# Az Európai Unió C 283/2018

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 283 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 61. évfolyam2018. augusztus 10. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 283

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

61. évfolyam2018. augusztus 10.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | VÉLEMÉNYEK |
| | Európai Gazdasági és Szociális Bizottság |
| | Az EGSZB 535. plenáris ülése – 60 éves az EGSZB, 2018.5.23.–2018.5.24. |
| 2018/C 283/01 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Szociális vállalkozások, a migránsok integrációjának motorjai (saját kezdeményezésű vélemény) | 1 |
| 2018/C 283/02 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Egy EU–Mercosur társulási megállapodás felé (saját kezdeményezésű vélemény) | 9 |

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

Az EGSZB 535. plenáris ülése – 60 éves az EGSZB, 2018.5.23.–2018.5.24.

2018/C 283/01

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Szociális vállalkozások, a migránsok integrációjának motorjai (saját kezdeményezésű vélemény)

1

2018/C 283/02

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Egy EU–Mercosur társulási megállapodás felé (saját kezdeményezésű vélemény)

9

---

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG |
| | Az EGSZB 535. plenáris ülése – 60 éves az EGSZB, 2018.5.23.–2018.5.24. |
| 2018/C 283/03 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye a) A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak – Árucsomag: az egységes piacba vetett bizalom megerősítése [COM(2017) 787 final] b) Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a termékekre vonatkozó uniós harmonizációs jogszabályok betartására és érvényesítésére vonatkozó szabályok és eljárások megállapításáról, és a 305/2011/EU, az 528/2012/EU, az (EU) 2016/424, az (EU) 2016/425, az (EU) 2016/426 és az (EU) 2017/1369 európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint a 2004/42/EK, a 2009/48/EK, a 2010/35/EU, a 2013/29/EU, a 2013/53/EU, a 2014/28/EU, a 2014/29/EU, a 2014/30/EU, a 2014/31/EU, a 2014/32/EU, a 2014/33/EU, a 2014/34/EU, a 2014/35/EU, a 2014/53/EU, a 2014/68/EU és a 2014/90/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról [COM(2017) 795 final – 2017/0353 (COD)] c) Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a valamely másik tagállamban jogszerűen forgalmazott áruk kölcsönös elismeréséről [COM(2017) 796 final – 2017/0354 (COD)] | 19 |
| 2018/C 283/04 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az egészségügyi technológiaértékelésről és a 2011/24/EU irányelv módosításáról [COM(2018) 051 final – 2018/0018 (COD)] | 28 |
| 2018/C 283/05 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat tanácsi irányelvre a 2006/112/EK irányelvnek a hozzáadottértékadó-mértékek tekintetében történő módosításáról (COM(2018) 20 final – 2018/0005(CNS)); Javaslat tanácsi irányelvre a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelvnek a kisvállalkozásokra vonatkozó különös szabályozás tekintetében történő módosításáról (COM(2018) 21 final – 2018/0006 (CNS)); Módosított javaslat tanácsi rendeletre a 904/2010/EU rendeletnek a hozzáadottérték-adó területén történő közigazgatási együttműködés megerősítésére irányuló intézkedések tekintetében történő módosításáról (COM(2017) 706 final – 2017/0248 (CNS)); Javaslat tanácsi irányelvre a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelvnek a minimális általános adómérték tiszteletben tartására vonatkozó kötelezettség tekintetében történő módosításáról (COM(2017) 783 final – 2017/0349 (CNS)) | 35 |
| 2018/C 283/06 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre az Európai Unióban alkalmazandó átlátható és kiszámítható munkafeltételekről (COM(2017) 797 final – 2017/0355 (COD)) | 39 |
| 2018/C 283/07 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az uniós információs rendszerek közötti interoperabilitás kereteinek megállapításáról (határok és vízumügy), valamint a 2004/512/EK tanácsi határozat, a 767/2008/EK rendelet, a 2008/633/IB tanácsi határozat, az (EU) 2016/399 rendelet és az (EU) 2017/2226 rendelet módosításáról [COM(2017) 793 final – 2017/0351 (COD)] – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az uniós információs rendszerek közötti interoperabilitás kereteinek megállapításáról (rendőrségi és igazságügyi együttműködés, menekültügy és migráció) [COM(2017) 794 final – 2017/0352 (COD)] | 48 |
| 2018/C 283/08 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a körforgásos gazdaságról szóló csomag végrehajtásáról: a vegyi anyagokkal, a termékkel és a hulladékkal kapcsolatos jogszabályok közötti kapcsolódási pontok kezelésének lehetőségei [COM(2018) 32 final] | 56 |
| 2018/C 283/09 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A műanyagok körforgásos gazdaságban betöltött szerepével kapcsolatos európai stratégia [COM(2018) 28 final] – Javaslat – Az Európai Parlament és a Tanács irányelve a hajókról származó hulladékok leadására alkalmas kikötői fogadólétesítményekről, a 2000/59/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről, valamint a 2009/16/EK irányelv és a 2010/65/EU irányelv módosításáról [COM(2018) 33 final – 2018/0012 (COD)] | 61 |
| 2018/C 283/10 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Az élelmiszer-ágazat és a mezőgazdaság jövője [COM(2017) 713 final] | 69 |
| 2018/C 283/11 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Uniós intézkedések a környezetvédelmi megfelelés és irányítás javítására (COM(2018) 10 final) | 83 |
| 2018/C 283/12 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat tanácsi rendeletre az Európai Nagy Teljesítményű Számítástechnika Közös Vállalkozás létrehozásáról [COM(2018) 8 final – 2018/0003(NLE)] | 89 |
| 2018/C 283/13 | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a GFCM (Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság) megállapodás hatálya alá tartozó területen folytatott halászattal kapcsolatos egyes rendelkezésekről szóló 1343/2011/EU rendelet módosításáról (COM(2018) 143 final – 2018/0069 COD) | 95 |

III   Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG

Az EGSZB 535. plenáris ülése – 60 éves az EGSZB, 2018.5.23.–2018.5.24.

2018/C 283/03

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye a) A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak – Árucsomag: az egységes piacba vetett bizalom megerősítése [COM(2017) 787 final] b) Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a termékekre vonatkozó uniós harmonizációs jogszabályok betartására és érvényesítésére vonatkozó szabályok és eljárások megállapításáról, és a 305/2011/EU, az 528/2012/EU, az (EU) 2016/424, az (EU) 2016/425, az (EU) 2016/426 és az (EU) 2017/1369 európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint a 2004/42/EK, a 2009/48/EK, a 2010/35/EU, a 2013/29/EU, a 2013/53/EU, a 2014/28/EU, a 2014/29/EU, a 2014/30/EU, a 2014/31/EU, a 2014/32/EU, a 2014/33/EU, a 2014/34/EU, a 2014/35/EU, a 2014/53/EU, a 2014/68/EU és a 2014/90/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról [COM(2017) 795 final – 2017/0353 (COD)] c) Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a valamely másik tagállamban jogszerűen forgalmazott áruk kölcsönös elismeréséről [COM(2017) 796 final – 2017/0354 (COD)]

[COM(2017) 787 final]

[COM(2017) 795 final – 2017/0353 (COD)]

[COM(2017) 796 final – 2017/0354 (COD)]

19

2018/C 283/04

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az egészségügyi technológiaértékelésről és a 2011/24/EU irányelv módosításáról [COM(2018) 051 final – 2018/0018 (COD)]

[COM(2018) 051 final – 2018/0018 (COD)]

28

2018/C 283/05

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat tanácsi irányelvre a 2006/112/EK irányelvnek a hozzáadottértékadó-mértékek tekintetében történő módosításáról (COM(2018) 20 final – 2018/0005(CNS)); Javaslat tanácsi irányelvre a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelvnek a kisvállalkozásokra vonatkozó különös szabályozás tekintetében történő módosításáról (COM(2018) 21 final – 2018/0006 (CNS)); Módosított javaslat tanácsi rendeletre a 904/2010/EU rendeletnek a hozzáadottérték-adó területén történő közigazgatási együttműködés megerősítésére irányuló intézkedések tekintetében történő módosításáról (COM(2017) 706 final – 2017/0248 (CNS)); Javaslat tanácsi irányelvre a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelvnek a minimális általános adómérték tiszteletben tartására vonatkozó kötelezettség tekintetében történő módosításáról (COM(2017) 783 final – 2017/0349 (CNS))

(COM(2018) 20 final – 2018/0005(CNS))

(COM(2018) 21 final – 2018/0006 (CNS))

(COM(2017) 706 final – 2017/0248 (CNS))

(COM(2017) 783 final – 2017/0349 (CNS))

35

2018/C 283/06

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre az Európai Unióban alkalmazandó átlátható és kiszámítható munkafeltételekről (COM(2017) 797 final – 2017/0355 (COD))

(COM(2017) 797 final – 2017/0355 (COD))

39

2018/C 283/07

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az uniós információs rendszerek közötti interoperabilitás kereteinek megállapításáról (határok és vízumügy), valamint a 2004/512/EK tanácsi határozat, a 767/2008/EK rendelet, a 2008/633/IB tanácsi határozat, az (EU) 2016/399 rendelet és az (EU) 2017/2226 rendelet módosításáról [COM(2017) 793 final – 2017/0351 (COD)] – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az uniós információs rendszerek közötti interoperabilitás kereteinek megállapításáról (rendőrségi és igazságügyi együttműködés, menekültügy és migráció) [COM(2017) 794 final – 2017/0352 (COD)]

[COM(2017) 793 final – 2017/0351 (COD)]

[COM(2017) 794 final – 2017/0352 (COD)]

48

2018/C 283/08

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a körforgásos gazdaságról szóló csomag végrehajtásáról: a vegyi anyagokkal, a termékkel és a hulladékkal kapcsolatos jogszabályok közötti kapcsolódási pontok kezelésének lehetőségei [COM(2018) 32 final]

[COM(2018) 32 final]

56

2018/C 283/09

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A műanyagok körforgásos gazdaságban betöltött szerepével kapcsolatos európai stratégia [COM(2018) 28 final] – Javaslat – Az Európai Parlament és a Tanács irányelve a hajókról származó hulladékok leadására alkalmas kikötői fogadólétesítményekről, a 2000/59/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről, valamint a 2009/16/EK irányelv és a 2010/65/EU irányelv módosításáról [COM(2018) 33 final – 2018/0012 (COD)]

[COM(2018) 28 final]

[COM(2018) 33 final – 2018/0012 (COD)]

61

2018/C 283/10

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Az élelmiszer-ágazat és a mezőgazdaság jövője [COM(2017) 713 final]

[COM(2017) 713 final]

69

2018/C 283/11

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Uniós intézkedések a környezetvédelmi megfelelés és irányítás javítására (COM(2018) 10 final)

(COM(2018) 10 final)

83

2018/C 283/12

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat tanácsi rendeletre az Európai Nagy Teljesítményű Számítástechnika Közös Vállalkozás létrehozásáról [COM(2018) 8 final – 2018/0003(NLE)]

[COM(2018) 8 final – 2018/0003(NLE)]

89

2018/C 283/13

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a GFCM (Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság) megállapodás hatálya alá tartozó területen folytatott halászattal kapcsolatos egyes rendelkezésekről szóló 1343/2011/EU rendelet módosításáról (COM(2018) 143 final – 2018/0069 COD)

(COM(2018) 143 final – 2018/0069 COD)

95

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

Az EGSZB 535. plenáris ülése – 60 éves az EGSZB, 2018.5.23.–2018.5.24.

| 10.8.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 283/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 283/1

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Szociális vállalkozások, a migránsok integrációjának motorjai

(saját kezdeményezésű vélemény)

(2018/C 283/01)

| Előadó: | Giuseppe GUERINI |
| --- | --- |

Előadó:

Giuseppe GUERINI

| Közgyűlési határozat: | 2016.1.21. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az eljárási szabályzat 29. cikkének (2) bekezdése |
| | saját kezdeményezésű vélemény |
| Illetékes szekció: | Egységes piac, termelés és fogyasztás |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2018.4.27. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2018.5.23. |
| Plenáris ülés száma: | 535. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 186/1/2 |

Közgyűlési határozat:

2016.1.21.

Jogalap:

az eljárási szabályzat 29. cikkének (2) bekezdése

saját kezdeményezésű vélemény

Illetékes szekció:

Egységes piac, termelés és fogyasztás

Elfogadás a szekcióülésen:

2018.4.27.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2018.5.23.

Plenáris ülés száma:

535.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

186/1/2

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az utóbbi időkben kibontakozott migrációs jelenség próbára tette az Európai Unió belépési rendszerét, és igazi „stressztesztet” jelentett az Unió és a tagállamok migrációs, szociális és biztonságpolitikája szempontjából. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Az EGSZB alapvető fontosságúnak tartja, hogy az európai intézmények a tagállamok kormányaival együtt összehangolt politikákat támogassanak annak érdekében, hogy egyértelműbbé, fenntarthatóbbá és hatékonyabbá lehessen tenni azokat a módokat, amelyek révén a harmadik országból érkező személyek beléphetnek Európába és ott letelepedhetnek, dolgozhatnak, állampolgárságot szerezhetnek és nemzetközi védelmet kaphatnak. Az EGSZB külön figyelmet szentel a társadalmi kirekesztettséggel fenyegetett migráns személyeknek, például a beteg vagy mentális betegségben szenvedő személyeknek, a fogyatékosoknak, az időseknek. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Az EGSZB megállapítja, hogy a szociális vállalkozások képesek voltak meghatározni (az integráció, a segítségnyújtás és a leghátrányosabb helyzetű emberek védelme terén kifejtett) tevékenységük (1) közös elveit, és konstruktív módon kezelték azt a kihívást, amelyet a bevándorlók segítése jelent, valamint mozgósították az érintett közösségeket és a polgárokat. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | A szociális vállalkozások nagyobb elismerést érdemelnek az inkluzivitás iránti hajlandóságuk okán, ezért az EGSZB kéri, hogy az Európai Bizottság kezelje kiemelten e vállalkozási formákat az uniós politikák kialakítása és az európai alapok programozása során, különös tekintettel a szociális jogok európai pillérének érvényesítésére, ahogyan azt a szociális gazdaságról szóló, 2017. november 16-i konferencia, valamint a 2017. november 17-én Göteborgban tartott európai csúcstalálkozó is hangsúlyozta. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | A szociális vállalkozások minőségi munkahelyeket teremtenek olyan ágazatokban, ahol nagy a munkaerőigény és nagy arányban alkalmaznak Európán kívüli személyeket. Ezekben a szociális vállalkozásokban a részvétel dimenziójának a biztonság és a védelem szempontjából van jelentősége, amikor strukturálódik a gazdasági tevékenység, mivel ez az informális gazdaságból és a be nem jelentett munkából való kiemelkedést jelenti. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Ennélfogva a szociális vállalkozások alapvető szerepet játszanak, mivel a bevándorlók integrációs folyamatának négy területére is hatással vannak: az egészségügy és a segítségnyújtás; a lakhatás; a képzés és az oktatás (különösen az Európai Unióban való letelepedéssel összefüggő jogokkal és kötelességekkel kapcsolatos tudatosságnövelés révén); valamint a foglalkoztatás és a migráns személyek aktív beilleszkedése az őket fogadó társadalmakba. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Mivel a szociális vállalkozásokra különösen jellemző, hogy a gondozási tevékenységekkel kapcsolatos ágazatokban, a megosztásalapú gazdaságban és a körforgásos gazdaságban tevékenykednek, az EGSZB szerint elősegíthetik és támogathatják az új munkahelyek létrejötte mellett a migránsok és menekültek vállalkozó kedvét és gazdasági tevékenységekben való részvételét. Az Európai Uniónak továbbra is támogatnia kell a szociális gazdasági vállalkozásokat mint a növekedésnek és bevándorlók munkaerőpiaci és társadalmi integrációjának eszközeit. Az EGSZB ezért arra kéri az európai intézményeket, hogy kezeljék kiemelten a szociális vállalkozásokra irányuló politikákat, ahogyan azt már az Európai Bizottság 2018-as munkaprogramjára vonatkozó észrevételeiben is szorgalmazta (2). |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Azoknak a bizonyítékoknak a fényében, amelyek alátámasztják, hogy a szociális vállalkozások hatékonyan segítik elő a migránsok foglalkoztatási és társadalmi integrációját, az EGSZB kéri az Uniót, a tagállamokat és a nemzetközi közösséget, hogy vezessenek be foglalkoztatással kapcsolatos ösztönzőket, amelyekhez a munkaerőpiaci integrációban részt vállaló szociális vállalkozások férhetnek hozzá. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Az elért eredményekről 2017 novemberében benyújtott jelentés alapján az EGSZB megerősíti, hogy összehangolt megközelítésre van szükség az Unió és a tagállamok között (3). Egyértelmű ugyanis, hogy ha nincs hatékony belépési rendszer a migránsok számára, akkor továbbra is folytatódni fog a nemzetközi védelem iránti kérelmek helytelen használata, ahogyan azt az utóbbi években megfigyelhettük. Az EGSZB nyomatékosan megismétli, hogy a nemzetközi védelmi rendszerrel való visszaélés esetei nem indokolják a néhány tagállam által bevezetett korlátozásokat azzal kapcsolatban, hogy harmadik országok állampolgárai menedékjog iránti kérelmet nyújthassanak be a területükön. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Az EGSZB arra biztatja az Európai Bizottságot és a Tanácsot, hogy gondoskodjanak jobb koordinációról a migráció kiindulási és tranzitországaival annak érdekében, hogy esélyt lehessen teremteni az életkörülmények javulására, különösen a gazdasági okokból, illetve az éhínség, vagy az éghajlatváltozás miatt útnak induló embercsoportok számára, egyidejűleg kívánatos lenne határozottabb európai külpolitikát folytatni azokkal az országokkal szemben, amelyekben a háború, a diktatúra és az üldözés kényszeríti menekülésre az embereket. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Az EGSZB konkrétan kéri, hogy az Unió a migrációs jelenség kezelését azoknál az okoknál kezdje, amelyek az embereket lakóhelyük elhagyására késztetik, vagyis a szegénységnél, a konfliktusoknál, a diszkriminációnál és az éghajlatváltozásnál. Ehhez elengedhetetlen, hogy az Európai Unió megújítsa kötelezettségvállalását a diplomácia és a nemzetközi fejlesztési együttműködés terén, többek között egy „fejlesztési együttmőködésre vonatkozó rendkívüli beruházási terv” segítségével. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Általános megjegyzések

| 2.1. | A szociális vállalkozások kulcsfontosságú szerepet töltenek be az európai gazdaságban és társadalomban, az Unió sokszínűségében rejlő gazdagságot testesítik meg, és hozzájárulnak az Európa 2020 stratégia céljainak eléréséhez, amennyiben Európát intelligensebbé, fenntarthatóbbá és inkluzívabbá teszik (4). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | A szociális vállalkozások jelentős mértékben járultak hozzá a társadalomban lezajlott változások kezeléséhez. A szociális vállalkozások a társadalom számos területén jelen vannak, és innovatív kezdeményezéseket indítottak az önmagukat ellátni nem tudó emberek, különösen az idősek és a fogyatékosok egyre növekvő ellátási és gondozási igényeinek kielégítésére. Sok esetben segítettek a nők munkaerőpiaci részvételének növelésében, nemcsak a nőknek a szociális vállalkozásokba való közvetlen bevonása révén, hanem a gyermekekre és a családokra irányuló új szolgáltatások létrehozásának köszönhetően is (5). Ugyanakkor a szociális gazdasági vállalkozások elősegítik a hátrányos helyzetű emberek foglalkoztatási lehetőségeinek megteremtését, különös figyelmet fordítva a súlyos társadalmi kirekesztés kockázatával fenyegetett személyekre, például a fogyatékosokra, a mentális betegségekben vagy alkohol- vagy kábítószer-függőségben szenvedőkre. A szociális vállalkozások rendkívül fontos szerepet játszanak az európai szociális modell előmozdításában (6). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | A kihívások között, amelyekkel az Uniónak az utóbbi évek folyamán szembe kellett néznie, különös jelentőségűvé vált annak az egyre növekvő migrációs áradatnak a kezelése, amelynek során emberek milliói menekültek el a háborúk, az éhínség, az üldöztetés és az éghajlatváltozás miatti szélsőséges életkörülmények következtében, és lépték át a kontinens határait. A jelenség próbára tette a tagállamok belépési rendszerét, valamint a migrációs, szociális és biztonságpolitikát. Bizonyos értelemben az Unió migrációs politikája „stresszteszten” megy át: fontos megragadni ezt az alkalmat arra, hogy figyelmesen kielemezzük a rendszer által generált reakciókat és az általa adott jelzéseket, hogy célzott beavatkozásokra kerülhessen sor, és fokozni lehessen az EU politikáinak hatékonyságát és eredményességét. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Az újonnan érkezettek integrációja dinamikus folyamat, mely az idők folyamán változik, együtt alakul annak az országnak a gazdasági, társadalmi és kulturális kontextusával, amelyben ezek az emberek letelepednek. Ez a folyamat mindenekelőtt azokat a kérdéseket veti fel az Unióban, a tagállamokban és az európai társadalomban, hogy miként léphetnek be az Unióba nem európai polgárok, hogyan telepedhetnek le, élhetnek és dolgozhatnak az Unióban, és hogyan kaphatnak nemzetközi védelmet. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Bár a szociális vállalkozások az egyes országok eltérő kontextusában más-más formában működnek, képesek voltak kinyilvánítani tevékenységük (azaz az integráció, a segítségnyújtás és a leghátrányosabb helyzetű emberek védelme) közös elveit, és konstruktív módon kezelték azt a kihívást, amelyet a bevándorlók segítése jelent. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | A szociális vállalkozások tevékenységeinek fő jellemzői közül ki kell emelni az érintett helyi közösségek mozgósításának és bevonásának képességét, amelynek keretében a vállalkozások olyan hálózatokat és partneri kapcsolatokat hoznak létre, amelyek javítják a központi és a helyi közigazgatással való kapcsolatokat olyan segítségnyújtási és integrációs folyamatok megszervezése érdekében, amelyet a helyi lakosság jobban elfogad. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Ennélfogva a szociális vállalkozások alapvető szerepet játszanak, mivel a bevándorlók integrációs folyamatának négy területére is hatással vannak: az egészségügy és a segítségnyújtás; a lakhatás; a képzés és az oktatás (különösen az Európai Unióban való letelepedéssel összefüggő jogokkal és kötelességekkel kapcsolatos tudatosságnövelés révén); valamint a foglalkoztatás és a migráns személyek aktív beilleszkedése az őket fogadó társadalmakba. Ennek során a szociális vállalkozások és a civil társadalmi szervezetek találkozóhelyeket hoznak létre az európai polgárok és az újonnan érkezők között, támogatják a közöttük folyó párbeszédet, és ezáltal elősegítik az előítéletek és félelmek csökkentését. |
| --- | --- |

2.7.

3.   A migráció Európában: az utóbbi évek fejleményei

| 3.1. | A migrációs jelenség áttekintése összetett művelet, mivel a migrációt folyamatos átalakulás jellemzi. A ma tapasztalható helyzethez a háborúk, a diktatórikus kormányzatok, az éghajlatváltozás, valamint a mélyszegénység és a nélkülözés vezettek el. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Az ENSZ szerint 2015-ben több mint 244 millió ember, azaz a Föld lakosságának 3,3 %-a lépte át származási országa határát, hogy politikai menedéket, munkát, vagy „barátságosabb” gazdasági és éghajlati feltételeket találjon (7). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Az utóbbi években egyre nőtt az Európába belépni próbáló emberek száma. Abszolút értelemben az Eurostat 2015-ös adatai azt mutatják, hogy az EU 28 tagállamába harmadik országból érkező bevándorlók száma 2,7 millió volt, 56 %-uk férfi, 44 %-uk nő. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | A rendkívüli beáramlást számottevő mértékben befolyásolta a háborús helyzet miatti instabilitás, akár az olyan, konfliktus sújtotta országokban, mint Szíria, akár olyan országokban, ahol a háború utáni stabilizációs folyamatot még ma is komoly nehézségek akadályozzák, például Irakban és Afganisztánban. Éppen ezek az országok azok, amelyekből 2016-ban az Unió országaiban menedéket kereső migránsok körülbelül 54 %-a származott (8). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Mindezeken kívül jelentős azoknak a személyeknek a migrációja is, akik származási országukban nehéz gazdasági helyzetben vannak vagy a környezeti feltételeik nem megfelelők. Számos esetben az afrikai kontinensről érkező emberekről van szó, amely áramlásra komoly hatással volt a Földközi-tenger déli partja mentén elhelyezkedő államok fokozódó instabilitása. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Ebben az összefüggésben az Európai Unió által kialakított szabályrendszerben felmerült néhány hiányosság és nehézség, amelyek rámutattak arra, hogy az Unió külső határainak kezelése nem kielégítő, a belépések szabályozása pedig nem megfelelő, valamint hogy felül kell vizsgálni a tagállamok fellépésének irányt adó elveket és módszereket. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Az EGSZB több alkalommal is foglalkozott a migrációs politikák témájával (9), és üdvözli a kezdeményezést, amelyet az Európai Bizottság az európai migrációs stratégia elfogadásával tett. 2017. novemberi jelentésében az Európai Bizottság az EU tagállamai közötti koordináció javítására és a migránsok származási és tranzitországaival folytatott párbeszéd folytatására szólított fel (10). A végrehajtási nehézségek miatt az EGSZB szorgalmazza a kvótarendszer felülvizsgálatát. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Fontos tehát felülvizsgálni azt a szabályrendszert, amely lehetővé teszi a migránsok számára, hogy törvényes úton jussanak be az Unióba, és amely egyrészt meg tudja védeni a menedékkérőket, másrészt lehetőséget tud adni azoknak, akik a kedvezőtlen éghajlati vagy gazdasági körülmények miatt menekültek el, hogy Európában biztonságos lakhelyre találjanak, és hozzá tudjanak járulni az Unió gyarapodásához, jogaik garantálása mellett. Egy ilyen fellépés megvalósítaná az ENSZ-nek a migrációs jelenséggel kapcsolatos ajánlását, amely szerint „mindenkinek az az érdeke, hogy a migráció ne illegálisan, hanem biztonságos és törvényes módon, szabályozott formában történjen” (11). |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Az EGSZB üdvözli az állam- és kormányfők tavaly november 17-én Göteborgban tartott nem hivatalos csúcstalálkozójának következtetéseit, amelyek Európa jövőjének megteremtésével foglalkoztak, a tisztességes munkát és a növekedést középpontba helyezve. Az EGSZB hangsúlyozza továbbá a göteborgi találkozó munkáját megnyitó, „A szociális gazdaságnak a munka jövőjében betöltött szerepe” elnevezésű kísérő rendezvény jelentőségét, kiemelve a szociális gazdaság hozzájárulását az uniós szakpolitikákhoz. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Emellett biztató a Tanács és az Európai Parlament megállapodása, mely az Unió 2018-as költségvetésénél kiemelten kezelendőnek ismeri el „a gazdasági növekedés és a munkahelyteremtés elősegítését, a biztonság megerősítését és a migráció jelentette kihívások kezelését” (12). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Az EGSZB sürgeti az európai intézményeket, hogy foglalkozzanak a dublini rendelet végrehajtása során felmerült problémákkal. 2017. november 16-án az Európai Parlament állásfoglalást fogadott el, amelyben felvázolja a rendelet felülvizsgálatát célzó munkamódszereket, külön utalva az összes tagállam részvételére az automatikus és állandó áthelyezési mechanizmusban. |
| --- | --- |

3.11.

