în același timp, emisiile anuale totale de gaze cu efect de seră
  .

Amendamentul 4

Propunere de directivă

Considerentul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1a) | Stimulentele politice și societale pentru promovarea valorificării și reciclării ca metodă sustenabilă de tratare a resurselor naturale în cadrul economiei circulare ar trebui să respecte ierarhia în procesul de gestionare a deșeurilor prevăzută la articolul 4 din Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului

   (1a)

  și să aplice cu strictețe principiul conform căruia prevenirea are prioritate în fața reciclării. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1a)

Stimulentele politice și societale pentru promovarea valorificării și reciclării ca metodă sustenabilă de tratare a resurselor naturale în cadrul economiei circulare ar trebui să respecte ierarhia în procesul de gestionare a deșeurilor prevăzută la articolul 4 din Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului

   (1a)

  și să aplice cu strictețe principiul conform căruia prevenirea are prioritate în fața reciclării.

Amendamentul 5

Propunere de directivă

Considerentul 1 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1b) | Aruncarea de gunoaie pe domeniul public și eliminarea necorespunzătoare a ambalajelor și a deșeurilor de ambalaje au un impact negativ atât asupra mediului marin, cât și asupra economiei Uniunii și generează riscuri inutile pentru sănătatea publică. Printre obiectele cel mai des întâlnite pe plaje se găsesc de multe ori deșeurile de ambalaje, care au un impact pe termen lung asupra mediului, ceea ce afectează turismul și posibilitatea publicului de a se bucura de aceste zone naturale. În plus, deșeurile de ambalaje care ajung în mediul marin subminează ordinea priorităților în materie de ierarhie a deșeurilor, mai ales împiedicând pregătirea pentru reutilizare, reciclarea sau alte tipuri de valorificare înainte de eliminarea necorespunzătoare. În vederea reducerii proporției disproporționate a deșeurilor de ambalaje din gunoaiele aruncate în mediul marin, ar trebui stabilit un obiectiv obligatoriu, sprijinit de măsuri specifice adoptate de statele membre. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1b)

Aruncarea de gunoaie pe domeniul public și eliminarea necorespunzătoare a ambalajelor și a deșeurilor de ambalaje au un impact negativ atât asupra mediului marin, cât și asupra economiei Uniunii și generează riscuri inutile pentru sănătatea publică. Printre obiectele cel mai des întâlnite pe plaje se găsesc de multe ori deșeurile de ambalaje, care au un impact pe termen lung asupra mediului, ceea ce afectează turismul și posibilitatea publicului de a se bucura de aceste zone naturale. În plus, deșeurile de ambalaje care ajung în mediul marin subminează ordinea priorităților în materie de ierarhie a deșeurilor, mai ales împiedicând pregătirea pentru reutilizare, reciclarea sau alte tipuri de valorificare înainte de eliminarea necorespunzătoare. În vederea reducerii proporției disproporționate a deșeurilor de ambalaje din gunoaiele aruncate în mediul marin, ar trebui stabilit un obiectiv obligatoriu, sprijinit de măsuri specifice adoptate de statele membre.

Amendamentul 6

Propunere de directivă

Considerentul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2) | Obiectivele stabilite în Directiva 94/62/CE
  a Parlamentului European și a Consiliului

   (13)

  referitor
  la valorificarea și reciclarea ambalajelor și a deșeurilor de ambalaje ar trebui modificate,
  consolidând pregătirea pentru reutilizare și
  reciclarea deșeurilor de ambalaje, astfel încât să reflecte mai bine ambiția Uniunii de a avansa în direcția unei economii circulare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)

Obiectivele stabilite în Directiva 94/62/CE
  a Parlamentului European și a Consiliului

   (13)

  referitor
  la valorificarea și reciclarea ambalajelor și a deșeurilor de ambalaje ar trebui modificate,
  consolidând pregătirea pentru reutilizare și
  reciclarea deșeurilor de ambalaje, astfel încât să reflecte mai bine ambiția Uniunii de a avansa în direcția unei economii circulare.

| (2) | Obiectivele stabilite în Directiva 94/62/CE
  referitoare
  la valorificarea și reciclarea ambalajelor și a deșeurilor de ambalaje ar trebui modificate,
  sporind
  reciclarea deșeurilor de ambalaje, astfel încât să reflecte mai bine ambiția Uniunii de a avansa în direcția unei economii circulare. |
| --- | --- |

(2)

Obiectivele stabilite în Directiva 94/62/CE
  referitoare
  la valorificarea și reciclarea ambalajelor și a deșeurilor de ambalaje ar trebui modificate,
  sporind
  reciclarea deșeurilor de ambalaje, astfel încât să reflecte mai bine ambiția Uniunii de a avansa în direcția unei economii circulare.

Amendamentul 7

Propunere de directivă

Considerentul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2a) | Ar trebui stabilite obiective cantitative separate pentru reutilizare, pe care statele membre ar trebui să încerce să le atingă, în vederea promovării ambalajelor reutilizabile, contribuind, în același timp, la crearea de locuri de muncă și economisirea resurselor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2a)

Ar trebui stabilite obiective cantitative separate pentru reutilizare, pe care statele membre ar trebui să încerce să le atingă, în vederea promovării ambalajelor reutilizabile, contribuind, în același timp, la crearea de locuri de muncă și economisirea resurselor.

Amendamentul 8

Propunere de directivă

Considerentul 2 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2b) | Reutilizarea în mai mare măsură a ambalajelor ar putea reduce costurile totale de-a lungul lanțului de aprovizionare și impactul deșeurilor de ambalaje asupra mediului. Statele membre ar trebui să sprijine introducerea pe piață a ambalajelor reutilizabile, care sunt reciclabile la sfârșitul ciclului lor de viață. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2b)

Reutilizarea în mai mare măsură a ambalajelor ar putea reduce costurile totale de-a lungul lanțului de aprovizionare și impactul deșeurilor de ambalaje asupra mediului. Statele membre ar trebui să sprijine introducerea pe piață a ambalajelor reutilizabile, care sunt reciclabile la sfârșitul ciclului lor de viață.

Amendamentul 9

Propunere de directivă

Considerentul 2 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2c) | În unele situații, cum ar fi serviciile alimentare, ambalajele de unică folosință sunt necesare pentru a garanta igiena alimentară și sănătatea și siguranța consumatorilor. Statele membre ar trebui să țină seama de aceste considerente atunci când elaborează măsuri de prevenire și ar trebui să promoveze accesul mai larg la reciclare pentru aceste ambalaje. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2c)

În unele situații, cum ar fi serviciile alimentare, ambalajele de unică folosință sunt necesare pentru a garanta igiena alimentară și sănătatea și siguranța consumatorilor. Statele membre ar trebui să țină seama de aceste considerente atunci când elaborează măsuri de prevenire și ar trebui să promoveze accesul mai larg la reciclare pentru aceste ambalaje.

Amendamentul 10

Propunere de directivă

Considerentul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3) | De asemenea, pentru a asigura o mai mare coerență a legislației în domeniul deșeurilor, definițiile din Directiva 94/62/CE ar trebui să fie aliniate la cele prevăzute în Directiva 2008/98/CE
  a Parlamentului European și a Consiliului

   (14), aplicabile deșeurilor în general. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)

De asemenea, pentru a asigura o mai mare coerență a legislației în domeniul deșeurilor, definițiile din Directiva 94/62/CE ar trebui să fie aliniate la cele prevăzute în Directiva 2008/98/CE
  a Parlamentului European și a Consiliului

   (14), aplicabile deșeurilor în general.

| (3) | De asemenea, pentru a asigura o mai mare coerență a legislației în domeniul deșeurilor,
  fără a aduce atingere caracteristicilor specifice ale ambalajelor și deșeurilor de ambalaje,
  definițiile din Directiva 94/62/CE ar trebui să fie aliniate
  , după caz,
  la cele prevăzute în Directiva 2008/98/CE, aplicabile deșeurilor în general. |
| --- | --- |

(3)

De asemenea, pentru a asigura o mai mare coerență a legislației în domeniul deșeurilor,
  fără a aduce atingere caracteristicilor specifice ale ambalajelor și deșeurilor de ambalaje,
  definițiile din Directiva 94/62/CE ar trebui să fie aliniate
  , după caz,
  la cele prevăzute în Directiva 2008/98/CE, aplicabile deșeurilor în general.

Amendamentul 11

Propunere de directivă

Considerentul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (4) | Majorarea suplimentară a obiectivelor stabilite în Directiva 94/62/CE privind
  pregătirea pentru reutilizare și
  reciclarea deșeurilor de ambalaje ar aduce beneficii de mediu, economice și sociale clare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4)

Majorarea suplimentară a obiectivelor stabilite în Directiva 94/62/CE privind
  pregătirea pentru reutilizare și
  reciclarea deșeurilor de ambalaje ar aduce beneficii de mediu, economice și sociale clare.

| (4) | Majorarea suplimentară a obiectivelor stabilite în Directiva 94/62/CE privind reciclarea deșeurilor de ambalaje ar aduce beneficii de mediu, economice și sociale clare. |
| --- | --- |

(4)

Majorarea suplimentară a obiectivelor stabilite în Directiva 94/62/CE privind reciclarea deșeurilor de ambalaje ar aduce beneficii de mediu, economice și sociale clare.

Amendamentul 12

Propunere de directivă

Considerentul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (4a) | Prevenirea generării de deșeuri este cea mai eficientă modalitate de a îmbunătăți eficiența resurselor, de a reduce impactul deșeurilor asupra mediului și de a promova materialele reciclate de calitate superioară. Din aceste motive, statele membre ar trebui să adopte o abordare din perspectiva ciclului de viață al produselor pentru a reduce impactul produselor asupra mediului. Statele membre ar trebui să ia măsuri pentru a stimula folosirea ambalajelor reutilizabile și a obține o reducere a consumului de ambalaje care nu sunt reutilizabile și a ambalajului excesiv. În acest sens, statele membre ar trebui să utilizeze instrumentele economice adecvate și alte măsuri în scopul de a furniza stimulente pentru aplicarea ierarhiei deșeurilor. Statele membre ar trebui să fie în măsură să le folosească pe cele enumerate în anexa IVa la Directiva 2008/98/CE. În plus, eforturile de prevenire a producerii deșeurilor nu ar trebui să compromită rolul ambalajelor în păstrarea condițiilor de igienă și de siguranță pentru consumatori. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4a)

Prevenirea generării de deșeuri este cea mai eficientă modalitate de a îmbunătăți eficiența resurselor, de a reduce impactul deșeurilor asupra mediului și de a promova materialele reciclate de calitate superioară. Din aceste motive, statele membre ar trebui să adopte o abordare din perspectiva ciclului de viață al produselor pentru a reduce impactul produselor asupra mediului. Statele membre ar trebui să ia măsuri pentru a stimula folosirea ambalajelor reutilizabile și a obține o reducere a consumului de ambalaje care nu sunt reutilizabile și a ambalajului excesiv. În acest sens, statele membre ar trebui să utilizeze instrumentele economice adecvate și alte măsuri în scopul de a furniza stimulente pentru aplicarea ierarhiei deșeurilor. Statele membre ar trebui să fie în măsură să le folosească pe cele enumerate în anexa IVa la Directiva 2008/98/CE. În plus, eforturile de prevenire a producerii deșeurilor nu ar trebui să compromită rolul ambalajelor în păstrarea condițiilor de igienă și de siguranță pentru consumatori.

Amendamentul 13

Propunere de directivă

Considerentul 4 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (4b) | Statele membre ar trebui să introducă stimulente adecvate pentru aplicarea ierarhiei deșeurilor, în special prin intermediul unor stimulente financiare și fiscale menite să servească la îndeplinirea obiectivelor prezentei directive privind prevenirea generării de deșeuri de ambalaje și reciclarea, cum ar fi taxele de stocare a deșeurilor în depozite de deșeuri și taxele de incinerare, schemele de plată în funcție de cantitatea de deșeuri produsă, schemele de răspundere extinsă a producătorilor și stimulentele acordate autorităților locale. Aceste măsuri ar trebui să facă parte din programele de prevenire a generării de deșeuri de ambalaje în toate statele membre. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4b)

Statele membre ar trebui să introducă stimulente adecvate pentru aplicarea ierarhiei deșeurilor, în special prin intermediul unor stimulente financiare și fiscale menite să servească la îndeplinirea obiectivelor prezentei directive privind prevenirea generării de deșeuri de ambalaje și reciclarea, cum ar fi taxele de stocare a deșeurilor în depozite de deșeuri și taxele de incinerare, schemele de plată în funcție de cantitatea de deșeuri produsă, schemele de răspundere extinsă a producătorilor și stimulentele acordate autorităților locale. Aceste măsuri ar trebui să facă parte din programele de prevenire a generării de deșeuri de ambalaje în toate statele membre.

Amendamentul 14

Propunere de directivă

Considerentul 4 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (4c) | În marea majoritate a cazurilor, utilizarea ambalajelor nu depinde de clientul final și nu este opțiunea acestuia, ci mai degrabă a producătorului. Schemele de răspundere extinsă a producătorilor reprezintă un mijloc adecvat atât de prevenire a generării de deșeuri de ambalaje, cât și de creare a unor sisteme care vor garanta recuperarea și/sau colectarea ambalajelor folosite și/sau a deșeurilor de ambalaje de la consumator, de la alți utilizatori finali sau din fluxul de deșeuri, precum și reutilizarea sau valorificarea, inclusiv reciclarea, ambalajelor și/sau a deșeurilor de ambalaje colectate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4c)

În marea majoritate a cazurilor, utilizarea ambalajelor nu depinde de clientul final și nu este opțiunea acestuia, ci mai degrabă a producătorului. Schemele de răspundere extinsă a producătorilor reprezintă un mijloc adecvat atât de prevenire a generării de deșeuri de ambalaje, cât și de creare a unor sisteme care vor garanta recuperarea și/sau colectarea ambalajelor folosite și/sau a deșeurilor de ambalaje de la consumator, de la alți utilizatori finali sau din fluxul de deșeuri, precum și reutilizarea sau valorificarea, inclusiv reciclarea, ambalajelor și/sau a deșeurilor de ambalaje colectate.

Amendamentul 15

Propunere de directivă

Considerentul 4 d (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (4d) | Pentru a stimula prevenirea producerii de deșeuri de ambalaje și a reduce impactul acestora asupra mediului și, totodată, pentru a promova reciclarea materialelor de înaltă calitate, cerințele esențiale din anexa II la prezenta directivă ar trebui să fie analizate și, dacă este necesar, revizuite pentru a consolida cerințele care vor îmbunătăți concepția pentru reutilizarea și reciclarea de înaltă calitate a ambalajelor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4d)

Pentru a stimula prevenirea producerii de deșeuri de ambalaje și a reduce impactul acestora asupra mediului și, totodată, pentru a promova reciclarea materialelor de înaltă calitate, cerințele esențiale din anexa II la prezenta directivă ar trebui să fie analizate și, dacă este necesar, revizuite pentru a consolida cerințele care vor îmbunătăți concepția pentru reutilizarea și reciclarea de înaltă calitate a ambalajelor.

Amendamentul 16

Propunere de directivă

Considerentul 4 e (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (4e) | Strategiile naționale ale statelor membre ar trebui să includă sensibilizarea publicului, sub forma diferitelor stimulente și beneficii derivate din produsele realizate din deșeuri reciclate, demers care va încuraja investițiile în sectorul produselor reciclate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4e)

Strategiile naționale ale statelor membre ar trebui să includă sensibilizarea publicului, sub forma diferitelor stimulente și beneficii derivate din produsele realizate din deșeuri reciclate, demers care va încuraja investițiile în sectorul produselor reciclate.

Amendamentul 17

Propunere de directivă

Considerentul 4 f (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (4 f) | Sprijinirea unei bioeconomii sustenabile poate contribui la reducerea dependenței Europei de importurile de materii prime. Îmbunătățirea condițiilor de piață pentru ambalajele din materiale biologice reciclabile și ambalajele compostabile biodegradabile și revizuirea legislației existente care împiedică utilizarea materialelor în cauză oferă oportunitatea de a stimula continuarea cercetării și a inovării și a înlocui materiile prime bazate pe combustibili fosili cu surse regenerabile pentru producția de ambalaje, atunci când este benefic din perspectiva ciclului de viață, precum și de a sprijini în continuare reciclarea organică. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4 f)

Sprijinirea unei bioeconomii sustenabile poate contribui la reducerea dependenței Europei de importurile de materii prime. Îmbunătățirea condițiilor de piață pentru ambalajele din materiale biologice reciclabile și ambalajele compostabile biodegradabile și revizuirea legislației existente care împiedică utilizarea materialelor în cauză oferă oportunitatea de a stimula continuarea cercetării și a inovării și a înlocui materiile prime bazate pe combustibili fosili cu surse regenerabile pentru producția de ambalaje, atunci când este benefic din perspectiva ciclului de viață, precum și de a sprijini în continuare reciclarea organică.

Amendamentul 18

Propunere de directivă

Considerentul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (5) | Printr-o majorare progresivă a obiectivelor existente privind
  pregătirea pentru reutilizare și
  reciclarea deșeurilor de ambalaje, ar trebui să se asigure faptul că materialele valoroase din punct de vedere economic pe care le conțin deșeurile sunt valorificate în mod progresiv și eficace prin gestionarea adecvată a deșeurilor și în conformitate cu ierarhia deșeurilor. Astfel ar trebui să se asigure faptul că materialele valoroase din punct de vedere economic pe care le conțin deșeurile sunt reintroduse în economia europeană, realizându-se astfel progrese în ceea ce privește punerea în aplicare a Inițiativei privind materiile prime (15) și crearea unei economii circulare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5)

Printr-o majorare progresivă a obiectivelor existente privind
  pregătirea pentru reutilizare și
  reciclarea deșeurilor de ambalaje, ar trebui să se asigure faptul că materialele valoroase din punct de vedere economic pe care le conțin deșeurile sunt valorificate în mod progresiv și eficace prin gestionarea adecvată a deșeurilor și în conformitate cu ierarhia deșeurilor. Astfel ar trebui să se asigure faptul că materialele valoroase din punct de vedere economic pe care le conțin deșeurile sunt reintroduse în economia europeană, realizându-se astfel progrese în ceea ce privește punerea în aplicare a Inițiativei privind materiile prime (15) și crearea unei economii circulare.

| (5) | Printr-o majorare progresivă a obiectivelor existente privind reciclarea deșeurilor de ambalaje, ar trebui să se asigure faptul că materialele valoroase din punct de vedere economic pe care le conțin deșeurile sunt valorificate în mod progresiv și eficace prin gestionarea adecvată a deșeurilor și în conformitate cu ierarhia deșeurilor. Astfel, ar trebui să se asigure faptul că materialele valoroase din punct de vedere economic pe care le conțin deșeurile sunt reintroduse în economia europeană, realizându-se astfel progrese în ceea ce privește punerea în aplicare a Inițiativei privind materiile prime (15) COM(2013)0442. |
| --- | --- |

(5)

Printr-o majorare progresivă a obiectivelor existente privind reciclarea deșeurilor de ambalaje, ar trebui să se asigure faptul că materialele valoroase din punct de vedere economic pe care le conțin deșeurile sunt valorificate în mod progresiv și eficace prin gestionarea adecvată a deșeurilor și în conformitate cu ierarhia deșeurilor. Astfel, ar trebui să se asigure faptul că materialele valoroase din punct de vedere economic pe care le conțin deșeurile sunt reintroduse în economia europeană, realizându-se astfel progrese în ceea ce privește punerea în aplicare a Inițiativei privind materiile prime (15) COM(2013)0442.

Amendamentul 89

Propunere de directivă

Considerentul 5 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (5a) | În cadrul economiei circulare, ar trebui să se pună în aplicare prevederile explicite din cel de-Al șaptelea program de acțiune pentru mediu, care solicită elaborarea unor cicluri de materiale netoxice, astfel încât deșeurile reciclate să poată fi utilizate ca o sursă majoră și fiabilă de materii prime pentru Uniune. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5a)

În cadrul economiei circulare, ar trebui să se pună în aplicare prevederile explicite din cel de-Al șaptelea program de acțiune pentru mediu, care solicită elaborarea unor cicluri de materiale netoxice, astfel încât deșeurile reciclate să poată fi utilizate ca o sursă majoră și fiabilă de materii prime pentru Uniune.

Amendamentul 20

Propunere de directivă

Considerentul 5 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (5b) | Odată ce materialele reciclate sunt reintroduse în circuitul economic după ce încetează statutul de deșeu, fie deoarece respectă anumite criterii pentru ridicarea statutului de deșeu, fie deoarece sunt integrate într-un produs nou, aceste materiale trebuie să respecte întru totul legislația Uniunii privind substanțele chimice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5b)

Odată ce materialele reciclate sunt reintroduse în circuitul economic după ce încetează statutul de deșeu, fie deoarece respectă anumite criterii pentru ridicarea statutului de deșeu, fie deoarece sunt integrate într-un produs nou, aceste materiale trebuie să respecte întru totul legislația Uniunii privind substanțele chimice.

Amendamentul 21

Propunere de directivă

Considerentul 5 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (5c) | Există diferențe substanțiale între deșeurile de ambalaje menajere și deșeurile de ambalaje comerciale și industriale. Pentru a obține o imagine clară și precisă a ambelor categorii, statele membre ar trebui să prezinte rapoarte separate cu privire la acestea. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5c)

Există diferențe substanțiale între deșeurile de ambalaje menajere și deșeurile de ambalaje comerciale și industriale. Pentru a obține o imagine clară și precisă a ambelor categorii, statele membre ar trebui să prezinte rapoarte separate cu privire la acestea.