4.   A problémák lehetőségekké alakítása: a szociális vállalkozások mint a segítségnyújtás és az integráció motorjai

| 4.1. | Az egyik tényező, amely miatt az újonnan érkezettek nem tudnak elindulni a beilleszkedés útján, és így nem tudnak hozzájárulni a gazdasági és társadalmi élethez azokban a közösségekben, ahol letelepednek, a státuszuk bizonytalanságában keresendő, valamint abban, hogy a menedékjog iránti kérelmek kivizsgálása hosszan elhúzódik. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Az, hogy az újonnan érkezettek évekre a humanitárius segítségnyújtás keretei közé szorulnak, anélkül, hogy oktatásban, szakképzésben vehetnének részt és jövedelemszerzési lehetőséghez juthatnának, akadályozza emberi tőkéjük kibontakozását, valamint azt a képességüket, hogy pozitív módon járuljanak hozzá az őket befogadó ország gazdaságához és társadalmához (13). Ebben a folyamatban az EGSZB a közelmúltban kiemelte a szociális gazdasági vállalkozások meghatározó szerepét a radikalizmus megakadályozásában és a közös értékek, a béke és az erőszakmentesség előmozdításában (14). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Az EGSZB kívánatosnak tartja, hogy a vita során térjenek ki az olyan meglévő mechanizmusok hatékonyságának felmérésére is, amelyek lehetővé teszik, hogy harmadik országok polgárai kérelmet nyújthassanak be az Európai Unióban munkaügyi okokból való letelepedés iránt. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Ugyanígy központi jelentőségű az is, hogy az Unió a migrációs jelenséget azoktól az okoktól kiindulva kezelje, amelyek az embereket lakóhelyük elhagyására késztetik, úgymint a szegénység, a konfliktusok, a diszkrimináció és az éghajlatváltozás. Ehhez elengedhetetlen, hogy az Európai Unió megújítsa kötelezettségvállalását a diplomácia és a nemzetközi fejlesztési együttműködés terén. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Jóllehet alkalmazása eddig inkább korlátozott volt, a kékkártya-rendszer felülvizsgálata kielégítheti az Unióba való belépés legális új lehetőségeivel kapcsolatos igényeket is. Ezzel kapcsolatban az EGSZB emlékeztetett arra, hogy szükség van egy, az Európán kívüli munkaerő bevonzására irányuló európai stratégiára, hogy garantálni lehessen az Unió növekedését és jólétét. Ennek során figyelembe kell venni a migráció hatásait a bevándorlók származási országaiban, amelyeket támogatni kell további fejlődésükben és oktatási rendszerük fejlesztésében egyaránt (15). Az EGSZB javasolja a kék kártya potenciális kedvezményezettjei köre bővítésének értékelését, különös tekintettel azokra, akik vállalkozást indítanak, előmozdítva a szociális vállalkozásokra irányuló figyelmet is. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Sok esetben a civil társadalom mozgósította magát, hogy a helyi, nemzeti és nemzetközi intézményekkel együttműködve legális és átlátható eljárásokat biztosítson, és bátorító jelzéseket adjon. Az Olaszországban a Szent Egyed Közösség, az olaszországi evangélikus egyházak szövetsége, a Tavola valdese és az olasz kormány által megvalósított „Humanitárius folyosók” projekt fontos példa a kísérleti intézkedésekre. Ennek köszönhetően 2016 februárjától napjainkig több mint 1 000 ember számára vált lehetségessé, hogy nemzetközi védelmet kérelmezzen, és segítséget kapjon a kérelmek kezelésében, mielőtt útra kelne az Unió valamelyik országa felé (16). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Kívánatos lenne, hogy a bevándorlással kapcsolatos jövőbeli politikák megalkotásánál figyelembe vegyék ezeket a kísérleti intézkedéseket. Különösen hasznos lenne a nemzetközi intézmények közötti koordináció javítása, egyrészt annak érdekében, hogy a belépés e formáit ne alkalmi jelleggel kezeljék, másrészt elkerülendő a megkülönböztetést a humanitárius folyosókat igénybe vevő, a befogadás fázisát követően is széles körű védelmet élvező „kevés kiválasztott” és a mindebből kirekesztett tömegek között, akik embercsempészeknek és illegális módszereknek esnek áldozatul. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | A szociális vállalkozások szerepe meghatározó az általuk végzett, a társadalmi és munkaerőpiaci beilleszkedést elősegítő tevékenység miatt, amelynek során kiaknázzák a migránsokban rejlő képességeket, akik az esetek többségében azért döntenek származási országuk elhagyása mellett, hogy jobb életkörülményeket és munkalehetőségeket találjanak. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Számos esetben elismerték, hogy a migránsok fontos szerepet töltenek be az Unió szempontjából, és kívánatosnak tartották többek között kreativitásuk és innovációs képességük megerősítését. E cél elérése elősegíti a munkahelyek számának növekedését, ugyanakkor fokozza a termelő ágazatok nemzetközi jellegét, és kedvez annak, hogy – például kereskedelmi – kapcsolatok jöjjenek létre a migránsok származási országaival (17). Az európai gazdasági és társadalmi struktúra kapacitásának erősítése a migránsok integrálása szempontjából alapvető fontosságú a kkv-kra irányuló európai politikák hatékonyabbá tétele szempontjából is, különösen abban a tekintetben, hogy képesek-e túlélni az egyre inkább globalizált piacokon, amint azt az EGSZB ezzel kapcsolatos véleménye is hangsúlyozza (18). |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | A szociális vállalkozások számos esetben fontos szerepet játszottak a migránsok pozitív gazdasági és társadalmi szerepének elismertetésében, mivel magas színvonalú munkahelyeket teremtenek mind a munkaerő-igényes ágazatokban, mind a technológiai innováció és digitalizáció jellemezte területeken. Mindenképpen a legfontosabbak közé kell sorolni a személyes ápolást, valamint a szociális szolgáltatásokhoz, a gyermekgondozási szolgáltatásokhoz és általánosságban véve a segítségnyújtáshoz való hozzáférés biztosítását azon személyek számára, akik nem tudnak magukról gondoskodni és akiket a társadalmi kirekesztés veszélye fenyeget. Sok esetben ezekben az ágazatokban a legmagasabb a harmadik országból származó munkavállalók aránya. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Egyes ágazatokban azonban, mint amilyen az ápolás, a mezőgazdasági fizikai munka, az építőipar és a vendéglátás, számos példa van a szabálytalan foglalkoztatásra, éppen ezért fontos támogatni a szociális vállalkozásokat, amelyek bizonyították, hogy fontos szerepet tölthetnek be az integráció és a munkaszerződések szabályossá tétele terén, szerepet biztosítva a migráns személyeknek és garantálva a munkavállalói jogokat az említett ágazatokban, összhangban a vonatkozó uniós politikákkal, illetve küzdve az önfoglalkoztató státusszal való visszaélés ellen (19). |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Az otthoni ápolás körébe tartozó munkák esetében, amelyet nagyrészt nők végeznek közvetlenül a családoknál, gyakran alakul ki olyan helyzet, amely megakadályozza a szakmai fejlődést. Egy, a migráns nők vállalkozó kedvét meghatározó tényezőkkel kapcsolatos közelmúltbeli tanulmány kimutatta, hogy egyebek mellett a kompetenciák elismerésének hiánya ösztönöz önálló vállalkozásra (20). Ha megfelelő szakpolitikai támogatást kapnak, ezekben az ágazatokban a szociális vállalkozások jelentős szerepet játszhatnak a foglalkoztatás kifehérítése és a migránsok kibontakozási lehetőségeinek erősítése révén. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Számos szociális vállalkozás, amely a hátrányos helyzetű személyek munkaerőpiaci integrációjával foglalkozik, olyan ágazatokban működik, amelyek a körforgásos gazdaság részét képezik: szelektív hulladékgyűjtés és -kezelés, anyagok visszagyűjtése és újrahasználata, szociális mezőgazdaság, a nyilvános zöldterületek karbantartása. Ezek az ágazatok fontos foglalkoztatási területet képviselnek, és a vállalkozásoknak a munka világába való beilleszkedést elősegítő módszere különösen hatékonynak tűnik a migránsok munkaerőpiaci integrációját illetően is. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | A migránsok foglalkoztatása sok esetben lehetővé teszi a társadalmi kirekesztés és a kulturális elszegényedés folyamatainak visszafordítását az Unióban, azáltal, hogy olyan hagyományos mesterségeket és kézműves tevékenységeket éleszt újjá, amelyek a generációváltás miatt nehézségekkel küzdöttek (21). Tulajdonképpen a migráns polgárok sok kézműves és kisvállalkozást indítanak. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | A migránsok befogadásához kapcsolódó projektek keretében számos, a szociális gazdaság körébe tartozó szervezet megállapodást kötött a központi intézményekkel és a helyi közigazgatással annak érdekében, hogy felül tudjanak kerekedni a rendszerben rejlő nehézségeken, és elősegítsék az újonnan érkezők elosztását a területen, ehhez pedig bevezették a „szétszórt befogadás” koncepcióját azzal a céllal, hogy megkönnyítsék a helyi közösségek számára a méltányos felelősségvállalási mechanizmusok elfogadását (22). |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | E projektek során a migránsok beilleszkedési folyamatainak előmozdítása kapott elsőbbséget, aminek jegyében nyelvtanfolyamokat, kompetenciafelméréseket és szakmai képzéseket tartottak. Ezáltal támogatni lehet a korábbi tanulmányok vagy szakmai tapasztalatok elismertetési mechanizmusait, amelyek révén javíthatók az újonnan érkezettek elhelyezkedési lehetőségei. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | A „szétszórt befogadással” kapcsolatos programok némelyike hozzájárul a peremvidékek, mindenekelőtt a hegyi területek újbóli benépesítéséhez, ahol a migránsok jelenléte hozzájárul a gazdasági tevékenységek és a szolgáltatások fennmaradásához (kezdve az iskoláktól), csökkentve e területek elnéptelenedésének kockázatát. Mindenesetre e beavatkozások akkor lehetnek sikeresek, ha foglalkoztatáspolitikai és a lakhatással kapcsolatos intézkedések kísérik őket. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | A szociális vállalkozások e körülmények között hálózatot alkothatnak a hagyományos vállalkozói világgal, lehetővé téve a migránsok számára, hogy megfelelően kialakított képzések és gyakornoki munkák révén beilleszkedjenek a munka világába (23). |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | Ennek kapcsán egyértelműen a szövetkezeti vállalkozások által kialakított modell keltette fel a leginkább a kutatók érdeklődését, akik mélyrehatóan vizsgálták, hogy a szövetkezetek milyen szerepet játszanak a migránsokkal kapcsolatban. Ezekben a szociális vállalkozásokban a részvétel dimenziójának a biztonság és a védelem szempontjából van jelentősége, amikor strukturálódik a gazdasági tevékenység, mivel ez az informális gazdaságból és a be nem jelentett munkából való kiemelkedést jelenti. |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | Egy, a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet által végzett konkrét elemzés azonosította azokat a területeket, amelyeken a szövetkezetek tevékenysége pozitívan hat a migránsok és a menekültek beilleszkedésére: ezek a munkaerőpiaci integráció; az ápolás és segítségnyújtás; az oktatás és képzés; támogatás a mindennapi élethez és az önállósághoz; piacra jutás; finanszírozáshoz jutás; jogi segítségnyújtás és tanácsadás; valamint az alapvető szükségletekkel kapcsolatos segítségnyújtás (24). |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | Az EGSZB által először 2016-ban, majd 2017-ben megszervezett „Szociális vállalkozások európai napja” során az egyes esettanulmányok kiemelték a migrációra fordított figyelmet (25), külön hangsúlyozva a folyamatos szakképzésre és a munkaerőpiaci integrációra irányuló intézkedéseket, különösen a migráns nőkkel kapcsolatosan. |
| --- | --- |

4.21.

| 4.22. | Az Európai Bizottság is elismerte a szociális vállalkozásoknak a migrációval járó kihívások kezelésében játszott szerepét, amikor a 2016. évi szociális innovációs versenypályázatot a menekültek befogadásával és integrációjával kapcsolatos ötleteknek szentelte (26). Az EGSZB reméli, hogy az Európai Bizottság továbbra is folyamatosan figyelmet fog fordítani a migrációval kapcsolatos kezdeményezésekre, és kiemelten kezeli ezeket az uniós politikák kialakítása során. |
| --- | --- |

4.22.

| 4.23. | A munkaerőpiaci integráció, az oktatás és képzés, valamint a segítségnyújtás terén játszott fontos szerepük mellett számos szociális vállalkozás olyan projektek területén is aktív, amelyek célja, hogy elérhetővé tegyék a lakáshoz jutást számos migráns, különösen a menekültek és a menedékkérők számára. A szociális vállalkozások ezen ingatlankezelési modellje egyes országokban gazdasági szempontból jelentős méretet ért el, például Olaszországban, ahol több ezer ingatlant bocsátottak az integrációs projektek rendelkezésére, amelyek gyakran egyúttal a peremkerületek vagy -övezetek rehabilitációját is szolgálják. |
| --- | --- |

4.23.

| 4.24. | Végezetül a szociális vállalkozások és általában a civil társadalom meghatározó szerepet töltenek be a segítségnyújtáshoz és az egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférés tekintetében, jelentősen csökkentve az ellátáshoz való hozzáférés nehézségeit. Az EGSZB arra kéri a tagállamokat, hogy státuszukhoz kapcsolódó hátrányos megkülönböztetés nélkül minden migráns számára biztosítsanak teljeskörű hozzáférést az egészségügyi és szociális szolgáltatásokhoz. |
| --- | --- |

4.24.

5.   Az EGSZB „Szociális vállalkozások” állandó tanulmányozócsoportjának további észrevételei

| 5.1. | A szociális vállalkozások kifejezett hajlandóságot és érzékenységet tanúsítanak az iránt, hogy az ápolással, a kulturális és környezeti javak kezelésével kapcsolatos ágazatokban, valamint a megosztásalapú gazdaságban és a körforgásos gazdaságban tevékenykedjenek. Ezek a vállalkozások értékes szövetségesek lehetnek az európai fejlődési modell „ökológiai átmenetet” szolgáló politikáinak támogatásában, amellett, hogy ezek a tevékenységi területek az új munkahelyek teremtésének fontos bázisát jelentik. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | A szociális vállalkozások támogatják és ösztönzik az emberek vállalkozó kedvét, és segítik őket abban, hogy gazdasági tevékenységbe fogjanak, függetlenül attól, hogy rendelkezésükre áll-e a tevékenység megkezdéséhez szükséges kezdőtőke. Különösen igaz ez a szövetkezeti típusú vállalkozásokra, ezért hasznos és fontos lenne, hogy az Európai Unió által a fejlődő országokban megvalósított fejlesztési együttműködési programokban helyet kapjanak a szociális vállalkozások népszerűsítésére irányuló programok is. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Azoknak a bizonyítékoknak a fényében, amelyek alátámasztják, hogy a szociális vállalkozások hatékonyan segítik elő a migránsok foglalkoztatási és társadalmi integrációját, a tagállamokat fel kellene hívni arra, hogy vezessenek be foglalkoztatással kapcsolatos ösztönzőket, amelyekhez a munkaerőpiaci integrációban részt vállaló szociális vállalkozások férhetnek hozzá. Ezek az ösztönzők a nemzetközi védelemre való jogosultság elismerését követően két évig lehetnének érvényesek. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Figyelembe kell venni, hogy a következő években bizonyosan növekedni fog azoknak a migránsoknak a száma, akik az éghajlatváltozás következményeként fokozódó elsivatagosodás, éhínségek és környezeti katasztrófák miatt hagyják el otthonukat. Ez a jelenség arra kényszerít minket, hogy felülvizsgáljuk a menekült, a menedékkérő és a gazdasági menekült közötti mesterséges és diszkriminatív különbségtételt, legalább azokban az esetekben, amelyekben a migránsok éhínség és környezeti katasztrófák elől menekülnek. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Ezért folytatnunk kell a fenntartható fejlődés és az ökológiai átmenet előmozdítását célzó intézkedéseket, amelyek a gazdaság számára szintén pozitív következményekkel járhatnak, növelve a szociális gazdasági vállalkozások által a növekedés, a befogadás és a jólét előmozdításában betöltött szerepet, amint azt az EGSZB legutóbbi véleményei is hangsúlyozzák (27). |
| --- | --- |

5.5.

Kelt Brüsszelben, 2018. május 23-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  A szociális vállalkozások szerepéről lásd még: HL C 117 2000.4.26., 52. o.

1

(2)  Az EGSZB hozzájárulása az Európai Bizottság 2018. évi munkaprogramjához, különös tekintettel annak 2.4.6. és azt követő pontjaira.

2

Az EGSZB hozzájárulása az Európai Bizottság 2018. évi munkaprogramjához

(3)  „Eredményjelentés az európai migrációs stratégiáról”.

3

(4)  HL C 318., 2009.12.23., 22. o.

4

(5)  Sok esetben ezeket a tevékenységeket a családon belül szinte kizárólag a nők végzik, megakadályozva ezzel a nők munkaerőpiachoz való hozzáférését.

5

(6)  HL C 24., 2012.1.28., 1. o.

6

(7)  https://documents-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/N17/002/18/PDF/N1700218.pdf?OpenElement.

7

(8)  Eurostat-adatok – In: „Rapporto sulla protezione internazionale” (Jelentés a nemzetközi védelemről), megjelent az ANCI, a Caritas Italiana, a Cittalia, a Fondazione Migrantes és a SPRAR központi hivatala gondozásában, az ENSZ Menekültügyi Főbiztosságával együttműködésben. Lásd továbbá: http://ec.europa.eu/eurostat/web/asylum-and-managed-migration/data/main-tables.

8

(9)  https://www.eesc.europa.eu/hu/policies/policy-areas/migration-and-asylum/opinions.

9

(10)  Lásd a 2. lábjegyzetet.

10

(11)  Az ENSZ-főtitkár migrációért felelős különleges képviselőjének jelentése,2017. február 3.

11

Az ENSZ-főtitkár migrációért felelős különleges képviselőjének jelentése,

(12)  http://www.consilium.europa.eu/hu/press/press-releases/2017/11/18/2018-eu-budget-agreement-reached/.

12

(13)  Az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága: Framework for durable solutions for refugees and persons of concern (Tartós megoldások keretrendszere menekültek és érintett személyek számára), 2003. május, Genf.

13

Framework for durable solutions for refugees and persons of concern

(14)  HL C 129., 2018.4.11., 11. o.

14

(15)  HL C 75., 2017.3.10., 75. o.

15

(16)  http://www.santegidio.org/pageID/11676/Corridoi-umanitari.html.

16

(17)  HL C 351., 2012.11.15., 16. o.

17

(18)  HL C 345., 2017.10.13., 15. o.

18

(19)  Javaslat európai parlamenti és tanácsi határozatra a be nem jelentett munkavégzés megakadályozására, valamint az ilyen típusú munkavégzéstől való elrettentésre irányuló együttműködés erősítését célzó európai platform létrehozásáról, COM(2014) 221 finalCOM(2014) 221 final; HL C 161., 2013.6.6., 14. o.
  HL C 125., 2017.4.21., 1. o.

19

(20)  Corsi, M., De Angelis, M., Frigeri, D., working paper, The determinants of entrepreneurship for migrants in Italy. Do Italian migrants become entrepreneurs by „opportunity” or through „necessity”? (Az olaszországi migránsok vállalkozó kedvét meghatározó tényezők. Az olaszországi migránsok „lehetőséget megragadva” vagy „szükségből” válnak vállalkozóvá?) Lásd még az ILO Cooperatives and the world of work sorozat 2., „Cooperating out of isolation: domestic workers’ cooperatives” (Együttműködés az elszigeteltségből: háztartási alkalmazottak szövetkezetei) című kiadványát.

20

working paper, The determinants of entrepreneurship for migrants in Italy. Do Italian migrants become entrepreneurs by „opportunity” or through „necessity”? (Az olaszországi migránsok vállalkozó kedvét meghatározó tényezők. Az olaszországi migránsok „lehetőséget megragadva” vagy „szükségből” válnak vállalkozóvá?)

Cooperatives and the world of work

„Cooperating out of isolation: domestic workers’ cooperatives”

(21)  HL C 351., 2012.11.15., 16. o.

21

(22)  http://www.interno.gov.it/it/notizie/carta-buona-accoglienza-nuovo-modello-integrazione.

22

(23)  Belső fejlesztésű anyag, Consorzio „Veneto Insieme”. További információk: http://venetoinsieme.it/.

23

(24)  Szakirodalmi áttekintés: „Cooperatives and Refugees” (Szövetkezetek és menekültek), ILO 2016 (még nem tették közzé).

24

(25)  Különösen az Okus Doma projekt a 2016. évi kiadásban és a Solidarity Salt projekt 2017-ben (lásd még: https://www.eesc.europa.eu/en/agenda/our-events/events/2nd-european-day-social-economy-enterprises).

25

(26)  http://ec.europa.eu/growth/content/4-social-innovators-win-%E2%82%AC200000-2016-european-social-innovation-competition-0_en Lásd még: http://eusic-2016.challenges.org/how-is-europe-supporting-the-integration-of-refugees-and-migrants/.

26

(27)  „Az éghajlat-politikai fellépések fellendítése nem állami szereplőkkel” című vélemény (HL C 227., 2018.6.28., 35. o.), valamint az „Új fenntartható gazdasági modellek” című vélemény (HL C 81., 2018.3.2, 57. o.).

27

---

| 10.8.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 283/9 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 283/9

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Egy EU–Mercosur társulási megállapodás felé

(saját kezdeményezésű vélemény)

(2018/C 283/02)

| Előadó: | Josep PUXEU ROCAMORA |
| --- | --- |
| Társelőadó: | Mário SOARES |

Előadó:

Josep PUXEU ROCAMORA

Társelőadó:

Mário SOARES

| Közgyűlési határozat: | 2018.2.15. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az eljárási szabályzat 29. cikkének (2) bekezdése |
| | saját kezdeményezésű vélemény |
| | |
| Illetékes szekció | „Külkapcsolatok” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2018.4.26. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2018.5.23. |
| Plenáris ülés száma: | 535. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 185/3/7 |

Közgyűlési határozat:

2018.2.15.

Jogalap:

az eljárási szabályzat 29. cikkének (2) bekezdése

saját kezdeményezésű vélemény

Illetékes szekció

„Külkapcsolatok” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2018.4.26.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2018.5.23.

Plenáris ülés száma:

535.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

185/3/7

1.   Következtetés és ajánlások

| 1.1. | Az EGSZB úgy véli, hogy a Mercosur és az Unió közötti megfelelő társulási megállapodásra vonatkozó – már eddig is túlságosan elhúzódó – tárgyalások lezárása hasznos lenne mindkét fél, de elsősorban az Unió számára, mivel a társulási megállapodás aláírásával különösen közép- és hosszú távon fontos előnyökre tennének szert. Az EU például egy közel 300 millió lakosból álló piachoz férhetne hozzá, a Mercosur tagjai pedig diverzifikálhatnák gazdaságaikat és növelhetnék exportjaik értékét, valamint hozzáférhetnének egy 500 millió lakosból álló piachoz. A társulási megállapodásnak egy részvételen alapuló és átlátható párbeszéd eredményeként kell létrejönnie. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | A jelenlegi nemzetközi helyzet, a kereskedelmi protekcionizmus fokozódása és új vámakadályok bevezetése, továbbá a többoldalú tárgyalásokkal szemben a kétoldalú tárgyalások előnyben részesítése, valamint az, hogy a polgárok egyre kevésbé hisznek egy mindenki számára előnyös globalizációban, ösztönözheti a megállapodás megkötését, amelyet mindkét kontinens kiemelt személyiségei szorgalmaznak. A brexit fontos szempont, amelyet a tárgyalások során figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Az EGSZB üdvözli az Unió és Latin-Amerika közötti kapcsolatok új keretéről szóló európai parlamenti jelentést, valamint az EKSZ részéről egy olyan közlemény megszövegezését, amely a globális külpolitikai stratégiája részeként felülvizsgálja a Latin-Amerikával fennálló stratégiai kapcsolatokat. Ezek a kezdeményezések, melyek kiemelik az Unió Latin-Amerikával kapcsolatos stratégiai érdekeltségét és bizonyítják, hogy a két régió kapcsolatai nem korlátozódhatnak a kereskedelemre, időben egybeesnek a civil társadalom (1), a tudományos központok és a kutatóintézetek (2) által is ösztönzött más kezdeményezésekkel. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Az EGSZB úgy véli, hogy egy ilyen jellegű megállapodás csupán akkor jöhet létre, ha kiegyensúlyozott, közép- és hosszú távon mindkét félnek kedvez, és egyetlen (mezőgazdasági vagy ipari) ágazatot, régiót vagy országot sem áldoz fel. A társulási megállapodás semmiképp sem alapulhat rossz tárgyaláson. Figyelembe véve az együttműködésre és a politikai párbeszédre (azaz a társulási megállapodás három alappillére közül kettőre) vonatkozó részt, az EGSZB arra kéri a tárgyaló feleket, hogy tegyenek tanúbizonyságot a társulási megállapodás létrejöttéhez szükséges politikai akaratról, és tegyenek meg mindent a jelenleg a társulási megállapodás kereskedelmi vonatkozásaival kapcsolatban fennálló nézeteltérések megoldására, elismerve a tárgyalások során érintett egyes ágazatok érzékeny szempontjait. Ehhez az alábbiak szükségesek: az egyenlőtlenségek elismerése, a közösen elfogadott pontok nyomon követése, kísérő- és kiegyensúlyozó intézkedések, kivételek megállapítása, fejlesztési tervek a leginkább érintett ágazatok támogatására, a beruházások ösztönzése, innovációs politikák, továbbá kiegyensúlyozó, átmeneti és felülvizsgálati záradékok. A kísérőintézkedéseknek ezenkívül valamennyi uniós politikára vonatkozniuk kell. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Az EGSZB szerint az Atlanti-óceán mindkét partján végbemenő, mindenre kiterjedő digitális átalakulás jelentős mértékben hozzájárulhat ahhoz, hogy jobban kiaknázzuk az Unió és a Mercosur közötti társulási megállapodást. Az esetlegesen kedvezően érintett ágazatok közül az Unió és a Mercosur közötti, jelenleg igen gyenge globális értékláncok megerősítését érdemes figyelembe venni. A társulási megállapodás minden infrastruktúraépítéssel kapcsolatos kérdés szempontjából releváns lehet, különösen ami az összekapcsoltságot, a megújuló energiák fejlesztését és még inkább a távközlési ágazatot illeti az 5G rendszer uniós és latin-amerikai bevezetésével kapcsolatban. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Az EGSZB mindenesetre arra kéri a tárgyaló feleket és különösen az Uniót, hogy vegyék figyelembe, hogy milyen számottevő és mindkét felet érintő politikai és gazdasági következményei lennének annak, illetve milyen lehetőséget mulasztanának el azzal, ha nem sikerül megállapodást elérni, ha vagy egyenlőtlen megállapodás születik. Nyilvánvaló, hogy a megállapodás elmaradásának következményeit nemcsak a Mercosur-országok szempontjából kell értékelni, hanem figyelembe kell venni egész Latin-Amerikát és különösen a Csendes-óceáni Szövetség (3) országait, amely szövetség a latin-amerikai regionális integrációs folyamat során az európai érdeklődés homlokterébe került. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Az EGSZB döntő fontosságúnak látja, hogy a társulási megállapodás ambiciózus legyen, és foglalkozzon az EU–Mercosur kapcsolatok minden vonatkozásával. A közelmúltban Kanadával és Japánnal aláírt szabadkereskedelmi megállapodásokat is figyelembe kell venni. Ebben az értelemben nagy jelentőséggel bír a vállalkozások előtt álló valódi akadályoknak a szabályozás harmonizálása és a nem kereskedelmi jellegű korlátozásokra való hatásgyakorlás révén történő kezelése. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | A társulási megállapodásnak olyan szociális, munkaügyi és környezeti vetülettel kellene bírnia, amely annak egészén átível. E vetületnek biztosítania kell, hogy a gazdasági kapcsolatok összhangban álljanak a megállapodás szociális és környezeti célkitűzéseivel, a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos szabályok és garanciák sérelme nélkül (4). Emellett az élelmiszer-biztonság jelentőségét is hangsúlyoznia kell. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Az EGSZB úgy véli, hogy minden társulási megállapodásban ki kell emelni és védeni kell a növényegészségügyi előírásokat, hogy a tisztességes kereskedelem kapcsán garantálni lehessen a fogyasztók és a termelők védelmét. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Az EGSZB úgy véli, hogy a társulási megállapodásnak aktívan elő kell mozdítania a szociális párbeszédet, valamint az ILO alapvető egyezményeinek végrehajtását, különös tekintettel a tisztességes munkára vonatkozó egyezményekre, illetve a munka világára vonatkozó alapelvekről és jogokról szóló 1998. évi nyilatkozatra. Ebben a tekintetben az EGSZB egy megerősített szociális-munkaügyi fejezet beillesztését kéri, amely a munka világában tapasztalható problémákkal foglalkozna, és elősegítené a vállalkozók és a munkavállalók közötti párbeszédet, ami pedig hozzájárulna a fokozott társadalmi kohézióhoz. E fejezetben el kell ismerni a felek által már elfogadott munkajogi okmányokat, azaz az Unió Alapjogi Chartáját és a Mercosur szociális és munkajogi nyilatkozatát. Ily módon a társulási megállapodás biztosítani fogja, hogy az alapvető munkaügyi elvek és jogok megsértését ne lehessen legitim komparatív előny szerzésére felhasználni sem a felek között, sem pedig a nemzetközi kereskedelemben. Ezért a megállapodásnak tartalmaznia kell az említettek teljesülését garantáló mechanizmusokat. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Az EGSZB fontosnak tartja, hogy a Mercosur Gazdasági és Szociális Konzultatív Fórumát (FCES) és magát az EGSZB-t – a két régió civil társadalmát képviselő szervekként – vonják be a tárgyalásokba, a társulási megállapodás hatásvizsgálataiba és az azokból eredő javaslatok megfogalmazásába (az EGSZB véleménye szerint mindenképpen szükség van az esetleges társulási megállapodás hatásának előzetes elemzésére és arra, hogy mechanizmusokat alakítsanak ki a megállapodásban szereplő kérdések teljesítésének és alakulásának utólagos vizsgálatára), továbbá a megállapodás egy, a szociális, munkaügyi és környezeti vonatkozásokra összpontosító fejezetének a kidolgozásába. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Kéri továbbá egy, az EGSZB és a FCES alkotta civil társadalmi nyomonkövetési vegyes bizottság felállítását, melynek:






  — | konzultatív jellegűnek kell lennie, |
| --- | --- | --- |

1.12.

—

konzultatív jellegűnek kell lennie,

| — | a két intézményben képviselt három ágazat érdekeinek figyelembevételével egyenlő arányú és kiegyensúlyozott összetétellel kell rendelkeznie, |
| --- | --- |

—

a két intézményben képviselt három ágazat érdekeinek figyelembevételével egyenlő arányú és kiegyensúlyozott összetétellel kell rendelkeznie,

| — | a társulási megállapodás valamennyi területével (beleértve például a kereskedelemről és fenntartható fejlődésről szóló fejezetet) kapcsolatban véleményt kell tudnia nyilvánítani, |
| --- | --- |

—

a társulási megállapodás valamennyi területével (beleértve például a kereskedelemről és fenntartható fejlődésről szóló fejezetet) kapcsolatban véleményt kell tudnia nyilvánítani,

| — | emellett el kell ismerni, hogy közvetlen párbeszédet folytathat a társulási megállapodás többi közös testületével, és |
| --- | --- |

—

emellett el kell ismerni, hogy közvetlen párbeszédet folytathat a társulási megállapodás többi közös testületével, és

| — | megkereséseket fogadhat az említett szervektől, és saját kezdeményezésére is nyilváníthat véleményt, maga dolgozhatja ki saját belső szabályzatát, és az illetékes politikai hatóságoktól a feladatai ellátásához szükséges finanszírozásban részesülhet. |
| --- | --- |

—

megkereséseket fogadhat az említett szervektől, és saját kezdeményezésére is nyilváníthat véleményt, maga dolgozhatja ki saját belső szabályzatát, és az illetékes politikai hatóságoktól a feladatai ellátásához szükséges finanszírozásban részesülhet.

| 1.13. | AZ EGSZB szerint szükségtelen és nem hatékony, hogy a civil társadalom duplán is képviselve van: egyrészt a társulási megállapodás általános keretében, másrészt pedig a kereskedelmi és fenntartható fejlődési fejezetben. Ezzel kapcsolatban az EGSZB úgy véli, hogy a társulási megállapodás olyan átfogó keretet jelent, amely a két fél összes tagállamát érinti. Az EGSZB sürgeti a tárgyaló feleket, hogy tanuljanak a más társulási megállapodásokból (5) származó tapasztalatokból, ahol az egyes felek civil társadalmai részére létrehoztak ugyan belső tanácsadó csoportokat, de a megállapodások nem ismerték el ezek együttműködési lehetőségét. E modell korlátai ma már nyilvánvalóak, és azt bizonyítják, hogy nincs értelme a Mercosur összes országában belső tanácsadó csoportot létrehozni, mellyel a civil társadalom közvetve vehetne részt a társulási megállapodásban. Különösen akkor, ha mindkét fél rendelkezik független, kiegyensúlyozott, reprezentatív konzultatív intézményekkel, amelyek a társulási megállapodás keretében teljesíteni tudják megbízatásukat. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Bevezetés

| 2.1. | A Mercosur területe 12 800 000 km2; lakossága 293 millió fő, népsűrűsége 22,9 fő/km2. A Mercosur a világ hatodik legnagyobb gazdasága, kétbillió dollárnyi GDP-vel. Két teljes jogú tagja van a G-20-ban: Argentína és Brazília. A G-20 2018-as argentin elnöksége is a térség egyre növekvő jelentőségét bizonyítja. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | A régióközi keretmegállapodás 1995. decemberi aláírását követően az Unió és a Mercosur megkezdte a társulási megállapodásra irányuló tárgyalásokat. A felek közötti nehézségek (azaz a mezőgazdasági termelési modellekkel és azok piacra gyakorolt hatásaival kapcsolatos nézeteltérések miatt, illetve amiatt, hogy az EU-ban és a Mercosurban is úgy érzik, hogy protekcionizmus érvényesül az iparban és a szolgáltatási ágazatban) 2004-ben – lényegében a dohai fordulóval kapcsolatos egyes elvárások következtében – megszakadtak a tárgyalások. A Latin-Amerika, a Karib-térség és az Európai Unió közötti, 2010-es csúcstalálkozón a tárgyalások újraindításáról döntöttek. Biztatóak voltak a megállapodásnak az az év vége előtti sikeres megkötésével kapcsolatos kilátások, de a Mercosur-kormányok részéről a regionális integráció és az Unióval fennálló viszony tekintetében tanúsított, lényegében politikai elfogultság miatt a tárgyalások ismételten leálltak, bár a brazil kormány álláspontjának változása miatt 2013-ban újraindulhattak. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Tekintettel arra, hogy az Atlanti-óceán mindkét partján egyre több veszély fenyegeti a képviseleti demokráciákat és a szabadságjogok maradéktalan érvényesülését, az EGSZB leszögezi, hogy az EU–Mercosur társulási megállapodásnak határozottan ösztönöznie kellene a nemzeti és nemzetközi demokratikus értékeket, elveket és politikai kereteket. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Mivel az Egyesült Királyság és az EU közötti tárgyalásoknak a társulási megállapodásra gyakorolt potenciális hatása teljesen bizonytalan, az EGSZB szerint ezeket a kérdéseket rugalmasan kellene kezelni, mindig a legvalószínűbb következményeket véve figyelembe (6). |
| --- | --- |

2.4.

3.   Az EU–Mercosur társulási megállapodás stratégiai elemei

| 3.1. | A Mercosurral kötendő társulási megállapodás aláírásának a Latin-Amerikával kapcsolatos európai külpolitika kontextusába kell illeszkednie, amely a Föld egyéb régióival fennálló kapcsolatoktól jelentősen eltérő, biregionális kapcsolat különleges jellegére alapul. Bár komoly nehézségek is adódnak (a régió széttagoltsága), a Latin-Amerikához fűződő kapcsolatok megerősítése ugyanannyira kedvez az Uniónak, mint amennyire az Unióhoz fűződő kapcsolatok megerősítése Latin-Amerikának. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Fontos, hogy meglegyen a határozott politikai akarat arra, hogy a társulási megállapodást ne csupán szabadkereskedelmi megállapodásként fogalmazzák meg és mozdítsák elő, hanem globális stratégiai megállapodásként, amely mindkét fél gazdasági és társadalmi szereplői számára hosszú távú előnyöket igyekszik nyújtani a fejlesztés, a biztonság, a migrációs folyamatok és a környezetvédelmi kihívások terén. Igénybe kell venni továbbá minden létező mechanizmust a két régió közötti aszimmetriák felmérésére, a kereskedelemliberalizáció egyes ágazatokban gyakorolt kedvezőtlen hatásainak csökkentésére, a Mercosur integrációjában mutatkozó szakadék áthidalására, valamint a társadalmi részvételnek és az átláthatóságnak a két régió közötti viszony kulcselemeiként történő megerősítésére. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | A társulási megállapodás nagy lehetőség arra, hogy közelebb jussunk a közös érdekeket szolgáló globális stratégiai célok megvalósításához. Lehetővé tenné a nemzetközi politikai és gazdasági jelenlétet egy olyan helyzetben, amikor a gazdaság és a politika áthelyeződik az atlanti térségből a csendes-óceáni térség felé. A Latin-Amerikai Integrációs Társuláson (ALADI) túl a Mercosur nem kötött szabadkereskedelmi megállapodásokat sem az Egyesült Államokkal, sem pedig az ázsiai nagyhatalmakkal. Többek között ebben különbözik a Csendes-óceáni Szövetségtől. Latin-Amerikán kívül a Mercosur különféle megállapodásokat kötött Dél-Afrikával, Indiával, Pakisztánnal, Törökországgal és Marokkóval, valamint szabadkereskedelmi megállapodást írt alá Egyiptommal, a Palesztin Hatósággal és Izraellel. A maga részéről az Unió több mint 50 kereskedelmi megállapodást kötött a világ különböző országaival. A latin-amerikai és a Karib-térségben Mexikóval, Chilével, Közép-Amerikával, Peruval, Kolumbiával, Ecuadorral és a Cariforummal kötött megállapodást. Összességében az Unió és a Mercosur közötti társulási megállapodás olyan, két térségből álló tömböt hozna létre, amely nagy súllyal rendelkezne az új globális színtéren. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | A ma már világszinten jelentkező protekcionista hozzáállás jelentős hatással van a nemzetközi gazdaságra. A Mercosur és az Unió közötti társulási megállapodás megerősíthetné az atlanti térséget, és azt az üzenetet hordozhatná, hogy van alternatíva a kereskedelmi kapcsolatokra és a nemzetek és régiók boldogulásának előmozdítására. Ezek az új generációs szabadkereskedelmi megállapodások, melyek figyelembe veszik a munkahelyük, jövedelmük és biztonságuk elvesztésére érzékeny polgárok aggodalmait, a legjobb választ jelentik mind az erősödő protekcionizmusra, mind pedig annak kockázatára, hogy a kereskedelmi politika nem nyújt védelmet a polgárok számára. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Bár a Mercosur nem írt alá szerződést Kínával, a kínai jelenlét az elmúlt években jelentősen megnövekedett a régióban. A kínai jelenlét Argentínában és Brazíliában különösen erős, ahogyan azt nem csupán a kereskedelem, hanem a közvetlen külföldi befektetések és az infrastruktúra-fejlesztésre szánt pénzügyi támogatás növekedése is mutatja. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | A társulási megállapodás megkötésével az Unió a Mercosurban stratégiai szövetségest nyerhet ahhoz az európai célhoz, hogy világméretekben előmozdítsa a környezet védelmét. A környezet ügye ma azok között a kérdések között van, amelyek a leginkább aggasztják a tagállamokat, a polgárokat és a multilaterális rendszert. Az Unió a környezetbarát politikák és technológiák egyik úttörője. A Mercosur-államok egyik fő erőssége a természeti erőforrásokban rejlik, ugyanakkor a térség az éghajlatváltozás által leginkább veszélyeztetett régiók egyike. Ennek keretében kiemelt figyelmet kell fordítani az intenzív, nem fenntartható mezőgazdasági gyakorlatok felülvizsgálatára és középtávú megszüntetésére. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Ahhoz, hogy ez utóbbi cél megkaphassa a szükséges támogatást, a társulási megállapodás szövegében nagy hangsúlyt kell kapnia az „energia, környezetvédelem, éghajlatváltozás, tudomány, technológia és innováció” kérdésének. Ezeket a témákat kiemelten kell kezelni a fejlesztési együttműködésre vonatkozó részben. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.4. | Hasonlóképpen fontos figyelembe venni a régió egyéb országaival fennálló szövetségekből levont tanulságokat. Mindez lehetővé teszi egy olyan szilárd alap és megfelelő környezet megteremtését, amelynek köszönhetően az európai és helyi beruházások a bőség, a munkahelyek és a jólét megteremtését szolgálva, fenntartható módon teljesíthetik ki a bennük rejlő potenciált. |
| --- | --- |

3.4.

4.   A tárgyalások kényes szempontjai

| 4.1. | Az Unió és a Mercosur közötti társulási megállapodás előnyei ellenére nem hunyhatunk szemet a tárgyalás nehézségei felett, amelyek a következő öt pontban foglalhatók össze: i) a tárgyalási menetrendnek a megállapodás kereskedelmi, ipari és szolgáltatási elemeiből eredő bonyolultsága; ii) a két fél közti esetleges egyenlőtlenségek a mezőgazdaság területén, iii) a Mercosur integrációjának a szabad kereskedelmet korlátozó strukturális gyengeségei; iv) a társulási megállapodás szociális és környezeti dimenziója; továbbá v) a felek megállapodáskötésre irányuló, eltérő mértékű politikai elkötelezettsége és arra való hajlandósága, hogy a megállapodás elérése érdekében annak keretein belül vagy kívül a kompenzációs mechanizmusok valamennyi lehetséges alkalmazását megvitassák. Ezeket a kérdéseket nem kimerítően, és a jelenleg hozzáférhető dokumentáció alapján elemezzük ebben a dokumentumban. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Ami a kereskedelmi vonatkozásokat illeti, az elhúzódó tárgyalások során sikerült azonosítani a nehézségeket. Európai szempontból e nehézségek a Mercosur agrár-élelmiszeripari ágazatára összpontosulnak. Főként a cukorgyártás, a marha-, csirke- és sertéstenyésztés, valamint a zöldség- és gyümölcstermesztés területén tartanak káros hatástól. Tartanak továbbá a következőktől: protekcionizmus az ipari termékek (gépjárművek és vegyipari termékek, mint például az etanol) és egyes feldolgozott mezőgazdasági termékek (többek között a bor) kapcsán; az eredetmegjelölés védelmére vonatkozó szabályok be nem tartásának kockázata; az élelmiszer-biztonsági és környezetvédelmi előírások viszonylag csekély mértékű érvényesítése; a közbeszerzések átláthatóságának hiánya. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Az Unió számára létfontosságú a fogyasztók és a termelés érdekében elfogadott termelési előírások megőrzése. Az élelmiszer-biztonság, a környezetvédelem és az állatjólét (ezen belül a takarmányozási technológiák) szempontjait egyértelműen kölcsönösséggel kell kezelni. A növény- és állategészségügyi termékek használatának, valamint az idevonatkozó szabályok betartásának egyértelműen meg kell jelennie a társulási megállapodásban. Ezenkívül hatékony és összehasonlítható ellenőrző rendszereket kell bevezetni a termelési eljárások során, az állati termékek esetében pedig a szállításra és vágásra vonatkozóan, a felek közötti kereskedelem egészében. Ebben az értelemben az oltalom alatt álló földrajzi jelzésekre vonatozó fejezet létfontosságú az évek alatt létrehozott közös európai örökség védelme, valamint a plágium és a csalás elleni küzdelem szempontjából. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | A kvóták által érintett termékekre, azaz a cukorra, az etanolra és a marhahúsra állandó és egységes nyomonkövetési rendszer kell, hogy vonatkozzon, jelentős eltérés esetén pedig kompenzációs intézkedéseket kell bevezetni, hogy elkerülhető legyen a helyi termelés megszűnése. Ami a zöldséget és gyümölcsöt illeti, ha lemondunk a belépésiár-mechanizmus nyújtotta védelemről, egy piacműködési megfigyelőközpontot kell létrehozni a két fél termelési érdekeinek védelme céljából; érdemes munkacsoportok útján megosztani az előrejelzéseket és a piactorzító hatású eseményekre vonatkozó információkat. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.2. | A Mercosur szemszögéből a mezőgazdaság témája a legfontosabb. Európa aggályait mérsékelni lehetne, ha mind az európai termékeknek, mind pedig a Mercosur-országokból importáltaknak azonos környezetvédelmi, élelmiszer-biztonsági, állatjóléti stb. normáknak kellene megfelelniük. A társulási megállapodás nem fokozhatja egyik fél élelmiszer-függőségét sem, és biztosítania kell a kevéssé fenntartható mezőgazdasági modellek elkerüléséhez szükséges eszközöket, folyamatosan szem előtt tartva a fogyasztók érdekeit. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | A kevésbé korlátozott ipari termékeket illetően a megegyezés valószínűbbnek tűnik, mint ahogy az például az Unió Dél-Koreával kötött gépjárműipari megállapodása esetében történt. Végezetül egyéb olyan témákban, mint a szellemi tulajdonjogoké, amely különösen érzékeny kérdés egyes Mercosur-országok – így például Brazília – esetében, a WTO-megállapodás rendelkezései alapján felülvizsgálati vagy átmeneti záradékokat lehetne bevezetni. Ennek kapcsán az EGSZB úgy véli, hogy – egyéb kezdeményezések mellett – programot lehetne kidolgozni a szellemi tulajdonjogok kapcsán a technológiaátadás ösztönzésére, valamint egy, az Unió és a Mercosur közötti életképes szabadalmi rendszer kialakítására, amelyet Latin-Amerika egészére ki lehetne terjeszteni. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | A Mercosur strukturális gyengeségei megnehezíthetik a társulási megállapodás létrejöttét. Kiemelendők azok a korlátok, amelyek hiányos rendszerösszekötő-infrastruktúrából és a regionális értékláncok mérsékelt integrációjából fakadnak egy olyan térségben, amely az Uniónál háromszor nagyobb. Ide tartozik még az alacsony szintű régión belüli kereskedelem és a régión kívüli kereskedelem túlsúlya; a nem teljeskörű vámunió; a makrogazdasági politikák korlátozott mértékű összehangolása; valamint a regionális intézmények gyengesége. Példa erre, hogy a Mercosur nem rendelkezik a kormányok számára kötelezően betartandó határozatokat hozó, nemzetek feletti bírósággal, illetve a békés vitarendezés rendszerének mérsékelt eredményessége. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.4.1. | Bár 2010-ben a Mercosur közös vámkódexet hagyott jóvá, az még mindig nem lépett hatályba, ezért továbbra is a közös külső vámok rendszere van érvényben. A Mercosur inkább szabadkereskedelmi övezet, mintsem vámunió. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.5. | Az európai félnek azonban nagyon örülnie kell annak, hogy a jelenlegi tárgyalások egy négy tagból (Argentína, Brazília, Paraguay és Uruguay) álló Mercosurral zajlanak. A blokk új, jelenleg függőben lévő tagokkal történő esetleges bővítése a tárgyalásokat még inkább megnehezítené. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Az EGSZB támogatja a beruházási viták rendezésével foglalkozó multilaterális bíróság (7) létrehozását, és üdvözli, hogy a Mercosur tagországai és a társult országok egyetértenek a kezdeményezéssel, hogy így nagyobb jogbiztonságot lehessen garantálni mind a latin-amerikai, mind az európai beruházók számára. Hasonlóképpen úgy véljük, hogy egy esetleges jövőbeli OECD-tagság feltételéül kell szabni, hogy az érintett ország valóban végrehajtsa és teljesítse az EU-val kötött megállapodásait, jogbiztonságot teremtsen és elérje a jogszabályok teljeskörű tiszteletben tartását az Atlanti-óceán mindkét partján működő gazdasági és társadalmi szereplőkkel kapcsolatban. |
| --- | --- |

4.6.

5.   A társulási megállapodásban rejlő lehetőségek

| 5.1. | A társulási megállapodás, amelyről az Unió és a Mercosur tárgyal, sokkal messzebb mutat, mint egy szabadkereskedelmi megállapodás, hiszen két olyan részeleme is van, amelyekből érzékelhető a különbség – a politikai párbeszéd és az együttműködés. A multilateralizmust fenyegető veszélyek, a protekcionista fellépések és a kereskedelmi háborúra utaló célzások fényében elérkezett a megfelelő pillanat arra, hogy az Unió megmutassa Latin-Amerika, konkrétabban pedig a Mercosur iránti elkötelezettségét, és kihasználja az adódó lehetőségeket. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Az Unió és a Mercosur közötti társulási megállapodás megkötése – tekintettel a két régió területére, lakosságára és a jelenleg 84 milliárd EUR-t meghaladó kereskedelmi forgalmára – megerősítheti a két blokk nemzetközi színtéren betöltött szerepét, és kiterjedt gazdasági integrációs térséget hozna létre, ami jótékony hatással járna mindkét fél számára, és kedvező hatásokat fejtene ki Latin-Amerika fennmaradó részére nézve is. Ezért a Mercosurral kötendő társulási megállapodásnak mindkét fél számára nyereséget kell hoznia. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Az Unió a világ legnagyobb gazdasága, a Mercosur pedig a hatodik. A Mercosur országai megkezdték gazdaságaik diverzifikálását, amelyekben számottevő az agrár-élelmiszeripari elem, ugyanakkor növekszik az ipari bázis is, amely jelentős energiaforrásokkal és technológiai erőforrásokkal rendelkezik. A gazdaság diverzifikálására irányuló törekvések, különösen azok, amelyek nagyobb hozzáadott értéket biztosítanak a Mercosur exportjának, kitűnő lehetőséget nyújtanak az európai – különösen a technológiai és a szolgáltató – vállalatok számára. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | 2012 és 2016 között csak Paraguay tudta megőrizni 8,4 %-os növekedési rátáját, Argentína (1,4 %) és Uruguay (2,9 %) esetében viszont lassulás volt tapasztalható. Brazília gazdasága 1,4 %-kal zsugorodott. A fellendülés jelei azonban már Argentína és Brazília esetében is megfigyelhetők, és a középtávú előrejelzések újra biztatóak. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Fontos szempont, hogy a Mercosur négy tagországában jogbiztonság tapasztalható, bár lehetne és kellene is javítani rajta. A korrupció mindkét fél társadalmát egyre inkább aggasztja. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | A regionális piac minőségi és számszerű jelentősége a Mercosur-államok méretétől függően komoly eltéréseket mutat. Relatív értelemben megfigyelhető, hogy a kisebb országok nagyobb mértékben vesznek részt az Európával folytatott kereskedelemben. 2015-ben az Unióra összpontosult Paraguay kereskedelmének több mint 40 %-a, Uruguay kereskedelmének közel 30 %-a és Argentína kereskedelmének közel egynegyede, viszont Brazília esetében ez az arány még a 10 %-ot sem érte el. Ezek az adatok az export és az import esetében is hasonlóak. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | A közvetlen külföldi befektetés a Mercosur-országokban való uniós jelenlét egyik erőssége – az európai közvetlen külföldi befektetés meghaladja a Kínában, Indiában és Oroszországban együttesen végrehajtott uniós külföldi befektetések összegét (8). A Mercosur-államokkal folytatott európai kereskedelem a kínai export-import bővülése ellenére jelentős növekedési potenciállal bír. Figyelembe kell azonban venni, hogy a Mercosur Kínába irányuló exportja túlságosan nyersanyag-függő. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Az elmúlt években fokozódott a Mercosur-országokban az európai kkv-k jelenléte, és a Mercosur néhány hasonló vállalata is már kezd belépni az európai piacokra. Az Unió és a Mercosur közötti társulási megállapodás kitűnő lehetőség lenne arra, hogy az európai kkv-k fokozzák a régióban való jelenlétüket és tevékenységüket. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.8.1. | Az Unió elsősorban feldolgozott termékeket, beruházási javakat, közlekedési berendezéseket és vegyipari termékeket exportál, valamint élelmiszeripari és energetikai termékeket importál. Egy kiegyensúlyozott társulási megállapodás megkötése hatalmas lehetőséget kínálna a jólét megteremtésére, ha a munkaadók, a munkavállalók és az egész társadalom élvezhetné az előnyeit és különösen akkor, ha képes lenne teret biztosítani az olyan új tevékenységekkel kapcsolatos befektetések számára, amelyek a tudás intenzív használatán és a minőségi munkahelyeken alapulnak, fellendíteni a kis- és középvállalkozások alapítását hálózati munkahelyek teremtése révén, továbbá ösztönözni az innovációt és az új technológiák demokratizálódását, hozzájárulva azok tömeges elterjedéséhez, különösen az információs és kommunikációs technológiák esetében. Ha megteremtik a szükséges feltételeket, akkor mind a technológiai beruházások, mind a két régió közti kereskedelem erősítése ösztönözheti a munkahelyteremtést. |
| --- | --- |

5.8.1.

| 5.8.2. | Másrészről vannak olyan tényezők, amelyek nemcsak üzleti lehetőséget jelentenének, hanem a fenntartható fejlődéshez is nagyban hozzájárulnának. Ilyen az inkluzív és környezetbarát infrastruktúrák kiépítése, amelyek elősegítik az alapvető szolgáltatásokhoz való hozzáférést egy új városfejlesztési keretben és támogatják a területi kohéziót, az olyan mérnöki és technológiai beruházások fejlesztése, amelyek mérséklik a globális felmelegedést, valamint a fenntartható energiaforrások nem hagyományos megújuló energiaforrásokkal ötvözött használata, amelynek során kiaknázzák az európai vállalkozások e téren szerzett tapasztalatait a zöld gazdaság irányába történő elmozdulás érdekében. |
| --- | --- |

5.8.2.

| 5.8.3. | Ezenkívül egy jó társulási megállapodás – ha adottak a megfelelő körülmények – előmozdíthatja mindkét régió gazdasági és társadalmi jólétét, ami egyértelműen kihatna a munkahelyteremtésre, például az alábbiak útján:






  — | a nem hagyományos területeken, például az új technológiákban, a zöld gazdaságban és a szociális hálózatokban működő vállalkozások számára kínálkozó új üzleti lehetőségek, |
| --- | --- | --- |

5.8.3.

—

a nem hagyományos területeken, például az új technológiákban, a zöld gazdaságban és a szociális hálózatokban működő vállalkozások számára kínálkozó új üzleti lehetőségek,

| — | a hagyományos piacok bővülése a távközlési, az autóipari, a gyógyszeripari, a villamosenergia- és a bankszektorban, |
| --- | --- |

—

a hagyományos piacok bővülése a távközlési, az autóipari, a gyógyszeripari, a villamosenergia- és a bankszektorban,

| — | új piacok nyitása a kkv-k számára, |
| --- | --- |

—

új piacok nyitása a kkv-k számára,

| — | természeti erőforrások és élelmiszerek biztosítása, támogatva ugyanakkor a biológiai sokféleség megőrzését és a környezeti fenntarthatóságot, |
| --- | --- |

—

természeti erőforrások és élelmiszerek biztosítása, támogatva ugyanakkor a biológiai sokféleség megőrzését és a környezeti fenntarthatóságot,

| — | a szociális, demokratikus és a szolidaritáson alapuló gazdaság előmozdítása a társadalmi-gazdasági háló fejlesztése és a feketegazdaság leépítése érdekében. |
| --- | --- |

—

a szociális, demokratikus és a szolidaritáson alapuló gazdaság előmozdítása a társadalmi-gazdasági háló fejlesztése és a feketegazdaság leépítése érdekében.

| 5.9. | A Mercosurral kötött megállapodás révén az EU megerősíthetné gazdasági és geopolitikai kapcsolatait e stratégiai partnerével. Ez a két régió közötti megállapodás – haladéktalan megkötése esetén – az első ilyen léptékű megállapodása lenne a Mercosurnak, és lehetővé tenné az Unió számára, hogy megelőzze nemzetközi versenytársait, például az Egyesült Államokat, Kínát vagy akár Indiát, Oroszországot és Dél-Koreát. Ezenkívül a társulási megállapodás megerősítené a Brazíliával, e geopolitikai szempontból igen fontos országgal fennálló stratégiai partnerséget, amelybe a kereskedelem nem tartozik bele. A társulási megállapodás megerősítené Európa latin-amerikai jelenlétét, amely régió jelentős energia-, élelmiszer- és víztartalékokkal rendelkezik; márpedig ezek az erőforrások a XXI. században létfontosságúak. A társulási megállapodás hozzájárulhatna az atlanti-óceáni és a csendes-óceáni térség közti gazdasági és geopolitikai kapcsolatok erősödéséhez. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Az Unióval kötendő társulási megállapodás stratégiai szempontból is előnyös lenne a Mercosur számára. Egyrészről lehetővé tenné regionális pozíciójának megerősítését, és megkönnyítené a Csendes-óceáni Szövetséghez történő közelítésre irányuló erőfeszítéseit, másrészről pedig javítaná nemzetközi tárgyalási pozícióját, és kiegyensúlyozhatná a Mercosur (és általában Latin-Amerika) országainak az egyéb nemzetközi versenytársakkal fennálló kereskedelmi és pénzügyi kapcsolataiban megfigyelhető aszimmetriákat. A Mercosur számára hasznos lenne a technológiai, a tudományos és az oktatási tudásátadás, és fontos szövetségesre tenne szert a multilaterális környezetben olyan témákkal kapcsolatban, amelyek közelről érintik, mint például az éghajlatváltozás, fenntartható fejlődés vagy a globális fenyegetések elleni küzdelem. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | Az EGSZB üdvözli a felek együttműködés iránt tanúsított politikai akaratát, és arra ösztönzi őket, hogy hatékonyan aknázzák ki a meglévő pénzügyi eszközöket az alábbi területeken folytatott együttműködés elmélyítésére:






  — | oktatás, képzés és felsőoktatási cserekapcsolatok: Erasmus EU–Mercosur, |
| --- | --- | --- |

5.11.

—

oktatás, képzés és felsőoktatási cserekapcsolatok: Erasmus EU–Mercosur,

| — | K+F+i együttműködés az egyetemek, az állami kutatóközpontok és a vállalkozások között, a technológiatranszfer ösztönzésével, |
| --- | --- |

—

K+F+i együttműködés az egyetemek, az állami kutatóközpontok és a vállalkozások között, a technológiatranszfer ösztönzésével,

| — | fenntartható fejlesztési és üzleti projektek, valamint |
| --- | --- |

—

fenntartható fejlesztési és üzleti projektek, valamint

| — | társadalmi kohézió: a szegénység és az egyenlőtlenség elleni küzdelem. |
| --- | --- |

—

társadalmi kohézió: a szegénység és az egyenlőtlenség elleni küzdelem.

6.   A civil társadalom és a társulási megállapodás (9)

| 6.1. | Az EGSZB úgy véli, hogy a társulási megállapodás tartalmának biregionális jellege e tárgyalások alapvető és megkülönböztető eleme, egyben követendő példa az egyre globalizáltabb világ politikai és gazdasági kapcsolatai szempontjából. Az EGSZB meg van győződve az Unió külpolitikai partnereinek civil társadalmával folytatott párbeszéd értékességéről, ezért több mint húsz éve együttműködik a Mercosur szervezeteivel úgy a tárgyalások nyomon követése, mint egy állandó és strukturált párbeszéd fenntartása tekintetében, amely elősegíti a kölcsönös megértést, és lehetővé teszi a két régió közötti kapcsolatokhoz való kritikus, de konstruktív hozzájárulást. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Az EGSZB kétségtelenül kedvezően ítéli meg az Unió és a Mercosur közötti kapcsolatokat. E nagy múltra visszatekintő kapcsolat a szoros történelmi, kulturális és nyelvi kötelékeken alapul, célja pedig az, hogy elmélyítse a regionális integrációt, közösen oldja meg a globalizációból fakadó közös kihívásokat, valamint hogy a társadalmi kohéziót és a gazdasági fejlődést egymással szoros összefüggésben kezelje. A két fél civil társadalma szilárd kapcsolati hálót alakított ki, amelyek ugyanakkor az egyes (vállalkozói, szakszervezeti, harmadik szektorbeli) ágazatokon belüli szorosabb koordinációhoz is hozzájárultak. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Az elmúlt években abban is megmutatkozott e munka elismertsége, hogy az európai tárgyaló felek általánosságban elfogadták, hogy az összes megállapodásba be kell építeniük a civil társadalom részvételére irányuló rendelkezéseket, bevonva őket a fenntartható fejlődés elősegítésébe (10). Az EGSZB üdvözli ezt a fejleményt, de sajnálja, hogy a jelenleg hatályos megállapodásokban a civil társadalomnak csak korlátozott szerepet szánnak. Tény, hogy mindkét fél (és ha a megállapodás egy régiót érintett, a nem európai fél valamennyi aláíró országa) létrehozott belső tanácsadó csoportot, a megállapodások azonban hivatalosan nem tették lehetővé e csoport együttműködését. Még nagyobb probléma, hogy a Mercosur-országok tanácsadó csoportjainak létrehozása kizárólag kormányaik szándékától függ, ennek következtében egyenlőtlen helyzet alakult ki az egyes szektorok között, nem volt meg a kellő reprezentativitás és a kormánytól való függetlenség, illetve az érintett kormányok részéről érdektelenség, vagy akár nyílt elutasítás volt tapasztalható. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.3.1. | Az EGSZB elutasítja azt a lehetőséget, hogy a Mercosurral kötendő társulási megállapodásra irányuló tárgyalások újfent a belső tanácsadó csoportokon alapuló részvételi modell alkalmazásához vezessenek. |
| --- | --- |

6.3.1.

| 6.4. | Az EGSZB ismét emlékeztet arra, hogy a Mercosur az EU-hoz hasonlóan rendelkezik a civil társadalmi részvételt és konzultációt szolgáló intézménnyel, ez a Mercosur Gazdasági és Szociális Konzultatív Fóruma (FCES). Ez egyenlő arányban képviseli a civil társadalom gazdasági és munkaügyi szegmenseit és egyéb szervezeteit. Tagjai rendszeresen összeülnek, és konszenzussal elfogadott álláspontjukat a régió politikai hatóságai elé terjesztik. Az EGSZB annak megalakulása óta támogatja az FCES-t azzal a céllal, hogy kiemelje, a régió társadalmi-gazdasági integrációja szempontjából alapvetően fontos, hogy megerősítsék ezt a szervet. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Az EGSZB megerősíti az átláthatóság és a részvétel elvét úgy a tárgyalások, mint a társulási megállapodás kidolgozása során, mivel elő kell segíteni az intézményekbe vetett bizalom és a legitimitás erősödését és azt, hogy a civil társadalom kötelezettséget vállaljon az őt közvetlenül érintő tárgyalások iránt. Ezért az EGSZB sajnálja, hogy a tárgyalások nem átláthatóak, nem követték az Egyesült Államokkal kötött szabadkereskedelmi megállapodás által nyújtott bevált modellt, és a civil társadalom rendszeres, érdemi és releváns tájékoztatását kéri a tárgyalásban részt vevő felektől, különösen a Mercosur részéről. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Az EGSZB és az FCES közös álláspontjaival összhangban – és a 2004 előtti tárgyalások során elért és később konszenzussal elfogadott előzetes megállapodásokkal összhangban, melyekben lefektették, hogy a két intézmény majd közös mandátumot kap a társulási megállapodáson belül – kérjük, hogy a társulási megállapodás keretében hozzanak létre a civil társadalmat képviselő nyomonkövetési vegyes bizottságot, az alábbi feltételekkel:






  — | az EGSZB és a FCES egyenlő létszámmal vesz részt benne, |
| --- | --- | --- |

6.6.

—

az EGSZB és a FCES egyenlő létszámmal vesz részt benne,

| — | kiegyensúlyozottan képviseli a három szektort (gazdasági, munkaügyi, egyéb szervezetek), |
| --- | --- |

—

kiegyensúlyozottan képviseli a három szektort (gazdasági, munkaügyi, egyéb szervezetek),

| — | a társulási megállapodás összes területét érintően kötelező konzultálni vele, beleértve a kereskedelmi fejezetet és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos kérdések nyomon követését is, |
| --- | --- |

—

a társulási megállapodás összes területét érintően kötelező konzultálni vele, beleértve a kereskedelmi fejezetet és a fenntartható fejlődéssel kapcsolatos kérdések nyomon követését is,

| — | pontos és naprakész információkat kell kapnia a felektől a társulási megállapodás hatásairól, |
| --- | --- |

—

pontos és naprakész információkat kell kapnia a felektől a társulási megállapodás hatásairól,

| — | a társulási megállapodás többi közös testületével (társulási tanács, társulási bizottság, közös parlamenti szerv, kereskedelmi és fenntartható fejlődési bizottság) folytatandó közvetlen párbeszédre irányuló képességgel kell rendelkeznie, |
| --- | --- |

—

a társulási megállapodás többi közös testületével (társulási tanács, társulási bizottság, közös parlamenti szerv, kereskedelmi és fenntartható fejlődési bizottság) folytatandó közvetlen párbeszédre irányuló képességgel kell rendelkeznie,

| — | megkereséseket fogadhat e szervektől, ugyanakkor saját kezdeményezésére is nyilváníthat véleményt, |
| --- | --- |

—

megkereséseket fogadhat e szervektől, ugyanakkor saját kezdeményezésére is nyilváníthat véleményt,

| — | maga dolgozhatja ki saját belső szabályzatát, és |
| --- | --- |

—

maga dolgozhatja ki saját belső szabályzatát, és

| — | az illetékes politikai hatóságoktól a feladatai ellátásához szükséges finanszírozásban részesülhet (11). |
| --- | --- |

—

az illetékes politikai hatóságoktól a feladatai ellátásához szükséges finanszírozásban részesülhet (11).

| 6.7. | Egy ilyen jellegű vegyes bizottság egyszerűsítené azon konfliktusok megoldását, amelyek a társulási megállapodás aláírását követően fordulhatnak elő, illetve az esetleges patthelyzeteket. Pontosabban és a hasonló megállapodásoknál már létező szervek szempontjait követve a vegyes bizottságnak nyomon kell követnie a társulási megállapodás által a következőkre gyakorolt hatást: az emberi jogok, munkaügyi, szociális és környezeti jogok helyzetének javulása (ellenőrizve például, hogy ne alakuljon ki szociális vagy környezeti dömping kereskedelmi előnyök elérése céljából), valamint a felek részéről az általuk aláírt nemzetközi megállapodások vagy egyezmények szigorú betartása (12). Jellegükből adódóan a vegyes bizottságot alkotó civil társadalmi szervezetek a leginkább alkalmasak annak biztosítására, hogy a társulási megállapodás minden fél számára kedvező legyen, valamint a közvetítésre és az érintett ágazatokkal folytatandó kommunikáció elősegítésére. Ehhez biztosítani kell a vegyes bizottság számára, hogy konkrét esetekre vonatkozó információit és ajánlásait továbbíthassa a társulási megállapodás közös szerveinek, és ezek választ adjanak neki. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Az EGSZB fontosnak tartja, hogy a társulási megállapodás szociális dimenziót is tartalmazzon és túlmutasson a kereskedelmi szempontokon, és a társadalmi kohézió előmozdításának átfogó célját szolgálja. Ennek mindenekelőtt a megállapodás foglalkoztatásra, a helyi lakosság és a leghátrányosabb helyzetben lévők érdekeinek védelmére, az emberi jogok érvényesítésére és tiszteletben tartására, a környezet védelmére, a bevándorlók és általában a munkavállalók jogainak védelmére, a fogyasztóvédelemre és a szociális gazdaság fejlesztésére gyakorolt hatására kell kiterjednie. Ennek érdekében a feleknek kötelezettséget kell vállalniuk a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet alapvető egyezményeinek alkalmazására, hogy ne lehessen az alapvető munkaügyi elvek és jogok megsértésére hivatkozni, illetve azt komparatív előny szerzésére felhasználni a nemzetközi kereskedelemben. Egy szociális-munkaügyi fejezet beillesztése, amely a munka világában tapasztalható problémákra összpontosít, és támogatja a vállalkozók és a munkavállalók közötti párbeszédet, azt a célt szolgálná, hogy a megállapodás nyomán minőségi munkahelyek jöjjenek létre, javuljanak a munkavállalók szociális körülményei, és jelentősen hozzá lehessen járulni a javak jobb elosztásához. |
| --- | --- |

6.8.