Amendamentul 22

Propunere de directivă

Considerentul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (6) | Multe state membre încă nu au dezvoltat complet infrastructura necesară în materie de gestionare a deșeurilor. Prin urmare, este esențial să se stabilească obiective clare de politică pentru a evita blocarea materialelor reciclabile în partea inferioară a ierarhiei deșeurilor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6)

Multe state membre încă nu au dezvoltat complet infrastructura necesară în materie de gestionare a deșeurilor. Prin urmare, este esențial să se stabilească obiective clare de politică pentru a evita blocarea materialelor reciclabile în partea inferioară a ierarhiei deșeurilor.

| (6) | Multe state membre încă nu au dezvoltat complet infrastructura necesară în materie de gestionare a deșeurilor
  în vederea reciclării
  . Prin urmare, este esențial să se stabilească obiective clare de politică
  în vederea construirii de instalații și echipamente de tratare a deșeurilor necesare pentru prevenire, reutilizare și reciclare,
  pentru a evita blocarea materialelor reciclabile în partea inferioară a ierarhiei deșeurilor
  , precum și să se instituie stimulente pentru investiții într-o infrastructură inovatoare de gestionare a deșeurilor în vederea reciclării
  . |
| --- | --- |

(6)

Multe state membre încă nu au dezvoltat complet infrastructura necesară în materie de gestionare a deșeurilor
  în vederea reciclării
  . Prin urmare, este esențial să se stabilească obiective clare de politică
  în vederea construirii de instalații și echipamente de tratare a deșeurilor necesare pentru prevenire, reutilizare și reciclare,
  pentru a evita blocarea materialelor reciclabile în partea inferioară a ierarhiei deșeurilor
  , precum și să se instituie stimulente pentru investiții într-o infrastructură inovatoare de gestionare a deșeurilor în vederea reciclării
  .

Amendamentul 23

Propunere de directivă

Considerentul 6 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (6a) | Pentru a contribui la realizarea obiectivelor prevăzute în prezenta directivă și la impulsionarea tranziției către o economie circulară, Comisia ar trebui să promoveze coordonarea și schimbul de informații și bune practici între statele membre și diferitele sectoare ale economiei. Aceste schimburi ar putea fi facilitate prin intermediul platformelor de comunicare care ar putea contribui la îmbunătățirea gradului de cunoaștere a noilor soluții industriale și ar putea face posibilă o vedere de ansamblu mai bună a capacităților disponibile, ceea ce ar contribui la conectarea industriei deșeurilor și a altor sectoare și la sprijinirea simbiozei industriale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6a)

Pentru a contribui la realizarea obiectivelor prevăzute în prezenta directivă și la impulsionarea tranziției către o economie circulară, Comisia ar trebui să promoveze coordonarea și schimbul de informații și bune practici între statele membre și diferitele sectoare ale economiei. Aceste schimburi ar putea fi facilitate prin intermediul platformelor de comunicare care ar putea contribui la îmbunătățirea gradului de cunoaștere a noilor soluții industriale și ar putea face posibilă o vedere de ansamblu mai bună a capacităților disponibile, ceea ce ar contribui la conectarea industriei deșeurilor și a altor sectoare și la sprijinirea simbiozei industriale.

Amendamentul 24

Propunere de directivă

Considerentul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (7) | Având în vedere că Directivele 2008/98/CE și 1999/31/CE prevăd atât obiective privind reciclarea, cât și restricții privind depozitarea deșeurilor, obiectivele la nivelul Uniunii privind valorificarea energetică
  și obiectivele privind reciclarea
  deșeurilor de ambalaje prevăzute în Directiva 94/62/CE nu mai sunt necesare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(7)

Având în vedere că Directivele 2008/98/CE și 1999/31/CE prevăd atât obiective privind reciclarea, cât și restricții privind depozitarea deșeurilor, obiectivele la nivelul Uniunii privind valorificarea energetică
  și obiectivele privind reciclarea
  deșeurilor de ambalaje prevăzute în Directiva 94/62/CE nu mai sunt necesare.

| (7) | Având în vedere că Directivele 2008/98/CE și 1999/31/CE
  ale Consiliului

   (1bis) prevăd atât obiective privind reciclarea, cât și restricții privind depozitarea deșeurilor, obiectivele la nivelul Uniunii privind valorificarea energetică
  a
  deșeurilor de ambalaje prevăzute în Directiva 94/62/CE nu mai sunt necesare. |
| --- | --- |

(7)

Având în vedere că Directivele 2008/98/CE și 1999/31/CE
  ale Consiliului

   (1bis) prevăd atât obiective privind reciclarea, cât și restricții privind depozitarea deșeurilor, obiectivele la nivelul Uniunii privind valorificarea energetică
  a
  deșeurilor de ambalaje prevăzute în Directiva 94/62/CE nu mai sunt necesare.

Amendamentul 25

Propunere de directivă

Considerentul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (8) | Prezenta directivă stabilește obiective pe termen lung pentru politica de gestionare a deșeurilor a Uniunii și dă agenților economici și statelor membre o orientare clară în ceea ce privește investițiile necesare în vederea atingerii obiectivelor directivei. În elaborarea strategiilor lor naționale de gestionare a deșeurilor și în planificarea investițiilor în infrastructura de gestionare a deșeurilor, statele membre ar trebui să utilizeze judicios fondurile structurale și de investiții europene, în conformitate cu ierarhia deșeurilor,
  promovând prevenirea
  ,
  reutilizarea și reciclarea
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8)

Prezenta directivă stabilește obiective pe termen lung pentru politica de gestionare a deșeurilor a Uniunii și dă agenților economici și statelor membre o orientare clară în ceea ce privește investițiile necesare în vederea atingerii obiectivelor directivei. În elaborarea strategiilor lor naționale de gestionare a deșeurilor și în planificarea investițiilor în infrastructura de gestionare a deșeurilor, statele membre ar trebui să utilizeze judicios fondurile structurale și de investiții europene, în conformitate cu ierarhia deșeurilor,
  promovând prevenirea
  ,
  reutilizarea și reciclarea
  .

| (8) | Prezenta directivă stabilește obiective pe termen lung pentru politica de gestionare a deșeurilor a Uniunii și dă agenților economici și statelor membre o orientare clară în ceea ce privește investițiile necesare în vederea atingerii obiectivelor directivei. În elaborarea strategiilor lor naționale de gestionare a deșeurilor și în planificarea investițiilor în infrastructura de gestionare a deșeurilor
  și a economiei circulare
  , statele membre ar trebui să utilizeze judicios fondurile structurale și de investiții europene în conformitate cu ierarhia deșeurilor
  și să conceapă aceste strategii și planuri de investiții astfel încât acestea să fie îndreptate în principal către promovarea prevenirii producerii de deșeuri și către reutilizarea lor
  ,
  urmate de reciclare
  ,
  în conformitate cu ierarhia deșeurilor
  . |
| --- | --- |

(8)

Prezenta directivă stabilește obiective pe termen lung pentru politica de gestionare a deșeurilor a Uniunii și dă agenților economici și statelor membre o orientare clară în ceea ce privește investițiile necesare în vederea atingerii obiectivelor directivei. În elaborarea strategiilor lor naționale de gestionare a deșeurilor și în planificarea investițiilor în infrastructura de gestionare a deșeurilor
  și a economiei circulare
  , statele membre ar trebui să utilizeze judicios fondurile structurale și de investiții europene în conformitate cu ierarhia deșeurilor
  și să conceapă aceste strategii și planuri de investiții astfel încât acestea să fie îndreptate în principal către promovarea prevenirii producerii de deșeuri și către reutilizarea lor
  ,
  urmate de reciclare
  ,
  în conformitate cu ierarhia deșeurilor
  .

Amendamentul 26

Propunere de directivă

Considerentul 9 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (9a) | Normele privind creșterea suplimentară a obiectivelor în materie de reciclare începând din 2030 ar trebui revizuite în lumina experienței câștigate prin aplicarea prezentei directive. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9a)

Normele privind creșterea suplimentară a obiectivelor în materie de reciclare începând din 2030 ar trebui revizuite în lumina experienței câștigate prin aplicarea prezentei directive.

Amendamentul 28

Propunere de directivă

Considerentul 11

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (11) | Pentru a 
  calcula dacă obiectivele privind pregătirea pentru reutilizare și reciclarea sunt atinse
  ,
  statele membre
  ar trebui să
  poată lua în considerare produsele și componentele care sunt pregătite pentru reutilizare de către operatori recunoscuți
  care se ocupă de
  pregătirea pentru reutilizare
  și
  de către scheme recunoscute de returnare a garanției
  .
  Pentru a asigura condiții
  armonizate pentru
  aceste calcule, Comisia va adopta norme detaliate privind determinarea operatorilor recunoscuți care se ocupă de pregătirea pentru reutilizare și a sistemelor recunoscute de returnare a garanției, precum și privind culegerea, verificarea
  și
  raportarea datelor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11)

Pentru a 
  calcula dacă obiectivele privind pregătirea pentru reutilizare și reciclarea sunt atinse
  ,
  statele membre
  ar trebui să
  poată lua în considerare produsele și componentele care sunt pregătite pentru reutilizare de către operatori recunoscuți
  care se ocupă de
  pregătirea pentru reutilizare
  și
  de către scheme recunoscute de returnare a garanției
  .
  Pentru a asigura condiții
  armonizate pentru
  aceste calcule, Comisia va adopta norme detaliate privind determinarea operatorilor recunoscuți care se ocupă de pregătirea pentru reutilizare și a sistemelor recunoscute de returnare a garanției, precum și privind culegerea, verificarea
  și
  raportarea datelor.

| (11) | Pentru a 
  asigura un calcul uniform al datelor privind obiectivele în materie de reciclare
  ,
  Comisia
  ar trebui să
  adopte norme detaliate referitoare la determinarea operatorilor
  care se ocupă de
  reciclare
  și
  privind culegerea, trasabilitatea, verificarea și raportarea datelor
  .
  După adoptarea acestei metodologii
  armonizate, pentru
  a calcula dacă obiectivele în materie de reciclare sunt atinse, statele membre ar trebui să poată lua în considerare reciclarea metalelor care are loc în cadrul procesului de incinerare
  și
  coincinerare. |
| --- | --- |

(11)

Pentru a 
  asigura un calcul uniform al datelor privind obiectivele în materie de reciclare
  ,
  Comisia
  ar trebui să
  adopte norme detaliate referitoare la determinarea operatorilor
  care se ocupă de
  reciclare
  și
  privind culegerea, trasabilitatea, verificarea și raportarea datelor
  .
  După adoptarea acestei metodologii
  armonizate, pentru
  a calcula dacă obiectivele în materie de reciclare sunt atinse, statele membre ar trebui să poată lua în considerare reciclarea metalelor care are loc în cadrul procesului de incinerare
  și
  coincinerare.

Amendamentul 29

Propunere de directivă

Considerentul 12

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (12) | Pentru a asigura fiabilitatea datelor colectate privind
  pregătirea pentru reutilizare
  , este esențial să se stabilească norme comune
  pentru raportare
  . În mod similar, este important să se stabilească mai exact normele conform cărora statele membre trebuie să raporteze ceea ce se reciclează efectiv și poate fi luat în calcul în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor în materie de reciclare. În acest
  sens, ca regulă generală,
  raportarea privind realizarea obiectivelor de reciclare trebuie să se bazeze pe contribuția la procesul de reciclare final
  . Pentru a limita sarcina administrativă, ar trebui să se permită statelor membre,
  în
  condiții stricte
  ,
  să raporteze ratele
  de reciclare
  pe baza deșeurilor care ies din instalațiile
  de
  sortare
  . Pierderile în greutate ale materialelor sau substanțelor ca urmare a proceselor de transformare fizică și/sau chimică inerente procesului de reciclare final nu ar trebui să fie scăzute din greutatea deșeurilor raportate ca reciclate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12)

Pentru a asigura fiabilitatea datelor colectate privind
  pregătirea pentru reutilizare
  , este esențial să se stabilească norme comune
  pentru raportare
  . În mod similar, este important să se stabilească mai exact normele conform cărora statele membre trebuie să raporteze ceea ce se reciclează efectiv și poate fi luat în calcul în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor în materie de reciclare. În acest
  sens, ca regulă generală,
  raportarea privind realizarea obiectivelor de reciclare trebuie să se bazeze pe contribuția la procesul de reciclare final
  . Pentru a limita sarcina administrativă, ar trebui să se permită statelor membre,
  în
  condiții stricte
  ,
  să raporteze ratele
  de reciclare
  pe baza deșeurilor care ies din instalațiile
  de
  sortare
  . Pierderile în greutate ale materialelor sau substanțelor ca urmare a proceselor de transformare fizică și/sau chimică inerente procesului de reciclare final nu ar trebui să fie scăzute din greutatea deșeurilor raportate ca reciclate.

| (12) | Pentru a asigura fiabilitatea datelor colectate privind
  reciclarea
  , este esențial să se stabilească norme comune
  privind colectarea, trasabilitatea, verificarea și raportarea datelor
  . În mod similar, este important să se stabilească mai exact normele conform cărora statele membre trebuie să raporteze ceea ce se reciclează efectiv și poate fi luat în calcul în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor în materie de reciclare.
  Calcularea gradului de realizare a obiectivelor ar trebui să se bazeze pe o singură metodă armonizată care să nu permită raportarea deșeurilor eliminate ca deșeuri reciclate.
  În acest
  scop
  , raportarea privind realizarea obiectivelor de reciclare trebuie să se bazeze pe contribuția la procesul de reciclare final. Pierderile în greutate ale materialelor sau substanțelor ca urmare a proceselor de transformare fizică și/sau chimică inerente procesului de reciclare final nu ar trebui să fie scăzute din greutatea deșeurilor raportate ca reciclate. |
| --- | --- |

(12)

Pentru a asigura fiabilitatea datelor colectate privind
  reciclarea
  , este esențial să se stabilească norme comune
  privind colectarea, trasabilitatea, verificarea și raportarea datelor
  . În mod similar, este important să se stabilească mai exact normele conform cărora statele membre trebuie să raporteze ceea ce se reciclează efectiv și poate fi luat în calcul în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor în materie de reciclare.
  Calcularea gradului de realizare a obiectivelor ar trebui să se bazeze pe o singură metodă armonizată care să nu permită raportarea deșeurilor eliminate ca deșeuri reciclate.
  În acest
  scop
  , raportarea privind realizarea obiectivelor de reciclare trebuie să se bazeze pe contribuția la procesul de reciclare final. Pierderile în greutate ale materialelor sau substanțelor ca urmare a proceselor de transformare fizică și/sau chimică inerente procesului de reciclare final nu ar trebui să fie scăzute din greutatea deșeurilor raportate ca reciclate.

Amendamentul 30

Propunere de directivă

Considerentul 14

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (14) | Datele
  statistice
  raportate de statele membre sunt esențiale pentru Comisie în vederea evaluării respectării legislației privind deșeurile în statele membre. Calitatea, fiabilitatea și comparabilitatea
  statisticilor
  ar trebui îmbunătățite prin introducerea unui punct de intrare unic pentru toate datele referitoare la deșeuri, prin eliminarea obligațiilor de raportare caduce, prin evaluarea comparativă a 
  metodologilor
  naționale de raportare și prin introducerea unui raport de verificare a calității datelor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(14)

Datele
  statistice
  raportate de statele membre sunt esențiale pentru Comisie în vederea evaluării respectării legislației privind deșeurile în statele membre. Calitatea, fiabilitatea și comparabilitatea
  statisticilor
  ar trebui îmbunătățite prin introducerea unui punct de intrare unic pentru toate datele referitoare la deșeuri, prin eliminarea obligațiilor de raportare caduce, prin evaluarea comparativă a 
  metodologilor
  naționale de raportare și prin introducerea unui raport de verificare a calității datelor.

| (14) | Datele
  și informațiile
  raportate de statele membre sunt esențiale pentru Comisie în vederea evaluării respectării legislației privind deșeurile în statele membre. Calitatea, fiabilitatea și comparabilitatea
  datelor raportate
  ar trebui îmbunătățite
  prin introducerea unei metodologii comune pentru colectarea și prelucrarea datelor pe baza unor surse fiabile și
  prin introducerea unui punct de intrare unic pentru toate datele referitoare la deșeuri, prin eliminarea obligațiilor de raportare caduce, prin evaluarea comparativă a 
  metodologiilor
  naționale de raportare și prin introducerea unui raport de verificare a calității datelor. |
| --- | --- |

(14)

Datele
  și informațiile
  raportate de statele membre sunt esențiale pentru Comisie în vederea evaluării respectării legislației privind deșeurile în statele membre. Calitatea, fiabilitatea și comparabilitatea
  datelor raportate
  ar trebui îmbunătățite
  prin introducerea unei metodologii comune pentru colectarea și prelucrarea datelor pe baza unor surse fiabile și
  prin introducerea unui punct de intrare unic pentru toate datele referitoare la deșeuri, prin eliminarea obligațiilor de raportare caduce, prin evaluarea comparativă a 
  metodologiilor
  naționale de raportare și prin introducerea unui raport de verificare a calității datelor.

Amendamentul 31

Propunere de directivă

Considerentul 16

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (16) | Raportarea fiabilă a datelor statistice privind gestionarea deșeurilor este esențială pentru o punere în aplicare eficientă și pentru asigurarea comparabilității datelor între statele membre. Prin urmare, atunci când întocmesc rapoartele referitoare la respectarea obiectivelor stabilite în Directiva 94/62/CE, statele membre ar trebui să aibă obligația de a utiliza
  cea mai recentă
  metodologie elaborată de Comisie
  și de
  institutele naționale de statistică din statele membre. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(16)

Raportarea fiabilă a datelor statistice privind gestionarea deșeurilor este esențială pentru o punere în aplicare eficientă și pentru asigurarea comparabilității datelor între statele membre. Prin urmare, atunci când întocmesc rapoartele referitoare la respectarea obiectivelor stabilite în Directiva 94/62/CE, statele membre ar trebui să aibă obligația de a utiliza
  cea mai recentă
  metodologie elaborată de Comisie
  și de
  institutele naționale de statistică din statele membre.

| (16) | Raportarea fiabilă a datelor statistice privind gestionarea deșeurilor este esențială pentru o punere în aplicare eficientă și pentru asigurarea comparabilității datelor între statele membre. Prin urmare, atunci când întocmesc rapoartele referitoare la respectarea obiectivelor stabilite în Directiva 94/62/CE, statele membre ar trebui să aibă obligația de a utiliza
  o
  metodologie
  comună pentru culegerea și prelucrarea datelor,
  elaborată de Comisie
  în colaborare cu
  institutele naționale de statistică din statele membre
  și cu autoritățile naționale, regionale și locale responsabile de gestionarea deșeurilor
  . |
| --- | --- |

(16)

Raportarea fiabilă a datelor statistice privind gestionarea deșeurilor este esențială pentru o punere în aplicare eficientă și pentru asigurarea comparabilității datelor între statele membre. Prin urmare, atunci când întocmesc rapoartele referitoare la respectarea obiectivelor stabilite în Directiva 94/62/CE, statele membre ar trebui să aibă obligația de a utiliza
  o
  metodologie
  comună pentru culegerea și prelucrarea datelor,
  elaborată de Comisie
  în colaborare cu
  institutele naționale de statistică din statele membre
  și cu autoritățile naționale, regionale și locale responsabile de gestionarea deșeurilor
  .

Amendamentul 32

Propunere de directivă

Considerentul 16 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (16a) | La cererea Comisiei, statele membre ar trebui să îi prezinte fără întârziere toate informațiile necesare pentru a evalua punerea în aplicare a prezentei directive în ansamblul ei și impactul acesteia asupra mediului și a sănătății umane. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(16a)

La cererea Comisiei, statele membre ar trebui să îi prezinte fără întârziere toate informațiile necesare pentru a evalua punerea în aplicare a prezentei directive în ansamblul ei și impactul acesteia asupra mediului și a sănătății umane.