Kelt Brüsszelben, 2018. május 23-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  Saját kezdeményezésű vélemény – Az EU–CELAC stratégiai kapcsolatok új kontextusa és a civil társadalom szerepe (HL C 434., 2017.12.15., 23. o.).

1

(2)  „¿Por qué importa América Latina?” [Miért fontos Latin-Amerika?] – a Real Instituto Elcano jelentése.

2

(3)  A Csendes-óceáni Szövetség négy ország – Chile, Kolumbia, Mexikó és Peru – részvételével létrejött regionális integrációs kezdeményezés. Hivatalos tagjelölt ország Costa Rica és Panama.

3

(4)  Az EGSZB ezt „A kereskedelemre és a fenntartható fejlődésre vonatkozó fejezetek az uniós szabadkereskedelmi megállapodásokban” c. véleményben javasolta (HL C 227., 2018.6.28., 27. o.).

4

(5)  Közép-Amerika, Ukrajna, Grúzia és Moldova.

5

(6)  An Assessment of the Economic Impact of Brexit on the EU27 [A brexit EU27-re gyakorolt gazdasági hatásainak értékelése], IP/A/IMCO/2016- 2017. március 13., PE 595.374.

6

IP/A/IMCO/2016- 2017. március 13., PE 595.374

(7)  REX/501, Multilaterális beruházási bíróság (kidolgozása folyamatban).

7

(8)  Az EU Mercosurba irányuló közvetlen külföldi befektetései 2016-ban 447,7 milliárd eurót tettek ki, ami meghaladja az Oroszországba (162 milliárd EUR), Kínába (177,7 milliárd EUR) és Indiába (72,9 milliárd EUR) irányuló közvetlen külföldi befektetések összértékét. Forrás: Eurostat

8

(9)  Lásd még az EGSZB korábbi javaslatait a HL C 347., 2010.12.18., 48. o., HL C 248., 2011.8.25., 55. o. és HL C 434., 2017.12.15., 23. o. véleményeiben, valamint az EU és a CELAC szervezett civil társadalmainak kétévenkénti találkozóin megfogalmazott zárónyilatkozatokat.

9

(10)  Ilyen, többé-kevésbé kidolgozott rendelkezések szerepelnek már a Közép-Amerikával, Kolumbiával/Peruval/Ecuadorral, Chilével és a Cariforummal kötött megállapodásokban, továbbá a Mexikóval kötött megállapodás felülvizsgálatában is szerepelni fognak.

10

(11)  Lásd e tekintetben az FCES és az EGSZB közös, az Unió és a Mercosur tárgyaló feleinek a február 23-án, Asunciónban (Paraguay) megtartott tárgyalási forduló alkalmából benyújtott közleményét.

11

(12)  Példák erre a dohai fejlesztési célok és a 2030-as menetrend, az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodás, az ILO alapvető egyezményei, az emberi jogi nyilatkozatok, a biodiverzitás megőrzését célzó nemzetközi egyezmények stb.

12

---

III Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI ÉS SZOCIÁLIS BIZOTTSÁG

Az EGSZB 535. plenáris ülése – 60 éves az EGSZB, 2018.5.23.–2018.5.24.

| 10.8.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 283/19 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 283/19

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye

a) A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak – Árucsomag: az egységes piacba vetett bizalom megerősítése

[COM(2017) 787 final]

b) Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a termékekre vonatkozó uniós harmonizációs jogszabályok betartására és érvényesítésére vonatkozó szabályok és eljárások megállapításáról, és a 305/2011/EU, az 528/2012/EU, az (EU) 2016/424, az (EU) 2016/425, az (EU) 2016/426 és az (EU) 2017/1369 európai parlamenti és tanácsi rendelet, valamint a 2004/42/EK, a 2009/48/EK, a 2010/35/EU, a 2013/29/EU, a 2013/53/EU, a 2014/28/EU, a 2014/29/EU, a 2014/30/EU, a 2014/31/EU, a 2014/32/EU, a 2014/33/EU, a 2014/34/EU, a 2014/35/EU, a 2014/53/EU, a 2014/68/EU és a 2014/90/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról

[COM(2017) 795 final – 2017/0353 (COD)]

c) Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a valamely másik tagállamban jogszerűen forgalmazott áruk kölcsönös elismeréséről

[COM(2017) 796 final – 2017/0354 (COD)]

(2018/C 283/03)

| Előadó: | Jorge PEGADO LIZ |
| --- | --- |

Előadó:

Jorge PEGADO LIZ

| Felkérés: | a) | Európai Bizottság, 2018.2.12. |
| --- | --- | --- |

Felkérés:

a)

Európai Bizottság, 2018.2.12.

| b) | Tanács, 2018.1.31.
  Európai Parlament, 2018.2.5. |
| --- | --- |

b)

Tanács, 2018.1.31.

Európai Parlament, 2018.2.5.

| c) | Európai Parlament, 2018.2.5.
  Tanács, 2018.2.6. |
| --- | --- |

c)

Európai Parlament, 2018.2.5.

Tanács, 2018.2.6.

Jogalap:

| a) | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke |
| --- | --- |

a)

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke

| b) | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikke |
| --- | --- |

b)

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikke

| c) | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikke |
| --- | --- |

c)

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikke

Illetékes szekció:

„Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2018.4.27.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2018.5.23.

Plenáris ülés száma:

535.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

184/2/5

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az EGSZB gratulál az Európai Bizottságnak a nagy lélegzetvételű, hiánypótló, összetett és érdemleges munkához, amely ebben a „csomagban” öltött testet. Egyedül a számos rendelkezésben tetten érhető túlzott „rugalmasságot” sajnálja, amely túlságosan nagy mozgásteret hagy a tagállamok számára nagyobb fokú ellenőrzés nélkül. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Az EGSZB érvényesnek tartja a vizsgált javaslatokhoz választott jogalapokat, valamint a szubszidiaritással és az arányossággal kapcsolatos indokolásokat. A jogi eszköz formájának megválasztását is helyesnek tartja, hiszen az a legmegfelelőbb a kitűzött cél elérésére. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Meglepetéssel fogadja, hogy az Európai Bizottság nem tisztázza megfelelően azt, hogy mi lett a termékek felügyeletéről szóló rendeletre irányuló 2013-as javaslatával. Ismereteink szerint az nem áll elfogadás alatt, a most vizsgált javaslat pedig megismétel egyes abban foglalt intézkedéseket. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Az Európai Bizottság szintén nem tisztázza, hogy javaslatait miért nem kíséri újabb, az általános termékbiztonságról szóló rendelet, amely garantálná, hogy jellemzőiktől függetlenül minden termékre naprakész és hatékonyabb szabályozás vonatkozzon. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Az EGSZB ezenkívül úgy véli, hogy az itt vizsgált javaslatnak szabályt kellene alkotnia a tagállamok piacfelügyeleti kötelezettségének és ezen belül annak az előírásnak a megerősítésére, amely szerint (negyedévente) jelentést kell tenniük az Európai Bizottságnak az általuk folytatott fellépésekről és ellenőrzésekről. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Az EGSZB továbbra is úgy véli, hogy a piacfelügyelettel kapcsolatos általános elvek között szerepelnie kellene az elővigyázatosság elvének. Ez a döntéshozatal alapvető eleme lenne minden olyan esetben, amikor megalapozottan merül fel van annak a gyanúja, hogy a fogyasztó- vagy a környezetvédelem nem biztosított teljeskörűen, ám nem áll rendelkezésre egyértelmű, tudományos bizonyíték arra, hogy a termék veszélyt jelent azokra. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Mivel nem történik utalás az elővigyázatosság elvére, az EGSZB kiemeli, hogy egyértelművé kell tenni, hogy a bizonyítási teher minden esetben a gazdasági szereplőkre hárul, hogy azok ne állíthassák azt, hogy a hatóságoknak kell bizonyítaniuk, hogy egy termék nem biztonságos vagy bármilyen más veszélyt jelent. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Az EGSZB kiemelten fontosnak tartja, hogy amellett, hogy az Európai Bizottság köteles időszakos jelentéseket közzétenni a RAPEX-rendszerről (a nem élelmiszer jellegű termékek riasztási rendszeréről), a fogyasztók és a vállalkozások, valamint az őket képviselő szervezetek a nyilvánosan közzétettnél több információhoz férhessenek hozzá. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Úgy véli továbbá, hogy ennek a rendeletnek kell lennie annak a jogalkotási aktusnak, amely tartalmazza az uniós gyors információs rendszerrel kapcsolatos összes szabályt, különösen a fogalommeghatározást, a kapcsolattartó pontokat, az információcsere módját és az azzal kapcsolatos eljárásokat, a rendszerben való részvételre jogosult külső szervezeteket (ideértve többek között a fogyasztóvédelmi szervezeteket) és a bejelentésre vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Másrészről az EGSZB hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni a közös európai vámstratégiát, biztosítva az anyagi és emberi erőforrások optimális felhasználását a jelen javaslatban említett intézkedések kidolgozásához. Ennek kapcsán javasolja, hogy tegyék tartalmasabbá az összes kereskedelmi partnerrel, különösen a WTO-val megkötött kölcsönös segítségnyújtási megállapodásokat, illetve a Japánnal és Kanadával a közelmúltban tárgyalt partnerségi megállapodásokat. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Kiemeli továbbá, hogy ambiciózus politikára van szükség, amely lehetővé teszi az együttműködést a tagállamok között az információcsere terén, hogy gyorsabban léphessenek fel a valamely termék használata során felmerülő súlyos mellékhatások esetén. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Az EU területén ellenőrzött és a harmonizációs jogszabályok által lefedett termékek Unió általi értékelését illetően az EGSZB létfontosságúnak tartja, hogy a nemzeti szintű hatóságok specifikus hatásköreinek sérelme nélkül az Európai Bizottság rendelkezzen hatáskörökkel a harmonizációs politika kapcsán bevezetett nemzeti szintű intézkedések értékelésére. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Másrészről az EGSZB úgy véli, hogy a vizsgált javaslatban foglalkozni kellene az internetes platformokon történő értékesítések piacfelügyeletének kérdésével, valamint azoknak az új veszélyeknek az értékelésével, melyeknek az internethez csatlakoztatott eszközöket („Internet-connected devices”) használó fogyasztók ki vannak téve. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Végezetül az EGSZB kiáll amellett, hogy a rendeletet egészítsék ki olyan rendelkezésekkel, amelyek célja egy a sérülések összes fajtáját tartalmazó páneurópai adatbázis létrehozása. Ennek kapcsán javasolja, hogy a szöveget egészítsék ki egy a sérülésekkel kapcsolatos európai adatbázis létrehozására vonatkozó jogalappal, amely szerint az Európai Bizottság támogatja a tagállami adatgyűjtés koordinálását, valamint elősegíti az adatbázis hatékony működését. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Az EGSZB azt is javasolja, hogy az Európai Bizottság vegye figyelembe a javaslatának egyes cikkeire vonatkozó módosítási ajánlásait, amelyek a „Részletes megjegyzések” című fejezetben szerepelnek. |
| --- | --- |

1.15.

2.   Az árucsomag célkitűzései

2.1.   
  Általános célkitűzések

| 2.1.1. | Az Európai Bizottság a közleményben (1), az árucsomagot alkotó első dokumentumban az alábbiak szerint határozza meg a kezdeményezés általános célját: „[a]z érintetteknek – azaz a lakosságnak, a munkavállalóknak, a vállalkozásoknak és a hatóságoknak – bizonyosnak kell lenniük abban, hogy az általuk beszerzett termékek biztonságosak, illetve hogy átlátható és tisztességesen működő környezetben működhetnek, ahol a szabályok mindenkire egyformán érvényesek”. |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Ennek érdekében az Európai Bizottság szerint sürgősen fel kell számolni két, az egységes árupiacon továbbra is fennálló szerkezeti gyengeséget, hogy az egységes árupiacban rejlő lehetőségeket teljes mértékben ki lehessen használni, és az egységes árupiac igazolja a fogyasztók, a vállalkozások és a hatóságok által belé vetett bizalmat. |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Az egységes árupiac egyik szerkezeti gyengesége a harmonizált uniós termékbiztonsági szabályok érvényesítéséhez kapcsolódik. |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.1.4. | A másik szerkezeti gyengeség a harmonizált uniós termékbiztonsági szabályok hatálya alá nem vagy csak részben tartozó termékekhez kapcsolódik. Ezek a termékek az egyik tagállamban biztonságosnak és a közérdekkel összhangban lévőnek minősülnek, míg egy másik tagállamban nehézségekbe ütközhet a piacra jutásuk. |
| --- | --- |

2.1.4.

| 2.1.5. | E két „gyengeség” kezelése érdekében az Európai Bizottság két jogalkotási kezdeményezést és néhány további kiegészítő intézkedést javasol. |
| --- | --- |

2.1.5.

| 2.1.5.1. | Az első jogalkotási javaslat célja a termékekre vonatkozó uniós jogszabályok betartásának és érvényesítésének megerősítése, a második pedig az egységes piacon történő kölcsönös elismerés alkalmazásának átszervezését és megkönnyítését célozza. |
| --- | --- |

2.1.5.1.

| 2.1.5.2. | A kiegészítő intézkedések között szerepel:






  a) | a műszaki szabályokkal és az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályokkal kapcsolatos információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló (EU) 2015/1535 irányelv 2014–2015-ös időszakban való működéséről szóló jelentés (2); valamint |
| --- | --- | --- |

2.1.5.2.

a)

a műszaki szabályokkal és az információs társadalom szolgáltatásaira vonatkozó szabályokkal kapcsolatos információszolgáltatási eljárás megállapításáról szóló (EU) 2015/1535 irányelv 2014–2015-ös időszakban való működéséről szóló jelentés (2); valamint

| b) | a 765/2008/EK rendelet végrehajtásáról szóló jelentés (3). |
| --- | --- |

b)

a 765/2008/EK rendelet végrehajtásáról szóló jelentés (3).

2.2.   
  Egyedi célkitűzések

| 2.2.1. | Az említett kezdeményezések konkrét célkitűzései az alábbiak szerint foglalhatók össze: |
| --- | --- |

2.2.1.

| a) | Megfelelőségi javaslat |
| --- | --- |

a)

Megfelelőségi javaslat

| 2.2.2. | Az első jogalkotási kezdeményezés – javaslat a termékekre vonatkozó uniós harmonizációs jogszabályok betartására és érvényesítésére vonatkozó szabályok és eljárások megállapításáról szóló rendeletre (4), a továbbiakban „megfelelőségi javaslat” – célja a bizalom növelése a termékekkel kapcsolatos uniós szabályok tényleges betartása iránt, és ennek érdekében:






  a) | a szabályok végrehajtásának intelligens biztosítása a határok nélküli egységes piacon; |
| --- | --- | --- |

2.2.2.

a)

a szabályok végrehajtásának intelligens biztosítása a határok nélküli egységes piacon;

| b) | a jogszabályok alkalmazása a külső határokon. |
| --- | --- |

b)

a jogszabályok alkalmazása a külső határokon.

| 2.2.3. | Az elsődleges célkitűzések az alábbiak:






  a) | a piacfelügyeleti tevékenységek meglévő keretének megszilárdítása; |
| --- | --- | --- |

2.2.3.

a)

a piacfelügyeleti tevékenységek meglévő keretének megszilárdítása;

| b) | elősegíti a több különböző tagállam piacfelügyeleti hatóságai által közösen végrehajtott fellépéseket; |
| --- | --- |

b)

elősegíti a több különböző tagállam piacfelügyeleti hatóságai által közösen végrehajtott fellépéseket;

| c) | az információcsere javítása, valamint a piacfelügyeleti programok koordinálásának megerősítése; |
| --- | --- |

c)

az információcsere javítása, valamint a piacfelügyeleti programok koordinálásának megerősítése;

| d) | az Unió piacára belépő termékek ellenőrzését, valamint a piacfelügyeleti hatóságok és a vámhatóságok közötti jobb együttműködést szolgáló keret kialakítása. |
| --- | --- |

d)

az Unió piacára belépő termékek ellenőrzését, valamint a piacfelügyeleti hatóságok és a vámhatóságok közötti jobb együttműködést szolgáló keret kialakítása.

| b) | Kölcsönös elismerési javaslat |
| --- | --- |

b)

Kölcsönös elismerési javaslat

| 2.2.4. | A második jogalkotási kezdeményezés – javaslat a valamely másik tagállamban jogszerűen forgalmazott áruk kölcsönös elismeréséről szóló rendeletre (5), a továbbiakban „kölcsönös elismerési javaslat” – célja biztosítani a kölcsönös elismerés elvének hatékony és eredményes alkalmazását, és ennek keretében:






  a) | a kölcsönös elismerés elve hatékony működésének garantálása; |
| --- | --- | --- |

2.2.4.

a)

a kölcsönös elismerés elve hatékony működésének garantálása;

| b) | az együttműködés és a bizalom erősítése; |
| --- | --- |

b)

az együttműködés és a bizalom erősítése;

| c) | a belső piac megfelelő működésének garantálása a nem harmonizált termékek vonatkozásában. |
| --- | --- |

c)

a belső piac megfelelő működésének garantálása a nem harmonizált termékek vonatkozásában.

| 2.2.5. | A javaslat elsődleges konkrét célkitűzése a kölcsönös elismerés működésének javítása számos intézkedés révén, amelyek célja annak biztosítása, hogy a kölcsönös elismerés elvéből fakadó, meglévő jogokat és kötelezettségeket tiszteletben tartsák. Ennek eszközei az alábbiak:






  a) | a kölcsönös elismerés terjedelmének egyértelművé tétele annak világos meghatározásával, hogy az mikor alkalmazandó; |
| --- | --- | --- |

2.2.5.

a)

a kölcsönös elismerés terjedelmének egyértelművé tétele annak világos meghatározásával, hogy az mikor alkalmazandó;

| b) | a már jogszerűen forgalmazott termékek bemutatásának megkönnyítését szolgáló nyilatkozat, valamint a piacra jutást megtagadó vagy korlátozó határozatok kezelésére irányuló problémamegoldó rendszer bevezetése; |
| --- | --- |

b)

a már jogszerűen forgalmazott termékek bemutatásának megkönnyítését szolgáló nyilatkozat, valamint a piacra jutást megtagadó vagy korlátozó határozatok kezelésére irányuló problémamegoldó rendszer bevezetése;

| c) | igazgatási együttműködés kialakítása és egy informatikai eszköz létrehozása a kommunikáció, az együttműködés és a bizalom javítására a nemzeti hatóságok között, és ezáltal a kölcsönös elismerés működésének megkönnyítésére. |
| --- | --- |

c)

igazgatási együttműködés kialakítása és egy informatikai eszköz létrehozása a kommunikáció, az együttműködés és a bizalom javítására a nemzeti hatóságok között, és ezáltal a kölcsönös elismerés működésének megkönnyítésére.

| c) | Kiegészítő dokumentumok |
| --- | --- |

c)

Kiegészítő dokumentumok

| 2.2.6. | Az Európai Bizottság ezenkívül két jelentést is előterjeszt jogalkotási javaslatainak megalapozására. Az alábbiakról van szó: |
| --- | --- |

2.2.6.

| 2.2.7. | Az (EU) 2015/1535 irányelv (röviden: átláthatósági irányelv) 2014–2015-ös időszakban való működéséről szóló európai bizottsági jelentés (6), amelynek legfontosabb megállapításai






  a) | megerősítik az irányelv hasznosságát az átláthatóság, az igazgatási együttműködés és a belső piaci technikai akadályok megelőzése szempontjából, amit az értesítési eljárás iránt érdeklődő érintettek nagy száma is jelez. Az értesítési eljárás ugyanis lehetőséget biztosít azon területek meghatározására, amelyeken érdemes lehet megfontolni az uniós szintű harmonizációt; |
| --- | --- | --- |

2.2.7.

a)

megerősítik az irányelv hasznosságát az átláthatóság, az igazgatási együttműködés és a belső piaci technikai akadályok megelőzése szempontjából, amit az értesítési eljárás iránt érdeklődő érintettek nagy száma is jelez. Az értesítési eljárás ugyanis lehetőséget biztosít azon területek meghatározására, amelyeken érdemes lehet megfontolni az uniós szintű harmonizációt;

| b) | elismerik, hogy még mindig van mit javítani az eljárás alkalmazásán, értve ez alatt az egyes tagállamoktól érkező értesítések számát és az értesítési kötelezettségeik teljesítését; |
| --- | --- |

b)

elismerik, hogy még mindig van mit javítani az eljárás alkalmazásán, értve ez alatt az egyes tagállamoktól érkező értesítések számát és az értesítési kötelezettségeik teljesítését;

| c) | úgy vélik, hogy ha több értesítés érkezne, és a tagállamok aktívabban részt vennének az eljárásban, akkor könnyebb lenne elejét venni az új technikai akadályok kialakulásának és diagnosztizálni az egyes tagállamokban, illetve az Unió egészében jelentkező rendszerszintű problémákat; |
| --- | --- |

c)

úgy vélik, hogy ha több értesítés érkezne, és a tagállamok aktívabban részt vennének az eljárásban, akkor könnyebb lenne elejét venni az új technikai akadályok kialakulásának és diagnosztizálni az egyes tagállamokban, illetve az Unió egészében jelentkező rendszerszintű problémákat;

| d) | kulcsfontosságúnak tartják az irányelv további népszerűsítését és hatékonyabb végrehajtását az irányelv nyomán tett fellépések és jogalkotási intézkedések szorosabb összehangolása révén az irányelv célkitűzéseinek teljeskörű megvalósításához. |
| --- | --- |

d)

kulcsfontosságúnak tartják az irányelv további népszerűsítését és hatékonyabb végrehajtását az irányelv nyomán tett fellépések és jogalkotási intézkedések szorosabb összehangolása révén az irányelv célkitűzéseinek teljeskörű megvalósításához.

| 2.2.8. | A 765/2008/EK rendelet (7) végrehajtásáról szóló európai bizottsági jelentés, amely megállapítja az akkreditálás és piacfelügyelet előírásait a termékek forgalmazása tekintetében [röviden: megfelelőségi rendelet, COM(2017) 789 final]; ennek legfontosabb megállapításai:






  a) | szükség van megbízható és kompetens „megfelelőségértékelő szervezetekre”, amelyek megfelelően végzik munkájukat, azaz a termékek értékesítése előtt ellenőrzik, hogy azok megfelelnek-e bizonyos előírásoknak; |
| --- | --- | --- |

2.2.8.

a)

szükség van megbízható és kompetens „megfelelőségértékelő szervezetekre”, amelyek megfelelően végzik munkájukat, azaz a termékek értékesítése előtt ellenőrzik, hogy azok megfelelnek-e bizonyos előírásoknak;

| b) | az EU ezért akkreditálási rendszert hozott létre az ilyen megfelelőségértékelő szervezetek számára; |
| --- | --- |

b)

az EU ezért akkreditálási rendszert hozott létre az ilyen megfelelőségértékelő szervezetek számára;

| c) | az Európai Bizottság szerint a 765/2008/EK rendelet (8) által létrehozott európai akkreditálási infrastruktúra többletértéket teremtett, és nemcsak az egységes piac, hanem a nemzetközi kereskedelem szempontjából is; |
| --- | --- |

c)

az Európai Bizottság szerint a 765/2008/EK rendelet (8) által létrehozott európai akkreditálási infrastruktúra többletértéket teremtett, és nemcsak az egységes piac, hanem a nemzetközi kereskedelem szempontjából is;

| d) | a jelentés megerősíti, hogy az akkreditálás széles körű támogatást élvez az európai ipar és a megfelelőségértékelési közösség részéről; |
| --- | --- |

d)

a jelentés megerősíti, hogy az akkreditálás széles körű támogatást élvez az európai ipar és a megfelelőségértékelési közösség részéről;

| e) | a kihívást azonban annak biztosítása jelenti, hogy a teljes akkreditálási rendszer lépést tudjon tartani a fejlődéssel, és hogy továbbra is ugyanolyan szigorúan alkalmazzák; |
| --- | --- |

e)

a kihívást azonban annak biztosítása jelenti, hogy a teljes akkreditálási rendszer lépést tudjon tartani a fejlődéssel, és hogy továbbra is ugyanolyan szigorúan alkalmazzák;

| f) | a jelentés ezenkívül megerősíti, hogy a vállalkozások tisztában vannak az egységes piacon forgalmazott termékek 2013 és 2017 között alkalmazott CE-jelölésének fontosságával. |
| --- | --- |

f)

a jelentés ezenkívül megerősíti, hogy a vállalkozások tisztában vannak az egységes piacon forgalmazott termékek 2013 és 2017 között alkalmazott CE-jelölésének fontosságával.

| d) | Nem kötelező erejű intézkedések |
| --- | --- |

d)

Nem kötelező erejű intézkedések

| 2.2.9. | Végezetül, az Európai Bizottság elismeri, bár nem részletezi, hogy van létjogosultságuk az egységes piacba vetett bizalom megerősítését célzó „puha” eszközöknek. Ezeket a csomag alapját képező közleményben sorolja fel: a már meglévő SOLVIT mechanizmusok alkalmazása, világos és egyértelmű „egységes piaci záradék” elfogadása, a kölcsönös elismerésre vonatkozó oktatóképző programok, tisztviselők cseréje stb. (lásd az említett közlemény mellékletét). |
| --- | --- |

2.2.9.

3.   Általános észrevételek

| 3.1. | Megállapítjuk, hogy az Európai Bizottság nagy lélegzetvételű, hiánypótló, összetett és érdemleges munkát végzett, ami elismerésre érdemes. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Ugyanakkor nem fejti ki megfelelően, hogy hol tart a termékek felügyeletéről szóló rendeletre irányuló 2013-as javaslata. Ismereteink szerint az nem került közzétételre, a most vizsgált javaslat pedig megismétel és módosít egyes abban foglalt intézkedéseket, ám nem utal arra, hogy a korábbi javaslatot visszavonták. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Az EGSZB egyébiránt szükségesnek tartja az általános termékbiztonságról szóló irányelv és a jelen javaslat egyértelmű összekapcsolását oly módon, hogy hatályuk minden termékre kiterjedjen (és ne csupán azokra, amelyek szerepelnek a mellékletben). |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Az EGSZB alapvetőnek tartotta volna, hogy a javaslatot újabb, az általános termékbiztonságról szóló rendelet kísérje, amely garantálná, hogy jellemzőiktől függetlenül minden termékre naprakész és hatékonyabb szabályozás vonatkozzon. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Az EGSZB továbbra is úgy véli, hogy az, hogy a piacfelügyeleti rendelkezéseket több jogi eszköz tartalmazza, és azok gyakran átfedésben vannak egymással, zavart okozhat a tulajdonképpeni felügyeleti szabályokkal és a piaci szereplők kötelezettségeivel kapcsolatban. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Az EGSZB attól tart, hogy az Európai Bizottság azzal, hogy egymással párhuzamosan két hasonló, ám különböző elemeket tartalmazó javaslatot tárgyal, nem nyújt megfelelő megoldást erre a problémára. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.3. | A termékbiztonságra és piacfelügyeletre vonatkozó csomag kapcsán jelenleg folyó vitákra tekintettel az EGSZB úgy véli, hogy az itt vizsgált javaslatnak tartalmaznia kellene egy olyan szabályt, amely megerősíti a tagállamok piacfelügyeleti kötelezettségét – konkrétan azzal, hogy előírja számukra (negyedéves) jelentések benyújtását az Európai Bizottsághoz az általuk végrehajtott fellépésekről és ellenőrzésekről, különösen a statisztikák és a határozatok kapcsán. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Másrészről a hatóságok ellenőrzési fellépéseit közzé kellene tenni például a tevékenységi beszámolókban vagy a megfelelő internetes honlapokon. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Az EGSZB ellenben érvényesnek tartja a vizsgált javaslatokhoz választott jogalapokat, valamint a szubszidiaritással és az arányossággal kapcsolatos indokolásokat. A jogi eszköz formájának megválasztását is helyesnek tartja, hiszen az a legmegfelelőbb a kitűzött cél elérésére. Egyedül a számos rendelkezésben – a rendeleti forma alkalmazása ellenére – tetten érhető túlzott „rugalmasságot” sajnálja, amely túlságosan nagy mozgásteret hagy a tagállamok számára nagyobb fokú ellenőrzés nélkül, amit egyes más, elvetett alternatívák biztosítottak volna. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Az EGSZB továbbra is úgy véli, hogy a piacfelügyelettel kapcsolatos általános elvek között szerepelnie kellene az elővigyázatosság elvének. Ez a döntéshozatal alapvető eleme lenne minden olyan esetben, amikor jele van annak, hogy a fogyasztó- vagy a környezetvédelem nem biztosított teljeskörűen, ám nem áll rendelkezésre egyértelmű, tudományos bizonyíték arra, hogy a termék veszélyt jelent azokra. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.6.1. | Az EGSZB ismét nem hagyhatja szó nélkül, hogy az Európai Bizottság egyáltalán nem utal erre az elővigyázatossági elvre, amelyet a tagállamok szisztematikusan alkalmaznak a kockázatkezelés keretében, és amely alapvető jelentőséggel bír azoknak a hatóságoknak a számára, amelyeknek határozniuk kell arról, hogy kivonjanak-e egy terméket a piacról. |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.2. | Mivel nem történik utalás az elővigyázatosság elvére, az EGSZB azt tanácsolja, hogy ennek ellenére tegyék egyértelművé azt, hogy a bizonyítási teher minden esetben a gazdasági szereplőkre hárul, hogy azok ne állíthassák azt, hogy a hatóságoknak kell bizonyítaniuk, hogy egy termék nem biztonságos vagy bármilyen más veszélyt jelent. |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.7. | Az EGSZB megjegyzi, hogy a tagállamok kötelesek legalább háromévente általános piacvédelmi stratégiát meghatározni. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.7.1. | Az EGSZB ugyanakkor úgy véli, hogy az Európai Bizottságnak rendszeresen figyelemmel kellene kísérnie a hatóságok által alkalmazott eszközöket. |
| --- | --- |

3.7.1.

| 3.8. | Az EGSZB alapvető fontosságúnak tartja, hogy a tagállamok közötti információcsere terén rendelkezésre álljon egy összehangolt és hatékony módon működő RAPEX-mechanizmus. Megállapítja azonban, hogy az utóbbi években minden alkalommal, amikor egy tagállam veszélyes terméket jelentett be az Európai Bizottságnak, sem a hatóságok, sem maga az Európai Bizottság általában nem tájékoztatta arról a fogyasztókat vagy azok képviseleti szervezeteit. Kivételt képeztek ez alól azok az esetek, amikor olyan elengedhetetlen intézkedéseket kellett meghozni – például a termékvisszahívást illetően –, amelyek szükségessé tették a fogyasztók részvételét. Ez ahhoz vezetett, hogy egy adott tagállam hatóságai anélkül állapodtak meg a gazdasági szereplővel a termék piacról történő kivonásáról, hogy arról más tagállamokat tájékoztattak volna, sok esetben megsértve így az elővigyázatosság elvét. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.8.1. | Az EGSZB hangsúlyozza továbbá, hogy ezt a mechanizmust hozzá kell igazítani az olyan helyzetekhez is, amelyekben a termék megsemmisítésére van szükség. Ez segítené az integrációt és javítaná a fogyasztók tájékoztatását az ilyen esetek kapcsán. |
| --- | --- |

3.8.1.

| 3.8.2. | Az EGSZB ennek kapcsán – a titkosság elvének és az üzleti titok védelmének sérelme nélkül – kiemelten fontosnak tartja, hogy amellett, hogy az Európai Bizottság köteles időszakos jelentéseket közzétenni a RAPEX-rendszerről (a nem élelmiszer jellegű termékek riasztási rendszeréről), a fogyasztók és a vállalkozások, valamint az őket képviselő szervezetek a nyilvánosan közzétettnél több információhoz férhessenek hozzá. Ennek során szem előtt kell tartani, hogy a fogyasztóknak gyakran nehézséget okoz az információk megértése, illetve nem tudják, hogy miként reagáljanak akkor, amikor egy termékről kiderül, hogy nem biztonságos. |
| --- | --- |

3.8.2.

| 3.8.3. | Úgy véli továbbá, hogy ennek a rendeletnek kell lennie annak a jogalkotási aktusnak, amely tartalmazza az uniós gyors információs rendszerrel kapcsolatos összes szabályt, különösen a fogalommeghatározást, a kapcsolattartó pontokat, az információcsere módját és az azzal kapcsolatos eljárásokat, a rendszerben való részvételre jogosult külső szervezeteket (ideértve többek között a fogyasztóvédelmi szervezeteket) és a bejelentésre vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

3.8.3.

| 3.9. | Másrészről, korábbi véleményeivel összhangban az EGSZB kiemeli, hogy meg kell erősíteni az egységes európai vámstratégiát, amely garantálja az anyagi és emberi erőforrások optimális felhasználását a jelen javaslatban tervbe vett intézkedések kidolgozásához, amelynek során feltárják az új technológiákban és az innovációban rejlő lehetőségeket is, ám teljes mértékben tiszteletben tartják a polgárok személyes adatainak és magánéletének a védelmét, és különös figyelmet fordítanak a kkv-kra és a fogyasztókra. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.9.1. | Ennek kapcsán javasolja, hogy tegyék tartalmasabbá a kereskedelmi partnerekkel, különösen a WTO-val megkötött kölcsönös segítségnyújtási megállapodásokat, illetve a Japánnal és Kanadával a közelmúltban tárgyalt partnerségi megállapodásokat. |
| --- | --- |

3.9.1.

| 3.9.2. | Az EGSZB felhívja továbbá a figyelmet a különösen az EU-ba történő behozatal keretében az általános termékbiztonságra jelentős hatással levő csalás és hamisítás elleni küzdelemre. |
| --- | --- |

3.9.2.

| 3.9.3. | Ennek kapcsán kiemeli, hogy ambiciózus politikára van szükség, amely lehetővé teszi a tagállamok együttműködését az információcsere terén, hogy gyorsabban tudjanak válaszlépéseket tenni a termékek használatának tulajdonítható súlyos nemkívánatos hatások tekintetében. A megtévesztő és hamisított termékek terjedése a tagállamoknak a termékek nyomon követésére fordítható korlátozott erőforrásaival társulva azt eredményezi, hogy nőnek a fogyasztók egészségét érintő kockázatok. |
| --- | --- |

3.9.3.

| 3.9.4. | Végezetül korábbi véleményével összhangban az EGSZB továbbra is úgy véli, hogy „a felügyeleti és vámügyi szervek tagjainak és alkalmazottainak biztosítékot kell adniuk tisztességességükre és függetlenségükre vonatkozóan, és biztosítani kell védelmüket a feladataik gyakorlásával összefüggésben esetlegesen rájuk nehezedő nyomással vagy korrupciós kísérletekkel szemben” (9). |
| --- | --- |

3.9.4.

| 3.10. | Az EU területén ellenőrzött és a harmonizációs jogszabályok által lefedett termékek Unió általi értékelését illetően az EGSZB létfontosságúnak tartja, hogy a nemzeti szintű hatóságok specifikus hatásköreinek sérelme nélkül az Európai Bizottság rendelkezzen hatáskörökkel a harmonizációs politika kapcsán bevezetett nemzeti szintű intézkedések értékelésére. Ezzel elkerülhető a jogbizonytalanság, ami veszélybe sodorhatja a biztonságos termékek szabad forgalmazását. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Hasonlóképpen, az említett korábbi véleménnyel összhangban az EGSZB még mindig szeretné, ha a rendelet tartalmazna az összes sérüléstípust tartalmazó páneurópai baleseti adatbázis kialakítására vonatkozó rendelkezéseket is, amely






  a) | támogatná a piacfelügyeleti hatóságokat abban, hogy tájékozottabb kockázatértékelési döntéseket hozzanak; |
| --- | --- | --- |

3.11.

a)

támogatná a piacfelügyeleti hatóságokat abban, hogy tájékozottabb kockázatértékelési döntéseket hozzanak;

| b) | alapul szolgálna a megelőző fellépésekhez és a közfigyelem felkeltését célzó kampányokhoz; a szabványosítók számára lehetővé tenné jobb termékszabványok kidolgozását; |
| --- | --- |

b)

alapul szolgálna a megelőző fellépésekhez és a közfigyelem felkeltését célzó kampányokhoz; a szabványosítók számára lehetővé tenné jobb termékszabványok kidolgozását;

| c) | segítséget nyújtana a gyártóknak abban, hogy új termékeik tervezésében figyelembe vegyék a biztonságosságot; illetve |
| --- | --- |

c)

segítséget nyújtana a gyártóknak abban, hogy új termékeik tervezésében figyelembe vegyék a biztonságosságot; illetve

| d) | értékelné a megelőző intézkedések hatásosságát és megállapítaná a politikaalkotás prioritásait. |
| --- | --- |

d)

értékelné a megelőző intézkedések hatásosságát és megállapítaná a politikaalkotás prioritásait.

| 3.12. | Ennek kapcsán az EGSZB ismételten azt javasolja, hogy hozzák létre a sérülésekkel kapcsolatos európai adatbázis létrehozására vonatkozó jogalapot, amely szerint az Európai Bizottság támogatja a tagállami adatgyűjtés koordinálását, valamint elősegíti az adatbázis hatékony működését. |
| --- | --- |

3.12.

4.   Részletes megjegyzések

4.1.   
  Megfelelőségi javaslat [COM(2017) 795 final]

4.1.1.   1. cikk

| 4.1.1.1. | Az EGSZB üdvözli, hogy a javaslat az egészség és a biztonság védelme mellett a környezetvédelemre és a közérdekre is kiterjed. |
| --- | --- |

4.1.1.1.

4.1.2.   5. cikk

| 4.1.2.1. | Az EGSZB a fogyasztási cikkek többsége kapcsán nem ért egyet a megfelelőségi nyilatkozatokkal. Általában egyoldalú nyilatkozatról van szó a gyártó részéről, amelyben az elismeri, hogy a termék megfelel az európai termékbiztonsági jogszabályoknak. Ez a nyilatkozat gyakran összezavarja a címzetteket, akik összekeverik a termék eredetét a termék engedélyezésével. |
| --- | --- |

4.1.2.1.

| 4.1.2.2. | A közelmúltban számos fogyasztói szervezet adott hangot aggályainak az ilyen megfelelőségi rendszerek kapcsán; ezek a „CE-jelölés” alkalmazása kapcsán tapasztalt problémákat tükrözik. Ennek kapcsán az EGSZB rámutat, hogy a megfelelőségi nyilatkozatot még az internetes honlapon is a termék műszaki dokumentációját tartalmazó oldalon kell közzétenni. Ez a nyilatkozat nem okozhat zavart és nem tévesztheti meg a címzetteket. |
| --- | --- |

4.1.2.2.

4.1.3.   10. és 14. cikk

| 4.1.3.1. | Az EGSZB üdvözli a javaslatot, amennyiben az minden tagállamban koherens piacfelügyeleti rendszert kíván kialakítani. Ugyanakkor, bár a javaslat szabályokat állapít meg a piacfelügyeleti hatóság kötelezettségei, hatáskörei és megszervezése kapcsán, nem utal a tagállamok kompetenciáira és mérlegelési jogkörére a műszaki, emberi és pénzügyi erőforrások kapcsán, ami következetlenségekhez vezethet a termékek felügyelete kapcsán az Európai Unióban. |
| --- | --- |

4.1.3.1.

| 4.1.3.2. | A hatóságokhoz utalt jogkörök sérelme nélkül az EGSZB úgy véli, hogy a szöveg kevés kötelezettséget állapít meg, és főként jogosultságokat említ, köztük azt a hatáskört, hogy mielőbb figyelmeztessék a területükön a felhasználókat a veszélyesnek ítélt termékekre. |
| --- | --- |

4.1.3.2.

4.1.4.   18. cikk

| 4.1.4.1. | Az EGSZB nem érti, miért törölte az Európai Bizottság ebből a cikkből a korábbi, 2013-ban javasolt szabályt, amely előírta például a hatósági határozatra vonatkozó kritériumokat, valamint az összes azt követő intézkedést, például a gazdasági szereplő kötelezettségeit és a hatóság további intézkedéseit. Valójában nem volt világos a gazdasági szereplők számára, hogy a RAPEX értesítését követően az értesítést valóban nyomon követik-e és a gazdasági szereplők valóban kivonják-e a piacról a terméket. |
| --- | --- |

4.1.4.1.

| 4.1.4.2. | A visszahívási eljárás kapcsán az EGSZB alapvetőnek tartja a fogyasztók tájékoztatását, ezért hangsúlyozza, hogy az ilyen információt egyértelműen kell közölni, kötelezve a hatóságokat annak közzétételére. Másrészről meg kell határozni a visszahívással kapcsolatos tájékoztatási eljárást is annak elkerülése érdekében, hogy a fogyasztók a visszahívással kapcsolatos tájékoztatást a termékkel kapcsolatos kereskedelmi kommunikációnak véljék. |
| --- | --- |

4.1.4.2.

4.1.5.   26. cikk

| 4.1.5.1. | Az EGSZB alapvetőnek tartja, hogy a javaslat kifejezetten írja elő, hogy a tagállami hatóságoknak rendelkezniük kell a – különösen a termékek fizikai és laboratóriumi vizsgálatához kapcsolódó – feladataik ellátásához szükséges hatáskörökkel és forrásokkal. |
| --- | --- |

4.1.5.1.

4.1.6.   27. cikk

| 4.1.6.1. | Az EGSZB úgy véli, hogy az említett bekezdések sérelme nélkül szükség volna egy olyan általános záradékra, amely lehetővé teszi a piacfelügyeleti hatóságok számára, hogy felkérjék a külső határokon termékellenőrzést végző hatóságokat arra, hogy ne engedélyezzék valamely termék szabad forgalomba bocsátását, amennyiben bebizonyosodik, hogy a termék valóban kockázatot jelent az egészségre, a biztonságra, a környezetre vagy a közérdekre. |
| --- | --- |

4.1.6.1.

4.1.7.   32. cikk

| 4.1.7.1. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a civil társadalmi szervezeteket és különösen a fogyasztói szervezeteket be kell vonni ebbe a hálózatba a tagállamok által a piacfelügyeleti politika terén elért eredmények átláthatóságának fokozása érdekében. |
| --- | --- |

4.1.7.1.

4.1.8.   61. cikk

| 4.1.8.1. | Az EGSZB üdvözli azt a javaslatot, hogy külön rendelkezzenek a gazdasági szereplőket a veszélyes termékek piaci forgalmazásától elriasztó pénzbírság meghatározásáról. |
| --- | --- |

4.1.8.1.

| 4.1.8.2. | Az EGSZB ezért üdvözli a 61. cikk (3) bekezdését, amely szerint ha a gazdasági szereplő már korábban elkövetett hasonló jogsértést, akkor a szankció mértéke növelhető. |
| --- | --- |

4.1.8.2.

4.2.   
  Kölcsönös elismerési javaslat [COM(2017) 796 final]

4.2.1.   4. cikk

| 4.2.1.1. | Az EGSZB kétségeit fejezi ki az itt szereplő elv hatékonyságát illetően, különösen amikor a 4. cikk (3) bekezdése leszögezi, hogy a gazdasági szereplők felelősek a kölcsönös elismerési nyilatkozat megtételéért. Ez ugyanis ugyanazzal a következménnyel járhat a fogyasztók szempontjából, mint a CE-jelölés, amely soha nem akadályozta meg a veszélyesnek tartott termékek forgalmazását a belső piacon, függetlenül a vonatkozó nyilatkozattételtől. |
| --- | --- |

4.2.1.1.

| 4.2.1.2. | Az EGSZB szerint amennyiben a gazdasági szereplő nem nyújtja be a nyilatkozatot, a (8) bekezdés sérelme nélkül a hatóságoknak észszerű határidőn belül ellenőrizniük kellene a megfelelőséggel kapcsolatos információkat. |
| --- | --- |

4.2.1.2.

4.2.2.   5. cikk

| 4.2.2.1. | Az EGSZB továbbra is úgy véli, hogy az elővigyázatosság elvét be kellene építeni az áru vizsgálatára vonatkozó követelmények közé, különösen a cikk (5) bekezdését illetően. |
| --- | --- |

4.2.2.1.

4.2.3.   6. cikk

| 4.2.3.1. | Tekintettel a fogyasztói jogokra és különösen az egészséghez és biztonsághoz való jogra, valamint a környezet és a közérdek védelmére, az EGSZB nem ért egyet azzal, hogy jogszabályban kell rögzíteni a biztonságosság vélelmezését. Úgy véli, hogy amennyiben az 5. cikkben említett vizsgálatot elvégzik, a termék nem forgalmazható mindaddig, ameddig a tagállami hatóság meg nem hozta végső határozatát. |
| --- | --- |

4.2.3.1.

Kelt Brüsszelben, 2018. május 23-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/ALL/?uri=COM%3A2017%3A787%3AFIN.

1

(2)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/?uri=CELEX:52017DC0788(01)&qid=1519385332001.

2

(3)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/?qid=1519385589015&uri=CELEX:52017DC0789.

3

(4)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/?uri=COM%3A2017%3A0795%3AFIN.

4

(5)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/?uri=COM%3A2017%3A0796%3AFIN.

5

(6)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/?uri=CELEX:52017DC0788(01)&qid=1519385332001.

6

(7)  HL L 218., 2008.8.13., 30. o.

7

(8)  HL L 218., 2008.8.13., 30. o.

8

(9)  HL C 271., 2013.9.19., 86. o., 1.6. pont.

9

---

| 10.8.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 283/28 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 283/28

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az egészségügyi technológiaértékelésről és a 2011/24/EU irányelv módosításáról

[COM(2018) 051 final – 2018/0018 (COD)]

(2018/C 283/04)

| Előadó: | Dimitris DIMITRIADIS |
| --- | --- |

Előadó:

Dimitris DIMITRIADIS

| Felkérés: | Európai Parlament, 2018.2.8.
  Tanács, 2018.2.26. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikke |
| | |
| Illetékes szekció: | „Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció |
| Elnökségi határozat: | 2017.12.5. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2018.5.23. |
| Plenáris ülés száma: | 535. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 172/2/3 |

Felkérés:

Európai Parlament, 2018.2.8.

Tanács, 2018.2.26.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikke

Illetékes szekció:

„Egységes piac, termelés és fogyasztás” szekció

Elnökségi határozat:

2017.12.5.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2018.5.23.

Plenáris ülés száma:

535.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

172/2/3

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az EGSZB egyetért azzal, hogy az egészségügyi technológiaértékeléssel kapcsolatos fenntartható uniós szintű együttműködés azt hivatott biztosítani, hogy valamennyi uniós ország részesülhessen a hatékonyságjavulás előnyeiből, és így maximális legyen a hozzáadott érték. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Az EGSZB helyénvalónak tartja az Európai Bizottság azon döntését, hogy más jogi formákkal szemben a rendeletre irányuló jogalkotási eljárást alkalmazza, mivel ezáltal biztosítható, hogy közvetlenebbé és hathatósabbá váljon a tagállamok szintjén folytatott együttműködés. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Az EGSZB véleménye szerint a rendeletre irányuló javaslat teljes mértékben összhangban van az átfogó uniós célkitűzésekkel, beleértve a belső piac zavartalan működését, a fenntartható egészségügyi rendszereket, illetve az ambiciózus kutatási és innovációs menetrendet. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Az EGSZB egyetért azzal a feltevéssel, hogy az elkövetkező években növekedhetnek az egészségügyi kiadások, tekintettel többek között Európa népességének elöregedésére, a krónikus betegségek gyakoribb előfordulására és a bonyolult új technológiák megjelenésére, miközben a tagállamok egyre inkább költségvetési korlátokkal néznek szembe. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Az EGSZB támogatná adóösztönzők alkalmazását egyes országokban, illetve akár az állami támogatásokra vonatkozó „de minimis” jogszabályok küszöbértékeinek felfelé történő módosítását is, ennek azonban az egyes országok mérlegelési jogkörébe kell tartoznia. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Az EGSZB véleménye szerint a közpénzből történő finanszírozás nagyon is helytálló az egészségügyi technológiaértékelés kapcsán, és ezt közös együttműködés révén mindenképpen erősíteni kell, elkerülve a redundáns erőfeszítéseket. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Úgy véli továbbá, hogy a tagállamoknak támogatniuk és finanszírozniuk kellene az induló innovatív vállalkozásoktól származó, a témába vágó elképzeléseket és kezdeményezéseket. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Az EGSZB úgy véli, hogy a javaslat várhatóan előnyökkel jár a kkv-k, valamint a szociális gazdaság az ágazatban működő vállalkozásai számára, mivel csökkenti a jelenlegi adminisztratív terheket és az abból adódó megfelelési költségeket, hogy az egészségügyi technológiaértékelésekhez kapcsolódó különböző nemzeti követelmények teljesítése érdekében számos dokumentumot kell benyújtani. Nem ért azonban egyet azzal, hogy nem biztosítottak az ilyen vállalkozások számára külön rendelkezések. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Az EGSZB javasolja, hogy a rendelet hivatkozzon az olyan megelőző intézkedésekre, mint például a kórházak támogatása a kórházi fertőzések ellenőrzésében, azok megelőzésében és korlátok közé szorításában, és hogy ezekkel bővüljön ki, illetve egészüljön ki a rendelet hatálya. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Háttér

| 2.1. | A rendeletre irányuló javaslat előterjesztésére több mint húsz évvel azután került sor, hogy elindult az önkéntes együttműködés az egészségügyi technológiaértékelés területén. A határokon átnyúló egészségügyi ellátásról szóló irányelv (2011/24/EU irányelv) (1) elfogadását követően 2013-ban uniós szinten létrejött egy, az egészségügyi technológiaértékeléssel foglalkozó nemzeti hatóságokból és szervezetekből álló önkéntes egészségügyi technológiaértékelési hálózat, amelynek célja, hogy stratégiai és politikai iránymutatást nyújtson az uniós szintű tudományos és technikai együttműködéshez. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Ennek munkája három egymást követő együttes fellépéssel (2) egészült ki az egészségügyi technológiaértékelés vonatkozásában, és lehetővé tette az Európai Bizottság és a tagállamok számára egy szilárd tudásalap megteremtését a módszertanokkal és az egészségügyi technológiaértékelést érintő információcserével kapcsolatban. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Az egészségügyi technológiaértékeléssel kapcsolatos fenntartható uniós szintű együttműködés azt hivatott biztosítani, hogy valamennyi uniós ország részesülhessen a hatékonyságjavulás előnyeiből, és így maximális legyen a hozzáadott érték. Az e területen történő uniós szintű megerősített együttműködés széles körű támogatást élvez a betegek hozzáadott értéket biztosító innovatív kezelésekhez, innovatív gyógyszerekhez és innovatív egészségügyi termékekhez történő mielőbbi hozzáférésén dolgozó szereplők körében, és rámutat arra, hogy az EU nemcsak gazdasági unió, hanem olyan unió, amely elsődlegesen az emberek javát szolgálja. Azok az érdekelt felek és polgárok, akik részt vettek az Európai Bizottság nyilvános konzultációján, rendkívüli mértékű támogatásuknak adtak hangot: szinte mindenki (98 %) elismerte az egészségügyi technológiaértékelés hasznosságát, és a válaszadók 87 %-a egyetértett azzal, hogy az egészségügyi technológiaértékeléssel kapcsolatos uniós szintű együttműködést 2020 után is folytatni kell (3). |
| --- | --- |

2.3.

3.   A javaslat révén megoldani kívánt problémák, illetve hiányosságok

| 3.1. | Az EGSZB egyetért azzal a széles körű konzultáció alapján tett megállapítással, amely szerint az innovatív technológiák piacra jutását jelenleg még akadályozzák, illetve torzítják az egészségügyi technológiaértékeléssel kapcsolatos, Unió-szerte előforduló eltérő nemzeti vagy regionális szintű bürokratikus eljárások, módszertanok és követelmények, amelyek az eltérő nemzeti jogszabályokból vagy gyakorlatokból erednek. Emiatt vált szükségessé, hogy az Európai Bizottság a legmegfelelőbb jogalkotási eszközként rendeletre irányuló javaslatot terjesszen elő. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Az EGSZB egyetért továbbá azzal a megállapítással, hogy a jelenlegi helyzet hozzájárul az üzleti kiszámíthatóság hiányához is, ami nagyobb költségekhez vezet az ágazat és a kkv-k számára, hátráltatja az új technológiákhoz való hozzáférést, és káros hatással van az innovációra. Példaként említhető a jelenlegi nem harmonizált helyzetre az I-Com Versenyképességi Intézet (Institute for Competitiveness) tanulmánya (4), amely a 49. oldalon hivatkozik az Európai Fogyasztók Szervezetére (BEUC) és kiemeli, hogy „bizonyos, egészségügyi technológiaértékeléssel foglalkozó szervek az értékeléseket azonnal vagy kérésre közzéteszik, míg mások bizalmasaknak tekintik őket. Emellett néhány egészségügyi technológiaértékeléssel foglalkozó szerv a gyógyszerek értékének megállapításához elfogad megfigyeléseken alapuló tanulmányokat, mások azonban ezeket elutasítják. Ez azért fontos, mert az Európai Fogyasztók Szervezetének jelentése szerint a rendelkezésre álló szakirodalom alapján ezek az adatok kevésbé megbízhatóak, mint azok, amelyeket szúrópróbaszerű vizsgálatokból és a gyógyszerek hatékonysági profiljaiból nyernek. Bár ezek a különbségek közvetlenül nem érintik az Európai Fogyasztók Szervezetének munkáját, hozzájárulhatnak a felesleges párhuzamos munkavégzéshez, és magas költségeket róhatnak a tagállamokra. Ezért fontos felhívni a fogyasztók figyelmét az egészségügyi technológiaértékelés jelentőségére, és biztosítani a betegek és a végfelhasználók közreműködését. Végezetül az Európai Fogyasztók Szervezete szerint bár az egységes és teljeskörű egészségügyi technológiaértékelés nagyon hasznos lehetne, azt hozzá kellene igazítani az egészségügyi ellátás terén fennálló nemzeti körülményekhez”. Amint azt az Unióban az egészségügyi technológiaértékeléssel kapcsolatosan több évtizeden keresztül folytatott projektalapú együttműködés megmutatta, ezeket a kérdéseket a közös munka eddig alkalmazott, tisztán önkéntességen alapuló megközelítésével nem sikerült megfelelően kezelni. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Az egészségügyi technológiaértékeléssel kapcsolatos jelenlegi projektalapú uniós szintű együttműködés vonatkozásában további probléma a fenntarthatóság hiánya, mivel a finanszírozás rövid távú, és minden egyes gazdasági ciklusra újra kell tárgyalni és biztosítani. Bár a folyamatban lévő együttműködés, konkrétan az együttes fellépések és az egészségügyi technológiaértékelési hálózat bizonyította az uniós együttműködés kézzelfogható előnyeit a szakmai hálózat kiépítése, az együttműködés eszközeinek és módszertanainak meghatározása, illetve a közös értékelések irányítása terén, ez az együttműködési modell nem járult hozzá a nemzeti rendszereket jellemző széttöredezettség és a párhuzamos tevékenységek megszüntetéséhez (5). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Mivel minden új mechanizmus megbízhatóságához a résztvevők független és szabad véleménynyilvánításának elvét kell irányadónak tekinteni, kizárólag tudományos, etikai, morális és megkülönböztetésmentes kritériumok alapulvételével, a szóban forgó kezdeményezés céljainak eléréséhez megfelelő az egészségügyi technológiaértékelés területén folytatott uniós szintű együttműködés ezen elvek alapján történő megerősítése. A kezdeményezés alapvetően orvosolja a nemzeti egészségügyi technológiaértékelési rendszerek jelenlegi széttagoltságát (az eljárások és a módszertanok közötti, a piacra jutást befolyásoló eltéréseket), és ezzel párhuzamosan megerősíti az együttműködést az egészségügyi technológiaértékeléshez nélkülözhetetlen további szinteken. Azokban az országokban például, ahol nehézségek merülnek fel a betegnyilvántartások hiánya következtében, valamennyi betegség esetében aktiválni kell a nemzeti cselekvési terveket, hogy ezáltal más európai országok bevált gyakorlatait szem előtt tartva fel lehessen gyorsítani az egészségügyi minisztériumok munkáját. Ez a megközelítés a társadalmi értékeket és prioritásokat is beépíti a tudományos döntéshozatali eljárásba. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy el kell ismerni az egészségügy területén belüli technológiai innovációt, hogy az a helyi szintű, kórházon kívüli ápolási-gondozási tevékenységekre is kiterjedjen. A népesség elöregedése (6), a krónikus betegségek és az önellátásra való képtelenség gyakoribbá válása szükségessé teszi a specializálódást és az otthoni ápolás-gondozással kapcsolatos technológiák és módszerek hatékonyabb alkalmazását. Ezért egyedi egészségügyi technológiaértékelési programokat kell előirányozni az otthoni ápolás-gondozás javítása céljából, nemcsak az új technológiák és a távorvoslás alkalmazása révén, hanem a gondozási szolgáltatások szakmai színvonalának általános emelésével is. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Ezzel összefüggésben az EGSZB rámutat arra, hogy az európai polgárok egészségügyi ellátásának ezt a területét gyakran a szociális gazdaságban működő innovatív vállalkozások fejlesztik és működtetik, amelyek ágazaton belüli jelenlétét el kell ismerni és jobban ki kell használni. |
| --- | --- |

3.6.

4.   A szóban forgó javaslat által elérni kívánt célok

| 4.1. | Az egészségügyi technológiaértékelésről szóló uniós rendelettervezet célja az európai betegek innovatív egészségügyi technológiákhoz való hozzáférésének elősegítése, a rendelkezésre álló erőforrások hatékonyabb felhasználása, valamint az üzleti kiszámíthatóság javítása. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Az EGSZB helyénvalónak tartja az Európai Bizottság azon döntését, hogy más jogi formákkal szemben a rendeletre irányuló jogalkotási eljárást alkalmazza, mivel ezáltal biztosítható, hogy közvetlenebbé és hathatósabbá váljon a tagállamok szintjén folytatott együttműködés. Ugyanakkor az a kötelezettség, amelynek értelmében a közös klinikai értékelést kell alkalmazni, amennyiben az adott technológia ilyen értékelés tárgyát képezte, nem biztosítja, hogy a tagállamok rendelkezésére álljon egy olyan megfelelő egészségügyi technológiaértékelés, amelyet felhasználhatnak a döntéshozatal során. Az egészségügyi technológiaértékelés bizonyos kategóriái esetében tehát célszerű az önkéntes jelleg mellett dönteni, amint azt a 19. cikk tartalmazza. Tekintve, hogy ezt az egészségügyi technológiaértékelést kívánatos meghatározott időn belüli kiadni, ami alááshatja az értékelés minőségét, elengedhetetlen a rendeletre irányuló javaslat értékelésre és nyomon követésre vonatkozó 29. cikkének alkalmazása. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | A rendeletre irányuló javaslat biztosítani kívánja, hogy az egészségügyi technológiaértékelések során alkalmazott módszertanok és eljárások Unió-szerte kiszámíthatóbbak legyenek, és a közös klinikai értékelések esetében ezeket az értékeléseket ne ismételjék meg nemzeti szinten, elkerülve ezzel az átfedéseket és az eltéréseket. Ahogy az a hatásvizsgálati jelentésben részletesebben bemutatásra kerül, az előnyben részesített lehetőség biztosítja a szakpolitikai célok eléréséhez szükséges hatékonyság és eredményesség legmegfelelőbb kombinációját, miközben tiszteletben tartja a szubszidiaritás és az arányosság elvét. Ez a lehetőség teszi leginkább lehetővé a belső piaci célkitűzések elérését, mivel elősegíti az eljárások és a módszertanok konvergenciáját, csökkenti a párhuzamos munkát (például a klinikai értékelések esetében), következésképpen pedig az eltérő eredmények kockázatát, ezzel pedig hozzájárul ahhoz, hogy a betegek könnyebben hozzáférjenek az innovatív egészségügyi technológiákhoz. Ugyanakkor mivel nem minden tagállamban egyforma a technológiákhoz való hozzáférés és a technológiák alkalmazása, az egészségügyi technológiaértékeléssel kapcsolatos igények is eltérőek, különösen az ellátás színvonalát illetően. A közvetlen összehasonlíthatóság hiánya, illetve az, hogy a forgalombahozatali engedélyezésnél végzett klinikai vizsgálatok során köztes kritériumokat alkalmaznak, még inkább szükségessé teszik a kiegészítő vizsgálatokat. A közös egészségügyi technológiaértékelés kötelező alkalmazása ezért adott esetben nem valósítható meg teljes mértékben, így az egészségügyi technológiaértékelés bizonyos kategóriáinak esetében célszerű lehet az önkéntes alkalmazás elvének fentiek szerinti fenntartása. Fontos ezért tisztázni, hogy a 34. cikk értelmében a tagállamok a rendelet III. fejezetében meghatározott szabályoktól eltérő módon is végezhetnek klinikai értékelést. Ez garantálja, hogy a tagállamoknak továbbra is lehetőségük lesz arra, hogy az igényeikhez igazított kiegészítő értékeléseket végezzenek. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Az EGSZB egyetért azzal, hogy a rendeletre irányuló javaslat fenntartható keretet biztosít a tagállamoknak, lehetővé téve számukra a szakértelem összevonását és a tényeken alapuló döntéshozatal megerősítését, valamint támogatást nyújt a nemzeti egészségügyi rendszerek fenntarthatóságának biztosítását célzó erőfeszítéseikhez. Az előnyben részesített lehetőség emellett költséghatékonynak is számít abban az értelemben, hogy a költségeket jelentős mértékben ellentételezik a tagállamok, az ipar és a kkv-k megtakarításai, amelyeket az erőforrások összevonása, a párhuzamosságok elkerülése és az üzleti kiszámíthatóság javítása eredményez. A javaslat rendelkezéseket tartalmaz a közös egészségügyi technológiaértékelési eszközök, módszertanok és eljárások Unió-szerte történő alkalmazására vonatkozóan, és meghatározza a tagállamok jövőbeli uniós szintű közös munkájának alábbi négy pillérét: |
| --- | --- |

4.4.

| 4.4.1. | közös klinikai értékelések a leginnovatívabb és potenciálisan legelőnyösebb egészségügyi technológiákra összpontosítva, a lehető legnagyobb hozzáadott értéket biztosítva így az EU számára; |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | közös tudományos konzultációk, amelyek révén az egészségügyi technológiák fejlesztői tanácsot kérhetnek az egészségügyi technológiaértékelésért felelős hatóságoktól azokra az adatokra és bizonyítékokra vonatkozóan, amelyek várhatóan szükségesek az egészségügyi technológiaértékelés benyújtásához; |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | a kialakulóban lévő egészségügyi technológiák meghatározása annak biztosítása érdekében, hogy a betegek és az egészségügyi rendszerek szempontjából legígéretesebb egészségügyi technológiákat korai szakaszban azonosítsák, és belefoglalják a közös munkába; |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | önkéntes együttműködés a kötelező együttműködés körébe nem tartozó területeken, ideértve például a gyógyszerektől vagy orvostechnikai eszközöktől eltérő egészségügyi technológiákat (például a sebészeti beavatkozásokat), illetve az egészségügyi technológiák gazdasági aspektusait. |
| --- | --- |

4.4.4.