Amendamentul 33

Propunere de directivă

Considerentul 17

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (17) | Pentru a completa
  sau a modifica
  Directiva 94/62/CE, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din tratat ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește
  articolul 6
  a
  alineatul (2)
  ,
  articolul 6
  a
  alineatul (5)
  ,
  articolul 11 alineatul (3)
  ,
  articolul 19 alineatul (2)
  și
  articolul 20
  . Este deosebit de important ca, în cursul
  activității
  sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți.
  Atunci când pregătește și elaborează acte
  delegate,
  Comisia ar trebui să asigure transmiterea simultană
  ,
  la timp și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și către Consiliu
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(17)

Pentru a completa
  sau a modifica
  Directiva 94/62/CE, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din tratat ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește
  articolul 6
  a
  alineatul (2)
  ,
  articolul 6
  a
  alineatul (5)
  ,
  articolul 11 alineatul (3)
  ,
  articolul 19 alineatul (2)
  și
  articolul 20
  . Este deosebit de important ca, în cursul
  activității
  sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți.
  Atunci când pregătește și elaborează acte
  delegate,
  Comisia ar trebui să asigure transmiterea simultană
  ,
  la timp și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și către Consiliu
  .

| (17) | Pentru a completa Directiva 94/62/CE, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din tratat ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește
  normele privind calcularea gradului de îndeplinire
  a 
  obiectivelor în materie de reciclare
  ,
  anumite excepții referitoare la nivelurile de concentrație maximă
  a 
  metalelor grele în anumite materiale reciclate
  ,
  circuitele de produse și tipurile de ambalaje
  ,
  metodologia comună de colectare și prelucrare a datelor și formatul de raportare a datelor referitoare la gradul de îndeplinire a obiectivelor în materie de reciclare
  și
  modificările aduse listei de exemple ilustrative pentru definiția ambalajelor și orice dificultăți de natură tehnică întâlnite în aplicarea prezentei directive
  . Este deosebit de important ca, în cursul
  lucrărilor
  sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți
  , și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare
  .
  În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor
  delegate,
  Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre
  ,
  iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate
  . |
| --- | --- |

(17)

Pentru a completa Directiva 94/62/CE, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din tratat ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește
  normele privind calcularea gradului de îndeplinire
  a 
  obiectivelor în materie de reciclare
  ,
  anumite excepții referitoare la nivelurile de concentrație maximă
  a 
  metalelor grele în anumite materiale reciclate
  ,
  circuitele de produse și tipurile de ambalaje
  ,
  metodologia comună de colectare și prelucrare a datelor și formatul de raportare a datelor referitoare la gradul de îndeplinire a obiectivelor în materie de reciclare
  și
  modificările aduse listei de exemple ilustrative pentru definiția ambalajelor și orice dificultăți de natură tehnică întâlnite în aplicarea prezentei directive
  . Este deosebit de important ca, în cursul
  lucrărilor
  sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți
  , și ca respectivele consultări să se desfășoare în conformitate cu principiile stabilite în Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare
  .
  În special, pentru a asigura participarea egală la pregătirea actelor
  delegate,
  Parlamentul European și Consiliul primesc toate documentele în același timp cu experții din statele membre
  ,
  iar experții acestor instituții au acces sistematic la reuniunile grupurilor de experți ale Comisiei însărcinate cu pregătirea actelor delegate
  .

Amendamentul 34

Propunere de directivă

Considerentul 18

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (18) | În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a Directivei 94/62/CE,
  Comisiei
  ar trebui
  să i se confere
  competențe de executare
  în ceea ce privește articolul 12 alineatul (3d)
  și
  articolul 19
  .
  Aceste
  competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European
  și
  al Consiliului (16). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(18)

În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a Directivei 94/62/CE,
  Comisiei
  ar trebui
  să i se confere
  competențe de executare
  în ceea ce privește articolul 12 alineatul (3d)
  și
  articolul 19
  .
  Aceste
  competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European
  și
  al Consiliului (16).

| (18) | În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a Directivei 94/62/CE, ar trebui
  conferite
  competențe de executare
  Comisiei pentru adaptarea la progresul științific
  și
  tehnic a sistemului de identificare a naturii materialelor utilizate pentru ambalaje
  .
  Respectivele
  competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European
  și
  al Consiliului (16). |
| --- | --- |

(18)

În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a Directivei 94/62/CE, ar trebui
  conferite
  competențe de executare
  Comisiei pentru adaptarea la progresul științific
  și
  tehnic a sistemului de identificare a naturii materialelor utilizate pentru ambalaje
  .
  Respectivele
  competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European
  și
  al Consiliului (16).

Amendamentul 35

Propunere de directivă

Considerentul 21 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (21a) | Statele membre ar trebui să se asigure că sunt puse în aplicare cerințe pentru un nivel ridicat de siguranță și sănătate la locul de muncă pentru toți lucrătorii din Uniune, în conformitate cu legislația existentă a Uniunii și în funcție de riscurile specifice la care sunt expuși lucrătorii din anumite sectoare de producție, reciclare și gestionare a deșeurilor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(21a)

Statele membre ar trebui să se asigure că sunt puse în aplicare cerințe pentru un nivel ridicat de siguranță și sănătate la locul de muncă pentru toți lucrătorii din Uniune, în conformitate cu legislația existentă a Uniunii și în funcție de riscurile specifice la care sunt expuși lucrătorii din anumite sectoare de producție, reciclare și gestionare a deșeurilor.

Amendamentul 36

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul - 1 (nou)

Directiva 94/62/CE

Articolul 1 – alineatul 2

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-1) | la articolul 1, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Amendamentul

(-1)

„2.   În acest scop, prezenta directivă stabilește măsurile destinate, ca prioritate, prevenirii producerii deșeurilor de ambalaje și, ca principii fundamentale suplimentare, reutilizării ambalajelor, reciclării și altor forme de recuperare a deșeurilor de ambalaje și, în consecință, reducerii eliminării finale a unor astfel de deșeuri.”

| | „2.   În acest scop, prezenta directivă stabilește măsurile destinate, ca prioritate, prevenirii producerii deșeurilor de ambalaje și, ca principii fundamentale suplimentare, reutilizării ambalajelor, reciclării și altor forme de recuperare a deșeurilor de ambalaje și, în consecință, reducerii eliminării finale a unor astfel de deșeuri
  , pentru a contribui la tranziția către o economie circulară
  .” |
| --- | --- |

„2.   În acest scop, prezenta directivă stabilește măsurile destinate, ca prioritate, prevenirii producerii deșeurilor de ambalaje și, ca principii fundamentale suplimentare, reutilizării ambalajelor, reciclării și altor forme de recuperare a deșeurilor de ambalaje și, în consecință, reducerii eliminării finale a unor astfel de deșeuri
  , pentru a contribui la tranziția către o economie circulară
  .”

Amendamentul 37

Amendamentul 37

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 1 – litera ba (nouă)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 1 – litera ba (nouă)

Directiva 94/62/CE

Articolul 3 – punctul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ba) | se adaugă următorul punct:





  „2a.
     
  «ambalaje din materiale biologice» înseamnă orice ambalaj derivat din materiale de origine biologică, cu excepția materialelor încorporate în formațiuni geologice și/sau fosilizate;” |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ba)

se adaugă următorul punct:

se adaugă următorul punct:

„2a.
     
  «ambalaje din materiale biologice» înseamnă orice ambalaj derivat din materiale de origine biologică, cu excepția materialelor încorporate în formațiuni geologice și/sau fosilizate;”

Amendamentul 38

Amendamentul 38

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 1 – litera c

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 1 – litera c

Directiva 94/62/CE

Articolul 3 – punctele 3-10

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | punctele 3-10 se elimină; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

punctele 3-10 se elimină;

| (c) | punctele 3
  și 4 și 6
  -10 se elimină; |
| --- | --- |

(c)

punctele 3
  și 4 și 6
  -10 se elimină;

și 4 și 6

Amendamentul 39

Amendamentul 39

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 1 – litera d

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 1 – litera d

Directiva 94/62/CE

Articolul 3 – punctul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| „De asemenea, se aplică definițiile termenilor «deșeuri», «producător de deșeuri», «deținător de deșeuri», «gestionarea deșeurilor», «colectare», «colectare separată», «prevenire»,
  «reutilizare»
  , «
  tratament
  », «valorificare»,
  «pregătirea pentru reutilizare»
  , «reciclare», «proces de reciclare final» și «eliminare» prevăzute la articolul 3 din Directiva 2008/98/CE.”; | „De asemenea, se aplică definițiile termenilor «deșeuri», «producător de deșeuri», «deținător de deșeuri», «gestionarea deșeurilor», «colectare», «colectare separată», «prevenire»,
  «sortare»
  ,
  «deșeuri municipale»
  ,
  «deșeuri industriale și comerciale»,
  «
  tratare
  », «valorificare», «reciclare»,
  «reciclare organică»,
  «proces de reciclare final»
  , «gunoaie aruncate pe domeniul public»
  și «eliminare» prevăzute la articolul 3 din Directiva 2008/98/CE.” |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

„De asemenea, se aplică definițiile termenilor «deșeuri», «producător de deșeuri», «deținător de deșeuri», «gestionarea deșeurilor», «colectare», «colectare separată», «prevenire»,
  «reutilizare»
  , «
  tratament
  », «valorificare»,
  «pregătirea pentru reutilizare»
  , «reciclare», «proces de reciclare final» și «eliminare» prevăzute la articolul 3 din Directiva 2008/98/CE.”;

«reutilizare»

tratament

«pregătirea pentru reutilizare»

„De asemenea, se aplică definițiile termenilor «deșeuri», «producător de deșeuri», «deținător de deșeuri», «gestionarea deșeurilor», «colectare», «colectare separată», «prevenire»,
  «sortare»
  ,
  «deșeuri municipale»
  ,
  «deșeuri industriale și comerciale»,
  «
  tratare
  », «valorificare», «reciclare»,
  «reciclare organică»,
  «proces de reciclare final»
  , «gunoaie aruncate pe domeniul public»
  și «eliminare» prevăzute la articolul 3 din Directiva 2008/98/CE.”

«sortare»

«deșeuri municipale»

«deșeuri industriale și comerciale»,

tratare

«reciclare organică»,

, «gunoaie aruncate pe domeniul public»

Amendamentul 40

Amendamentul 40

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2

Directiva 94/62/CE

Articolul 4 – alineatul 1 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| „Astfel de alte
  măsuri
  pot consta în programe naționale, în stimulente oferite prin scheme de răspundere extinsă a producătorilor
  pentru reducerea la minimum a impactului ambalajelor asupra mediului
  sau în acțiuni similare, care sunt adoptate, după caz,
  prin consultare cu agenții economici
  și
  vizează reunirea și valorificarea multiplelor inițiative adoptate în statele membre în domeniul prevenirii. Acestea trebuie să se conformeze obiectivelor prezentei directive, astfel cum sunt definite la articolul 1 alineatul (1).”; | „
  Statele membre iau
  măsuri pentru reducerea la minimum a impactului ambalajelor asupra mediului
  și contribuie la realizarea obiectivelor de prevenire a producerii deșeurilor prevăzute în articolul 9 alineatul (-1) din Directiva 2008/98/CE
  .
  Astfel de măsuri includ răspunderea extinsă a producătorilor, astfel cum este definită la articolul 8 alineatul (1) al treilea paragraf și stimulente pentru folosirea ambalajelor reutilizabile
  . |
| | Statele membre ar trebui să ia măsuri pentru a obține o reducere susținută a consumului de ambalaje care nu sunt reciclabile și de ambalaj excesiv. Astfel de măsuri nu compromit igiena sau siguranța alimentară. |
| | În plus, statele membre pot lua alte măsuri,
  prin consultare cu agenții economici
  , consumatorii și organizațiile pentru protecția mediului, care
  vizează reunirea și valorificarea multiplelor inițiative adoptate în statele membre în domeniul prevenirii. |
| | Acestea trebuie să se conformeze obiectivelor prezentei directive, astfel cum sunt definite la articolul 1 alineatul (1). |
| | Statele membre utilizează instrumentele economice adecvate și alte măsuri în scopul de a furniza stimulente pentru aplicarea ierarhiei deșeurilor. Aceste instrumente și măsuri le pot include pe cele enumerate în anexa IVa la Directiva 2008/98/CE.” |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

„Astfel de alte
  măsuri
  pot consta în programe naționale, în stimulente oferite prin scheme de răspundere extinsă a producătorilor
  pentru reducerea la minimum a impactului ambalajelor asupra mediului
  sau în acțiuni similare, care sunt adoptate, după caz,
  prin consultare cu agenții economici
  și
  vizează reunirea și valorificarea multiplelor inițiative adoptate în statele membre în domeniul prevenirii. Acestea trebuie să se conformeze obiectivelor prezentei directive, astfel cum sunt definite la articolul 1 alineatul (1).”;

„Astfel de alte

pot consta în programe naționale, în stimulente oferite prin scheme de răspundere extinsă a producătorilor

sau în acțiuni similare, care sunt adoptate, după caz,

și

„
  Statele membre iau
  măsuri pentru reducerea la minimum a impactului ambalajelor asupra mediului
  și contribuie la realizarea obiectivelor de prevenire a producerii deșeurilor prevăzute în articolul 9 alineatul (-1) din Directiva 2008/98/CE
  .
  Astfel de măsuri includ răspunderea extinsă a producătorilor, astfel cum este definită la articolul 8 alineatul (1) al treilea paragraf și stimulente pentru folosirea ambalajelor reutilizabile
  .

Statele membre iau

și contribuie la realizarea obiectivelor de prevenire a producerii deșeurilor prevăzute în articolul 9 alineatul (-1) din Directiva 2008/98/CE

Astfel de măsuri includ răspunderea extinsă a producătorilor, astfel cum este definită la articolul 8 alineatul (1) al treilea paragraf și stimulente pentru folosirea ambalajelor reutilizabile

Statele membre ar trebui să ia măsuri pentru a obține o reducere susținută a consumului de ambalaje care nu sunt reciclabile și de ambalaj excesiv. Astfel de măsuri nu compromit igiena sau siguranța alimentară.

Statele membre ar trebui să ia măsuri pentru a obține o reducere susținută a consumului de ambalaje care nu sunt reciclabile și de ambalaj excesiv. Astfel de măsuri nu compromit igiena sau siguranța alimentară.

În plus, statele membre pot lua alte măsuri,
  prin consultare cu agenții economici
  , consumatorii și organizațiile pentru protecția mediului, care
  vizează reunirea și valorificarea multiplelor inițiative adoptate în statele membre în domeniul prevenirii.

În plus, statele membre pot lua alte măsuri,

, consumatorii și organizațiile pentru protecția mediului, care

Acestea trebuie să se conformeze obiectivelor prezentei directive, astfel cum sunt definite la articolul 1 alineatul (1).

Statele membre utilizează instrumentele economice adecvate și alte măsuri în scopul de a furniza stimulente pentru aplicarea ierarhiei deșeurilor. Aceste instrumente și măsuri le pot include pe cele enumerate în anexa IVa la Directiva 2008/98/CE.”

Statele membre utilizează instrumentele economice adecvate și alte măsuri în scopul de a furniza stimulente pentru aplicarea ierarhiei deșeurilor. Aceste instrumente și măsuri le pot include pe cele enumerate în anexa IVa la Directiva 2008/98/CE.”

Amendamentul 41

Amendamentul 41

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2 a (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2 a (nou)

Directiva 94/62/CE

Articolul 4 – alineatul 3

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2a) | la articolul 4, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(2a)

(2a)

la articolul 4, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

la articolul 4, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

3.   
  După caz
  , Comisia prezintă propuneri
  privind măsuri destinate consolidării
  și
  completării aplicării cerințelor esențiale
  , astfel încât noile ambalaje
  să
  nu
  poată
  fi introduse pe piață decât în cazul în care producătorul a luat toate măsurile necesare pentru a reduce la minimum impactul lor asupra mediului, fără să aducă atingere funcțiilor esențiale ale acestora.

| | „3.   
  Până la 31 decembrie 2020
  , Comisia prezintă propuneri
  de actualizare a cerințelor esențiale pentru a consolida
  și
  completa aplicarea acestor cerințe
  , astfel încât
  să se garanteze că
  noile ambalaje nu
  pot
  fi introduse pe piață decât în cazul în care producătorul a luat toate măsurile necesare pentru a reduce la minimum impactul lor asupra mediului, fără să aducă atingere funcțiilor esențiale ale acestora.
  Comisia, după consultarea tuturor părților interesate, prezintă o propunere legislativă pentru actualizarea cerințelor, în special pentru a ameliora concepția reutilizării și reciclarea de înaltă calitate.” |
| --- | --- |

„3.   
  Până la 31 decembrie 2020
  , Comisia prezintă propuneri
  de actualizare a cerințelor esențiale pentru a consolida
  și
  completa aplicarea acestor cerințe
  , astfel încât
  să se garanteze că
  noile ambalaje nu
  pot
  fi introduse pe piață decât în cazul în care producătorul a luat toate măsurile necesare pentru a reduce la minimum impactul lor asupra mediului, fără să aducă atingere funcțiilor esențiale ale acestora.
  Comisia, după consultarea tuturor părților interesate, prezintă o propunere legislativă pentru actualizarea cerințelor, în special pentru a ameliora concepția reutilizării și reciclarea de înaltă calitate.”

Amendamentul 42

Amendamentul 42

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2 b (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2 b (nou)

Directiva 94/62/CE

Articolul 4 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2b) | la articolul 4, se introduce următorul alineat:





  „3a.
     
  Statele membre încurajează, dacă este în avantajul mediului din perspectiva ciclului de viață, utilizarea ambalajelor din materiale biologice reciclabile și a ambalajelor compostabile biodegradabile, prin luarea de măsuri cum ar fi:








  (a) | promovarea folosirii lor prin utilizarea de instrumente economice, printre altele; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(2b)

(2b)

la articolul 4, se introduce următorul alineat:

la articolul 4, se introduce următorul alineat:

„3a.
     
  Statele membre încurajează, dacă este în avantajul mediului din perspectiva ciclului de viață, utilizarea ambalajelor din materiale biologice reciclabile și a ambalajelor compostabile biodegradabile, prin luarea de măsuri cum ar fi:

(a)

promovarea folosirii lor prin utilizarea de instrumente economice, printre altele;

| (b) | îmbunătățirea condițiilor de pe piață pentru astfel de produse; |
| --- | --- |

(b)

îmbunătățirea condițiilor de pe piață pentru astfel de produse;

| (c) | revizuirea legislației existente care împiedică utilizarea produselor în cauză.” |
| --- | --- |

(c)

revizuirea legislației existente care împiedică utilizarea produselor în cauză.”

Amendamentul 43

Amendamentul 43

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2 c (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2 c (nou)

Directiva 94/62/CE

Articolul 5 – titlu

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2c) | la articolul 5, se introduce următorul titlu:




  „Reutilizarea” |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(2c)

(2c)

la articolul 5, se introduce următorul titlu:

la articolul 5, se introduce următorul titlu:

„Reutilizarea”

„Reutilizarea”

Amendamentul 44

Amendamentul 44

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2 d (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2 d (nou)

Directiva 94/62/CE

Articolul 5 – alineatul 1

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2d) | la articolul 5, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(2d)

(2d)

la articolul 5, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

la articolul 5, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

Statele membre
  pot încuraja
  sistemele de refolosire a ambalajelor, care pot fi refolosite în mod ecologic, în conformitate cu dispozițiile tratatului.

pot încuraja

| | 1.   
  În conformitate cu ierarhia deșeurilor,
  statele membre
  încurajează
  sistemele de refolosire a ambalajelor, care pot fi refolosite în mod ecologic, în conformitate cu dispozițiile tratatului
  , fără a compromite igiena alimentară sau siguranța consumatorilor
  . |
| --- | --- |

1.   
  În conformitate cu ierarhia deșeurilor,
  statele membre
  încurajează
  sistemele de refolosire a ambalajelor, care pot fi refolosite în mod ecologic, în conformitate cu dispozițiile tratatului
  , fără a compromite igiena alimentară sau siguranța consumatorilor
  .

Amendamentul 45

Amendamentul 45

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2 e (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2 e (nou)

Directiva 94/62/CE

Articolul 5 – paragraful 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2e) | la articolul 5, se introduce următorul alineat:





  „1a.
     
  Statele membre vizează îndeplinirea următoarelor obiective privind reutilizarea ambalajelor:








  (a) | cel târziu până la 31 decembrie 2025, minimum 5 % din greutatea tuturor deșeurilor de ambalaje se reutilizează; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(2e)

(2e)

la articolul 5, se introduce următorul alineat:

la articolul 5, se introduce următorul alineat:

„1a.
     
  Statele membre vizează îndeplinirea următoarelor obiective privind reutilizarea ambalajelor:

(a)

cel târziu până la 31 decembrie 2025, minimum 5 % din greutatea tuturor deșeurilor de ambalaje se reutilizează;

| (b) | cel târziu până la 31 decembrie 2030, minimum 10 % din greutatea tuturor deșeurilor de ambalaje se reutilizează.” |
| --- | --- |

(b)

cel târziu până la 31 decembrie 2030, minimum 10 % din greutatea tuturor deșeurilor de ambalaje se reutilizează.”

Amendamentul 46

Amendamentul 46

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2 f (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2 f (nou)

Directiva 94/62/CE

Articolul 5 – paragraful 1 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2f) | la articolul 5, se introduce următorul alineat:





  „1b.
     
  Pentru a încuraja operațiunile de reutilizare, statele membre pot să ia, printre altele, următoarele măsuri:








  — | utilizarea sistemelor de returnare a garanției pentru produsele de ambalare reutilizabile; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(2f)

(2f)

la articolul 5, se introduce următorul alineat:

la articolul 5, se introduce următorul alineat:

„1b.
     
  Pentru a încuraja operațiunile de reutilizare, statele membre pot să ia, printre altele, următoarele măsuri:

—

utilizarea sistemelor de returnare a garanției pentru produsele de ambalare reutilizabile;

| — | stabilirea unui procent minim de ambalaje reutilizabile introduse pe piață anual pentru fiecare flux de ambalaje; |
| --- | --- |

—

stabilirea unui procent minim de ambalaje reutilizabile introduse pe piață anual pentru fiecare flux de ambalaje;

| — | stabilirea de stimulente economice adecvate pentru producătorii de ambalaje reutilizabile.” |
| --- | --- |

—

stabilirea de stimulente economice adecvate pentru producătorii de ambalaje reutilizabile.”

Amendamentul 47

Amendamentul 47

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2 g (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2 g (nou)

Directiva 94/62/CE

Articolul 5 – paragraful 1 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2 g) | la articolul 5, se introduce următorul alineat:





  1c.
     
  Ambalajele și ambalajele refolosite care sunt colectate printr-un sistem de returnare a garanției pot fi luate în considerare în realizarea obiectivelor de prevenire stabilite de programele naționale de prevenire. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(2 g)

(2 g)

la articolul 5, se introduce următorul alineat:

la articolul 5, se introduce următorul alineat:

1c.
     