5.   A megvizsgált jogalkotási és nem jogalkotási lehetőségek: van-e előnyben részesített lehetőség?

| 5.1. | Az EGSZB véleménye szerint a rendeletre irányuló javaslat teljes mértékben összhangban van az átfogó uniós célkitűzésekkel, beleértve a belső piac zavartalan működését, a fenntartható egészségügyi rendszereket, illetve az ambiciózus kutatási és innovációs menetrendet. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.1.1. | Amellett, hogy megfelel ezeknek az uniós politikai célkitűzéseknek, a javaslat összhangban van továbbá a gyógyszerekre és orvostechnikai eszközökre vonatkozó meglévő uniós jogszabályokkal, illetve kiegészíti azokat (7). Például, mivel eltérő célokat szolgálnak, a szabályozási folyamat és az egészségügyi technológiaértékelési folyamat továbbra is jól el lesznek különítve egymástól, ugyanakkor az információk kölcsönös megosztásával, illetve a javasolt közös klinikai értékelések és a gyógyszerek központosított forgalombahozatali engedélyezése közötti eljárások időzítésének jobb összehangolásával lehetőség van szinergiák kialakítására (8). |
| --- | --- |

5.1.1.

| 5.2. | A javaslat jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 114. cikke. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.2.1. | Az EUMSZ 114. cikke lehetővé teszi a tagállamok törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseinek közelítésére vonatkozó intézkedések elfogadását, feltéve, hogy ezek a belső piac megteremtésének és működésének szempontjából szükségesek, ugyanakkor biztosítják a közegészségügy magas szintű védelmét. |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Tekintettel továbbá a javaslat célkitűzéseire, konkrétan arra, amely az egészségügyi technológiák belső piacát jellemző és a tagállamokban végzett klinikai értékelések eljárási és módszertani különbségei által okozott eltérések, illetve az ilyen értékelések Unión belül tapasztalható párhuzamosságának csökkentésére irányul, az EUMSZ 114. cikke megfelelő jogalapnak tekinthető. |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.3. | A javaslat elkészítése során az EUMSZ 114. cikkének (3) bekezdésével összhangban szem előtt tartották az emberi egészség magas szintű védelmét; a javaslat így várhatóan megkönnyíti az uniós betegek számára az innovatív egészségügyi technológiákhoz való hozzáférést. |
| --- | --- |

5.2.3.

| 5.3. | Emellett valamennyi jogszabályjavaslatnak eleget kell tennie az EUMSZ 168. cikke (7) bekezdésének is, amelynek értelmében az Uniónak tiszteletben kell tartania a tagállamoknak az egészségügyi politikájuk meghatározására, valamint az egészségügyi szolgáltatások és az orvosi ellátás megszervezésére és biztosítására vonatkozó hatáskörét. Ez a hatáskör kiterjed a szóban forgó kezdeményezés alkalmazási körébe nem tartozó ár- és költségtérítési szintekkel kapcsolatos döntéshozatalra is. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.3.1. | Noha egyértelmű, hogy az egészségügyi technológiák nem klinikai (például gazdasági, társadalmi, etikai) aspektusainak értékelése, valamint az ármegállapításra és a költségek megtérítésére vonatkozó döntéshozatal továbbra is a tagállamok hatáskörében marad, az EGSZB azt javasolja, hogy – az átláthatóság és a hozzáférés valamennyi polgár számára történő biztosítása érdekében – képezze vizsgálat és külön tanulmány tárgyát egy közös uniós árpolitika általában véve a gyógyszerek, az orvostechnikai eszközök és az in vitro termékek vonatkozásában és különösen amikor azok egészségügyi technológiaértékelés tárgyát képezik, hogy ezáltal biztosított legyen az európai polgárok számára a megfelelőbb hozzáférés, és el lehessen kerülni a kizárólag az áron alapuló párhuzamos kivitelt/behozatalt. Ez – különösen az orvostechnikai eszközök vonatkozásában – hatékonyan segítené az egyes országokban létező, a maximált árakat megfigyelő és nyilvántartó érintett nemzeti bizottságok munkáját. Bár az indokolás szerint „az „egészségügyi technológia” fogalmát tágan kell értelmezni. |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.4. | Magában foglalja a betegségmegelőzésre, diagnosztizálásra vagy az egészségügyi ellátás során alkalmazott kezelésre szolgáló gyógyszereket, orvostechnikai eszközöket vagy orvosi és sebészeti eljárásokat, illetve intézkedéseket”, a hatály értelmében a közös klinikai értékelések az alábbiakra korlátozódnak: központi forgalombahozatali engedélyezési eljárás alatt álló gyógyszerek, új hatóanyagok, illetve olyan meglévő termékek, amelyek esetében a forgalombahozatali engedélyt új terápiás javallatra terjesztik ki, valamint az orvostechnikai eszközök és az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök bizonyos osztályai, amelyekkel kapcsolatban az (EU) 2017/745 és az (EU) 2017/746 rendelet szerint felállított megfelelő szakértői bizottságok megfogalmazták véleményüket vagy álláspontjukat, és amelyeket az e rendelet által létrehozott koordinációs csoport kiválasztott. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | A degeneratív betegségek megelőzése, valamint az idős és önellátásra képtelen személyek visszaélésszerű kórházi kezeltetésének csökkentése érdekében intézkedéseket és lépéseket kell tenni az ápolás-gondozás színvonalának emelésére és ezáltal a betegek biztonságának és jóllétének javítására irányulóan. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.5.1. | Az EGSZB véleménye szerint hivatkozni kell az olyan megelőző intézkedésekre, mint például a kórházak támogatása a kórházi fertőzések ellenőrzésében, azok megelőzésében és korlátok közé szorításában, és ezekkel ki kell bővíteni, illetve ki kell egészíteni a hatályt. Ez a konkrét példa évente 37 000 embert érint (9), akik Európában kórházi fertőzések miatt vesztik életüket. Égetően szükséges a betegek biztonságának és a nyújtott egészségügyi szolgáltatások minőségének a javítása, különös tekintettel a kórházi fertőzések megelőzésére és az antibiotikumok észszerű alkalmazására; az eddigi tanulmányok azonban a nemzeti szintre korlátozódnak, és mind azokra a hiányosságokra világítanak rá, amelyeket ez a javaslat kezelni kíván. |
| --- | --- |

5.5.1.

6.   Az előnyben részesített lehetőség költsége

| 6.1. | Az EGSZB véleménye szerint az előnyben részesített lehetőség költséghatékonynak számít abban az értelemben, hogy a vele járó költségeket jelentős mértékben ellentételezik a tagállamok és az ipar megtakarításai (10), amelyeket az erőforrások összevonása, a párhuzamosság elkerülése és az üzleti kiszámíthatóság javulása eredményez.
  A javasolt rendeletben előirányzott közös munkához szükséges elegendő erőforrás rendelkezésre állásának (11) biztosítása érdekében az EGSZB támogatja, hogy elegendő finanszírozás legyen biztosított a közös munkához és az önkéntes együttműködéshez, illetve az e tevékenységek elősegítésére szolgáló támogatási kerethez. A finanszírozásnak ki kell terjednie a közös klinikai értékelésről és a közös tudományos konzultációról szóló jelentések elkészítésére is. A tagállamoknak arra is lehetőséget kell biztosítani, hogy nemzeti szakértőket rendeljenek ki az Európai Bizottsághoz, támogatva ezzel a koordinációs csoport titkárságának munkáját. |
| --- | --- |

6.1.

A javasolt rendeletben előirányzott közös munkához szükséges elegendő erőforrás rendelkezésre állásának (11) biztosítása érdekében az EGSZB támogatja, hogy elegendő finanszírozás legyen biztosított a közös munkához és az önkéntes együttműködéshez, illetve az e tevékenységek elősegítésére szolgáló támogatási kerethez. A finanszírozásnak ki kell terjednie a közös klinikai értékelésről és a közös tudományos konzultációról szóló jelentések elkészítésére is. A tagállamoknak arra is lehetőséget kell biztosítani, hogy nemzeti szakértőket rendeljenek ki az Európai Bizottsághoz, támogatva ezzel a koordinációs csoport titkárságának munkáját.

| 6.2. | Lásd a 3. cikkben foglaltakat. Az uniós szinten értékelendő, kialakulóban lévő új technológiák azonosítására és a közös klinikai értékelésekre elkülönített összegek tartalmazzák az ellenőrzések költségeit. A gyógyszerekkel és orvostechnikai eszközökkel foglalkozó megfelelő szervekkel folytatott együttműködés a minimálisra csökkenti a nyomonkövetési koordinációs csoport munkaprogramjának kidolgozásakor felmerülő hibák kockázatát. Amint azt az Európai Bizottság is megállapítja, a koordinációs csoport az egészségügyi technológiaértékelésért felelős szervek nemzeti képviselőiből fog állni, alcsoportjait pedig az értékeléseket végző szakértők alkotják. Tervbe van véve az egészségügyi technológiaértékeléssel foglalkozó nemzeti szervek képzése is annak biztosítása érdekében, hogy a kevesebb tapasztalattal rendelkező tagállamok megfeleljenek az egészségügyi technológiaértékelés követelményeinek. Ezt azonban a javaslat szövege nem említi meg kifejezetten. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Az Unióban egészségügyi ellátásra fordított (állami és magán) kiadások összességében évi mintegy 1 300 milliárd eurót tesznek ki (12) (beleértve a gyógyszerekre fordított 220 milliárd eurót (13) és az orvostechnikai eszközökre fordított 100 milliárd eurót (14)). Így az egészségügyi ellátásra jutó kiadások az uniós GDP mintegy 10 %-ának felelnek meg (15). |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Az EGSZB egyetért azzal a véleménnyel, hogy az elkövetkező években növekedhetnek az egészségügyi kiadások, tekintettel többek között Európa népességének elöregedésére, a krónikus betegségek gyakoribb előfordulására és a bonyolult új technológiák megjelenésére, miközben a tagállamok egyre inkább költségvetési korlátokkal fognak szembesülni. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Az EGSZB véleménye szerint ezek a fejlemények szükségessé fogják tenni, hogy a tagállamok tovább javítsák az egészségügyi költségvetések hatékonyságát azzal, hogy a hatékony technológiákra összpontosítanak, és ezzel egyidejűleg fenntartják az innováció ösztönzését (16). |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Az EGSZB támogatja, hogy bizonyos országokban adóügyi ösztönzőket alkalmazzanak, illetve akár az állami támogatásokra vonatkozó „de minimis” jogszabályok küszöbértékeinek felfelé történő módosítását is. Az egyik megfontolható javaslat az állami támogatásokra vonatkozó „de minimis” jogszabályok küszöbértékeinek lehetséges felülvizsgálata, amelyek esetében rendelkezni lehetne a küszöbérték jelenlegi 200 ezer euróról legalább 700 ezer euróra történő megemeléséről az egészségügy, a szociális jólét és az egészségügyi ellátás területén tevékenykedő kkv-k tekintetében, olyan további minőségi követelmények bevezetése mellett, mint a különböző vállalkozások közötti együttműködést szükségessé tevő projekteken való munka, a kutatásba és az innovációba történő beruházások megléte, illetve hogy az adott vállalkozások a vállalati nyereséget teljes egészében visszaforgatják a vállalkozásba. Ezek az intézkedések arra ösztönözhetik a kkv-kat és a szociális gazdaság vállalkozásait, hogy többet ruházzanak be a kutatásba, az innovációba és a hálózati partnerségek kialakításába (17). Az EGSZB úgy véli továbbá, hogy a tagállamoknak támogatniuk és finanszírozniuk kellene az induló innovatív vállalkozásoktól származó, a témába vágó elképzeléseket és kezdeményezéseket. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Az EGSZB véleménye szerint a közpénzből történő finanszírozás nagyon is helytálló az egészségügyi technológiaértékelés kapcsán, és ezt közös együttműködés révén mindenképpen erősíteni kell, elkerülve a redundáns erőfeszítéseket. Számítások szerint minden egyes nemzeti egészségügyi technológiaértékelés mintegy 30 000 euróba kerül a nemzeti hatóságoknak, és 100 000 euróba az ágazatnak (18). Amennyiben tíz tagállam végez egészségügyi technológiaértékelést egyazon technológia vonatkozásában, és ezeket egyetlen közös vizsgálattal lehet helyettesíteni, akkor akár 70 %-os megtakarítást is el lehet érni – még akkor is, ha a koordináció iránti igény növekedése miatt a közös értékelés háromszor többe kerül, mint egy nemzeti vizsgálat. Ezeket a forrásokat meg lehet takarítani, vagy az egészségügyi technológiaértékeléshez kapcsolódó egyéb területekre lehet átcsoportosítani. Ugyanakkor az új technológiák magas költségigényére tekintettel elengedhetetlen, hogy a valamely tagállam által egy adott technológia költségtérítéséről történő döntéshozatalhoz alkalmazott egészségügyi technológiaértékelés kapcsolódjon az adott tagállam terápiás arzenáljához. Az onkológiai kezelések esetében például, amelyek betegenkénti költsége általában meghaladja a 100 000 eurót, egy nem megfelelő klinikai értékelés sokkal magasabb költségekkel jár, mint amennyi a közös értékelés révén megtakarítható. Fontos megemlíteni, hogy: „A Rákbetegek Európai Szövetsége (ECPC) üdvözli a javaslatot, és megjegyzi, hogy a párhuzamos erőfeszítések kiküszöbölése révén a kötelező közös klinikai vizsgálatok kiiktatják az eltérő eredmények kockázatát, és ezáltal minimálisra csökkentik az új terápiákhoz való hozzáférés terén felmerülő késedelmeket (19)”. Az AIM nem kormányzati egészségügyi szolgáltatókat tömörítő nemzetközi szövetség szintén „örömmel nyugtázza, hogy az Európai Bizottság állandóbb rendszert kíván létrehozni az egészségügyi technológiaértékeléssel kapcsolatos uniós szintű együttműködés tekintetében. [...] Ugyanakkor az AIM aggodalmának ad hangot amiatt, hogy azzal, hogy az Unión belül egyetlen klinikai értékelést vezet be, az új rendszer nyomást fog kifejteni arra irányulóan, hogy az egészségügyi technológiaértékelés a lehető legrövidebb legyen, ami károsan hathat az ellátás minőségére és biztonságára (20)”. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Mivel a javaslat várhatóan 2023-tól kezdve lesz hatással a költségvetésre, a 2020 utáni uniós költségvetésből elkülönített hozzájárulás megtárgyalására a következő többéves pénzügyi keretre irányuló európai bizottsági javaslat előkészítésének keretében fog sor kerülni, és ez a hozzájárulás tükrözni fogja a 2020 utáni időszakra vonatkozó többéves pénzügyi kerettel kapcsolatos tárgyalások eredményeit. |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | A hatalmas gazdasági érdekeket rejtő egészségügyi ágazatban igen nagy az összeférhetetlenség veszélye. Nagyon fontos, hogy az egészségügyi technológiaértékelést objektív, független és átlátható módon szervezzék meg. |
| --- | --- |

6.9.

7.   A kkv-kra és a mikrovállalkozásokra gyakorolt hatás

| 7.1. | A javaslat releváns a kis- és középvállalkozások (kkv-k) szempontjából, amelyek – a 4.2. pontban említetteknek megfelelően – különösen fontos szerepet töltenek be az orvostechnikai eszközök ágazatában. Ugyanakkor nincsenek előirányozva a mikrovállalkozásokat érintő egyedi rendelkezések, mivel ezek a szereplők előreláthatólag nem fognak jelentős szerepet játszani az új egészségügyi technológiák piaci bevezetésében. Az EGSZB úgy véli, hogy a javaslat várhatóan előnyökkel jár a kkv-k, valamint a szociális gazdaság az ágazatban működő vállalkozásai számára, mivel csökkenti a jelenlegi adminisztratív terheket és az abból adódó megfelelési költségeket, hogy az egészségügyi technológiaértékelésekhez kapcsolódó különböző nemzeti követelmények teljesítése érdekében számos dokumentumot kell benyújtani. Nem ért azonban egyet azzal, hogy nem biztosítottak az ilyen vállalkozások számára külön rendelkezések. A javaslat által előirányzott közös klinikai értékelések és közös tudományos konzultációk javítani fogják az ágazaton belüli üzleti kiszámíthatóságot. Ez különösen releváns a kkv-k és a szociális vállalkozások szempontjából, mivel ezek általában kisebb termékportfólióval és korlátozottabb egészségügyi technológiaértékelésre fordítható erőforrásokkal és kapacitással rendelkeznek. Meg kell jegyezni, hogy a javaslat nem szab meg díjakat a közös klinikai értékelések és a közös tudományos konzultációk vonatkozásában, ami a foglalkoztatás tekintetében is nagy jelentőséggel bír (a munkanélküliség csökkenése). Az egészségügyi technológiaértékeléssel kapcsolatosan az Unión belül végzendő közös munkának köszönhető jobb üzleti kiszámíthatóság várhatóan pozitív hatást fog kifejteni az EU egészségügyi technológiai ágazatának versenyképességére. A javaslat által előirányzott informatikai infrastruktúra standard IT eszközökre támaszkodik (például az adatbázisok, dokumentumcsere, internetes közzététel esetében), és az EUnetHTA együttes fellépés keretében már kifejlesztett eszközökön alapul. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | A kkv-k számára tényleges gazdasági ösztönzőt jelentene a nemzeti stratégiai referenciakereten belüli európai fejlesztésfinanszírozási programokban való 2020 utáni részvételük előmozdítása. A jelenlegi, 2014 és 2020 közötti EFDP programok egyedi céltartalékokkal rendelkeznek a szegénység és a munkanélküliség csökkentésére irányuló kutatás-fejlesztési programok számára. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.2.1. | Az EGSZB véleménye szerint ezeket a programokat nemcsak fenn kell tartani, hanem ki is kell bővíteni a rendeletre irányuló javaslat alapelveinek tágabb összefüggésében, és azoknak ösztönzőkként kell szolgálniuk a kutatás-fejlesztés és az innováció előmozdítására. A javaslat nem tesz említést a harmadik országokról, véleményünk szerint azonban azok esetében, amelyekkel „kettős megállapodás” van érvényben, nem szabad kizárni a javaslat keretében történő együttműködést. Végső soron minden a végfelhasználótól és az ő döntéseitől függ. |
| --- | --- |

7.2.1.

Kelt Brüsszelben, 2018. május 23-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011. március 9-i 2011/24/EU irányelve a határon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogok érvényesítéséről (HL L 88., 2011.4.4.).

1

(2)  EUnetHTA 1. együttes fellépés, 2010–2012, EUnetHTA 2. együttes fellépés, 2012–2015 és EUnetHTA 3. együttes fellépés, 2016–2019. Lásd: http://www.eunethta.eu/.

2

(3)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-18-486_hu.htm.

3

(4)  http://www.astrid-online.it/static/upload/7787/7787e169a7f0afc63221153a6636c63f.pdf.

4

(5)  http://www.eunethta.eu/wp-content/uploads/2018/01/FINAL-Project-Plan-WP4-CA-TAVI-v3.pdf.

5

(6)  http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/european_economy/2015/pdf/ee3_en.pdf.

6

(7)  A vonatkozó jogszabályok közé tartozik a 2001/83/EK irányelv, a 726/2004/EK rendelet, az 536/2014/EU rendelet, az (EU) 2017/745 rendelet és az (EU) 2017/746 rendelet.

7

(8)  Meg kell jegyezni, hogy a szinergiák javításának szükségességét (az egészségügyi technológiaértékelési hálózatra vonatkozó, „A szabályozási és egészségügyi technológiaértékeléssel kapcsolatos problémák közötti szinergia a gyógyszerek vonatkozásában” című vitaanyagban) a tagállamok, illetve (az EMA-EUnetHTA 2012–2015-ös időszakra vonatkozó hároméves munkatervének a végrehajtásáról szóló közös jelentésükben) az EUnetHTA és az EMA is elismerték.

8

(9)  http://www.cleoresearch.org/en/.

9

(10)  A közös értékelésekhez (REA) kapcsolódó költségmegtakarítás elérheti az évi 2 670 000 eurót.

10

(11)  Az előnyben részesített lehetőség teljes becsült költsége mintegy 16 millió euro.

11

(12)  Eurostat-adatok. A „Pharmaceutical Industry: A Strategic Sector for the European Economy” [Gyógyszeripar: az európai gazdaság stratégiai ágazata] című európai bizottsági szolgálati munkadokumentumban (DG GROW, 2014).

12

„Pharmaceutical Industry: A Strategic Sector for the European Economy”

Eurostat, az egészségügyi ellátás biztosításának költségei valamennyi tagállamot tekintve, 2012-es vagy az elérhető legfrissebb adatok. Írország, Olaszország, Málta és az Egyesült Királyság esetében a számadatok kiegészülnek az WHO egészségügyi adataival (az EKB éves átváltási árfolyama).

(13)  Eurostat-adatok. A „Pharmaceutical Industry: A Strategic Sector for the European Economy” [Gyógyszeripar: az európai gazdaság stratégiai ágazata] című európai bizottsági szolgálati munkadokumentumban (DG GROW, 2014).

13

(14)  A „Biztonságos, hatékony és innovatív orvostechnikai eszközök és in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök a betegek, fogyasztók és egészségügyi szakemberek érdekében” című közlemény, COM(2012) 540 final. A Világbank, az EDMA, az Espicom és az Eucomed számításai.

14

„Biztonságos, hatékony és innovatív orvostechnikai eszközök és in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközök a betegek, fogyasztók és egészségügyi szakemberek érdekében”

(15)  Európai Bizottság. európai szemeszter, „Egészségügyi rendszerek” tematikus adatlap, 2015. DG ECFIN: „Cost-containment policies in public pharmaceutical spending in the EU”, 2012. Valamint: http://ec.europa.eu/smart-regulation/roadmaps/docs/2016_sante_144_health_technology_assessments_en.pdf.

15

„Cost-containment policies in public pharmaceutical spending in the EU”

(16)  DG ECFIN: „Cost-containment policies in public pharmaceutical spending in the EU”, 2012.

16

(17)  Jelenleg az 1407/2013/EU rendelet 200 000 euróban határozza meg azon állami támogatás felső határát, amelyben egy vállalkozás egy három éves időtartamon belül – akár adókedvezmények formájában – részesülhet. 2008-ban az EU a gazdasági válság kezelése érdekében egy úgynevezett „fellendülési terv” keretében ideiglenesen 500 000 euróra emelte a küszöbértéket. Fel kell ismerni, hogy a tagállamok egészségügyi rendszereinek egyik legnagyobb kiadási tételét az egészségügyi szolgáltatások iránti – különösen az önellátásra való képtelenség tekintetében fennálló – kereslet növekedésének következményei fogják jelenteni, és ezért célszerű előirányozni egy külön ösztönzési és támogatási rendszert, különösen a helyi szociális jóléti szolgáltatások biztosításával foglalkozó vállalkozások számára.

17

(18)  Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság (DG ECFIN): „The 2015 Ageing report”, 2015. OECD, 2015: „Pharmaceutical expenditure and policies: past trends and future challenges”.

18

„The 2015 Ageing report”

„Pharmaceutical expenditure and policies: past trends and future challenges”

(19)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2018/614772/EPRS_BRI(2018)614772_EN.pdf.

19

(20)  https://www.aim-mutual.org/wp-content/uploads/2018/02/AIM-on-HTA.pdf.

20

---

| 10.8.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 283/35 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 283/35

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat tanácsi irányelvre a 2006/112/EK irányelvnek a hozzáadottértékadó-mértékek tekintetében történő módosításáról

(COM(2018) 20 final – 2018/0005(CNS))

Javaslat tanácsi irányelvre a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelvnek a kisvállalkozásokra vonatkozó különös szabályozás tekintetében történő módosításáról

(COM(2018) 21 final – 2018/0006 (CNS))

Módosított javaslat tanácsi rendeletre a 904/2010/EU rendeletnek a hozzáadottérték-adó területén történő közigazgatási együttműködés megerősítésére irányuló intézkedések tekintetében történő módosításáról

(COM(2017) 706 final – 2017/0248 (CNS))

Javaslat tanácsi irányelvre a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelvnek a minimális általános adómérték tiszteletben tartására vonatkozó kötelezettség tekintetében történő módosításáról

(COM(2017) 783 final – 2017/0349 (CNS))

(2018/C 283/05)

| Előadó: | Petru Sorin DANDEA |
| --- | --- |

Előadó:

Petru Sorin DANDEA

| Felkérés: | az Európai Unió Tanácsa, 2017.12.15., 2018.1.9. és 2018.2.5. |
| --- | --- |
| | |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 113. cikke |
| | |
| Illetékes szekció: | „Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió” |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2018.3.26. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2018.5.23. |
| Plenáris ülés száma: | 535. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 198/5/10 |

Felkérés:

az Európai Unió Tanácsa, 2017.12.15., 2018.1.9. és 2018.2.5.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 113. cikke

Illetékes szekció:

„Gazdasági és monetáris unió, gazdasági és társadalmi kohézió”

Elfogadás a szekcióülésen:

2018.3.26.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2018.5.23.