  Ambalajele și ambalajele refolosite care sunt colectate printr-un sistem de returnare a garanției pot fi luate în considerare în realizarea obiectivelor de prevenire stabilite de programele naționale de prevenire.

Amendamentul 48

Amendamentul 48

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3 – litera a

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3 – litera a

Directiva 94/62/CE

Articolul 6 – titlu

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | titlul se înlocuiește cu „Valorificare
  , reutilizare
  și reciclare”; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

titlul se înlocuiește cu „Valorificare
  , reutilizare
  și reciclare”;

, reutilizare

| (a) | titlul se înlocuiește cu „Valorificare și reciclare”; |
| --- | --- |

(a)

titlul se înlocuiește cu „Valorificare și reciclare”;

Amendamentul 49

Amendamentul 49

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3 – litera aa (nouă)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3 – litera aa (nouă)

Directiva 94/62/CE

Articolul 6 – alineatul - 1 (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (aa) | la articolul 6, se adaugă următorul alineat (-1):





  „-1.
     
  Statele membre instituie sisteme de sortare pentru toate materialele de ambalare.” |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(aa)

la articolul 6, se adaugă următorul alineat (-1):

la articolul 6, se adaugă următorul alineat (-1):

„-1.
     
  Statele membre instituie sisteme de sortare pentru toate materialele de ambalare.”

Amendamentul 50

Amendamentul 50

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3 – litera b

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3 – litera b

Directiva 94/62/CE

Articolul 6 – alineatul 1 – litera f

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (f) | cel târziu până la 31 decembrie 2025, minimum
  65
  % din greutatea tuturor deșeurilor de ambalaje
  vor
  fi
  pregătite pentru reutilizare și reciclate
  ; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(f)

cel târziu până la 31 decembrie 2025, minimum
  65
  % din greutatea tuturor deșeurilor de ambalaje
  vor
  fi
  pregătite pentru reutilizare și reciclate
  ;

65

vor

pregătite pentru reutilizare și reciclate

| (f) | cel târziu până la 31 decembrie 2025, minimum
  70
  % din greutatea tuturor deșeurilor de ambalaje
  produse va
  fi
  reciclată
  ; |
| --- | --- |

(f)

cel târziu până la 31 decembrie 2025, minimum
  70
  % din greutatea tuturor deșeurilor de ambalaje
  produse va
  fi
  reciclată
  ;

70

produse va

reciclată

Amendamentul 51

Amendamentul 51

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3 – litera b

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3 – litera b

Directiva 94/62/CE

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (g) | cel târziu până la 31 decembrie 2025, se vor îndeplini următoarele obiective minime, stabilite ca procent din greutate,
  privind pregătirea pentru reutilizare și
  reciclarea următoarelor materiale specifice conținute în deșeurile de ambalaje: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(g)

cel târziu până la 31 decembrie 2025, se vor îndeplini următoarele obiective minime, stabilite ca procent din greutate,
  privind pregătirea pentru reutilizare și
  reciclarea următoarelor materiale specifice conținute în deșeurile de ambalaje:

privind pregătirea pentru reutilizare și

| (g) | cel târziu până la 31 decembrie 2025, se vor îndeplini următoarele obiective minime, stabilite ca procent din greutate,
  în ceea ce privește
  reciclarea următoarelor materiale specifice conținute în deșeurile de ambalaje: |
| --- | --- |

(g)

cel târziu până la 31 decembrie 2025, se vor îndeplini următoarele obiective minime, stabilite ca procent din greutate,
  în ceea ce privește
  reciclarea următoarelor materiale specifice conținute în deșeurile de ambalaje:

în ceea ce privește

| | (i) | 55
  % pentru plastic; |
| --- | --- | --- |

(i)

55
  % pentru plastic;

55

| | (i) | 60
  % pentru plastic; |
| --- | --- | --- |

(i)

60
  % pentru plastic;

60

| | (ii) | 60
  % pentru lemn; |
| --- | --- | --- |

(ii)

60
  % pentru lemn;

60

| | (ii) | 65
   % pentru lemn; |
| --- | --- | --- |

(ii)

65
   % pentru lemn;

65

| | (iii) | 75
  % pentru metale feroase; |
| --- | --- | --- |

(iii)

75
  % pentru metale feroase;

75

| | (iii) | 80
   % pentru metale feroase; |
| --- | --- | --- |

(iii)

80
   % pentru metale feroase;

80

| | (iv) | 75
  % pentru aluminiu; |
| --- | --- | --- |

(iv)

75
  % pentru aluminiu;

75

| | (iv) | 80
   % pentru aluminiu; |
| --- | --- | --- |

(iv)

80
   % pentru aluminiu;

80

| | (v) | 75
  % pentru sticlă; |
| --- | --- | --- |

(v)

75
  % pentru sticlă;

75

| | (v) | 80
   % pentru sticlă; |
| --- | --- | --- |

(v)

80
   % pentru sticlă;

80

| | (vi) | 75
  % pentru hârtie și carton; |
| --- | --- | --- |

(vi)

75
  % pentru hârtie și carton;

75

| | (vi) | 90
   % pentru hârtie și carton; |
| --- | --- | --- |

(vi)

90
   % pentru hârtie și carton;

90

Amendamentul 52

Amendamentul 52

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3 – litera b

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3 – litera b

Directiva 94/62/CE

Articolul 6 – alineatul 1 – litera h

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (h) | cel târziu până la 31 decembrie 2030, minimum
  75
  % din greutatea tuturor deșeurilor de ambalaje
  vor
  fi
  pregătite pentru reutilizare și reciclate
  ; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(h)

cel târziu până la 31 decembrie 2030, minimum
  75
  % din greutatea tuturor deșeurilor de ambalaje
  vor
  fi
  pregătite pentru reutilizare și reciclate
  ;

75

vor

pregătite pentru reutilizare și reciclate

| (h) | cel târziu până la 31 decembrie 2030, minimum
  80
  % din greutatea tuturor deșeurilor de ambalaje
  produse va
  fi
  reciclată
  ; |
| --- | --- |

(h)

cel târziu până la 31 decembrie 2030, minimum
  80
  % din greutatea tuturor deșeurilor de ambalaje
  produse va
  fi
  reciclată
  ;

80

produse va

reciclată

Amendamentul 53

Amendamentul 53

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3 – litera b

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3 – litera b

Directiva 94/62/CE

Articolul 6 – alineatul 1 – litera i

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (i) | cel târziu până la 31 decembrie 2030, se vor îndeplini următoarele obiective minime, stabilite ca procent din greutate, privind
  pregătirea pentru reutilizare și
  reciclarea următoarelor materiale specifice conținute în deșeurile de ambalaje: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(i)

cel târziu până la 31 decembrie 2030, se vor îndeplini următoarele obiective minime, stabilite ca procent din greutate, privind
  pregătirea pentru reutilizare și
  reciclarea următoarelor materiale specifice conținute în deșeurile de ambalaje:

pregătirea pentru reutilizare și

| (i) | cel târziu până la 31 decembrie 2030, se vor îndeplini următoarele obiective minime, stabilite ca procent din greutate, privind reciclarea următoarelor materiale specifice conținute în deșeurile de ambalaje: |
| --- | --- |

(i)

cel târziu până la 31 decembrie 2030, se vor îndeplini următoarele obiective minime, stabilite ca procent din greutate, privind reciclarea următoarelor materiale specifice conținute în deșeurile de ambalaje:

| | (i) | 75
  % pentru lemn; |
| --- | --- | --- |

(i)

75
  % pentru lemn;

75

| | (i) | 80
   % pentru lemn; |
| --- | --- | --- |

(i)

80
   % pentru lemn;

80

| | (ii) | 85
  % pentru metale feroase; |
| --- | --- | --- |

(ii)

85
  % pentru metale feroase;

85

| | (ii) | 90
  % pentru metale feroase; |
| --- | --- | --- |

(ii)

90
  % pentru metale feroase;

90

| | (iii) | 85
  % pentru aluminiu; |
| --- | --- | --- |

(iii)

85
  % pentru aluminiu;

85

| | (iii) | 90
  % pentru aluminiu; |
| --- | --- | --- |

(iii)

90
  % pentru aluminiu;

90

| | (iv) | 85
  % pentru sticlă; |
| --- | --- | --- |

(iv)

85
  % pentru sticlă;

85

| | (iv) | 90
   % pentru sticlă; |
| --- | --- | --- |

(iv)

90
   % pentru sticlă;

90

| | (v) | 85 % pentru hârtie și carton; |
| --- | --- | --- |

(v)

85 % pentru hârtie și carton;

85 % pentru hârtie și carton;

Amendamentul 54

Amendamentul 54

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3 – litera c

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3 – litera c

Directiva 94/62/CE

Articolul 6 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Deșeurile de ambalaje trimise către alt stat membru în scopul
  pregătirii pentru reutilizare, al
  reciclării
  sau al valorificării
  în acel alt stat membru nu pot fi luate în calcul în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor prevăzute la alineatul (1) literele (f)-(i) decât de către statul membru în care au fost colectate deșeurile de ambalaje. | 3.   Deșeurile de ambalaje trimise către alt stat membru în scopul reciclării în acel alt stat membru nu pot fi luate în calcul în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor prevăzute la alineatul (1) literele (f)-(i) decât de către statul membru în care au fost colectate deșeurile de ambalaje. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Deșeurile de ambalaje trimise către alt stat membru în scopul
  pregătirii pentru reutilizare, al
  reciclării
  sau al valorificării
  în acel alt stat membru nu pot fi luate în calcul în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor prevăzute la alineatul (1) literele (f)-(i) decât de către statul membru în care au fost colectate deșeurile de ambalaje.

3.   Deșeurile de ambalaje trimise către alt stat membru în scopul reciclării în acel alt stat membru nu pot fi luate în calcul în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor prevăzute la alineatul (1) literele (f)-(i) decât de către statul membru în care au fost colectate deșeurile de ambalaje.

Amendamentul 55

Amendamentul 55

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3 – litera ca (nouă)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3 – litera ca (nouă)

Directiva 94/62/CE

Articolul 6 – alineatul 4

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ca) | la articolul 6, alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(ca)

la articolul 6, alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

la articolul 6, alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

4.   Statele membre încurajează
  , după caz
  , în ceea ce privește producerea ambalajelor și a altor produse, utilizarea materialelor care provin din deșeuri de ambalaje reciclate,

„4.   Statele membre încurajează, în ceea ce privește producerea ambalajelor și a altor produse
  , atunci când este benefic din perspectiva ciclului de viață și în conformitate cu ierarhia deșeurilor
  , utilizarea materialelor care provin din deșeuri de ambalaje reciclate,

| (a) | îmbunătățind condițiile de pe piață pentru aceste materiale; |
| --- | --- |

(a)

îmbunătățind condițiile de pe piață pentru aceste materiale;

| (a) | îmbunătățind condițiile de pe piață pentru aceste materiale; |
| --- | --- |

(a)

îmbunătățind condițiile de pe piață pentru aceste materiale;

| (b) | revizuind reglementările existente care împiedică utilizarea acestor materiale. |
| --- | --- |

(b)

revizuind reglementările existente care împiedică utilizarea acestor materiale.

| (b) | revizuind reglementările existente care împiedică utilizarea acestor materiale; |
| --- | --- |

(b)

revizuind reglementările existente care împiedică utilizarea acestor materiale;

| (ba) | utilizând instrumente economice adecvate pentru a stimula utilizarea materiilor prime secundare, care pot include măsuri de promovare a conținutului reciclat al produselor și aplicarea criteriilor în materie de achiziții publice sustenabile; |
| --- | --- |

(ba)

utilizând instrumente economice adecvate pentru a stimula utilizarea materiilor prime secundare, care pot include măsuri de promovare a conținutului reciclat al produselor și aplicarea criteriilor în materie de achiziții publice sustenabile;

utilizând instrumente economice adecvate pentru a stimula utilizarea materiilor prime secundare, care pot include măsuri de promovare a conținutului reciclat al produselor și aplicarea criteriilor în materie de achiziții publice sustenabile;

| (bb) | promovând materialele care, dacă sunt reciclate, nu pun în pericol sănătatea umană atunci când sunt reciclate și utilizate în materiale care intră în contact cu alimentele.” |
| --- | --- |

(bb)

promovând materialele care, dacă sunt reciclate, nu pun în pericol sănătatea umană atunci când sunt reciclate și utilizate în materiale care intră în contact cu alimentele.”

promovând materialele care, dacă sunt reciclate, nu pun în pericol sănătatea umană atunci când sunt reciclate și utilizate în materiale care intră în contact cu alimentele.”

Amendamentul 56

Amendamentul 56

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3 – litera d

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3 – litera d

Directiva 94/62/CE

Articolul 6 – alineatele 5, 8 și 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | alineatele (5)
  , (8)
  și (9) se elimină; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(d)

alineatele (5)
  , (8)
  și (9) se elimină;

, (8)

| (d) | alineatele (5) și (9) se elimină; |
| --- | --- |

(d)

alineatele (5) și (9) se elimină;

Amendamentul 57

Amendamentul 57

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3 – litera da (nouă)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 3 – litera da (nouă)

Directiva 94/62/CE

Articolul 6 – alineatul 8

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (da) | alineatul (8) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(da)

alineatul (8) se înlocuiește cu următorul text:

alineatul (8) se înlocuiește cu următorul text:

8.   
  Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului, cât mai repede posibil și până la 30 iunie 2005, un raport privind punerea în aplicare a prezentei directive și impactul acesteia asupra mediului, precum și asupra funcționării pieței interne. Acest raport ține seama de situația caracteristică fiecărui stat membru. Acesta acoperă aspecte cum ar fi:

„8.   
  În acest scop, Comisia analizează, până la 31 decembrie 2024, obiectivele prevăzute la articolul 6 și progresele realizate cu privire la îndeplinirea acestora, având în vedere cele mai bune practici și măsurile folosite de statele membre pentru realizarea respectivelor obiective.

În cadrul evaluării sale, Comisia analizează posibilitatea stabilirii:

În cadrul evaluării sale, Comisia analizează posibilitatea stabilirii:

| (a) | evaluarea eficienței, a punerii în aplicare și a respectării cerințelor esențiale; |
| --- | --- |

(a)

evaluarea eficienței, a punerii în aplicare și a respectării cerințelor esențiale;

evaluarea eficienței, a punerii în aplicare și a respectării cerințelor esențiale;

| (a) | unor obiective privind alte fluxuri de deșeuri de ambalaje; |
| --- | --- |

(a)

unor obiective privind alte fluxuri de deșeuri de ambalaje;

unor obiective privind alte fluxuri de deșeuri de ambalaje;

| (b) | măsurile suplimentare de prevenire destinate reducerii impactului ambalajelor asupra mediului în măsura posibilului și fără a aduce atingere funcțiilor esențiale ale acestora; |
| --- | --- |

(b)

măsurile suplimentare de prevenire destinate reducerii impactului ambalajelor asupra mediului în măsura posibilului și fără a aduce atingere funcțiilor esențiale ale acestora;

măsurile suplimentare de prevenire destinate reducerii impactului ambalajelor asupra mediului în măsura posibilului și fără a aduce atingere funcțiilor esențiale ale acestora;

| (b) | unor obiective separate pentru deșeurile de ambalaje menajere și deșeurile de ambalaje comerciale și industriale. |
| --- | --- |

(b)

unor obiective separate pentru deșeurile de ambalaje menajere și deșeurile de ambalaje comerciale și industriale.

unor obiective separate pentru deșeurile de ambalaje menajere și deșeurile de ambalaje comerciale și industriale.

| (c) | posibila dezvoltare a unui indicator ecologic în domeniul ambalajelor care să simplifice și să facă mai eficientă prevenirea deșeurilor din ambalaje; |
| --- | --- |

(c)

posibila dezvoltare a unui indicator ecologic în domeniul ambalajelor care să simplifice și să facă mai eficientă prevenirea deșeurilor din ambalaje;

posibila dezvoltare a unui indicator ecologic în domeniul ambalajelor care să simplifice și să facă mai eficientă prevenirea deșeurilor din ambalaje;

În acest scop, Comisia elaborează un raport, însoțit, după caz, de o propunere legislativă, care se transmite Parlamentului European și Consiliului.”

În acest scop, Comisia elaborează un raport, însoțit, după caz, de o propunere legislativă, care se transmite Parlamentului European și Consiliului.”

| (d) | planurile din domeniul prevenirii producerii de deșeuri din ambalaje; |
| --- | --- |

(d)

planurile din domeniul prevenirii producerii de deșeuri din ambalaje;

planurile din domeniul prevenirii producerii de deșeuri din ambalaje;

| (e) | încurajarea refolosirii și, în special, a comparării costurilor și a avantajelor refolosirii cu cele ale reciclării; |
| --- | --- |

(e)

încurajarea refolosirii și, în special, a comparării costurilor și a avantajelor refolosirii cu cele ale reciclării;

încurajarea refolosirii și, în special, a comparării costurilor și a avantajelor refolosirii cu cele ale reciclării;

| (f) | răspunderea producătorului, inclusiv aspectele financiare ale acesteia; |
| --- | --- |

(f)

răspunderea producătorului, inclusiv aspectele financiare ale acesteia;

răspunderea producătorului, inclusiv aspectele financiare ale acesteia;

| (g) | măsurile care au ca scop reducerea suplimentară și, în cele din urmă, eliminarea progresivă, după caz, până în 2010, a metalelor grele și a altor substanțe periculoase din ambalaje. |
| --- | --- |

(g)

măsurile care au ca scop reducerea suplimentară și, în cele din urmă, eliminarea progresivă, după caz, până în 2010, a metalelor grele și a altor substanțe periculoase din ambalaje.

măsurile care au ca scop reducerea suplimentară și, în cele din urmă, eliminarea progresivă, după caz, până în 2010, a metalelor grele și a altor substanțe periculoase din ambalaje.

Acest raport este însoțit, după caz, de propuneri de modificare a dispozițiilor corespunzătoare din prezenta directivă, cu excepția cazurilor în care au fost deja prezentate astfel de propuneri.

Acest raport este însoțit, după caz, de propuneri de modificare a dispozițiilor corespunzătoare din prezenta directivă, cu excepția cazurilor în care au fost deja prezentate astfel de propuneri.

Amendamentul 58

Amendamentul 58

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 4

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 4

Directiva 94/62/CE

Articolul 6 a – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| „1.   Pentru a calcula dacă au fost atinse obiectivele prevăzute la articolul 6 alineatul (1) literele (f)-(i): | „1.   Pentru a calcula dacă au fost atinse obiectivele prevăzute la articolul 6 alineatul (1) literele (f)-(i), greutatea deșeurilor de ambalaje reciclate
  este calculată ca
  greutatea deșeurilor care intră în procesul de reciclare final
  într-un anumit an.” |
| (a) | greutatea deșeurilor de ambalaje reciclate
  se consideră a fi
  greutatea deșeurilor care intră în procesul de reciclare final; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

„1.   Pentru a calcula dacă au fost atinse obiectivele prevăzute la articolul 6 alineatul (1) literele (f)-(i):

„1.   Pentru a calcula dacă au fost atinse obiectivele prevăzute la articolul 6 alineatul (1) literele (f)-(i), greutatea deșeurilor de ambalaje reciclate
  este calculată ca
  greutatea deșeurilor care intră în procesul de reciclare final
  într-un anumit an.”

(a)

greutatea deșeurilor de ambalaje reciclate
  se consideră a fi
  greutatea deșeurilor care intră în procesul de reciclare final;

se consideră a fi

| (b) | greutatea deșeurilor de ambalaje pregătite pentru reutilizare se consideră drept greutatea deșeurilor de ambalaje care au fost valorificate sau colectate de un operator recunoscut care se ocupă de pregătirea pentru reutilizare și au fost supuse tuturor operațiunilor necesare de verificare, curățare și reparare pentru a permite reutilizarea fără o sortare sau prelucrare suplimentară; |
| --- | --- |

(b)

greutatea deșeurilor de ambalaje pregătite pentru reutilizare se consideră drept greutatea deșeurilor de ambalaje care au fost valorificate sau colectate de un operator recunoscut care se ocupă de pregătirea pentru reutilizare și au fost supuse tuturor operațiunilor necesare de verificare, curățare și reparare pentru a permite reutilizarea fără o sortare sau prelucrare suplimentară;

greutatea deșeurilor de ambalaje pregătite pentru reutilizare se consideră drept greutatea deșeurilor de ambalaje care au fost valorificate sau colectate de un operator recunoscut care se ocupă de pregătirea pentru reutilizare și au fost supuse tuturor operațiunilor necesare de verificare, curățare și reparare pentru a permite reutilizarea fără o sortare sau prelucrare suplimentară;

| (c) | statele membre pot include produse și componente pregătite pentru reutilizare de către operatori recunoscuți care se ocupă de pregătirea pentru reutilizare sau scheme recunoscute de returnare a garanției. Pentru a calcula rata ajustată a deșeurilor de ambalaje pregătite pentru reutilizare și reciclate ținând cont de greutatea produselor și componentelor pregătite pentru reutilizare, statele membre utilizează date verificate provenind de la operatori și aplică formula prevăzută în anexa IV.” |
| --- | --- |

(c)

statele membre pot include produse și componente pregătite pentru reutilizare de către operatori recunoscuți care se ocupă de pregătirea pentru reutilizare sau scheme recunoscute de returnare a garanției. Pentru a calcula rata ajustată a deșeurilor de ambalaje pregătite pentru reutilizare și reciclate ținând cont de greutatea produselor și componentelor pregătite pentru reutilizare, statele membre utilizează date verificate provenind de la operatori și aplică formula prevăzută în anexa IV.”

statele membre pot include produse și componente pregătite pentru reutilizare de către operatori recunoscuți care se ocupă de pregătirea pentru reutilizare sau scheme recunoscute de returnare a garanției. Pentru a calcula rata ajustată a deșeurilor de ambalaje pregătite pentru reutilizare și reciclate ținând cont de greutatea produselor și componentelor pregătite pentru reutilizare, statele membre utilizează date verificate provenind de la operatori și aplică formula prevăzută în anexa IV.”