Plenáris ülés száma:

535.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

198/5/10

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság javaslatát, és azt ajánlja a tagállamoknak, hogy azt fogadják el és mihamarabb hajtsák végre, tekintettel arra, hogy a héarendszer belső piaci szintű, rendkívüli széttagoltsága indokolatlan akadályokat gördít a kisvállalkozások fejlődése elé. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Az EGSZB egyetért az Európai Bizottság azon célkitűzésével, hogy a vizsgált csomag intézkedéseinek a végső fogyasztó javát kell szolgálniuk. Úgy véli azonban, hogy a 2018/0005 (CNS) irányelvjavaslat 98. cikkének (1) és (2) bekezdése alapján alkalmazott kedvezményes adómértékeknek és adómentességeknek elsődlegesen és következetesen valamilyen közérdekű cél megvalósítását kell szolgálniuk. Egyes esetekben közvetítő szervezetek, például szociális támogatási vagy oktatási szervezetek követnek ilyen jellegű célokat, ezek azonban nem végső fogyasztók. Hasonlóképpen az EGSZB úgy véli, hogy a rendszernek nyitottnak kellene lennie nemcsak a mikrovállalkozások, hanem a kis- és középvállalkozások számára is. Ehhez meg kell emelni a felső határértékeket. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Az EGSZB egyetért az Európai Bizottság „negatív lista” felállítására vonatkozó javaslatával, amely azokat az árukat és szolgáltatásokat tartalmazza, amelyekre nem alkalmazandók az irányelvjavaslatban szereplő kedvezményes adómértékek, azonban megjegyzi, hogy az említett lista nem vonhatja maga után a tagállamok azon szabadságának indokolatlan korlátozását, hogy egyes közérdekű termékekre vonatkozóan kedvezményes adómértékeket állapítsanak meg. Fontos továbbá, hogy a tagállamok továbbra is kedvezményes adómértékeket alkalmazhassanak azokra a termékekre, melyekre a jelenlegi, 2006/112/EK irányelvben rögzített, meglévő eltérések értelmében kedvezményes adómértékek vonatkoznak. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Az Európai Bizottság szerint arra lenne szükség, hogy a kedvezményes adómérték-rendszer ne vonatkozzon azokra az árukra és szolgáltatásokra, amelyek közvetett inputnak minősülnek. Az EGSZB szerint ez a megközelítés értelmezési problémákat vet fel például a komplex szolgáltatások kezelése esetében, különösen azoknál, amelyeket vállalkozói hálózatok és klaszterek vagy konzorciumok nyújtanak. Ennek következtében ez a megközelítés bizonytalan értelmezéseknek engedhet teret, amikor egy vállalatcsoporthoz tartozó vállalkozás által nyújtott szolgáltatást az anyavállalatnak fizetnek ki, amely ezt később továbbszámlázza annak a vállalkozásnak, amely a szolgáltatást elvégezte. Ha ilyen esetben nem alkalmazzák a kedvezményes adómértéket, az olyan költségnövekedést eredményez, amely közvetett módon ugyan, de végső soron a végső felhasználót érinti majd. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Az EGSZB úgy véli, hogy az Európai Bizottság által az ebben a szabályozási intézkedéscsomagban meghatározott ambiciózus célok csak akkor érhetők el, ha a tagállamok észszerű időn belül megteszik a szükséges erőfeszítéseket a végleges héarendszer elfogadása érdekében. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | Az EGSZB egyetért az Európai Bizottság azon javaslatával, hogy engedélyezni kellene a tagállamok számára, hogy két, legalább 5 %-os kedvezményes adómértéket, illetve egy 5 %-nál alacsonyabb kedvezményes adómértéket alkalmazzanak, és úgy véli, hogy egyes tagállamok gyakorlatához hasonlóan ezeket bizonyos áru- és szolgáltatásosztályokra kellene alkalmazni. Az EGSZB javasolja a tagállamoknak, hogy tartsák fenn a jelenleg bizonyos közérdekű áru- vagy szolgáltatásosztályokra alkalmazott kedvezményeket. Emellett úgy ítéli meg, hogy a tagállamoknak össze kellene állítaniuk azoknak a termékeknek és szolgáltatásoknak a listáját, amelyekre a kkv-k belső piacra jutásának elősegítése érdekében csökkentett héamértékeket lehetne alkalmazni. Fontolóra kell venni annak alapos vizsgálatát, hogy a luxuscikkek vonatkozásában be lehetne-e vezetni magasabb héamértékeket. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Az EGSZB szeretné felhívni a tagállamok figyelmét a szervezetekre és egyesületekre alkalmazandó héarendszer azon fontos elemeire, amelyek a hátrányos helyzetű személyeknek történő segítségnyújtást szabályozzák. Az esetek többségében ezek a szervezetek jelentős összegeket nem tudnak visszaigényelni a héarendszer miatt, ami lényeges mértékben csökkenti kapacitásaikat a hátrányos helyzetű csoportok tagjainak nyújtandó segítség terén. Az EGSZB ezért azt javasolja, hogy az uniós intézmények és a tagállamok vegyék ki ezeket a szervezeteket a héarendszer hatálya alól. Emellett az EGSZB úgy véli, hogy a pro bono vagy pro deo alapon dolgozó ügyvédeket is ki kellene vonni a héarendszer alól, amennyiben azok számára e tevékenységek nem (vagy csak csekély mértékben) termelnek jövedelmet. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Annak biztosítása érdekében, hogy a rendelet rendelkezéseit megfelelően végrehajtsák, az EGSZB az Európai Bizottság javaslatával összhangban javasolja a tagállamoknak, biztosítsák azokat az emberi, pénzügyi és logisztikai erőforrásokat, amelyekre a héával kapcsolatos jogsértések elleni küzdelemmel foglalkozó szerveknek szükségük van. Ezenkívül az EGSZB hasznosnak tartaná, ha a tagállamok fontolóra vennék a digitális technológiák jobb felhasználását a héacsalás elleni küzdelem terén, valamint annak érdekében, hogy a nagyobb átláthatóság révén javuljon a héával kapcsolatos jogszabályoknak való önkéntes megfelelés. |
| --- | --- |

1.8

2.   Az Európai Bizottság javaslata

| 2.1 | Az Európai Bizottság 2016. áprilisban cselekvési tervet (1) tett közzé az európai héarendszer korszerűsítéséről. Az általa ajánlott csomagterv három irányelvjavaslatot (2) és egy rendeletjavaslatot (3) tartalmaz a terv végrehajtásának folytatásaként. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | A három irányelvjavaslat a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK tanácsi irányelv módosítását javasolja. A javasolt változtatások a kisvállalkozásokra vonatkozó különös szabályozásra, a minimális hozzáadottérték-adó mértékekre és a minimális általános adómérték tiszteletben tartására vonatkoznak. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | A héával kapcsolatos európai szabályok több mint húsz évre nyúlnak vissza, és a származási ország elvén alapulnak. Az Európai Bizottság korszerűsíteni kívánja ezeket, hogy a vállalkozások közötti határon átnyúló árukereskedelemre vonatkozóan egy végleges héarendszer kerüljön bevezetésre, amelynek a rendeltetési hely szerinti tagállamban történő adóztatáson kellene alapulnia. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Az Európai Bizottság javaslatának célja, hogy a tagállamok egyenlő bánásmódban részesüljenek. Ezt úgy tennék lehetővé, hogy a héa esetében egyetlen olyan kedvezményes adómértéket alkalmaznának, amelyre nem érvényes a minimális mértékre vonatkozó előírás, illetve két másikat, amelyek mértéke legalább 5 %. Az Európai Bizottság a 15 %-os minimális általános adómérték fenntartását is javasolja. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Az Európai Bizottság szerint arra lenne szükség, hogy a kedvezményes adómérték-rendszer ne vonatkozzon azokra az árukra és szolgáltatásokra, amelyek az Unión belüli kereskedelemben közvetett inputnak minősülnek. Javasolja továbbá, hogy a vizsgált csomagba átvett rendelkezések a végső fogyasztó javát szolgálják. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | A rendeletjavaslat a 904/2010/EU rendelet módosítását javasolja, amely a hozzáadottérték-adó területén történő közigazgatási együttműködés megerősítésére irányuló intézkedéseket tartalmaz. A főbb ajánlott változtatások között szerepelnek az előzetes megkeresés nélküli információcserék; a közös ellenőrzések; a nem a visszatérítés helye szerinti tagállamban letelepedett adóalanyok részére történő héa-visszatérítési eljárás módozatai; az Eurofisc megerősítése egy közös kockázatelemzési kapacitással és azzal a lehetőséggel, hogy koordinálják a vizsgálatokat és együttműködjenek az OLAF-fal (Európai Csalás Elleni Hivatal) és az Europollal a súlyos héacsalási ügyek feltárása érdekében, illetve az Európai Ügyészséggel; az információcserére irányadó feltételek aktualizálása; valamint a 42-es és 63-as eljáráskóddal végzett vámeljárások adatainak és a gépjármű-nyilvántartási adatoknak a megosztása az adóhatóságokkal (4). |
| --- | --- |

2.6

3.   Általános és részletes megjegyzések

| 3.1 | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság javaslatát, és azt ajánlja, hogy a tagállamok mielőbb fogadják el és hajtsák végre ezt a javaslatot, mivel a héarendszer túlságosan széttagolt tagállami szinten és hatástalan a héacsalás elleni küzdelemben, illetve akadályozza a kisvállalkozásokat a kereskedelem és a beruházás terén. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | Az Európai Bizottság szerint arra lenne szükség, hogy a kedvezményes adómérték-rendszer ne vonatkozzon azokra az árukra és szolgáltatásokra, amelyek közvetett inputnak minősülnek. Ez a megközelítés azonban értelmezési problémákat vet fel például a komplex szolgáltatások kezelése esetében, különösen azoknál, amelyeket vállalkozói hálózatok és klaszterek vagy konzorciumok nyújtanak. Ennek következtében ez a megközelítés bizonytalan értelmezéseknek engedhet teret, amikor egy vállalatcsoporthoz tartozó vállalkozás által nyújtott szolgáltatást az anyavállalatnak fizetnek ki, amely ezt később továbbszámlázza annak a vállalkozásnak, amely a szolgáltatást elvégezte. Ha ilyen esetben nem alkalmazzák a kedvezményes adómértéket, az olyan költségnövekedést eredményez, amely közvetett módon ugyan, de végső soron a végső felhasználót érinti majd. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Az Európai Bizottság javaslata szerint a héarendszernek a jövőben a származási ország elvén kell alapulnia. Az EGSZB úgy véli, hogy ez a lépés fontos mérföldkő lesz a végleges európai héarendszer felé vezető úton, és arra ösztönzi az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy gyorsítsák fel ezt a folyamatot és gondoskodjanak a különféle áruk és szolgáltatások egyértelmű meghatározásáról. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Az Európai Bizottság a 15 %-os minimális általános adómérték fenntartását javasolja. Az EGSZB fel kívánja hívni a figyelmet arra, hogy az EU tagállamainak nagy többségében a héa az állami költségvetés egyik fő bevételi forrását jelenti, és ezért támogatja az Európai Bizottság javaslatát. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | A tagállamok többségében kedvezményes héamértéket alkalmaznak az élelmiszerekre, a gyógyszerekre vagy a könyvekre, valamint az olyan alapvető fontosságú szolgáltatásokra vonatkozóan, mint az egészségügyi ellátás vagy a szociális támogatás. Az EGSZB egyetért az Európai Bizottság azon javaslatával, mely szerint engedélyezni kellene a tagállamok számára, hogy két, legalább 5 %-os kedvezményes adómértéket, illetve egy 5 %-nál alacsonyabb kedvezményes adómértéket alkalmazzanak, és úgy véli, hogy egyes tagállamok gyakorlatához hasonlóan ezeket bizonyos áru- és szolgáltatásosztályokra kellene alkalmazni. E kedvezményes adómértékek alkalmazása miatt nagyobb szükség van azon kkv-k tájékoztatására, melyek hazai piacukon kívül is tevékenykednek. Fontolóra kell venni annak alapos vizsgálatát, hogy a luxuscikkek vonatkozásában be lehetne-e vezetni magasabb héamértékeket. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Az Európai Bizottság érvelése szerint a származási ország elvén alapuló új rendszer keretében egyes szolgáltatások vagy termékek esetében versenytorzulások léphetnek fel. Ennek orvoslására azt javasolja, hogy a statisztikai osztályozás alapján állapítsák meg az általános héamérték alá tartozó termékek és szolgáltatások „negatív listáját”. Amellett, hogy támogatja az Európai Bizottság javaslatát és hangsúlyozza, hogy a tagállamok kötelesek követni egy ilyen listát, az EGSZB fontosnak tartja kiemelni, hogy ha döntés születik a listáról, akkor az ne szűkítse le indokolatlanul az egyes közérdekű termékekre vonatkozó kedvezményes adómértékek megállapítása tekintetében a tagállamok rendelkezésére álló mozgásteret. Fontos továbbá, hogy a tagállamok továbbra is kedvezményes adómértékeket alkalmazhassanak azokra a termékekre, melyekre a jelenlegi, 2006/112/EK irányelvben rögzített, meglévő eltérések értelmében kedvezményes adómértékek vonatkoznak. Ezért az Európai Bizottság által javasolt negatív listában (IIIa melléklet) figyelembe kell venni a tagállamokban bevált szabályozásokat. Mindenesetre egyértelművé kellene tenni, hogy ez a munkaerő-igényes szolgáltatások nyújtására vonatkozó kedvezményes héamérték fenntartható lesz, elsősorban a kkv-k révén. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | Mivel az Európai Bizottság által a kivállalkozásokra vonatkozóan javasolt új héarendszer hatásában támogatja a kisvállalkozásokat azáltal, hogy lehetővé teszi számukra az egységes piac által kínált lehetőségek kiaknázását, az EGSZB úgy véli, hogy a 284. cikk (1) bekezdésében és a 284. cikk (2) bekezdésének a) pontjában javasolt felső határértékeknek nagyobb mértékben kellene korrelálniuk a 280a. cikk (1) bekezdésében meghatározott árbevétel volumenével. Más szóval, az Európai Bizottság javaslata 85 000 euróban állapítja meg azt az éves árbevételt, amely alatt a mikrovállalkozások részesülhetnek a javasolt irányelvben meghatározott mentességekben. A határon átnyúló értékesítések volumenének felső határa 100 000 euró, ami azt jelenti, hogy a javasolt rendszer inkább a mikrovállalkozásokra vonatkozik. Az EGSZB úgy véli, hogy a felső határértékeket úgy kellene megállapítani, hogy ez az új rendszer a kkv-kat is lefedje. Az is kívánatos lenne továbbá, hogy a kkv-knak szánt intézkedések a szociális gazdaság vállalkozásaira is kiterjedjenek, különösen amikor azok szociális vagy oktatási segítségnyújtási szolgáltatásokat kínálnak. Az EGSZB emellett úgy véli, hogy további intézkedésekre van szükség ahhoz, hogy a kkv-k is élvezhessék az adminisztratív terhek csökkentésének előnyeit, mely az Európai Bizottság által javasolt rendszer szerint kizárólag a mikrovállalkozásokra vonatkozik. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | Az EGSZB megítélése szerint a kkv-k uniós belső piachoz való hozzáférésének elősegítéséhez a tagállamoknak össze kellene állítaniuk a kedvezményes héamértékek hatálya alá tartozó termékek és szolgáltatások listáját. Ezt a listát egész Európában a gazdasági szereplők rendelkezésére kellene bocsátani. |
| --- | --- |

3.8

| 3.9 | Az EGSZB egyetért a vállalkozásokra háruló nyilvántartásbavételi és bejelentési kötelezettségek tekintetében az Európai Bizottság által javasolt egyszerűsítésekkel, és úgy véli, hogy ezek segíteni fogják a vállalkozásokat abban, hogy gyorsabban fejlődjenek, illetve meg fogják könnyíteni azok egységes piachoz való hozzáférését. |
| --- | --- |

3.9

| 3.10 | Ezért egyetért az Európai Bizottság arra irányuló célkitűzésével, hogy a vizsgált csomagba átvett rendelkezések a végső fogyasztó javát szolgálják, azonban úgy véli, hogy a 2018/0005 (CNS) irányelvjavaslat 98. cikkének (1) és (2) bekezdése alapján alkalmazott kedvezményes adómértékeknek és adómentességeknek elsődlegesen és következetesen valamilyen közérdekű cél megvalósítását kell szolgálniuk. Egyes esetekben közvetítő szervezetek, például szociális támogatási vagy oktatási szervezetek követnek ilyen jellegű célokat, ezek azonban nem végső fogyasztók. Annak érdekében, hogy mindenki számára elősegítsük a jogi védelemhez való hozzáférést, a hátrányos helyzetben lévők számára nyújtott ügyvédi jogvédelmi szolgáltatások esetében kedvezményes héamértéket kell megállapítani. |
| --- | --- |

3.10

| 3.11 | Az EGSZB elismeri, hogy a második csomagban szereplő rendeletek nem szabályozzák kimerítően a héa területét. Az EGSZB ugyanakkor szeretné felhívni a tagállamok figyelmét a szervezetekre és egyesületekre alkalmazandó héarendszer azon fontos elemeire, amelyek a hátrányos helyzetű személyeknek történő segítségnyújtást szabályozzák. Az esetek többségében ezek a szervezetek jelentős összegeket nem tudnak visszaigényelni a héarendszer miatt, ami lényeges mértékben csökkenti kapacitásaikat a hátrányos helyzetű csoportok tagjainak nyújtandó segítség terén. |
| --- | --- |

3.11

| 3.12 | Az Európai Bizottság 2022-t javasolja az irányelv átültetésének határidejeként. Az EGSZB rövidebb végrehajtási határidő fontolóra vételét javasolja az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak, tekintettel arra, hogy az új rendszerrel könnyebbé válnak a vállalkozások tevékenységei és nagyobb lehetőségekkel rendelkeznek majd az egységes piac szintjén. Az EGSZB javasolja, hogy az Európai Bizottság a tagállamokkal együttműködésben indítson a médiában nagyszabású tájékoztató kampányt az új héarendszer és az ahhoz tartozó követelmények népszerűsítésére. |
| --- | --- |

3.12

| 3.13 | Figyelembe véve, hogy 2015-ben a tagállamok által a héa beszedése kapcsán regisztrált összes veszteség 152 milliárd eurót tett ki, az EGSZB egyetért azokkal az intézkedésekkel, amelyeket az Európai Bizottság a közigazgatási együttműködéssel kapcsolatban ajánlott a rendeletjavaslatban. Mivel a határon átnyúló ügyletek esetében az Eurofisc mellett az OLAF-ot és az Európai Ügyészséget is bevonják majd a héacsalással kapcsolatos vizsgálatokba, a tagállamok szintjén javulni fog a csalások felderítésére való képesség. |
| --- | --- |

3.13

| 3.14 | Az EGSZB azt ajánlja, hogy a tagállamok – az Európai Bizottság javaslatának megfelelően – biztosítsák a héával kapcsolatos jogsértések elleni küzdelemmel foglalkozó szervek számára a szükséges emberi, pénzügyi és logisztikai erőforrásokat a rendelet rendelkezéseinek megfelelő végrehajtása érdekében. Ezenkívül az EGSZB hasznosnak tartaná, ha a tagállamok fontolóra vennék a digitális technológiák jobb felhasználását a héacsalás elleni küzdelem és a hatályos rendelkezések önkéntes betartásának javítása érdekében. |
| --- | --- |

3.14

| 3.15 | Az EGSZB emlékeztet arra, hogy egy olyan fórum (5) létrehozását javasolta, amely biztosítaná az adóbevételek beszedésével kapcsolatos bevált gyakorlatok megosztását, és a héacsalás elleni küzdelem érdekében feltárná a tagállamok adminisztratív kapacitásainak fejlesztésére fennálló lehetőségeket a határon átnyúló kereskedelmi ügyletek területén, és emellett javítaná a belső piac működését. Az Európai Bizottságnak létre kellene hoznia e fórumot. |
| --- | --- |

3.15

| 3.16 | Az EGSZB megjegyzi, hogy az Európai Bizottság által az ebben a szabályozási intézkedéscsomagban meghatározott ambiciózus célok csak akkor érhetők el, ha a tagállamok észszerű időn belül minden szükséges erőfeszítést megtesznek a végleges héarendszer elfogadása érdekében. |
| --- | --- |

3.16

Kelt Brüsszelben, 2018. május 23-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2016) 148 final – A héára vonatkozó cselekvési terv – Úton egy egységes uniós héaövezet felé – Új döntések szükségeltetnek.

1

(2)  COM(2017) 783 final – Javaslat tanácsi irányelvre a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK irányelvnek a minimális általános adómérték tiszteletben tartására vonatkozó kötelezettség tekintetében történő módosításáról.

2

(3)  COM (2017) 706 final – Módosított javaslat tanácsi rendeletre a 904/2010/EU rendeletnek a hozzáadottérték-adó területén történő közigazgatási együttműködés megerősítésére irányuló intézkedések tekintetében történő módosításáról.

3

(4)  További információkért lásd: http://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/?uri=CELEX%3A52014DC0069 és http://europa.eu/rapid/press-release_ECA-11-47_hu.htm.

4

(5)  Lásd az EGSZB ECO/442 véleményét: „Héa-reformcsomag I”. (A Hivatalos Lapban még nem jelent meg.)

5

---

| 10.8.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 283/39 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 283/39

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre az Európai Unióban alkalmazandó átlátható és kiszámítható munkafeltételekről

(COM(2017) 797 final – 2017/0355 (COD))

(2018/C 283/06)

| Előadó: | Christian BÄUMLER |
| --- | --- |
| Társelőadó: | Vladimíra DRBALOVÁ |

Előadó:

Christian BÄUMLER

Társelőadó:

Vladimíra DRBALOVÁ

| Felkérés: | az Európai Unió Tanácsának felkérése: 2018.1.10.
  az Európai Parlament felkérése: 2018.1.18. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 153. cikkének (2) bekezdése |
| | |
| Illetékes szekció: | „Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2018.4.25. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2018.5.23. |
| Plenáris ülés száma: | 535. |
| A szavazás eredménye
  (mellette/ellene/tartózkodott): | 164/22/9 |

Felkérés:

az Európai Unió Tanácsának felkérése: 2018.1.10.

az Európai Parlament felkérése: 2018.1.18.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 153. cikkének (2) bekezdése

Illetékes szekció:

„Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2018.4.25.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2018.5.23.

Plenáris ülés száma:

535.

A szavazás eredménye

(mellette/ellene/tartózkodott):

164/22/9

1.   Következtetés és ajánlások

| 1.1. | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) támogatja az Európai Bizottság arra irányuló erőfeszítéseit, hogy átláthatóbbá és kiszámíthatóbbá tegye a munkafeltételeket mindenki, de különösen az atipikus módon foglalkoztatott munkavállalók számára, ami határozott lépést jelent a szociális jogok európai pillérének megvalósítása irányába. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Az EGSZB sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy nem volt lehetőség az írásbeli tájékoztatási kötelezettségről szóló irányelv (91/533/EGK irányelv) felülvizsgálatára és aktualizálásra a szociális párbeszéd keretei között. Rámutat arra, hogy a szociális partnerek sajátos szerepet töltenek be az átlátható és kiszámítható munkafeltételek szociális párbeszéden és kollektív tárgyalásokon keresztüli szabályozásában, figyelembe véve a tagállamok és a nemzeti gyakorlatok közötti eltéréseket. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Az EGSZB arra is rámutat, hogy a REFIT-jelentés szerint a hatályos 91/533/EGK irányelv még mindig egyértelműen hozzáadott értéket teremt, eléri a célját, továbbra is a vívmányok fontos része és minden érintett fél számára releváns marad. Az irányelv hatékonyságát, személyi hatályát és végrehajtását illetően azonban hiányosságokat tártak fel. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | A tagállamok közül néhány már foglalkozott az atipikus foglalkoztatás jelentette kihívásokkal, és kollektív szerződések, szociális párbeszéd vagy jogszabályok keretében védőintézkedéseket vezetett be annak érdekében, hogy méltányos munkakörülményeket biztosítsanak és különféle karrierlehetőségeket nyújtó pályamódosítást tegyenek lehetővé a munkaerőpiacokon, és az EGSZB kifejezetten üdvözli ezt. Az Európai Bizottságnak tisztáznia kell, hogy az ilyen jellegű védelmet a szociális partnerek autonómiáját teljes mértékben tiszteletben tartva elő kell segíteni. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Az EGSZB egyetért az átlátható és kiszámítható munkafeltételekről szóló irányelvre irányuló európai bizottsági javaslat célkitűzéseivel, amelyeknek az atipikus módon foglalkoztatott munkavállalók jobb védelméhez kell vezetniük. Az EGSZB rámutat arra, hogy csak egy kiegyensúlyozott, jogilag megfelelő, ellentmondásoktól mentes és kellőképpen észszerű javaslat lesz képes garantálni a szükséges konvergenciát, valamint biztosítani, hogy a javasolt irányelvből eredő kötelezettségeket egységesen alkalmazzák az európai munkaerőpiacon. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Az EGSZB elismeri a munkáltatóként eljáró természetes személyek, illetve a mikro- és kisvállalkozások különleges helyzetét, amelyek a javasolt irányelv szerinti kötelezettségeik teljesítésekor nem feltétlenül rendelkeznek ugyanazokkal az erőforrásokkal, mint amelyek a közepes és nagyobb vállalatok rendelkezésére állnak. Az EGSZB ezért azt ajánlja az Európai Bizottság és a tagállamok számára, hogy nyújtsanak megfelelő támogatást és segítséget e vállalkozásoknak a kötelezettségeik teljesítéséhez. Jó példa erre a mintalevelek és sablonok használata, amiről már a javaslat is rendelkezik, és további gyakorlati intézkedéseket kell mérlegelni. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Az uniós jog által biztosított jogok hatékonyságának biztosítása érdekében az írásos tájékoztatási kötelezettségről szóló irányelv személyi hatályát frissíteni kell, hogy tükrözze a munkaerőpiaci fejleményeket, ugyanakkor tiszteletben tartsa az egyes nemzetekre jellemző gyakorlatot. Az Európai Bizottság szerint ítélkezési gyakorlatában az Európai Unió Bírósága megállapította a munkavállalói jogállás meghatározásához szükséges kritériumokat, amelyek megfelelőek a szóban forgó irányelv személyi hatályának meghatározásához. A „munkavállaló” fogalommeghatározása ezeken a kritériumokon alapul. Az Európai Bizottságnak fontolóra kell vennie olyan iránymutatások kiadását, amelyek segítséget nyújtanának a munkáltatók számára kötelezettségeik teljesítése során, a munkavállalók körében pedig fokoznák a tudatosságot, ezáltal csökkentve a jogviták kockázatát. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Az EGSZB felhívja a figyelmet arra, hogy a tagállamoknak képesnek kell lenniük a szociális párbeszéd keretében meghatározni, ki tartozik a „munkavállalók” körébe, ennek értelmezésénél azonban szem előtt kell tartani az irányelv általános célkitűzését, azaz a biztonságosabb és kiszámíthatóbb foglalkoztatás ösztönzését és egyben a munkaerőpiaci alkalmazkodóképesség biztosítását, illetve az élet- és munkakörülmények javítását. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy ezért a háztartási alkalmazottaknak, a tengerészeknek és a halászoknak is az irányelv hatálya alá kell tartozniuk. A tengerészekre vonatkozó munkafeltételeket az európai szociális partnerek 2006. évi Tengerészeti Munkaügyi Egyezményről szóló, a 2009/13/EK tanácsi irányelv mellékletében foglalt megállapodása már nagymértékben szabályozza. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Az EGSZB rámutat arra, hogy a munkavállaló fogalmának az a kritériuma, hogy „egy másik személy irányítása alatt áll”, megakadályozhatja a fogalomnak a platform-munkavállalókra való kiterjesztését. Tanácsos tehát további pontosítást végezni, hogy ezek a munkavállalók is élvezhessék az irányelv által biztosított védelmet. Az EGSZB úgy véli azonban, hogy azokat a platformhasználókat, akik valójában önálló vállalkozók és függetlenek, ki kell zárni az irányelv hatálya alól. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Az EGSZB ajánlása szerint az irányelv személyi hatálya a munkavállaló fogalmának meghatározását illetően további pontosításra szorul, mert jelenleg nem egyértelmű. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Az EGSZB támogatja a munkavállalók számára a munkaviszony megkezdésekor vagy módosításakor a munkafeltételeket illetően nyújtandó tájékoztatással kapcsolatos kötelezettség átdolgozott változatát, és annak egyértelmű leszögezését, hogy erre legkésőbb a foglalkoztatási viszony megkezdésekor vagy a változások érvénybe lépésekor sort kell keríteni. Az EGSZB elismeri, hogy a mikro- és kisvállalkozások esetében lehetnek olyan megalapozott üzemi okok, amelyek bizonyos fokú rugalmasságot tesznek lehetővé, azonban biztosítani kell, hogy a munkaviszony megkezdésekor a lehető leghamarabb tájékoztassák a munkavállalókat a munkafeltételekről. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Az EGSZB megjegyzi, hogy a javaslat lehetővé teszi a szociális partnerek számára, hogy a munkafeltételekre vonatkozó minimumkövetelményektől eltérő kollektív szerződéseket kössenek. Az EGSZB ezt helyesli azzal a feltétellel, hogy az irányelv célkitűzéseinek teljesülniük kell, valamint a munkavállalók általános védelme elfogadható és nem csorbul. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Az EGSZB szerint a behívásos munkavégzés megfelelő referencia-időszak és megfelelő előzetes értesítés nélkül nem tartható fenn foglalkoztatási formaként. Az EGSZB azt javasolja, hogy a behívásos munkavégzésről szóló munkaszerződések garantáljanak egy bizonyos számú órát vagy ennek megfelelő fizetést. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Az EGSZB támogatja a munkafeltételekre vonatkozó minimumkövetelményekkel kapcsolatos rendelkezéseket, különösen a próbaidő hossza, a párhuzamos foglalkoztatás tilalmának korlátozása, a munka minimális kiszámíthatósága, a másik foglalkoztatási formára való áttérés, amennyiben az rendelkezésre áll, valamint a munkavállaló számára a feladata elvégzéséhez szükséges ingyenes képzés biztosítása tekintetében. Az EGSZB azonban tanácsosnak tartja egyes szempontok pontosítását, és azt javasolja, hogy a nemzeti jogi és szociális párbeszéddel kapcsolatos gyakorlatoknak megfelelően a felelősség nemzeti szintű legyen. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | Az EGSZB úgy véli, hogy az irányelv hatékony alkalmazása érdekében helyénvaló, hogy a munkavállalók védelemben részesüljenek azon elbocsátásokkal vagy azzal egyenértékű egyéb intézkedésekkel szemben, amelyek abból fakadtak, hogy éltek az irányelv által biztosított jogaikkal. Ilyen körülmények között észszerű, hogy a munkáltató a munkavállaló kérésére kötelezhető legyen, hogy az elbocsátás megalapozott indokait írásban adja meg. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | A javaslat eszközöket biztosít, amelyek segítségével szankcionálni lehet az irányelvből következő információnyújtási kötelezettség megsértését. Az EGSZB erre a hiányosságra egy korábbi véleményében hívta fel a figyelmet, és sürgette annak orvoslását. Az EGSZB szerint a szankcióknak, amennyiben indokoltak, arányosaknak kell lenniük a munkavállalók által elszenvedett kár mértékével. Az EGSZB üdvözli, hogy a 14. cikk (1) bekezdésében szereplő rendelkezés 15 napot ad a munkáltatóknak a hiányzó információk pótlására. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | A javaslat minimumszabályokat állapít meg a konvergencia tekintetében, és fontos, hogy a jelenleg jobb anyagi jogokat élvező munkavállalóknak az irányelv végrehajtásakor ne kelljen tartaniuk meglévő jogaik romlásától. Az EGSZB ezért támogatja a javaslatban kifejezetten szereplő, csökkentést kizáró záradékot. Az EGSZB azonban – biztosítandó, hogy ne romoljon a védelem általános szintje – azt javasolja, hogy az irányelv szintén tegye egyértelműbbé, hogy az irányelv hatálya alá tartozó egyes területeken nem romolhatnak a feltételek. |
| --- | --- |

1.17.