Amendamentul 59

Amendamentul 59

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 4

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 4

Directiva 94/62/CE

Articolul 6 a – alineatul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Până la 31 decembrie 2018, Comisia solicită organizațiilor de standardizare europene să elaboreze standarde europene de calitate pentru deșeurile care intră în procesul de reciclare final și pentru materiile prime secundare, în special pentru plastic, pe baza celor mai bune practici disponibile. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1a.
     
  Până la 31 decembrie 2018, Comisia solicită organizațiilor de standardizare europene să elaboreze standarde europene de calitate pentru deșeurile care intră în procesul de reciclare final și pentru materiile prime secundare, în special pentru plastic, pe baza celor mai bune practici disponibile.

Amendamentul 60

Amendamentul 60

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 4

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 4

Directiva 94/62/CE

Articolul 6 a – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   În vederea asigurării unor condiții armonizate pentru aplicarea alineatului (1)
  literele (b) și (c) și a anexei IV
  , Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 21a
  , prin care să stabilească
  cerințe minime de calitate și cerințe operaționale pentru determinarea
  operatorilor recunoscuți
  care se ocupă de
  pregătirea pentru reutilizare și a schemelor recunoscute de returnare a garanției
  , inclusiv reguli specifice privind colectarea
  datelor
  , verificarea și raportarea. | 2.   În vederea asigurării unor condiții armonizate pentru aplicarea alineatului (1), Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 21a
  pentru a completa prezenta directivă prin stabilirea de
  cerințe minime de calitate și cerințe operaționale pentru determinarea
  operatorilor
  care se ocupă de
  reciclarea finală
  , inclusiv reguli specifice privind colectarea
  , trasabilitatea
  , verificarea și raportarea
  datelor
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   În vederea asigurării unor condiții armonizate pentru aplicarea alineatului (1)
  literele (b) și (c) și a anexei IV
  , Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 21a
  , prin care să stabilească
  cerințe minime de calitate și cerințe operaționale pentru determinarea
  operatorilor recunoscuți
  care se ocupă de
  pregătirea pentru reutilizare și a schemelor recunoscute de returnare a garanției
  , inclusiv reguli specifice privind colectarea
  datelor
  , verificarea și raportarea.

2.   În vederea asigurării unor condiții armonizate pentru aplicarea alineatului (1), Comisia adoptă acte delegate în conformitate cu articolul 21a
  pentru a completa prezenta directivă prin stabilirea de
  cerințe minime de calitate și cerințe operaționale pentru determinarea
  operatorilor
  care se ocupă de
  reciclarea finală
  , inclusiv reguli specifice privind colectarea
  , trasabilitatea
  , verificarea și raportarea
  datelor
  .

Amendamentul 61

Amendamentul 61

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 4

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 4

Directiva 94/62/CE

Articolul 6 a – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Comisia analizează posibilitățile de aliniere a raportării ambalajelor compozite la obligațiile prevăzute în prezenta directivă și, dacă este cazul, propune măsuri în acest sens. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2a.
     
  Comisia analizează posibilitățile de aliniere a raportării ambalajelor compozite la obligațiile prevăzute în prezenta directivă și, dacă este cazul, propune măsuri în acest sens.

Amendamentul 62

Amendamentul 62

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 4

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 4

Directiva 94/62/CE

Articolul 6 a – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   
  Prin derogare de la alineatul (1), greutatea deșeurilor care rezultă din orice operațiune de sortare poate fi raportată ca fiind greutatea deșeurilor de ambalaje reciclate în cazul în care: | eliminat |
| (a) | deșeurile rezultate respective sunt trimise către un proces de reciclare final; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   
  Prin derogare de la alineatul (1), greutatea deșeurilor care rezultă din orice operațiune de sortare poate fi raportată ca fiind greutatea deșeurilor de ambalaje reciclate în cazul în care:

eliminat

eliminat

(a)

deșeurile rezultate respective sunt trimise către un proces de reciclare final;

deșeurile rezultate respective sunt trimise către un proces de reciclare final;

| (b) | greutatea materialelor sau a substanțelor care nu sunt supuse unui proces de reciclare final și care sunt eliminate sau valorificate energetic rămâne sub 10 % din greutatea totală care urmează a fi raportată ca fiind reciclată. |
| --- | --- |

(b)

greutatea materialelor sau a substanțelor care nu sunt supuse unui proces de reciclare final și care sunt eliminate sau valorificate energetic rămâne sub 10 % din greutatea totală care urmează a fi raportată ca fiind reciclată.

greutatea materialelor sau a substanțelor care nu sunt supuse unui proces de reciclare final și care sunt eliminate sau valorificate energetic rămâne sub 10 % din greutatea totală care urmează a fi raportată ca fiind reciclată.

Amendamentul 63

Amendamentul 63

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 4

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 4

Directiva 94/62/CE

Articolul 6 a – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   
  Statele
  membre instituie un sistem eficace de control al calității și de trasabilitate a deșeurilor de ambalaje, pentru a asigura
  îndeplinirea condițiilor
  prevăzute la alineatul (
  3) literele (a) și (b
  ). Sistemul poate consta fie în registre electronice create în temeiul articolului 35 alineatul (4) din Directiva 2008/98/CE, fie în specificații tehnice pentru cerințele de calitate aplicabile deșeurilor sortate, fie în orice măsuri echivalente care să asigure fiabilitatea și exactitatea datelor colectate privind deșeurile reciclate. | 4.   
  În conformitate cu actele delegate adoptate în temeiul alineatului (2), statele
  membre instituie un sistem eficace de control al calității și de trasabilitate a deșeurilor de ambalaje, pentru a asigura
  respectarea normelor
  prevăzute la alineatul (
  1
  ). Sistemul poate consta fie în registre electronice create în temeiul articolului 35 alineatul (4) din Directiva 2008/98/CE, fie în specificații tehnice pentru cerințele de calitate aplicabile deșeurilor sortate, fie în orice măsuri echivalente care să asigure fiabilitatea și exactitatea datelor colectate privind deșeurile reciclate.
  Statele membre informează Comisia cu privire la sistemul ales pentru controlul calității și trasabilitate. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   
  Statele
  membre instituie un sistem eficace de control al calității și de trasabilitate a deșeurilor de ambalaje, pentru a asigura
  îndeplinirea condițiilor
  prevăzute la alineatul (
  3) literele (a) și (b
  ). Sistemul poate consta fie în registre electronice create în temeiul articolului 35 alineatul (4) din Directiva 2008/98/CE, fie în specificații tehnice pentru cerințele de calitate aplicabile deșeurilor sortate, fie în orice măsuri echivalente care să asigure fiabilitatea și exactitatea datelor colectate privind deșeurile reciclate.

4.   
  În conformitate cu actele delegate adoptate în temeiul alineatului (2), statele
  membre instituie un sistem eficace de control al calității și de trasabilitate a deșeurilor de ambalaje, pentru a asigura
  respectarea normelor
  prevăzute la alineatul (
  1
  ). Sistemul poate consta fie în registre electronice create în temeiul articolului 35 alineatul (4) din Directiva 2008/98/CE, fie în specificații tehnice pentru cerințele de calitate aplicabile deșeurilor sortate, fie în orice măsuri echivalente care să asigure fiabilitatea și exactitatea datelor colectate privind deșeurile reciclate.
  Statele membre informează Comisia cu privire la sistemul ales pentru controlul calității și trasabilitate.

Amendamentul 64

Amendamentul 64

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 4

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 4

Directiva 94/62/CE

Articolul 6 a – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.   Pentru a calcula dacă au fost îndeplinite obiectivele prevăzute la articolul 6 alineatul (1) literele (f)-(i), statele membre pot lua în considerare reciclarea metalelor realizată în cadrul procesului de incinerare, proporțional cu deșeurile de ambalaje incinerate, cu condiția ca metalele reciclate să îndeplinească anumite cerințe de calitate. Statele membre utilizează metodologia comună stabilită în conformitate cu articolul 11a alineatul (6) din Directiva 2008/98/CE. | 5.   Pentru a calcula dacă au fost îndeplinite obiectivele prevăzute la articolul 6 alineatul (1) literele (f)-(i), statele membre pot lua în considerare reciclarea metalelor realizată în cadrul procesului de incinerare
  sau coincinerare, numai dacă deșeurile au fost sortate înainte de incinerare sau dacă a fost respectată obligația de a institui un proces de colectare separată pentru hârtie, metal, plastic, sticlă și deșeuri biologice
  , proporțional cu deșeurile de ambalaje incinerate
  sau coincinerate
  , cu condiția ca metalele reciclate să îndeplinească anumite cerințe de calitate. Statele membre utilizează metodologia comună stabilită în conformitate cu articolul 11a alineatul (6) din Directiva 2008/98/CE. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5.   Pentru a calcula dacă au fost îndeplinite obiectivele prevăzute la articolul 6 alineatul (1) literele (f)-(i), statele membre pot lua în considerare reciclarea metalelor realizată în cadrul procesului de incinerare, proporțional cu deșeurile de ambalaje incinerate, cu condiția ca metalele reciclate să îndeplinească anumite cerințe de calitate. Statele membre utilizează metodologia comună stabilită în conformitate cu articolul 11a alineatul (6) din Directiva 2008/98/CE.

5.   Pentru a calcula dacă au fost îndeplinite obiectivele prevăzute la articolul 6 alineatul (1) literele (f)-(i), statele membre pot lua în considerare reciclarea metalelor realizată în cadrul procesului de incinerare
  sau coincinerare, numai dacă deșeurile au fost sortate înainte de incinerare sau dacă a fost respectată obligația de a institui un proces de colectare separată pentru hârtie, metal, plastic, sticlă și deșeuri biologice
  , proporțional cu deșeurile de ambalaje incinerate
  sau coincinerate
  , cu condiția ca metalele reciclate să îndeplinească anumite cerințe de calitate. Statele membre utilizează metodologia comună stabilită în conformitate cu articolul 11a alineatul (6) din Directiva 2008/98/CE.

Amendamentul 65

Amendamentul 65

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 5

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 5

Directiva 94/62/CE

Articolul 6b – alineatul 1 – litera ba (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ba) | exemple de bune practici utilizate în întreaga Uniune, care pot oferi orientări în ceea ce privește progresele în vederea atingerii obiectivelor. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ba)

exemple de bune practici utilizate în întreaga Uniune, care pot oferi orientări în ceea ce privește progresele în vederea atingerii obiectivelor.

exemple de bune practici utilizate în întreaga Uniune, care pot oferi orientări în ceea ce privește progresele în vederea atingerii obiectivelor.

Amendamentul 66

Amendamentul 66

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 5

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 5

Directiva 94/62/CE

Articolul 6 a – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Acolo unde este cazul, rapoartele menționate la alineatul (1) abordează punerea în aplicare a cerințelor din prezenta directivă, altele decât cele menționate la alineatul (1), inclusiv previziunile privind îndeplinirea obiectivelor cuprinse în programele de prevenire a generării deșeurilor și procentajul și cantitatea de deșeuri municipale pe locuitor care este eliminată sau supusă valorificării energetice. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2a.
     
  Acolo unde este cazul, rapoartele menționate la alineatul (1) abordează punerea în aplicare a cerințelor din prezenta directivă, altele decât cele menționate la alineatul (1), inclusiv previziunile privind îndeplinirea obiectivelor cuprinse în programele de prevenire a generării deșeurilor și procentajul și cantitatea de deșeuri municipale pe locuitor care este eliminată sau supusă valorificării energetice.

Amendamentul 67

Amendamentul 67

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 5 a (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 5 a (nou)

Directiva 94/62/CE

Articolul 7 – alineatul 1

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (5a) | la articolul 7, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(5a)

(5a)

la articolul 7, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

la articolul 7, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„1.   
  Statele membre trebuie să ia
  măsurile necesare în vederea stabilirii sistemelor astfel încât să asigure:

„1.   
  În vederea îndeplinirii obiectivelor stabilite în prezenta directivă, statele membre iau
  măsurile necesare în vederea stabilirii sistemelor astfel încât să asigure
  și să încurajeze
  :

| (a) | returnarea și/sau colectarea ambalajelor folosite și/sau a deșeurilor de ambalaje de la consumator, alt utilizator final sau de pe fluxul deșeurilor pentru a-l îndrepta spre cea mai bună alternativă de gestionare a deșeurilor; |
| --- | --- |

(a)

returnarea și/sau colectarea ambalajelor folosite și/sau a deșeurilor de ambalaje de la consumator, alt utilizator final sau de pe fluxul deșeurilor pentru a-l îndrepta spre cea mai bună alternativă de gestionare a deșeurilor;

| (a) | returnarea și/sau colectarea ambalajelor folosite și/sau a deșeurilor de ambalaje de la consumator, alt utilizator final sau de pe fluxul deșeurilor pentru a-l îndrepta spre cea mai bună alternativă de gestionare a deșeurilor; |
| --- | --- |

(a)

returnarea și/sau colectarea ambalajelor folosite și/sau a deșeurilor de ambalaje de la consumator, alt utilizator final sau de pe fluxul deșeurilor pentru a-l îndrepta spre cea mai bună alternativă de gestionare a deșeurilor;

| (b) | refolosirea sau recuperarea, inclusiv reciclarea ambalajelor și/sau a deșeurilor de ambalaje colectate, |
| --- | --- |

(b)

refolosirea sau recuperarea, inclusiv reciclarea ambalajelor și/sau a deșeurilor de ambalaje colectate,

| (b) | refolosirea sau recuperarea, inclusiv reciclarea ambalajelor și/sau a deșeurilor de ambalaje colectate. |
| --- | --- |

(b)

refolosirea sau recuperarea, inclusiv reciclarea ambalajelor și/sau a deșeurilor de ambalaje colectate.

în vederea atingerii obiectivelor prevăzute în prezenta directivă.

în vederea atingerii obiectivelor prevăzute în prezenta directivă.

Aceste sisteme sunt deschise participării agenților comerciali din sectoarele interesate și autorităților publice competente. Acestea se aplică și produselor importate, în condiții nediscriminatorii, inclusiv modalitățile detaliate și orice tarife impuse accesului la respectivele sisteme, și sunt proiectate astfel încât să evite barierele în calea comerțului sau denaturarea concurenței, în conformitate cu dispozițiile tratatului.”

Aceste sisteme sunt deschise participării agenților comerciali din sectoarele interesate și autorităților publice competente. Acestea se aplică și produselor importate, în condiții nediscriminatorii, inclusiv modalitățile detaliate și orice tarife impuse accesului la respectivele sisteme, și sunt proiectate astfel încât să evite barierele în calea comerțului sau denaturarea concurenței, în conformitate cu dispozițiile tratatului.”

Amendamentul 68

Amendamentul 68

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 5 b (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 5 b (nou)

Directiva 94/62/CE

Articolul 7 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (5b) | se introduce următorul articol: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(5b)

(5b)

se introduce următorul articol:

se introduce următorul articol:

„Articolul 7a

„Articolul 7a

Măsuri specifice pentru sistemele de returnare și colectare

Măsuri specifice pentru sistemele de returnare și colectare

Statele membre iau măsurile necesare pentru a pune în aplicare:

Statele membre iau măsurile necesare pentru a pune în aplicare:

| (a) | colectarea separată cel puțin a ambalajelor și a deșeurilor de ambalaje din hârtie, metal, plastic sau sticlă; |
| --- | --- |

(a)

colectarea separată cel puțin a ambalajelor și a deșeurilor de ambalaje din hârtie, metal, plastic sau sticlă;

colectarea separată cel puțin a ambalajelor și a deșeurilor de ambalaje din hârtie, metal, plastic sau sticlă;

| (b) | colectarea ambalajelor compozite, așa cum sunt definite de Decizia Comisiei 2005/270/CE, în cadrul sistemelor de colectare existente care îndeplinesc standardele de calitate necesare pentru reciclarea finală.” |
| --- | --- |

(b)

colectarea ambalajelor compozite, așa cum sunt definite de Decizia Comisiei 2005/270/CE, în cadrul sistemelor de colectare existente care îndeplinesc standardele de calitate necesare pentru reciclarea finală.”

colectarea ambalajelor compozite, așa cum sunt definite de Decizia Comisiei 2005/270/CE, în cadrul sistemelor de colectare existente care îndeplinesc standardele de calitate necesare pentru reciclarea finală.”

Amendamentul 69

Amendamentul 69

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 5 c (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 5 c (nou)

Directiva 94/62/CE

Articolul 8 – alineatul 2

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (5c) | la articolul 8, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(5c)

(5c)

la articolul 8, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

la articolul 8, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„2.   Pentru a facilita colectarea, refolosirea și valorificarea, inclusiv reciclarea,
  ambalajele trebuie să conțină
  indicații privind natura materialului sau a materialelor de ambalaj folosite, pentru a permite identificarea și clasificarea în sectorul în cauză pe baza Deciziei 97/129/CE (1) a Comisiei.

„2.   Pentru a facilita colectarea, refolosirea și valorificarea, inclusiv reciclarea,
  ambalajul conține informații utile în acest sens. În special, ambalajele conțin
  indicații privind natura materialului sau a materialelor de ambalaj folosite, pentru a permite identificarea și clasificarea în sectorul în cauză pe baza Deciziei 97/129/CE (1) a Comisiei.

Amendamentul 70

Amendamentul 70

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 7 – litera d

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 7 – litera d

Directiva 94/62/CE

Articolul 12 – alineatul 3 a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| „3a.   Statele membre raportează Comisiei, pentru fiecare an calendaristic, datele privind îndeplinirea obiectivelor prevăzute la articolul 6 alineatul (1) literele (a)-(i).
  Statele membre raportează aceste date
  pe cale electronică, în termen de
  18
  luni de la sfârșitul anului de raportare pentru care sunt colectate datele.” | „3a.   Statele membre raportează Comisiei, pentru fiecare an calendaristic, datele privind îndeplinirea obiectivelor prevăzute la articolul 6 alineatul (1) literele (a)-(i).
  Acestea colectează și prelucrează datele în conformitate cu metodologia comună menționată la alineatul (3d) și le raportează
  pe cale electronică în termen de
  12
  luni de la sfârșitul anului de raportare pentru care sunt colectate datele.” |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

„3a.   Statele membre raportează Comisiei, pentru fiecare an calendaristic, datele privind îndeplinirea obiectivelor prevăzute la articolul 6 alineatul (1) literele (a)-(i).
  Statele membre raportează aceste date
  pe cale electronică, în termen de
  18
  luni de la sfârșitul anului de raportare pentru care sunt colectate datele.”

„3a.   Statele membre raportează Comisiei, pentru fiecare an calendaristic, datele privind îndeplinirea obiectivelor prevăzute la articolul 6 alineatul (1) literele (a)-(i).
  Acestea colectează și prelucrează datele în conformitate cu metodologia comună menționată la alineatul (3d) și le raportează
  pe cale electronică în termen de
  12
  luni de la sfârșitul anului de raportare pentru care sunt colectate datele.”

Amendamentul 71

Amendamentul 71

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 7 – litera d

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 7 – litera d

Directiva 94/62/CE

Articolul 12 – alineatul 3 a – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Datele se raportează în formatul stabilit de Comisie în conformitate cu alineatul (3d). Primul raport acoperă perioada cuprinsă între 1 ianuarie [a se introduce anul intrării în vigoare a prezentei directive + 1 an] și 31 decembrie [a se introduce anul intrării în vigoare a prezentei directive + 1 an]. | Datele se
  colectează și se prelucrează folosind metodologia comună menționată la alineatul (3d) și se
  raportează în formatul stabilit de Comisie în conformitate cu alineatul (3d). Primul raport
  referitor la obiectivele prevăzute la articolul 6 literele (f) – (i)
  acoperă perioada cuprinsă între 1 ianuarie [a se introduce anul intrării în vigoare a prezentei directive + 1 an] și 31 decembrie [a se introduce anul intrării în vigoare a prezentei directive + 1 an]. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Datele se raportează în formatul stabilit de Comisie în conformitate cu alineatul (3d). Primul raport acoperă perioada cuprinsă între 1 ianuarie [a se introduce anul intrării în vigoare a prezentei directive + 1 an] și 31 decembrie [a se introduce anul intrării în vigoare a prezentei directive + 1 an].

Datele se
  colectează și se prelucrează folosind metodologia comună menționată la alineatul (3d) și se
  raportează în formatul stabilit de Comisie în conformitate cu alineatul (3d). Primul raport
  referitor la obiectivele prevăzute la articolul 6 literele (f) – (i)
  acoperă perioada cuprinsă între 1 ianuarie [a se introduce anul intrării în vigoare a prezentei directive + 1 an] și 31 decembrie [a se introduce anul intrării în vigoare a prezentei directive + 1 an].

colectează și se prelucrează folosind metodologia comună menționată la alineatul (3d) și se

referitor la obiectivele prevăzute la articolul 6 literele (f) – (i)

Amendamentul 72

Amendamentul 72

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 7 – litera d

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 7 – litera d

Directiva 94/62/CE

Articolul 12 – alineatul 3 c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3c.   Comisia revizuiește datele raportate în conformitate cu prezentul articol și publică un raport cu privire la rezultatele revizuirii respective.
  Raportul cuprinde o evaluare a modului de organizare a culegerii
  datelor, a 
  surselor de date
  și
  a metodologiei utilizate
  în statele membre
  , precum și a caracterului complet
  ,
  a fiabilității
  ,
  a actualității
  și
  a consecvenței
  datelor
  respective
  . Evaluarea poate include recomandări specifice de îmbunătățire. Raportul se întocmește o dată la trei ani. | 3c.   Comisia revizuiește datele raportate în conformitate cu prezentul articol și publică un raport cu privire la rezultatele revizuirii respective.
  Până când se stabilește metodologia comună pentru colectarea și prelucrarea
  datelor
  menționată la alineatul (3d)
  ,
  raportul evaluează modul de organizare
  a 
  colectării datelor, sursele datelor
  și
  metodologia utilizată
  în statele membre
  . Comisia evaluează, de asemenea
  ,
  caracterul complet
  ,
  fiabilitatea, actualitatea
  și
  consecvența
  datelor
  și informațiilor prezentate
  . Evaluarea poate include recomandări specifice de îmbunătățire. Raportul se întocmește
  la nouă luni de la prima raportare a datelor de către statele membre, iar ulterior,
  o dată la trei ani. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3c.   Comisia revizuiește datele raportate în conformitate cu prezentul articol și publică un raport cu privire la rezultatele revizuirii respective.
  Raportul cuprinde o evaluare a modului de organizare a culegerii
  datelor, a 
  surselor de date
  și
  a metodologiei utilizate
  în statele membre
  , precum și a caracterului complet
  ,
  a fiabilității
  ,
  a actualității
  și
  a consecvenței
  datelor
  respective
  . Evaluarea poate include recomandări specifice de îmbunătățire. Raportul se întocmește o dată la trei ani.

3c.   Comisia revizuiește datele raportate în conformitate cu prezentul articol și publică un raport cu privire la rezultatele revizuirii respective.
  Până când se stabilește metodologia comună pentru colectarea și prelucrarea
  datelor
  menționată la alineatul (3d)
  ,
  raportul evaluează modul de organizare
  a 
  colectării datelor, sursele datelor
  și
  metodologia utilizată
  în statele membre
  . Comisia evaluează, de asemenea
  ,
  caracterul complet
  ,
  fiabilitatea, actualitatea
  și
  consecvența
  datelor
  și informațiilor prezentate
  . Evaluarea poate include recomandări specifice de îmbunătățire. Raportul se întocmește
  la nouă luni de la prima raportare a datelor de către statele membre, iar ulterior,
  o dată la trei ani.

Amendamentul 73

Amendamentul 73

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 7 – litera d

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 7 – litera d

Directiva 94/62/CE

Articolul 12 – alineatul 3 ca (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3ca.
     
  În raport, Comisia include informații cu privire la punerea în aplicare a prezentei directive în ansamblul ei și evaluează impactul acesteia asupra sănătății umane, a mediului și a pieței interne. După caz, raportul poate fi însoțit de o propunere de revizuire a prezentei directive. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3ca.
     
  În raport, Comisia include informații cu privire la punerea în aplicare a prezentei directive în ansamblul ei și evaluează impactul acesteia asupra sănătății umane, a mediului și a pieței interne. După caz, raportul poate fi însoțit de o propunere de revizuire a prezentei directive.

Amendamentul 74

Amendamentul 74

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 7 – litera d

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 7 – litera d

Directiva 94/62/CE

Articolul 12 – alineatul 3 d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3d.   Comisia adoptă acte
  de punere
  în
  aplicare de stabilire
  a formatului pentru raportarea datelor în conformitate cu alineatul (3a)
  . Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura menționată la articolul 21 alineatul
  (
  2
  ).”; | 3d.   Comisia adoptă acte
  delegate în conformitate cu articolul 38a pentru a completa prezenta directivă prin stabilirea metodologiei comune de colectare și prelucrare a datelor și
  a formatului pentru raportarea datelor în conformitate cu alineatul (3a). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3d.   Comisia adoptă acte
  de punere
  în
  aplicare de stabilire
  a formatului pentru raportarea datelor în conformitate cu alineatul (3a)
  . Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura menționată la articolul 21 alineatul
  (
  2
  ).”;

3d.   Comisia adoptă acte
  delegate în conformitate cu articolul 38a pentru a completa prezenta directivă prin stabilirea metodologiei comune de colectare și prelucrare a datelor și
  a formatului pentru raportarea datelor în conformitate cu alineatul (3a).

Amendamentul 75

Amendamentul 75

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12

Directiva 94/62/CE

Articolul 21 a – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Competența de a adopta actele delegate menționate la articolul 6a alineatul (2), articolul 11 alineatul (3), articolul 19 alineatul (2) și articolul 20 se conferă Comisiei
  pentru
  o perioadă de timp nedeterminată
  începând
  de la [a se introduce data intrării în vigoare a prezentei directive]. | 2.   Competența de a adopta actele delegate menționate la articolul 6a alineatul (2), articolul 11 alineatul (3), articolul
  12 alineatul (3d), articolul
  19 alineatul (2) și articolul 20 se conferă Comisiei
  pe
  o perioadă de timp nedeterminată de la [a se introduce data intrării în vigoare a prezentei directive]. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Competența de a adopta actele delegate menționate la articolul 6a alineatul (2), articolul 11 alineatul (3), articolul 19 alineatul (2) și articolul 20 se conferă Comisiei
  pentru
  o perioadă de timp nedeterminată
  începând
  de la [a se introduce data intrării în vigoare a prezentei directive].

2.   Competența de a adopta actele delegate menționate la articolul 6a alineatul (2), articolul 11 alineatul (3), articolul
  12 alineatul (3d), articolul
  19 alineatul (2) și articolul 20 se conferă Comisiei
  pe
  o perioadă de timp nedeterminată de la [a se introduce data intrării în vigoare a prezentei directive].

Amendamentul 76

Amendamentul 76

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12

Directiva 94/62/CE

Articolul 21 a – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Delegarea de competențe menționată la articolul 6a alineatul (2), articolul 11 alineatul (3), articolul 19 alineatul (2) și articolul 20 poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării competențelor specificate în decizia respectivă. Decizia
  respectivă
  produce efecte din ziua
  următoare
  datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere valabilității actelor delegate
  aflate
  deja în vigoare. | 3.   Delegarea de competențe menționată la articolul 6a alineatul (2), articolul 11 alineatul (3),
  articolul 12 alineatul (3d),
  articolul 19 alineatul (2) și articolul 20 poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării competențelor specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua
  care urmează
  datei publicării
  acesteia
  în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere valabilității actelor delegate
  care sunt
  deja în vigoare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Delegarea de competențe menționată la articolul 6a alineatul (2), articolul 11 alineatul (3), articolul 19 alineatul (2) și articolul 20 poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării competențelor specificate în decizia respectivă. Decizia
  respectivă
  produce efecte din ziua
  următoare
  datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere valabilității actelor delegate
  aflate
  deja în vigoare.

3.   Delegarea de competențe menționată la articolul 6a alineatul (2), articolul 11 alineatul (3),
  articolul 12 alineatul (3d),
  articolul 19 alineatul (2) și articolul 20 poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării competențelor specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua
  care urmează
  datei publicării
  acesteia
  în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere valabilității actelor delegate
  care sunt
  deja în vigoare.

Amendamentul 77

Amendamentul 77

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12

Directiva 94/62/CE

Articolul 21 a – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 6a alineatul (2), al articolului 11 alineatul (3), al articolului 19 alineatul (2) și al articolului 20 intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecțiuni. Respectivul termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.” | 5.   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 6a alineatul (2), al articolului 11 alineatul (3),
  al articolului 12 alineatul (3d),
  al articolului 19 alineatul (2) și al articolului 20 intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecțiuni. Respectivul termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.” |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5.   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 6a alineatul (2), al articolului 11 alineatul (3), al articolului 19 alineatul (2) și al articolului 20 intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecțiuni. Respectivul termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.”

5.   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 6a alineatul (2), al articolului 11 alineatul (3),
  al articolului 12 alineatul (3d),
  al articolului 19 alineatul (2) și al articolului 20 intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecțiuni. Respectivul termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.”

Amendamentul 78

Amendamentul 78

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 a (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12 a (nou)

Directiva 94/62/CE

Anexa II

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (12a) | Anexa II la Directiva 94/62/CE privind ambalajele și deșeurile de ambalaje se înlocuiește astfel cum se prevede în anexa la prezenta directivă. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(12a)

(12a)

Anexa II la Directiva 94/62/CE privind ambalajele și deșeurile de ambalaje se înlocuiește astfel cum se prevede în anexa la prezenta directivă.

Anexa II la Directiva 94/62/CE privind ambalajele și deșeurile de ambalaje se înlocuiește astfel cum se prevede în anexa la prezenta directivă.

Amendamentul 79

Amendamentul 79

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 14

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 14

Directiva 94/62/CE

Anexa IV

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (14) | Se adaugă anexa IV la Directiva 94/62/CE privind ambalajele și deșeurile de ambalaje, astfel cum se prevede în anexa la prezenta directivă. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(14)

Se adaugă anexa IV la Directiva 94/62/CE privind ambalajele și deșeurile de ambalaje, astfel cum se prevede în anexa la prezenta directivă.

Se adaugă anexa IV la Directiva 94/62/CE privind ambalajele și deșeurile de ambalaje, astfel cum se prevede în anexa la prezenta directivă.

eliminat

eliminat

Amendamentul 80

Amendamentul 80

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Anexă – paragraful - 1 (nou)

Anexă – paragraful - 1 (nou)

Directiva 94/62/CE

Anexa II – punctul 1 – liniuța 1

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-1) | în anexa II punctul 1, prima liniuță se înlocuiește cu următorul text: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(-1)

(-1)

în anexa II punctul 1, prima liniuță se înlocuiește cu următorul text:

în anexa II punctul 1, prima liniuță se înlocuiește cu următorul text:

| — | Ambalajul trebuie proiectat, produs și comercializat astfel încât să permită refolosirea și recuperarea sa, inclusiv reciclarea, și să reducă impactul său asupra mediului atunci când deșeurile de ambalaje sau reziduurile rezultate din operațiunile de gestionare a deșeurilor de ambalaje sunt eliminate. |
| --- | --- |

—

Ambalajul trebuie proiectat, produs și comercializat astfel încât să permită refolosirea și recuperarea sa, inclusiv reciclarea, și să reducă impactul său asupra mediului atunci când deșeurile de ambalaje sau reziduurile rezultate din operațiunile de gestionare a deșeurilor de ambalaje sunt eliminate.

| | „— | Ambalajul trebuie proiectat, produs și comercializat astfel încât să permită refolosirea și recuperarea sa, inclusiv reciclarea
  , în conformitate cu ierarhia deșeurilor
  , și să reducă impactul său asupra mediului atunci când deșeurile de ambalaje sau reziduurile rezultate din operațiunile de gestionare a deșeurilor de ambalaje sunt eliminate.” |
| --- | --- | --- |

„—

Ambalajul trebuie proiectat, produs și comercializat astfel încât să permită refolosirea și recuperarea sa, inclusiv reciclarea
  , în conformitate cu ierarhia deșeurilor
  , și să reducă impactul său asupra mediului atunci când deșeurile de ambalaje sau reziduurile rezultate din operațiunile de gestionare a deșeurilor de ambalaje sunt eliminate.”

, în conformitate cu ierarhia deșeurilor

Amendamentul 81

Amendamentul 81

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Anexă – paragraful - 1 a (nou)

Anexă – paragraful - 1 a (nou)

Directiva 94/62/CE

Anexa II – punctul 1 – liniuța 1 a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-1a) | În anexa II, la punctul 1 se introduce următoarea liniuță 1a:








  „— | Ambalajul este fabricat în așa fel încât să reducă la minimum amprenta de carbon, inclusiv prin utilizarea de materiale biodegradabile și biologice sustenabile.” |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(-1a)

(-1a)

În anexa II, la punctul 1 se introduce următoarea liniuță 1a:

În anexa II, la punctul 1 se introduce următoarea liniuță 1a:

„—

Ambalajul este fabricat în așa fel încât să reducă la minimum amprenta de carbon, inclusiv prin utilizarea de materiale biodegradabile și biologice sustenabile.”

Ambalajul este fabricat în așa fel încât să reducă la minimum amprenta de carbon, inclusiv prin utilizarea de materiale biodegradabile și biologice sustenabile.”

Amendamentul 82

Amendamentul 82

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Anexa – punctul - 1 b (nou)

Anexa – punctul - 1 b (nou)

Directiva 94/62/CE

Anexa II – punctul 3 – litera c

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (Nu privește versiunea în limba română

  .) |
| (c) | Ambalaj recuperabil sub formă de compost |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(Nu privește versiunea în limba română

  .)

(Nu privește versiunea în limba română

.)

(c)

Ambalaj recuperabil sub formă de compost

Deșeurile de ambalaje prelucrate în scopul compostării sunt de natură biodegradabilă, astfel încât să nu împiedice colectarea separată și procesul sau activitatea de compostare în care sunt introduse.

Amendamentul 83

Amendamentul 83

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Anexă – punctul - 1 c (nou)

Anexă – punctul - 1 c (nou)

Directiva 94/62/CE

Anexa II – punctul 3 – litera d

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-1c) | în anexa III punctul 3, litera (d) se modifică după cum urmează: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(-1c)

(-1c)

în anexa III punctul 3, litera (d) se modifică după cum urmează:

în anexa III punctul 3, litera (d) se modifică după cum urmează:

| (d) | Ambalaje biodegradabile |
| --- | --- |

(d)

Ambalaje biodegradabile

| „(d) | Ambalaje biodegradabile |
| --- | --- |

„(d)

Ambalaje biodegradabile

Deșeurile de ambalaje biodegradabile sunt de o asemenea natură, încât pot să suporte descompunerea fizică, chimică, termică sau biologică, astfel încât majoritatea composturilor finisate se descompun, în cele din urmă, în bioxid de carbon, biomasă și apă.

Deșeurile de ambalaje biodegradabile sunt de o asemenea natură, încât pot să suporte descompunerea fizică, chimică, termică sau biologică, astfel încât majoritatea composturilor finisate se descompun, în cele din urmă, în bioxid de carbon, biomasă și apă.
  Ambalajele din plastic oxodegradabile nu sunt considerate biodegradabile.”

Ambalajele din plastic oxodegradabile nu sunt considerate biodegradabile.”

Amendamentul 84

Amendamentul 84

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Anexă – punctul 2

Anexă – punctul 2

Directiva 94/62/CE

Anexa IV

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Se adaugă următoarea anexă IV: | eliminat |
| „ANEXA IV | |
| Metodă de calcul privind pregătirea pentru reutilizare a produselor și a componentelor în sensul articolului 6 alineatul (1) literele (f)-(i) | |
| Pentru a calcula rata ajustată a reciclării și pregătirii pentru reutilizare, în conformitate cu articolul 6 alineatul (1) literele (f)-(i), statele membre utilizează următoarea formulă: | |
| «E=»«(A+R)*100» /«(P+R)» | |
| E: rata ajustată a reciclării și reutilizării într-un anumit an; | |
| A: greutatea deșeurilor de ambalaje reciclate sau pregătite pentru reutilizare într-un anumit an; | |
| R: greutatea produselor și a componentelor pregătite pentru reutilizare într-un anumit an; | |
| P: greutatea deșeurilor de ambalaje generate într-un anumit an.” | |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Se adaugă următoarea anexă IV:

Se adaugă următoarea anexă IV:

eliminat

eliminat

„ANEXA IV

„ANEXA IV

Metodă de calcul privind pregătirea pentru reutilizare a produselor și a componentelor în sensul articolului 6 alineatul (1) literele (f)-(i)

Metodă de calcul privind pregătirea pentru reutilizare a produselor și a componentelor în sensul articolului 6 alineatul (1) literele (f)-(i)

Pentru a calcula rata ajustată a reciclării și pregătirii pentru reutilizare, în conformitate cu articolul 6 alineatul (1) literele (f)-(i), statele membre utilizează următoarea formulă:

Pentru a calcula rata ajustată a reciclării și pregătirii pentru reutilizare, în conformitate cu articolul 6 alineatul (1) literele (f)-(i), statele membre utilizează următoarea formulă:

«E=»«(A+R)*100» /«(P+R)»

«E=»«(A+R)*100» /«(P+R)»

E: rata ajustată a reciclării și reutilizării într-un anumit an;

E: rata ajustată a reciclării și reutilizării într-un anumit an;

A: greutatea deșeurilor de ambalaje reciclate sau pregătite pentru reutilizare într-un anumit an;

A: greutatea deșeurilor de ambalaje reciclate sau pregătite pentru reutilizare într-un anumit an;

R: greutatea produselor și a componentelor pregătite pentru reutilizare într-un anumit an;

R: greutatea produselor și a componentelor pregătite pentru reutilizare într-un anumit an;

P: greutatea deșeurilor de ambalaje generate într-un anumit an.”

P: greutatea deșeurilor de ambalaje generate într-un anumit an.”

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă pentru negocieri interinstituționale comisiei competente în conformitate cu articolul 59 alineatul (4) al patrulea paragraf din Regulamentul de procedură (A8-0029/2017).

1

(1a)  
  Directiva 94/62/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 decembrie 1994 privind ambalajele și deșeurile de ambalaje (JO L 365, 31.12.1994, p. 10).

1a

Directiva 94/62/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 decembrie 1994 privind ambalajele și deșeurile de ambalaje (JO L 365, 31.12.1994, p. 10).

(1a)  
  Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind deșeurile și de abrogare a anumitor directive (JO L 312, 22.11.2008, p. 3).

1a

Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind deșeurile și de abrogare a anumitor directive (JO L 312, 22.11.2008, p. 3).

(13)  
  Directiva 94/62/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 decembrie 1994 privind ambalajele și deșeurile de ambalaje (JO L 365, 31.12.1994, p. 10).

13

Directiva 94/62/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 decembrie 1994 privind ambalajele și deșeurile de ambalaje (JO L 365, 31.12.1994, p. 10).

(14)  
  Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind deșeurile și de abrogare a anumitor directive (JO L 312, 22.11.2008, p. 3).

14

Directiva 2008/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind deșeurile și de abrogare a anumitor directive (JO L 312, 22.11.2008, p. 3).

(15)  COM(2013)0442.

15

(15)  și crearea unei economii circulare
  , fără a aduce atingere legislației privind siguranța alimentară, sănătatea consumatorilor și materialele care intră în contact cu alimentele
  .

15

, fără a aduce atingere legislației privind siguranța alimentară, sănătatea consumatorilor și materialele care intră în contact cu alimentele

(1bis)  
  Directiva 1999/31/CE a Consiliului din 26 aprilie 1999 privind depozitele de deșeuri (JO L 182, 16.7.1999, p. 1).

1bis

Directiva 1999/31/CE a Consiliului din 26 aprilie 1999 privind depozitele de deșeuri (JO L 182, 16.7.1999, p. 1).

(16)  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).

16

(16)  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).

16

(1)  JO L 50, 20.2.1997, p. 28.”

1

(1)  JO L 50, 20.2.1997, p. 28.”

1

---

Miercuri, 15 martie 2017

| 25.7.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 263/360 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 263/360

---

P8_TA(2017)0078

Acordul UE-Brazilia: modificarea concesiilor din lista de angajamente a Croației în cursul procesului său de aderare ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 martie 2017 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Republica Federativă a Braziliei în temeiul articolului XXIV alineatul (6) și al articolului XXVIII din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT) 1994, referitor la modificarea concesiilor din lista de angajamente a Republicii Croația în cursul procesului său de aderare la Uniunea Europeană (13037/2016 – C8-0490/2016 – 2016/0307(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2018/C 263/33)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea de decizie a Consiliului (13037/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de decizie a Consiliului (13037/2016),

| — | având în vedere proiectul de acord sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Republica Federativă a Braziliei în temeiul articolului XXIV alineatul (6) și al articolului XXVIII din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT) 1994, referitor la modificarea concesiilor din lista de angajamente a Republicii Croația în cadrul procesului său de aderare la Uniunea Europeană (13038/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de acord sub forma unui schimb de scrisori între Uniunea Europeană și Republica Federativă a Braziliei în temeiul articolului XXIV alineatul (6) și al articolului XXVIII din Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT) 1994, referitor la modificarea concesiilor din lista de angajamente a Republicii Croația în cadrul procesului său de aderare la Uniunea Europeană (13038/2016),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 207 alineatul (4) primul paragraf și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0490/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 207 alineatul (4) primul paragraf și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0490/2016),

| — | având în vedere articolul 99 alineatele (1) și (4) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatele (1) și (4) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru comerț internațional (A8-0052/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru comerț internațional (A8-0052/2017),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Federative a Braziliei. |
| --- | --- |

2.

---

| 25.7.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 263/361 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 263/361

---

P8_TA(2017)0079

Lansarea schimbului automatizat de date în ceea ce privește datele privind înmatricularea vehiculelor (VRD) în Danemarca *

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 martie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Consiliului privind lansarea schimbului automatizat de date în ceea ce privește datele privind înmatricularea vehiculelor în Danemarca (12212/2016 – C8-0476/2016 – 2016/0815(CNS))

(Procedura de consultare)

(2018/C 263/34)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul Consiliului (12212/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul Consiliului (12212/2016),

| — | având în vedere articolul 39 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană, astfel cum a fost modificat prin Tratatul de la Amsterdam, și articolul 9 din Protocolul nr. 36 privind dispozițiile tranzitorii, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C8-0476/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 39 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană, astfel cum a fost modificat prin Tratatul de la Amsterdam, și articolul 9 din Protocolul nr. 36 privind dispozițiile tranzitorii, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C8-0476/2016),

| — | având în vedere Decizia 2008/615/JAI a Consiliului din 23 iunie 2008 privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere (1), în special articolul 33, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2008/615/JAI a Consiliului din 23 iunie 2008 privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere (1), în special articolul 33,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 10 octombrie 2013 referitoare la consolidarea cooperării transfrontaliere în domeniul asigurării respectării legii în UE: punerea în aplicare a „Deciziei Prüm” și modelul european de schimb de informații (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 10 octombrie 2013 referitoare la consolidarea cooperării transfrontaliere în domeniul asigurării respectării legii în UE: punerea în aplicare a „Deciziei Prüm” și modelul european de schimb de informații (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 9 iulie 2015 referitoare la agenda europeană privind securitatea (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 9 iulie 2015 referitoare la agenda europeană privind securitatea (3),

| — | având în vedere articolul 78c din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 78c din Regulamentul de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0051/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0051/2017),

| 1. | aprobă proiectul Consiliului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial textul aprobat de Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  JO L 210, 6.8.2008, p. 1.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0419.

(3)  Texte adoptate, P8_TA(2015)0269.

---

| 25.7.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 263/362 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 263/362

---

P8_TA(2017)0080

Lansarea schimbului automatizat de date în ceea ce privește datele ADN în Grecia *

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 martie 2017 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Consiliului privind lansarea schimbului automatizat de date în ceea ce privește datele ADN în Grecia (12211/2016 – C8-0477/2016 – 2016/0816(CNS))

(Procedura de consultare)

(2018/C 263/35)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul Consiliului (12211/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul Consiliului (12211/2016),

| — | având în vedere articolul 39 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană, astfel cum a fost modificat prin Tratatul de la Amsterdam, și articolul 9 din Protocolul nr. 36 privind dispozițiile tranzitorii, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C8-0477/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 39 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană, astfel cum a fost modificat prin Tratatul de la Amsterdam, și articolul 9 din Protocolul nr. 36 privind dispozițiile tranzitorii, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C8-0477/2016),

| — | având în vedere Decizia 2008/615/JAI a Consiliului din 23 iunie 2008 privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere (1), în special articolul 33, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2008/615/JAI a Consiliului din 23 iunie 2008 privind intensificarea cooperării transfrontaliere, în special în domeniul combaterii terorismului și a criminalității transfrontaliere (1), în special articolul 33,

| — | având în vedere articolul 78c din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 78c din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0053/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0053/2017),

| 1. | aprobă proiectul Consiliului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial textul aprobat de Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  JO L 210, 6.8.2008, p. 1.

---

| 25.7.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 263/363 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 263/363

---

P8_TA(2017)0081

Legislaţia privind alimentele și furajele, normele privind sănătatea și bunăstarea animalelor, sănătatea plantelor şi produsele de protecție a plantelor ***II

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 martie 2017 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării regulamentului Parlamentului European și al Consiliului privind controalele oficiale și alte activități oficiale efectuate pentru a asigura aplicarea legislației privind alimentele și furajele, a normelor privind sănătatea și bunăstarea animalelor, sănătatea plantelor și produsele de protecție a plantelor, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 999/2001, (CE) nr. 396/2005, (CE) nr. 1069/2009, (CE) nr. 1107/2009, (UE) nr. 1151/2012, (UE) nr. 652/2014, (UE) 2016/429 și (UE) 2016/2031 ale Parlamentului European și ale Consiliului, a Regulamentelor (CE) nr. 1/2005 și (CE) nr. 1099/2009 ale Consiliului și a Directivelor 98/58/CE, 1999/74/CE, 2007/43/CE, 2008/119/CE și 2008/120/CE ale Consiliului și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 854/2004 și (CE) nr. 882/2004 ale Parlamentului European și ale Consiliului, precum și a Directivelor 89/608/CEE, 89/662/CEE, 90/425/CEE, 91/496/CEE, 96/23/CE, 96/93/CE și 97/78/CE ale Consiliului și a Deciziei 92/438/CEE a Consiliului (Regulamentul privind controalele oficiale) (10755/1/2016 – C8-0015/2017 – 2013/0140(COD))

(Procedura legislativă ordinară: a doua lectură)

(2018/C 263/36)

Parlamentul European,

| — | având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (10755/1/2016 – C8-0015/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (10755/1/2016 – C8-0015/2017),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 16 octombrie 2013 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 16 octombrie 2013 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 29 noiembrie 2013 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 29 noiembrie 2013 (2),

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (3) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0265), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (3) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0265),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 67a din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 67a din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A8-0022/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A8-0022/2017),

| 1. | aprobă poziția Consiliului în primă lectură; |
| --- | --- |

1.

| 2. | constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  JO C 67, 6.3.2014, p. 166.

(2)  JO C 114, 15.4.2014, p. 96.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0380.

---

| 25.7.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 263/364 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 263/364

---

P8_TA(2017)0082

Utilizarea benzii de frecvențe de 470-790 MHz în Uniune ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 martie 2017 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind utilizarea benzii de frecvențe de 470-790 MHz în Uniune (COM(2016)0043 – C8-0020/2016 – 2016/0027(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2018/C 263/37)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0043), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0043),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0020/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0020/2016),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 26 mai 2016 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 26 mai 2016 (1),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 20 ianuarie 2017, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 20 ianuarie 2017, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru cultură și educație (A8-0327/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizul Comisiei pentru cultură și educație (A8-0327/2016),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care înlocuiește, modifică în mod substanțial sau intenționează să modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  JO C 303, 19.8.2016, p. 127.

---

P8_TC1-COD(2016)0027

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 15 martie 2017 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2017/... a Parlamentului European și a Consiliului privind utilizarea benzii de frecvențe de 470-790 MHz în Uniune

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Decizia (UE) 2017/899.)

---

| 25.7.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 263/365 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 263/365

---

P8_TA(2017)0085

Orientări pentru bugetul 2018 – Secțiunea III

Rezoluţia Parlamentului European din 15 martie 2017 referitoare la orientările generale pentru pregătirea bugetului 2018, secțiunea III – Comisia (2016/2323(BUD))

(2018/C 263/38)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice,

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (1),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (2) (denumit în continuare „Acordul interinstituțional”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (2) (denumit în continuare „Acordul interinstituțional”),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (3),

| — | având în vedere Decizia 2014/335/UE, Euratom a Consiliului din 26 mai 2014 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2014/335/UE, Euratom a Consiliului din 26 mai 2014 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene (4),

| — | având în vedere bugetul general al Uniunii Europene aferent exercițiului financiar 2017 (5) și declarațiile comune asupra cărora au convenit Parlamentul European, Consiliul și Comisia, anexate la acesta (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere bugetul general al Uniunii Europene aferent exercițiului financiar 2017 (5) și declarațiile comune asupra cărora au convenit Parlamentul European, Consiliul și Comisia, anexate la acesta (6),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 21 februarie 2017 privind orientările bugetare pentru exercițiul 2018 (6522/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 21 februarie 2017 privind orientările bugetare pentru exercițiul 2018 (6522/2017),

| — | având în vedere articolul 86a din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 86a din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A8-0060/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A8-0060/2017),

| A. | întrucât 2018 va reprezenta cel de-al cincilea an al cadrului financiar multianual (CFM) 2014-2020; |
| --- | --- |

A.

întrucât 2018 va reprezenta cel de-al cincilea an al cadrului financiar multianual (CFM) 2014-2020;

| B. | întrucât, având în vedere contextul economic și social intern, precum și provocările externe și incertitudinile politice, se poate presupune că presiunea asupra bugetului UE pe 2018 se va menține în continuare; |
| --- | --- |

B.

întrucât, având în vedere contextul economic și social intern, precum și provocările externe și incertitudinile politice, se poate presupune că presiunea asupra bugetului UE pe 2018 se va menține în continuare;

| C. | întrucât mecanismele bugetare de răspuns la provocările și crizele imediate trebuie să fie însoțite de soluții durabile, axate pe investițiile în viitorul comun al Uniunii; |
| --- | --- |

C.

întrucât mecanismele bugetare de răspuns la provocările și crizele imediate trebuie să fie însoțite de soluții durabile, axate pe investițiile în viitorul comun al Uniunii;

Un buget pentru creștere durabilă, locuri de muncă și securitate

| 1. | salută rolul important jucat de bugetul UE în ceea ce privește furnizarea de răspunsuri concrete la provocările cu care se confruntă UE; subliniază faptul că crearea de locuri de muncă decente, de calitate și stabile, îndeosebi pentru tineri, creșterea economică și convergența socioeconomică, migrația, securitatea și combaterea populismului, precum și schimbările climatice reprezintă principalele preocupări la nivelul UE și că bugetul UE rămâne o parte a soluției la aceste probleme; subliniază faptul că solidaritatea trebuie să rămână un principiu fundamental al bugetului UE; subliniază faptul că doar un buget al UE solid și cu ținte clare, cu o veritabilă valoare adăugată europeană, va aduce beneficii în egală măsură tuturor statelor membre și cetățenilor UE; se așteaptă ca Comisia să propună un proiect de buget pe 2018 care să îi permită UE să continue să genereze prosperitate prin creștere economică și locuri de muncă și să asigure siguranța cetățenilor săi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | consideră că deși trebuie disciplina bugetară trebuie menținută bugetul UE trebuie să dispună de instrumentele necesare pentru a putea reacționa la mai multe situații de criză în același timp, ceea ce presupune un anumit nivel de flexibilitate; este de părere că, deși creșterea economică și ocuparea forței de muncă rămân în continuare prioritățile de bază ale bugetului UE, obținerea de progrese durabile în aceste domenii trebuie realizată în paralel cu găsirea unor răspunsuri la preocupările cetățenilor UE în materie de siguranță și securitate; își reiterează solicitările privind concentrarea tematică la stabilirea priorităților bugetului UE pentru 2018; |
| --- | --- |

2.

Cercetarea, infrastructura și IMM-urile ca vectori esențiali ai creșterii generatoare de locuri de muncă

| 3. | subliniază că creșterea competitivității economiei UE, infrastructura, fonduri corespunzătoare pentru cercetare, sprijin pentru dezvoltarea competențelor angajaților și angajamentul continuu al UE față de impulsionarea investițiilor reprezintă condiții esențiale pentru creșterea economică și crearea de locuri de muncă; consideră că crearea de locuri de muncă sustenabile social și ecologic și bine plătite trebuie să fie una dintre prioritățile de prim rang ale bugetului UE; relevă faptul că majoritatea locurilor de muncă sunt create de către sectorul privat și că, prin urmare, este necesar ca impulsionarea investițiilor atât în sectorul privat, cât și în cel public, să fie susținută printr-un sprijin bugetar adecvat, acordându-se o atenție specială IMM-urilor; prin urmare, subliniază importanța rubricii 1a, care oferă o valoare adăugată reală cetățenilor și întreprinderilor din Europa, și solicită un nivel corespunzător de finanțare pentru această rubrică; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că investițiile în cercetare și inovare, care înglobează și sprijinirea noilor întreprinderi, reprezintă o condiție prealabilă pentru a asigura o competitivitate veritabilă în UE și pentru ca economia UE să fie inovatoare și competitivă pe plan mondial; regretă faptul că, din cauza nivelului de finanțare necorespunzător din partea UE în domeniul cercetării și inovării rata de succes a cererilor este alarmant de scăzută și că mai multe proiecte de înaltă calitate din domeniul cercetării și inovării au rămas fără finanțare din partea UE; constată că multe părți interesate, inclusiv IMM-uri, sunt descurajate să depună propuneri de proiecte în cadrul Orizont 2020; solicită, în acest sens, să se asigure un nivel corespunzător de credite pentru programul Orizont 2020, continuând, totodată, eforturile de simplificare; subliniază faptul că creșterea bugetului pentru Orizont 2020 nu ar trebui să se facă în detrimentul altor programe de cercetare; |
| --- | --- |

4.

| 5. | recunoaște faptul că IMM-urile rămân coloana vertebrală a economiei europene și vor continua să joace un rol decisiv în ceea ce privește crearea de locuri de muncă și asigurarea creșterii economice la nivelul UE; consideră că IMM-urile reprezintă principala sursă pentru crearea de locuri de muncă și că ele au nevoie, prin urmare, de un acces adecvat la finanțare solicită, în acest sens, să se majoreze creditele alocate programului COSME, având în vedere succesul acestui program; subliniază consolidării programului COSME în noul CFM, astfel încât IMM-urile să beneficieze de un sprijin mai substanțial din partea UE; consideră că crearea de sinergii cu alte instrumente financiare ar duce la rezultate mai bune; |
| --- | --- |

5.

| 6. | sprijină cu fermitate continuarea procesului de dezvoltare și consolidare a interoperabilității rețelelor europene de infrastructură; consideră că finanțarea Mecanismului pentru interconectarea Europei (MIE) este esențială pentru atingerea acestor obiective și solicită Comisiei să asigure un nivel adecvat de finanțare în 2018; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază faptul că Fondul european pentru investiții strategice (FEIS) reprezintă un instrument cu un rol și un potențial important în reducerea decalajului în materie de investiții care încă se manifestă în Europa și recunoaște rezultatele pozitive obținute până în prezent; salută, de asemenea, propunerea Comisiei privind prelungirea FEIS până în 2020 care ar trebui să vizeze îmbunătățirea în continuare a funcționării acestui fond, inclusiv în ceea ce privește aplicarea principiului adiționalității și asigurarea echilibrului geografic, domenii în care este nevoie de mai multe eforturi; subliniază faptul că selecția proiectelor finanțate prin FEIS ar trebui să se facă în funcție de calitate și de cerere; salută intenția Comisiei de a da un rol mai însemnat Platformei europene de consiliere în materie de investiții, în sensul unei mai bune canalizări a asistenței tehnice locale UE și al unui mai bun echilibru geografic; solicită Comisiei să analizeze periodic valoarea adăugată a FEIS printr-o evaluare a impactului fondului; |
| --- | --- |

7.

Educația și ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor – condiții prealabile pentru succesul tinerei generații

| 8. | consideră că educația este o condiție prealabilă pentru accesul la locuri de muncă sustenabile, stabile și bine plătite; subliniază importanța mobilității prin intermediul căreia tinerii europeni pot beneficia de diversitatea competențelor populației, înmulțindu-și totodată posibilitățile de formare și de ocupare a unui loc de muncă; salută, în acest sens, rolul jucat de programul Erasmus+ în facilitarea mobilității tinerilor studenți, ucenici și voluntari pe teritoriul Europei; consideră că, mai ales într-o perioadă de ascensiune a naționalismului și a populismului, este important să fie facilitate interacțiunile firești între diferite națiuni și culturi europene, pentru a întări conștiința și identitatea europeană; solicită, în acest context, ca în 2018 să se majoreze și mai mult finanțarea acordată acestui program; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază faptul că șomajul în rândul tinerilor reprezintă una dintre principalele probleme cu care se confruntă Europa, având un impact social deosebit de puternic, mai ales în regiunile cele mai sărace ale Uniunii, și că acest fenomen constituie un factor de risc pentru o întreagă generație de tineri europeni, subminând creșterea economică pe termen lung; subliniază că acordul convenit în cadrul procedurii de conciliere privind bugetul UE pe 2017 prevede alocarea unei sume de 500 de milioane EUR pentru Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, această decizie urmând să fie confirmată printr-un buget rectificativ în 2017; consideră că Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor constituie o contribuție fundamentală la obiectivul prioritar al Uniunii privind locurile de muncă și creșterea și își reafirmă angajamentul ferm față de asigurarea unei finanțări adecvate pentru combaterea șomajului în rândul tinerilor și a continua aplicarea sa până la sfârșitul actualului CFM, îmbunătățind, în același timp, funcționarea și modul de utilizare ale acestui instrument; subliniază, în acest sens, importanța strategiei UE pentru tineret; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ia la cunoștință și apreciază propunerea privind introducerea unei „legitimații de călătorie Interrail pentru Europa oferite cu ocazia împlinirii vârstei de 18 ani”; subliniază că acest proiect are potențialul de a dezvolta conștiința și identitatea europeană; subliniază, cu toate acestea, că un astfel de proiect nu ar trebui să fie finanțat în detrimentul altor programe de succes ale UE, în special în domeniul tineretului și al culturii, și că acesta ar trebui să favorizeze cât mai mult incluziunea socială și să cuprindă dispoziții privind includerea persoanelor rezidente în insulele periferice ale Europei; solicită Comisiei să evalueze costul potențial și sursele de finanțare pentru această inițiativă și să vină cu propuneri adecvate; |
| --- | --- |

10.

Prioritățile tradiționale ale bugetului UE ca politici de investiții

| 11. | sprijină cu fermitate politica regională, care reprezintă unul dintre principalele instrumente de investiții ale bugetului UE, asigurând coeziunea economică, socială și teritorială; subliniază că această politică generează creștere economică și locuri de muncă în toate statele membre; cu toate acestea, este îngrijorat de întârzierile inacceptabile înregistrate în implementarea programelor operaționale din cadrul actualului CFM, ceea ce a dus până acum la un nivel mai redus al investițiilor, acestea nereușind să contribuie suficient la creșterea economică sau la crearea de locuri de muncă, nici la reducerea disparităților economice, sociale și teritoriale în interiorul regiunilor europene și între acestea; invită Comisia să identifice cauzele întârzierilor și statele membre să coopereze pentru a elimina aceste întârzieri, în special pentru a garanta încheierea procesului de desemnare a autorităților de management, de audit și de certificare și o accelerare semnificativă a implementării; |
| --- | --- |

11.

| 12. | recunoaște rolul important jucat de sectorul agricol european în menținerea securității alimentare și în gestionarea biodiversității în UE; își exprimă sprijinul deplin pentru agricultorii afectați de embargoul comercial în relația cu Rusia, de gripa aviară și de criza din sectorul cărnii și al produselor lactate; prin urmare, invită Comisia să continue să sprijine agricultorii din întreaga Europă în efortul lor de a face față episoadelor neprevăzute de volatilitate a pieței și de a asigura aprovizionarea cu produse alimentare sigure și de calitate; cere să se acorde atenția cuvenită agriculturii și pescuitului la scară mică; |
| --- | --- |

12.

Provocări interne

| 13. | afirmă cu convingere că, în condițiile actuale, bugetul UE s-a dovedit insuficient pentru a trata efectele crizei migrației și a refugiaților, și problemele umanitare aferente, precum și provocările din domeniul securității, precum proliferarea terorismului internațional; afirmă răspicat că pe această bază trebuie găsită o soluție durabilă la această problemă, având în vedere faptul că, în urma mobilizării repetate a instrumentelor speciale, cum ar fi instrumentul de flexibilitate, s-a putut constata că bugetul UE nu a fost inițial conceput pentru a răspunde unor crize de o asemenea amploare; subliniază că trebuie adoptată o strategie clară pentru a răspunde crizei migrației și a refugiaților, care să includă obiective clare, măsurabile și cuprinzătoare; reamintește, cu toate acestea, că necesitatea mobilizării unor mijloace suplimentare pentru a face față acestor provocări nu ar trebui să aibă întâietate în fața altor politici importante ale Uniunii, de exemplu în domeniul locurilor de muncă și al creșterii; |
| --- | --- |

13.

| 14. | salută rolul jucat de anumite instrumente, cum ar fi Fondul pentru securitate internă (FSI) și Fondul pentru azil, migrație și integrare (FAMI), pentru a trata efectele crizei migrației și a refugiaților și problemele umanitare aferente și solicită resurse corespunzătoare pentru aceste fonduri în cadrul bugetelor aferente exercițiilor financiare viitoare; reiterează importanța principiului împărțirii sarcinilor între statele membre, în finanțarea eforturilor necesare pentru primirea adecvată a refugiaților; salută, de asemenea, rolul jucat de agențiile UE din domeniul justiției și al afacerilor interne, cum ar fi Europol, Agenția Europeană pentru Paza de Frontieră și de Coastă, EASO, Eurojust, Agenția pentru Drepturi Fundamentale și eu-LISA și solicită, în acest context, să li se asigure acestor agenții un buget și resurse umane suplimentare pentru a-și îndeplini mandatul; este convins că UE trebuie să investească mai mult în securitizarea și gestionarea frontierelor, intensificând cooperarea între agențiile de apărare a ordinii publice și autoritățile naționale, în combaterea terorismului și a radicalizării, precum și în îmbunătățirea măsurilor și practicilor de integrare pentru persoanele care au nevoie de protecție internațională și garantând o desfășurare echitabilă a operațiunilor de returnare pentru persoanele care nu au dreptul la protecție internațională, cu respectarea deplină a principiului nereturnării; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază că bugetul actual al FSI, constituit din angajamente în valoare de aproximativ 700 de milioane EUR, nu este suficient pentru a răspunde provocărilor în materie de securitate generate de terorismul internațional; prin urmare, solicită majorarea resurselor financiare pentru a aduce infrastructura de securitate la un nivel mai adecvat și mai modern; |
| --- | --- |

15.

| 16. | reamintește importanța agențiilor europene în asigurarea punerii în aplicare a priorităților legislative europene și, astfel, în îndeplinirea obiectivelor politicilor UE, precum cele în materie de competitivitate, creștere și ocupare a forței de muncă, precum și în gestionarea actualei crize a migrației și a refugiaților; cere insistent, prin urmare, să se asigure resurse financiare și umane adecvate pentru a acoperi atât cheltuielile administrative, cât și pe cele operaționale, permițând agențiilor să își îndeplinească sarcinile care le revin și să producă cele mai bune rezultate posibile; subliniază, în ceea ce privește suplimentarea personalului și a creditelor pentru agenții comparativ cu bugetul pe 2014, faptul că acestea sunt considerate o componentă a noilor evoluții politice și a noii legislații și, ca atare, nu sunt luate în considerare în calculul obiectivului de reducere a personalului cu 5 %; reamintește, prin urmare, că bugetul pe 2018 ar trebui să nu prevadă alte reduceri de personal la agențiile europene pe lângă cei 5 % deja stabiliți pentru fiecare instituție și organism al Uniunii Europene, în cadrul Acordului interinstituțional; |
| --- | --- |

16.

| 17. | sprijină ferm inițiativele de cercetare în domeniul apărării, scopul acestora fiind de a încuraja o mai bună cooperare între statele membre și de a obține efecte de sinergie în domeniul apărării; subliniază, cu toate acestea, faptul că o astfel de activitate trebuie să fie dotată cu noi resurse, întrucât reprezintă o nouă inițiativă politică, cu un impact semnificativ asupra bugetului UE; cere, de asemenea, să se cerceteze toate posibilitățile de finanțare a unui program de cercetare în domeniul apărării cu un buget dedicat în următorul cadru financiar multianual; reamintește că chiar dacă dispozițiile consfințite în tratate trebuie respectate, intensificarea cooperării în domeniul apărării este o opțiune necesară pentru a putea răspunde provocărilor legate de securitate cu care se confruntă UE, generate de instabilitatea prelungită din vecinătatea UE și de incertitudinile legate de nivelul de angajament al anumitor parteneri ai UE față de obiectivele NATO; subliniază, de asemenea, necesitatea îmbunătățirii competitivității și inovării în industria europeană a apărării, astfel încât aceasta să poată contribui la stimularea creșterii economice și a creării de locuri de muncă; solicită statelor membre să asigure o finanțare adecvată, pentru abordarea provocărilor externe într-o manieră mai unitară; ia act de crearea Fondului european pentru apărare, cu secțiuni pentru cercetare și capacități; |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază faptul că bugetul UE trebuie să sprijine atingerea obiectivelor Acordului de la Paris și obiectivele climatice pe termen lung ale UE, atingând obiectivul de a aloca 20 % din buget acțiunilor pentru combaterea schimbărilor climatice în cadrul CFM 2014-2020; constată cu îngrijorare faptul că obiectivele UE în materie de biodiversitate pentru 2020 nu vor fi atinse fără eforturi suplimentare substanțiale; subliniază, prin urmare, importanța integrării transversale a protecției biodiversității la nivelul bugetului UE, punând în special accentul pe programul LIFE și pe rețeaua Natura 2000; |
| --- | --- |

18.

Provocări externe

| 19. | subliniază faptul că bugetul UE este și un instrument de solidaritate externă, întrucât oferă asistență urgentă în crizele umanitare și civile, furnizând sprijin țărilor care au nevoie; reamintește că provocările eradicării sărăciei și dezvoltării durabile au fost confirmate ca o prioritate cheie pentru UE și pentru statele sale membre; în acest context, reamintește angajamentul UE de a contribui la atingerea obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) și de a atinge totodată obiectivul privind un raport AOD/VNB de 0,7 % în perioada vizată de agenda pentru perioada după 2015; evidențiază faptul că, pe termen lung, ajutorul pentru dezvoltare asigură o rentabilitate a investițiilor prin intensificarea comerțului și creșterea PIB-ului în Europa; |
| --- | --- |

19.

| 20. | își reafirmă convingerea că, pentru a trata cauzele profunde ale provocărilor actuale legate de criza migrației și a refugiaților și problemele umanitare aferente, UE trebuie să își asume un rol mai activ prin realizarea de investiții în țările de origine ale refugiaților și migranților; solicită, prin urmare, Comisiei să elaboreze o foaie de parcurs pentru a găsi o soluție eficace la criza migrației; subliniază faptul că este necesară o ajustare mai strategică a tuturor instrumentelor politicii de dezvoltare pentru a asigura o dezvoltare economică și socială constantă fără a neglija implementarea politicilor externe existente; ia act de faptul că investițiile în infrastructură, locuințe, educație, servicii medicale și măsuri de sprijin pentru IMM-uri, axate în special pe crearea de locuri de muncă, reprezintă o parte a soluției în combaterea cauzelor profunde ale migrației; apreciază, de aceea, ca parte a soluției acestor probleme, Planul de investiții externe, care oferă un cadru coerent și coordonat pentru promovarea investițiilor în Africa și în țările vizate de politica de vecinătate, ținând cont de faptul că acesta trebuie să fie aliniat pe deplin la obiectivele de dezvoltare durabilă și să contribuie la atingerea lor; se așteaptă ca PIE să promoveze dezvoltarea durabilă fără a afecta drepturile omului, atenuarea schimbărilor climatice și buna guvernanță și ca Fondul european pentru dezvoltare durabilă și proiectele sale să fie gestionate transparent; |
| --- | --- |

20.

| 21. | constată că tendința actuală a Comisiei de a recurge la mecanisme bugetare secundare, precum Instrumentul pentru refugiații din Turcia, fondurile fiduciare și alte instrumente similare, nu s-a dovedit a fi întotdeauna un succes; este preocupat că constituirea de instrumente financiare în afara bugetului Uniunii subminează gestionarea transparentă a bugetului și limitează dreptul Parlamentului de a exercita un control eficace al cheltuielilor; își susține, prin urmare, poziția anterioară, potrivit căreia instrumentele financiare externe ad hoc care au apărut în ultimii ani trebuie să fie incluse în bugetul UE, astfel încât Parlamentul să poată exercita un control deplin asupra utilizării acestor instrumente; subliniază, cu toate acestea, faptul că aceste instrumente nu ar trebui să fie finanțate în detrimentul altor instrumente externe existente; ia act de discrepanța dintre promisiuni și contribuțiile efective ale statelor membre la aceste fonduri și îndeamnă statele membre să își respecte promisiunile de a egala contribuțiile UE; |
| --- | --- |

21.

| 22. | subliniază că una dintre condițiile pentru menținerea stabilității și a prosperității în UE este asigurarea unui cadru de stabilitate în vecinătatea UE; invită, prin urmare, Comisia să se asigure că se acordă prioritate investițiilor în țările din vecinătatea UE, pentru a sprijini eforturile de soluționare a principalelor probleme cu care se confruntă această zonă, și anume criza migrației și a refugiaților și problemele umanitare aferente în țările din vecinătatea sudică și agresiunea Rusiei în țările din vecinătatea estică; reafirmă că susținerea țărilor care implementează acorduri de asociere cu UE este esențială pentru a facilita reformele politice și economice dar atrage atenția că această susținere ar trebui acordată numai dacă țările respective îndeplinesc criteriile de eligibilitate, mai ales în ceea ce privește statul de drept și funcționarea instituțiilor democratice; |
| --- | --- |

22.

Asigurarea unui nivel suficient de credite de plată pentru a spori credibilitatea UE

| 23. | își reiterează apelurile anterioare cu privire la asigurarea unui nivel adecvat de credite de plată în cadrul bugetului UE, pentru a putea fi îndeplinite principalele obiective ale acestui buget, care este un buget de investiții; își exprimă convingerea că acest rol nu poate fi îndeplinit în cazul în care UE nu își respectă angajamentele, și își pune, astfel, în pericol credibilitatea; |
| --- | --- |

23.

| 24. | subliniază că întârzierile înregistrate în implementarea programelor în gestiune partajată pentru perioada 2014-2020 au condus la scăderea cererilor de plată pentru 2016 și 2017; este deosebit de preocupat de posibilitatea reapariției problemei legate de acumularea facturilor neplătite către sfârșitul actualului CFM și reamintește nivelul fără precedent, de 24,7 miliarde EUR, atins la sfârșitul lui 2014; salută faptul că Comisia a furnizat pentru prima dată, cu ocazia revizuirii CFM la jumătatea perioadei, o previziune de plată până în 2020, dar subliniază faptul că ea trebuie actualizată în mod corespunzător în fiecare an, pentru a-i permite autorității bugetare să adopte măsurile necesare în timp util; |
| --- | --- |

24.

| 25. | subliniază că, deși încă nu s-a ajuns la un acord definitiv privind revizuirea CFM la jumătatea perioadei, o serie de elemente pozitive ale revizuirii care sunt în curs de negociere în prezent – în special în ceea ce privește creșterea flexibilității – s-ar putea dovedi utile pentru a preveni și a răspunde unei viitoare crize a plăților; consideră că, dacă punerea în aplicare a politicii de coeziune s-ar accelera după cum este prevăzut, plusul de flexibilitate ar putea fi necesar chiar de anul următor, pentru a asigura un nivel adecvat al creditelor de plată în bugetul UE ca răspuns la această situație, precum și pentru a evita acumularea de facturi neplătite în cadrul politicii de coeziune la final de an; |
| --- | --- |

25.

| 26. | observă și regretă faptul că frauda fiscală și evaziunea fiscală practicate de întreprinderi au dus la pierderi uriașe de venituri fiscale pentru statele membre și, prin urmare, la o reducere a contribuțiilor acestora la bugetul UE; consideră, de asemenea, că o astfel de concurență neloială în domeniul fiscal înseamnă, în unele cazuri, un transfer de PIB de la un stat membru la altul și un transfer de VNB către paradisuri fiscale din afara UE, reducând astfel contribuțiile agregate ale statelor membre la bugetul UE; |
| --- | --- |

26.

| 27. | își reiterează poziția pe care o susține de multă vreme că creditele de plată aferente instrumentelor speciale (instrumentele de flexibilitate, Fondul de solidaritate al UE, Fondul european de ajustare la globalizare și rezerva pentru ajutoare de urgență) trebuie luate în calcul peste plafonul creditelor de plată înscrise în CFM, la fel ca în cazul creditelor de angajament; subliniază, în contextul revizuirii actuale a CFM la jumătatea perioadei, potențialele progrese realizate în ceea ce privește problema înscrierii în buget a plăților din instrumentele speciale ale CFM, odată cu adoptarea deciziei din 2014 privind marja pentru situații neprevăzute, chiar dacă această problemă nu a fost rezolvată definitiv; |
| --- | --- |

27.

Perspective de viitor

| 28. | subliniază faptul că potrivit Regulamentului CFM Comisia va prezenta, până la sfârșitul anului 2017, propunerile sale referitoare la CFM post-2020, care va trebui să țină cont de decizia Regatului Unit de a părăsi Uniunea, care va avea un impact asupra CFM post-2020; subliniază faptul că această decizie face imposibilă continuarea activității în mod normal; acordă o importanță deosebită procesului pregătitor de stabilire a unui nou cadru financiar și a unui buget UE reformat și mai eficient și se așteaptă ca acesta să se ridice la înălțimea provocărilor cu care se confruntă Uniunea și a angajamentelor pe care și le-a asumat deja; se pronunță pentru o finalizare rapidă și pozitivă a actualului proces de revizuire la jumătatea perioadei a CFM, care poate asigura atât ajustarea necesară a actualului cadru financiar, cât și gradul de flexibilitate suplimentară a bugetului UE, indispensabil pentru atingerea obiectivelor Uniunii; |
| --- | --- |

28.

| 29. | subliniază că previzibilitatea și viabilitatea pe termen lung a bugetului UE reprezintă condiții prealabile pentru o Uniune Europeană puternică și stabilă; evidențiază necesitatea alinierii duratei CFM la ciclurile politice ale Parlamentului și Comisiei; atrage atenția asupra faptului că retragerea Regatului Unit din UE va oferi o oportunitate pentru a aborda anumite probleme care persistă de mult timp și care au împiedicat bugetul UE să își atingă potențialul real, în special în ceea ce privește partea de venituri a bugetului, pentru a elimina treptat toate compensațiile și mecanismele corective; își reafirmă sprijinul pentru o reformă aprofundată a sistemului de resurse proprii al UE și salută, în acest sens, prezentarea raportului final al Grupului la nivel înalt privind resursele proprii (HLGOR); invită toate părțile interesate să tragă concluziile care se impun din acest raport și să analizeze fezabilitatea punerii în aplicare a recomandărilor HLGOR, care ar contribui la un buget al UE mai stabil, simplu, autonom, echitabil și previzibil; se așteaptă ca orice nouă resursă proprie să conducă la reducerea contribuțiilor din VNB ale statelor membre; salută concluzia HLGOR, că bugetul UE trebuie să se axeze pe domenii care aduc o valoare adăugată europeană cât mai mare și că ar trebui să se renunțe la abordarea privind profitul echitabil („juste retour”), întrucât din raport reiese clar că toate statele membre beneficiază de fondurile alocate de la bugetul UE, indiferent de „soldul net” al acestora; |
| --- | --- |

29.

| 30. | încurajează Comisia să dezvolte și să aplice în continuare strategia unui buget al UE axat pe rezultate; subliniază, în acest sens, importanța simplificării normelor, a fluidizării procesului de monitorizare și a dezvoltării unor indicatori de performanță relevanți; |
| --- | --- |

30.

| 31. | subliniază că principiul egalității de gen ar trebui integrat în toate titlurile din bugetul UE ca obiectiv de politică orizontal ori de câte ori este posibil; |
| --- | --- |

31.

| 32. | subliniază că este important ca Parlamentul să fie pe deplin implicat în toate chestiunile legate de buget, întrucât este singura instituție aleasă în mod democratic de cetățenii UE; |
| --- | --- |

32.

| 33. | invită Consiliul să își respecte angajamentele asumate în cadrul declarațiilor sale politice și să dea dovadă de cooperare, pentru a asigura că UE dispune de un buget adecvat; |
| --- | --- |

33.

o

o o

| 34. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și Curții de Conturi. |
| --- | --- |

34.

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 884.

(2)  JO C 373, 20.12.2013, p. 1.

(3)  JO L 298, 26.10.2012, p. 1.

(4)  JO L 168, 7.6.2014, p. 105.

(5)  JO L 51, 28.2.2017.

(6)  Texte adoptate la data de 1.12.2016, P8_TA(2016)0475.

---

Joi, 16 martie 2017

| 25.7.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 263/371 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 263/371

---

P8_TA(2017)0090

Diligența necesară în cadrul lanțului de aprovizionare a importatorilor de minereuri sau metale provenind din zone de conflict și zone cu risc ridicat ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 16 martie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui sistem al Uniunii pentru autocertificarea cu privire la diligența necesară în cadrul lanțului de aprovizionare a importatorilor responsabili de staniu, tantal și tungsten, minereurile acestora și aur provenind din zone de conflict și zone cu risc ridicat (COM(2014)0111 – C7-0092/2014 – 2014/0059(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2018/C 263/39)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2014)0111), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2014)0111),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 207 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0092/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 207 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0092/2014),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 8 decembrie 2016, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 8 decembrie 2016, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional și avizul Comisiei pentru dezvoltare (A8-0141/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional și avizul Comisiei pentru dezvoltare (A8-0141/2015),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare (1); |
| --- | --- |

1.

| 2. | ia act de declarația Consiliului și declarațiile Comisiei anexate la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care înlocuiește, modifică în mod substanțial sau intenționează să modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Prezenta poziție înlocuiește amendamentele adoptate la 20 mai 2015 (Texte adoptate, P8_TA(2015)0204).

---

P8_TC1-COD(2014)0059

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 16 martie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2017/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor obligații de diligență necesară în cadrul lanțului de aprovizionare care revin importatorilor din Uniune de staniu, tantal și tungsten, de minereuri ale acestora și de aur provenind din zone de conflict și din zone cu risc ridicat

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2017/821.)

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ

Declarația Consiliului privind regulamentul Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor obligații privind diligența necesară în cadrul lanțului de aprovizionare pentru importatorii din cadrul Uniunii de staniu, tantal și tungsten, minereurile acestora și aur provenind din zone de conflict și zone cu risc ridicat

Consiliul este de acord, în mod excepțional, să delege Comisiei competența de a adopta acte delegate cu scopul de a modifica pragurile prevăzute în anexa I în conformitate cu articolul 1 alineatele (4) și (5), astfel încât să asigure adoptarea rapidă a pragurilor și îndeplinirea obiectivelor prezentului regulament. Un astfel de acord nu aduce atingere viitoarelor propuneri legislative în domeniul comerțului și nici în domeniul relațiilor externe, în ansamblu.

Declarația 1 a Comisiei privind regulamentul Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor obligații privind diligența necesară în cadrul lanțului de aprovizionare pentru importatorii din cadrul Uniunii de staniu, tantal și tungsten, minereurile acestora și aur provenind din zone de conflict și zone cu risc ridicat

Comisia va avea în vedere posibilitatea prezentării unor propuneri legislative suplimentare destinate întreprinderilor din cadrul UE ale căror lanțuri de aprovizionare includ produse ce conțin staniu, tantal, tungsten și aur, în cazul în care ajunge la concluzia că eforturile cumulate depuse la nivelul pieței UE în cadrul lanțului responsabil de aprovizionare cu minerale de la nivel mondial nu sunt suficiente pentru a promova practici de aprovizionare responsabile în țările producătoare sau în cazul în care consideră că nivelul de angajament al operatorilor din aval care au instituit sisteme de diligență necesară în cadrul lanțului de aprovizionare în conformitate cu orientările OCDE este insuficient.

Declarația 2 a Comisiei privind regulamentul Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor obligații privind diligența necesară în cadrul lanțului de aprovizionare pentru importatorii din cadrul Uniunii de staniu, tantal și tungsten, minereurile acestora și aur provenind din zone de conflict și zone cu risc ridicat

În exercitarea competenței de a adopta acte delegate care i s-a conferit în conformitate cu articolul 1 alineatul (5), Comisia ține seama în mod corespunzător de obiectivele prezentului regulament, astfel cum sunt menționate în special în considerentele (1), (7), (10) și (17).

În acest scop, Comisia va ține seama, în special, de riscurile specifice asociate funcționării lanțurilor de aprovizionare cu aur din amonte în zonele de conflict și zonele cu risc ridicat, luând în considerare, totodată, poziția microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici din Uniune care importă aur pe teritoriul UE.

Declarația 3 a Comisiei privind regulamentul Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor obligații privind diligența necesară în cadrul lanțului de aprovizionare pentru importatorii din cadrul Uniunii de staniu, tantal și tungsten, minereurile acestora și aur provenind din zone de conflict și zone cu risc ridicat

Pentru a răspunde solicitării referitoare la elaborarea unor orientări specifice adresată de Parlamentul European, Comisia intenționează să elaboreze indicatori de performanță specifici vizând aprovizionarea responsabilă cu minerale din zone de conflict. Prin intermediul acestor orientări, întreprinderile relevante, care au mai mult de 500 de angajați și sunt obligate să dezvăluie informații nefinanciare în conformitate cu Directiva 2014/95/UE, vor fi încurajate să dezvăluie informații specifice în legătură cu produsele care conțin staniu, tantal, tungsten sau aur.

---

| 25.7.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 263/373 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 263/373

---

P8_TA(2017)0091

Cadrul Uniunii pentru colectarea, gestionarea și utilizarea datelor din sectorul pescuitului ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 16 martie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui cadru al Uniunii pentru colectarea, gestionarea și utilizarea datelor din sectorul pescuitului și sprijinirea consultanței științifice cu privire la politica comună din domeniul pescuitului (reformare) (COM(2015)0294 – C8-0160/2015 – 2015/0133(COD))

(Procedura legislativă ordinară – reformare)

(2018/C 263/40)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2015)0294), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2015)0294),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0160/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0160/2015),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 16 septembrie 2015 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 16 septembrie 2015 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 10 februarie 2016 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 10 februarie 2016 (2),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 28 noiembrie 2001 privind utilizarea mai structurată a tehnicii de reformare a actelor legislative (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 28 noiembrie 2001 privind utilizarea mai structurată a tehnicii de reformare a actelor legislative (3),

| — | având în vedere scrisoarea din 28 ianuarie 2016 a Comisiei pentru afaceri juridice adresată Comisiei pentru pescuit în conformitate cu articolul 104 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea din 28 ianuarie 2016 a Comisiei pentru afaceri juridice adresată Comisiei pentru pescuit în conformitate cu articolul 104 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul 4 din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 20 ianuarie 2017, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul 4 din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 20 ianuarie 2017, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 104 și 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 104 și 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A8-0150/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A8-0150/2016),

| A. | întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea Comisiei nu conține nicio modificare de fond în afara celor care au fost identificate ca atare în propunere și întrucât, în ceea ce privește codificarea dispozițiilor neschimbate din actele precedente cu respectivele modificări, propunerea se limitează la o simplă codificare a actelor existente, fără modificări de fond ale acestora, |
| --- | --- |

A.

întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea Comisiei nu conține nicio modificare de fond în afara celor care au fost identificate ca atare în propunere și întrucât, în ceea ce privește codificarea dispozițiilor neschimbate din actele precedente cu respectivele modificări, propunerea se limitează la o simplă codificare a actelor existente, fără modificări de fond ale acestora,

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare, modificată pentru a ține seama de recomandările grupului de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care înlocuiește, modifică în mod substanțial sau intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  JO C 13, 15.1.2016, p. 201.

(2)  JO C 120, 5.4.2016, p. 40.

(3)  JO C 77, 28.3.2002, p. 1.

---

P8_TC1-COD(2015)0133

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 16 martie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2017/... al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui cadru al Uniunii pentru colectarea, gestionarea și utilizarea datelor din sectorul pescuitului și sprijinirea consultanței științifice cu privire la politica comună în domeniul pescuitului și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 199/2008 al Consiliului (reformare)

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2017/1004.)

---