2.   A javaslat háttere

| 2.1. | Az Európai Unióban alkalmazandó átlátható és kiszámítható munkafeltételekről szóló irányelvjavaslat (2017/0355 (COD)) célja, hogy felváltsa a munkaadónak a munkavállalóval szembeni, a szerződés, illetve a munkaviszony feltételeire vonatkozó tájékoztatási kötelezettségéről szóló, 1991. október 14-i 91/533/EGK irányelvet („írásos tájékoztatási kötelezettségről szóló irányelv”). Emellett más meglévő uniós irányelvek kiegészítésére is szolgál. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | A javaslat jogalapja az Európai Unió működéséről szóló szerződés 153. cikke (2) bekezdésének b) pontja, és a meglévő uniós jog REFIT-értékelésén alapszik. A REFIT-jelentés megjegyzi, hogy az írásos tájékoztatási kötelezettségről szóló irányelv egyértelműen hozzáadott értéket nyújt, eléri a célját, továbbra is a vívmányok fontos része, és minden érintett fél számára releváns marad. Az irányelv hatékonyságát, személyi hatályát és végrehajtását illetően azonban hiányosságokat tártak fel. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Egy új vagy átdolgozott írásos tájékoztatás kiadása a becslések szerint kis- és középvállalkozások esetében 18–153 EUR, nagyobb vállalatok esetében pedig 10–45 EUR költséggel járna. A vállalatoknak emellett az új irányelv megismeréséhez kapcsolódó egyszeri kiadásaik is lesznek: átlagban 53 EUR a kis- és középvállalkozások, illetve 39 EUR a nagyobb vállalatok esetében. Az új foglalkoztatási formák iránti kérelmek megválaszolásának költsége várhatóan az új írásos tájékoztatás kiadásához kapcsolódó költséghez lesz hasonló. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | A munkáltatók néhány csekély közvetett kiadással számolhatnak (jogi tanácsadás, átdolgozott munkabeosztási rendszerek, HR-gazdálkodási idő, a személyzet tájékoztatása stb.). A rugalmasság csökkenése csak marginálisan lesz tapasztalható (azaz a munkáltatók azon kis arányának esetében, amelyek széles körben veszik igénybe a legrugalmasabb foglalkoztatási formákat). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | 2017. április 26-án, illetve 2017. szeptember 21-én az Európai Bizottság az EUMSZ 154. cikke szerint útjára indította az európai szociális partnerek konzultációjának két szakaszát az uniós fellépés lehetséges irányáról és tartalmáról. A szociális partnereknek változó meglátásai voltak arra vonatkozóan, hogy szükség van-e a 91/533/EGK irányelv felülvizsgálatát célzó jogalkotási intézkedésekre. Ahogyan egy korábbi véleményében már megtette, az EGSZB hangsúlyozza, hogy az átlátható és kiszámítható munkafeltételeket mindenekelőtt a szociális partnereknek kell megtárgyalniuk szociális párbeszéd keretében (1), és sajnálja, hogy a szociális partnereknek nem sikerült megegyezniük arról, hogy tárgyalásokat kezdjenek egy uniós szintű megállapodás megkötéséről. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Az Európai Bizottság felhívja a figyelmet arra, hogy a munkaadónak a munkavállalóval szembeni, a szerződés, illetve a munkaviszony feltételeire vonatkozó tájékoztatási kötelezettségéről szóló 91/533/EGK irányelv (a továbbiakban: „írásos tájékoztatási kötelezettségről szóló irányelv”) elfogadása óta a munka világa jelentős változásokon ment keresztül. Az elmúlt 25 évben a munkaerőpiac rugalmasságának növekedése volt megfigyelhető. 2016-ban a munkaszerződések egynegyede „nem hagyományos” foglalkoztatási formákra vonatkozott, az elmúlt tíz évben pedig az összes új munkahely több mint fele „nem hagyományos” formát öltött. Emellett a digitalizáció is megkönnyítette új foglalkoztatási formák létrejöttét. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Az Európai Bizottság a javaslatban megjegyzi, hogy az új foglalkoztatási formák által biztosított rugalmasság jelentős mértékben hozzájárult a munkahelyek létrehozásához és a munkaerőpiac bővüléséhez. 2014 óta több mint ötmillió munkahelyet hoztak létre, amelyből szinte 20 % új foglalkoztatási formáknak felel meg. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Az Európai Bizottság ugyanakkor elismerte, hogy bizonyos munkaviszonyok vonatkozásában ezek a tendenciák ezzel együtt is instabilitáshoz és a kiszámíthatóság hiányának növekedéséhez vezettek. Ez különösen a legbizonytalanabb helyzetben lévő munkavállalók esetében jellemző. 4–6 millió munkavállalót behívásos vagy időszakos foglalkoztatásra vonatkozó szerződésekkel alkalmaznak, és sokan közülük kevés információval rendelkeznek arra vonatkozóan, hogy mikor és mennyi ideig fognak dolgozni. Mintegy 1 millió munkavállaló szerződése kizárólagossági záradékot tartalmaz, amely megakadályozza őket abban, hogy másik munkáltatónál is munkát vállaljanak. A másik oldalról az európai munkakörülményekről szóló hatodik felmérés (2015) azt mutatta ki, hogy az EU 28 tagállamában dolgozó munkavállalók 80 %-a elégedett a munkakörülményekkel. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | A tagállamok közül néhány már foglalkozott az atipikus foglalkoztatás jelentette kihívásokkal, és kollektív szerződések, szociális párbeszéd vagy jogszabályok keretében védőintézkedéseket vezetett be annak érdekében, hogy méltányos munkakörülményeket biztosítsanak és különféle karrierlehetőségeket nyújtó pályamódosítást tegyenek lehetővé a munkaerőpiacokon, és az EGSZB kifejezetten üdvözli ezt. Az Európai Bizottságnak a preambulumbekezdésekben le kell szögeznie, hogy a védelem bizonyos formáit – például a Belgiumban és Svédországban alkalmazottakat – be kell tartani. Belgiumban például bizonyos ágazatokban a kiegészítő munkák rendszere azon az elven alapul, hogy a munkavállalóknak emellett még egy másik, főállásuk is van. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Általános észrevételek

| 3.1. | Az EGSZB a szociális jogok pilléréről szóló több véleményében (2) is arra ösztönözte a tagállamokat és az EU-t, hogy olyan szabályozói keretet hozzanak létre és tartsanak fent, amely támogatja az alkalmazkodóképességet, amely egyszerű, átlátható és kiszámítható, amely megerősíti és megőrzi a munkavállalók jogait és a jogállamiságot, és amelyen keresztül az EU elő tudja segíteni a kollektív tárgyalás és a szociális párbeszéd stabil jogi kereteit a rugalmas biztonság megvalósítása során. A szociális jogok pilléréről szóló első véleményében (3) az EGSZB hangsúlyozta, hogy a munkaerőpiaci feltételeknek új és szerteágazóbb karrierutakat kell támogatniuk. A munka világában a munkahelyteremtés és a munkavégzés különböző formáira van szükség. Ennek érdekében megfelelő foglalkoztatásvédelmi jogszabályi környezetről kell gondoskodni, hogy mindenfajta munkaszerződés esetében biztosítsuk a tisztességes munkakörülmények keretét és ösztönözzük a munkaerő-felvételt. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Az EGSZB rámutat arra, hogy az atipikus foglalkoztatás jelentős negatív hatással lehet mind az egyénre, mind a társadalomra nézve. A bizonytalan foglalkoztatás például akadályt gördíthet a családalapítás, az otthonvásárlás és más személyes tervek elé. Nem szabad megfeledkezni arról, hogy az ilyen foglalkoztatási formák különösen a fiatalokat, a nőket és a migráns háttérrel rendelkező személyeket érintik. Az atipikus foglalkoztatással gyakran összekapcsolódó alacsonyabb fizetés bizonyos esetekben kiegészítő szociális juttatásokat tehet szükségessé, és emellett kedvezőtlenül befolyásolja a nyugdíjjogosultságot és a nyugdíj összegét. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Az EGSZB támogatja az Európai Bizottságnak azt a célkitűzését, hogy az EU versenyképességét garantáló dinamikus innovatív munkaerőpiacokat oly módon kell kialakítani, hogy minden munkavállaló számára alapvető védelmet nyújtsanak, a munkáltatók számára biztosítsák a termelékenység hosszú távú növekedését, valamint az egész unióban lehetővé tegyék a konvergenciát a jobb élet- és munkakörülmények felé. Az EGSZB rámutat arra, hogy csak egy kiegyensúlyozott és jogilag megfelelő, ellentmondásoktól mentes és kellőképpen észszerű javaslat lesz képes garantálni a szükséges konvergenciát, és biztosítani, hogy a foglalkoztatási jognak a vita tárgyát képező részéből eredő kötelezettségeket egységesen alkalmazzák az európai munkaerőpiacon. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Az Európai Bizottság rámutat arra, hogy az uniós szabályozói rendszer rendkívül összetetté vált. Az Európai Bizottság szerint ez a helyzet növeli a szociális normák aláásásán alapuló verseny kockázatát, ami káros következményekkel jár úgy a nem fenntartható versenyre kényszerülő munkáltatók, mint az adóbevételektől és társadalombiztosítéki járulékoktól eleső tagállamok számára. Az EGSZB támogatja az Európai Bizottságot abban a célkitűzésében, hogy – a tagállamok szociális párbeszédre vonatkozó és jogrendszereit tiszteletben tartva – minimumkövetelményeket állapítson meg az atipikus munkavállalókra vonatkozóan, ami különösen azon munkavállalók számára nyújt védelmet, akikre nem vonatkoznak kollektív szerződések. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Az EGSZB úgy véli, hogy ez a javaslat az Európai Bizottság egyik fő kezdeményezése, amelybe annak nyomán kezdett, hogy az Európai Parlament, a Tanács és az Európai Bizottság a tisztességes munkafeltételekről és a növekedésről szóló, 2017. november 17-én Göteborgban megtartott szociális csúcstalálkozón közösen kihirdette a szociális jogok európai pillérét. A pillér a munka világának változó realitásait szem előtt tartva iránymutatásként szolgál a szociális normák megújított, felfelé irányuló konvergenciájához. Az irányelv célja, hogy segítsen megvalósítani a pillérnek a „Biztonságos és rugalmas foglalkoztatás”, valamint a „Tájékoztatás a munkaviszony feltételeiről és védelem elbocsátás esetén” témájára vonatkozó elveit. Többféle nézet létezik azzal kapcsolatban, hogy hogyan lehet ezeket az elveket a leghatékonyabban megvalósítani. Néhányan úgy gondolják, hogy az Európai Bizottság javaslata figyelemre méltó lépés a helyes irányba, míg mások szerint túllő a célon. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Az EGSZB azonban hangsúlyozza, hogy továbbra is a szociális párbeszédet és a kollektív tárgyalást kell a legfontosabb eszköznek tekinteni az átlátható, kiszámítható és méltó munkafeltételek megteremtéséhez, és az Európai Bizottságnak ügyelnie kell arra, hogy ne avatkozzon be a szociális párbeszédbe és a kollektív tárgyalásba, illetve ne akadályozza azt. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Részletes megjegyzések

4.1.   Hatály és fogalommeghatározások

| 4.1.1. | Az 1. cikk (2) bekezdése alapján az irányelv minimális jogokat biztosít, amelyek minden uniós munkavállalót megilletnek. Az uniós jog által garantált jogok hatékonyságának biztosítása érdekében az írásos tájékoztatási kötelezettségről szóló irányelv személyi hatályát frissíteni kell, hogy tükrözze a munkaerőpiaci fejleményeket, ugyanakkor tiszteletben tartsa az egyes nemzetekre jellemző gyakorlatokat. Az Európai Bizottság szerint ítélkezési gyakorlatában az Európai Unió Bírósága megállapította a munkavállalói jogállás meghatározásához szükséges kritériumokat, amelyek megfelelőek a szóban forgó irányelv személyi hatályának meghatározásához. A munkavállaló 2. cikk (1) bekezdésében található meghatározása ezeken a kritériumokon alapul. Ezek a kritériumok biztosítják az irányelv személyi hatályának következetes végrehajtását, miközben a nemzeti hatóságokra és bíróságokra hagyják ezek különleges helyzetekre való alkalmazását. Feltéve, hogy eleget tesznek ezeknek a kritériumoknak, a háztartási alkalmazottak, a behívásos munkavállalók, az időszakos munkavállalók, az utalványos munkavállalók, a platform-munkavállalók, a gyakornokok és a tanulószerződéses gyakorlati képzésben részt vevő személyek egyaránt bekerülnek ennek az irányelvnek a hatálya alá. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Az EGSZB rámutat arra, hogy ha a munkavállaló fogalmának az a kritériuma, hogy egy másik személy irányítása alatt áll, akkor ez megakadályozhatja a fogalomnak a platform-munkavállalókra való kiterjesztését. Ezért a preambulumbekezdésekben ki kell térni arra, hogy az algoritmusok ugyanúgy kötelező érvényűek lehetnek a munkavállalókra nézve, mint a szóbeli vagy írásbeli utasítások. A platformokat használó valódi önálló vállalkozókat ki kell venni az irányelv hatálya alól. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Az EGSZB felhívja a figyelmet arra, hogy a tagállamoknak és a szociális partnereknek képesnek kell lenniük a szociális párbeszéd keretében meghatározni, ki tartozik a „munkavállalók” körébe, ennek értelmezésénél azonban szem előtt kell tartani az irányelv általános célkitűzését, azaz azt, hogy a munkafeltételeket a biztonságosabb és kiszámíthatóbb foglalkoztatás elősegítésével kell javítani, és biztosítani kell a munkaerőpiaci alkalmazkodóképességet. Az Európai Unió Bírósága kiemelte (lásd például a C-393/10. sz. O’Brien ügyet), hogy a tagállamok dönthetnek úgy, hogy nem alkalmaznak olyan szabályokat, amelyek veszélyeztethetik valamely irányelv célkitűzéseinek elérését, és így csökkenthetik annak hatékonyságát. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Az EGSZB attól tart, hogy a munkáltatónak a javaslatban szereplő jelenlegi meghatározása zavaros és túl bonyolult. Azáltal, hogy a munkáltatót úgy határozza meg, mint „egy vagy több természetes vagy jogi személy, akik vagy amelyek közvetlenül vagy közvetve a munkavállalóval fennálló munkaviszony egyik felének számítanak”, a javaslat a munkáltatók fogalmának meghatározására új koncepciót vezet be. Általában egy adott munkaviszonyban csak egy munkáltató van. E tekintetben utalni kell az alkalmazandó nemzeti jogszabályokra. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | Az EGSZB rámutat arra, hogy az 1. cikk (6) bekezdésében szereplő mentesítés a háztartási alkalmazottakkal szembeni indokolatlan egyenlőtlen bánásmódhoz vezethet a kedvezőbb munkavégzési módokhoz és a továbbképzéshez való hozzáférést, valamint a jogok gyakorlását illetően. Ez az eltérő bánásmód nem helyes és tilos is, mivel több EU-ország már aláírta a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet 189. számú, a háztartási alkalmazottak méltányos módon történő foglalkoztatásáról szóló egyezményét, így ezek a tagállamok kötelesek annak megfelelni. |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | Az EGSZB üdvözli, hogy az irányelv 1. cikkének (7) bekezdését alkalmazni kell a tengerészekre és a halászokra is. A tengerészek 2009/13/EK tanácsi irányelv által szabályozott munkafeltételeit illetően az EGSZB úgy véli, hogy mérlegelni kellene az irányelvjavaslat összeegyeztethetőségét a tengerészeti szakma sajátosságaival. |
| --- | --- |

4.1.6.

4.2.   Információnyújtási kötelezettség

| 4.2.1. | Az EGSZB támogatja, hogy a javaslat 4. cikkének (1) bekezdése értelmében a munkavállalókat a munkaviszony megkezdésekor tájékoztatni kell a fontos munkafeltételekről. Csak így lehet biztosítani, hogy mindkét fél tisztában legyen a jogaival és a kötelezettségeivel a munkaviszony létesítésekor. A később történő információnyújtás sérti a munkavállalók jogait, és rövid távú munka esetében így teljesen elesnek attól a védelemtől, amely megilleti őket. Az EGSZB ugyanakkor elismeri, hogy lehetnek olyan rendkívüli körülmények, amelyek megakadályozhatják a mikro- és kisvállalkozásokat abban, hogy az első napon tájékoztassák a munkavállalót. Az EGSZB javasolja, hogy a kis- és középvállalkozások esetében az információ átadásának időpontját kismértékben ki lehessen tolni. Az EGSZB azt is elismeri, hogy a vállalkozások, különösen a kis- és középvállalkozások számára terhet jelenthet egy kiterjesztett információcsomag átadása. Az EGSZB ezért úgy véli, hogy többek között a kkv-k szervezetein keresztül segítséget és támogatást kell nyújtani a természetes személyeknek, valamint a kis- és mikrovállalkozásoknak, hogy eleget tudjanak tenni az irányelvben előírt kötelezettségeiknek. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | A javaslat 4. cikkének (1) bekezdése értelmében a munkaviszonnyal kapcsolatos információkat tartalmazó dokumentum elektronikus úton is átadható, feltéve, hogy a munkavállaló könnyedén hozzáférhet. Az EGSZB véleménye szerint azonban ez annak biztosítása miatt fontos, hogy az értesítés tényleg megtörténjen. Javasolja, hogy a munkáltatók és a munkavállalók számára biztosítsanak lehetőséget arra, hogy megállapodjanak a dokumentumok átadásának módjáról, és hogy az értesítés minden esetben akkor legyen teljesítettnek tekinthető, amikor a munkavállaló elismerte annak kézhezvételét. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Az EGSZB egyetért azzal, hogy az alapvető munkafeltételekkel kapcsolatos változásokról a lehető leghamarabb tájékoztatást kell adni, legkésőbb akkor, amikor a változások életbe lépnek. Ez a jelenlegi, írásos tájékoztatási kötelezettségről szóló irányelv egyik jelentős hiányosságát orvosolja, amely szerint a változásokról elég egy hónappal a hatálybalépésük után írásos tájékoztatást adni (5. cikk, (1) bekezdés). A túlzott adminisztratív terhek elkerülése érdekében ki kell kötni, hogy azokról a változásokról, amelyek a hatályos jogi és adminisztratív követelmények módosulásából vagy a kollektív szerződésekből fakadnak, a vállalatnak nem kell egyénenként tájékoztatást adnia, mivel számos tagállamban ezeket a változásokat a törvényalkotók és a szociális partnerek közlik. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | A 6. cikk (1) bekezdése nagyrészt megfelel a jelenlegi rendelkezéseknek (az írásos tájékoztatási kötelezettségről szóló irányelv 4. cikkének (1) bekezdése). Az EGSZB megállapítja, hogy a természetbeni és a pénzbeli előnyökkel kapcsolatos információ (jelenleg a c) pontban) most részletesebb. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Az EGSZB üdvözli, hogy a 6. cikk (2) bekezdése előírja, hogy a kiküldött munkavállalóknak bővebb tájékoztatást kell adni. Ajánlatosnak tartja világossá tenni, hogy e rendelkezések a meglévő rendelkezésekre épülnek – más szóval, hogy ezt az információt a 6. cikk (1) bekezdésében és a 3. cikk (2) bekezdésében említett információkon felül kell nyújtani. Nem egyértelmű, hogy az átdolgozott 96/71/EK irányelv mikor fog hatályba lépni; az EGSZB azonban hangsúlyozza, hogy a jelen irányelv rendelkezéseinek összhangban kell lenniük a munkavállalók kiküldetéséről szóló irányelv átdolgozásával kapcsolatos végleges megállapodással. |
| --- | --- |

4.2.5.

| 4.2.6. | Az EGSZB megjegyzi, hogy a 2014/67/EU végrehajtási irányelv 5. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében minden tagállamban létrehozandó honlapra történő hivatkozás nem teljesíti kellő mértékben az információnyújtásra vonatkozó követelményt. Ennek az az oka, hogy a hivatkozás azt feltételezi, hogy minden tagállam teljes mértékben eleget tett a végrehajtási irányelv által előírt kötelezettségének, és hogy az információ a kiküldött dolgozók számára mind tartalmi, mind nyelvi szinten érthető. Mivel számos ország (köztük Németország) a végrehajtási időszak lejárta ellenére nem teljesítette kielégítően a 2014/67/EU irányelv 5. cikke szerinti kötelezettségét, a hivatkozás értelmetlen, ha a honlapok csak nagyon általános információt nyújtanak, és nem a megfelelő nyelveken. |
| --- | --- |

4.2.6.

| 4.2.7. | Az EGSZB kiemeli, hogy nem elegendő pusztán a hatályos rendelkezésekre hivatkozni (ahogy azt a 6. cikk (3) bekezdése teszi) a külföldi munkavállalók megfelelő tájékoztatására vonatkozó követelmény teljesítéséhez, ha ezek a rendelkezések az illető munkavállalók számára érthető nyelven nem érhetők el. A külföldi munkavállalókat közvetlenül kell tájékoztatni (különösen annak vonatkozásában, hogy milyen díjazásra számíthatnak külföldön), nem pedig olyan rendelkezésekre hivatkozni, amelyeket nem értenek. |
| --- | --- |

4.2.7.

| 4.2.8. | A 6. cikk (4) bekezdése mentesítést ad az információnyújtási kötelezettség alól a négy egymást követő hetet meg nem haladó külföldi munkamegbízások esetében. Az EGSZB-t aggodalommal tölti el, hogy ez kiskaput hozhat létre, amely lehetővé teszi az információnyújtásra vonatkozó követelmények megkerülését. E mentesítés kellő időben történő értékelését ajánlja. |
| --- | --- |

4.2.8.

4.3.   A munkafeltételekre vonatkozó minimumkövetelmények

| 4.3.1. | Az EGSZB támogatja az Európai Bizottság azon a célkitűzését, hogy a 7. cikk (1) bekezdése rendelkezéseinek a próbaidő hosszával kapcsolatos egységes minimumstandardok bevezetésére kell szolgálniuk. Ez a rendelkezés, valamint a 7. cikk (2) bekezdésében szereplő mentesítés összhangban van mind a munkáltatók, mind a munkavállalók érdekeivel. A próbaidők lehetővé teszik a munkáltatók számára, hogy meggyőződjenek róla, hogy a munkavállalók alkalmasak-e az adott munkakör betöltésére, illetve hogy kísérő támogatást nyújtsanak számukra és képzésben részesítsék őket. Ezeket az időszakokat az elbocsátás elleni csökkentett védelem jellemezheti. A munkaerőpiacra való belépést vagy az új munkakörre való áttérést nem kísérheti hosszú ideig tartó bizonytalanság. Ezért, amint azt a szociális jogok európai pillére meghatározza, a próbaidőknek észszerű időtartamra kell szólnia. Az EGSZB kiemeli, hogy a 7. cikk (2) bekezdése lehetővé tenné a tagállamok számára hosszabb próbaidő alkalmazását, amennyiben azt a munkaviszony természete indokolja – ebbe a körbe tartozhatnak bizonyos tagállamok esetében a közigazgatásban betöltött pozíciók vagy a rendkívüli készségeket igénylő munkák. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Az EGSZB támogatja a 8. cikk (1) bekezdésének rendelkezését, amely szerint a munkáltatók nem akadályozhatják meg a munkavállalókat abban, hogy a számukra történő munkavégzés idején kívül más munkáltatónál is munkát vállaljanak, feltéve, hogy ez a munkaidőről szóló irányelvben meghatározott kereteken belül marad, amely a munkavállalók egészségének és biztonságának védelmét hivatott biztosítani. Az EGSZB azonban felhívja a figyelmet arra, hogy ez a párhuzamos foglalkoztatással kapcsolatos széles körű jog tiszteletben kell, hogy tartsa a szociális párbeszéd és a szociális partnerségek nemzeti szabályait, gyakorlatait és hagyományait a különböző tagállamokban. Egy ilyen széles körű jog problémát jelenthet mindenekelőtt a munkáltató számára kulcsfontosságú személyzet vonatkozásában, mivel ezek az alkalmazottak nem tudnak egyszerre több munkáltató rendelkezésére állni. Ami a munkaidőről szóló irányelvet illeti, felmerültek olyan aggályok, hogy a munkáltatók lehetnek felelősek a párhuzamos foglalkoztatásban részt vevő személyek munkaidejének nyomon követéséért. Az EGSZB szerint ajánlatos lenne tisztázni, hogy a munkáltató nem felel a más munkaviszonyon belüli munkaidő ellenőrzéséért. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | A 8. cikk (2) bekezdése szerint a munkáltatók összeférhetetlenségi feltételeket határozhatnak meg, amennyiben ezeket a korlátozásokat olyan jogos érdekek indokolják, mint az üzleti titkok védelme vagy az összeférhetetlenség elkerülése. A 20. preambulumbekezdésben az Európai Bizottság konkrét munkáltatói kategóriákra hivatkozik. A munkáltatók elvben támogathatják a 8. cikk (2) bekezdését, de figyelembe kell venni, hogy ha a korlátozás csupán bizonyos munkáltatói kategóriák számára történő munkavégzésre vonatkozik, az nem teszi lehetővé a szükséges korlátozásokat például a kulcsfontosságú személyzet vonatkozásában, függetlenül attól, hogy milyen munkáltatói kategória alkalmazásában szeretnének állni. A szakszervezetek ugyanakkor ellenzik ezt a széles körű mentesítést, mivel az a munkáltatóknak egyoldalú jogot nyújtana a párhuzamos foglalkoztatást korlátozó összeférhetetlenségi kritériumok meghatározására. Abban az esetben, ha a munkáltató részéről a korlátozást jogos érdekek indokolhatják, ezeket objektív módon alá kell tudniuk támasztani, és ezért elsősorban a tagállamok törvényalkotóinak és bíróságainak a felelőssége, hogy egyensúlyt teremtsenek a felek egymással ellentétes érdekei között. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Az EGSZB egyetért azzal a javaslatban felvázolt céllal, hogy javítani kell a behívásos munkavégzés kiszámíthatóságát. Ez a kiszámíthatóság javítható a tényleges munkaidőknek egy előre megállapított referenciakeretre való korlátozásával, valamint a munkavégzés idejével kapcsolatos mielőbbi értesítéssel a 9. cikk rendelkezéseivel összhangban. A főként változó munkaidő-beosztással foglalkoztatott munkavállalók számára biztosítani kell a munka minimális kiszámíthatóságát, amennyiben a munkaidő-beosztás – történjen az közvetlenül, például megbízások adásával, vagy közvetett módon, például a munkavállaló felkérésével, hogy válaszoljon az ügyfelek megkeresésére – rugalmasságot követel meg a munkavállaló részéről. Ugyanakkor tisztázni kell, hogy mit értünk azon, hogy a munkavállalót kellően észszerű időn belül előzetesen értesíteni kell arról, hogy a következő napokban munkát kell végeznie, és hogy ki dönti el, hogy az egyes iparágak esetében mi számít észszerű időnek az előzetes értesítés vonatkozásában. A rendelkezések ágazatonként eltérőek. |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy az irányelv nem nyújt minőségi szempontú iránymutatást a tagállamoknak a referenciakeretre és az előzetes értesítésre vonatkozóan. Nem lehetetlen, hogy egy tágan értelmezett referencia-időszak és előzetes értesítési időszak is összeegyeztethető az irányelvvel, noha a munkavállalók szempontjából nem javították a munkavégzés kiszámíthatóságát. Emellett a referencia-időszakokat a munkáltató egyoldalúan is kiszabhatja úgy, hogy a munkavállalók nem rendelkeznek ugyanezzel a joggal, ami tartóssá teheti a fennálló kiegyensúlyozatlanságot. |
| --- | --- |

4.3.5.

| 4.3.6. | Az EGSZB elismeri, hogy a behívásos munkavégzés úgy biztosít rugalmasságot, hogy közben csökkenti a munkavállaló mindennapi életének kiszámíthatóságát. A behívásos munkavégzéssel összefüggésben a munkavállalók számára komoly problémát jelenthet a változó mértékű és megbízhatatlan bevétel. Az EGSZB szerint a behívásos munkavégzés a munkavállalókra vonatkozó megfelelő referencia-időszak és megfelelő előzetes értesítés meghatározása nélkül nem tartható fenn foglalkoztatási formaként. Az EGSZB azt javasolja, hogy a behívásos munkavégzésről szóló munkaszerződések garantáljanak egy bizonyos számú munkaórát vagy ennek megfelelő fizetést. |
| --- | --- |

4.3.6.

| 4.3.7. | A 10. cikk (1) bekezdése alapján lehetővé kell tenni a munkavállalók számára, hogy hat havi foglalkoztatást követően olyan foglalkoztatási formát kérjenek a munkáltatótól, amelyet kiszámíthatóbb és biztonságosabb munkakörülmények jellemeznek. Az EGSZB üdvözli, hogy ez a rendelkezés minden olyan munkavállalói kategóriára kiterjed, akiket nem hagyományos vagy nem biztonságos rendszerben foglalkoztatnak. Aggályos, hogy nincs rendelkezés másik foglalkoztatási formára (ha van ilyen) történő áttéréshez való, érvényesíthető jogról. Így az a jog, hogy kérvényt nyújthatnak be, önmagában lényegesen nem javítja az alkalmazottak jogi helyzetét, hiszen az előléptetéssel, a határozatlan idejű szerződéssel stb. kapcsolatos kívánságaikat eddig is kifejezhették. Az ezt a célt szolgáló szakpolitikai intézkedéseknek azonban hatékonynak és arányosnak kell lenniük, és nem szabad szükségtelen adminisztratív teherrel sújtaniuk a vállalatokat. |
| --- | --- |

4.3.7.

| 4.3.8. | Az EGSZB véleménye szerint a 10. cikk (2) bekezdésében előírt, a munkáltató írásos válaszára vonatkozó követelményeket ki kell bővíteni. A munkáltatóknak objektív üzleti okokkal kell megindokolniuk a kérés elutasítását, így ha a munkavállaló úgy véli, hogy a kérését más okból utasították el, sor kerülhet az elutasítás független felülvizsgálatára, amelyet bíróság vagy a nemzeti gyakorlatnak megfelelő más szerv végez el. Csak ezáltal biztosítható, hogy a munkáltatók komolyan figyelembe vegyék a munkavállalók kéréseit, és ne csak a formalitásnak megfelelő választ adjanak. |
| --- | --- |

4.3.8.

| 4.3.9. | Az EGSZB megjegyzi, hogy a 10. cikk (2) bekezdésében előírt, az írásos indokolásra vonatkozó követelménytől való eltéréssel az Európai Bizottság figyelembe veszi a munkáltatóként eljáró természetes személyek, valamint a kis- és középvállalkozások sajátos helyzetét. Az EGSZB ugyanakkor rámutat arra, hogy a jelenlegi megfogalmazás az összes olyan vállalatot magában foglalja, amely legfeljebb 249 főt foglalkoztat, és amelynek éves árbevétele legfeljebb 50 millió euro, ami az EU-ban működő összes vállalatnak a 99 %-át jelenti. Ezért az eltérés hatályát újra mérlegelni kell. |
| --- | --- |

4.3.9.

| 4.3.10. | Az EGSZB szerint az irányelvnek valódi lehetőségeket kell elérhetővé tennie a nem hagyományos formában foglalkoztatott munkavállalók számára, hogy a képesítésüknek megfelelő hagyományosabb foglalkoztatásra térhessenek át. Ez szükségessé teszi minimumjogok biztosítását az alkalmi munkavállalók számára, hogy határozatlan idejű foglalkoztatásra, illetve részmunkaidőről teljes munkaidőre térhessenek át, amennyiben vannak szabad pozíciók a vállalatnál és a munkavállaló rendelkezik a szükséges készségekkel vagy képesítésekkel. |
| --- | --- |

4.3.10.

| 4.3.11. | Az EGSZB üdvözli a 11. cikkben foglalt rendelkezést, amelynek értelmében amikor az uniós vagy nemzeti jogszabályok vagy a vonatkozó kollektív szerződések előírják a munkáltató számára, hogy a feladatuk elvégzéséhez szükséges képzést biztosítsanak a munkavállalóknak, akkor e képzésnek ingyenesnek kell lennie a munkavállaló számára. Egy esetleges „visszafizetési záradék” bevezetését illetően arra az esetre, ha a képzés a jogszabályban előírt követelményeken túlmutat és magasabb képesítést ad, és a munkavállaló a képzést követően rövid időn belül felmond, az EGSZB leszögezi, hogy egy ilyen záradéknak mindenkor jól megindokoltnak kell lennie, adott esetben a szociális partnerek közötti tárgyaláson kell alapulnia, minden esetben meg kell felelnie az arányosság elvének, és regresszív jellegűnek (a foglalkoztatás hosszával arányosan csökkenő visszafizetés) kell lennie. |
| --- | --- |

4.3.11.

| 4.3.12. | Az EGSZB üdvözli, hogy a 12. cikk előírja, hogy a 7–11. cikkben meghatározott minimumstandardokat kollektív szerződés keretében lehet módosítani, azzal a feltétellel, hogy a munkavállalóknak továbbra is megfelelő szintű jogokat kell biztosítani a kollektív szerződésekben, és hogy fenn kell tartani a munkavállalók általános védelmét. Szeretnénk hangsúlyozni, hogy az átlátható és kiszámítható munkakörülményeket mindenekelőtt a szociális partnereknek kell megtárgyalniuk, szociális párbeszéd keretében. |
| --- | --- |

4.3.12.

4.4.   További rendelkezések

| 4.4.1. | Az EGSZB felhívja a figyelmet arra, hogy a 13. cikk értelmében a tagállamoknak biztosítaniuk kell az irányelv betartását, és az irányelv rendelkezéseivel összhangban semmissé kell nyilvánítaniuk vagy módosítaniuk kell a kollektív és az egyéni szerződésekben szereplő, az irányelvvel ellentétes rendelkezéseket. Az érvénytelenítés bevezetésének következményeit és a tagállamok irányelvnek való megfelelését alaposan meg kell vizsgálni, különösen a 12. cikk fényében. Bátorítani kell és tiszteletben kell tartani a szociális partnereknek a megfelelőség biztosítása terén játszott szerepét. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | A javaslat 14. cikke eszközöket biztosít, amelyek segítségével szankcionálni lehet az irányelvből következő információnyújtási kötelezettség megsértését. Az EGSZB erre a hiányosságra egy korábbi véleményében hívta fel a figyelmet, és sürgette annak orvoslását (4). Az EGSZB szerint a szankcióknak, amennyiben indokoltak, arányosnak kell lenniük az alkalmazott által elszenvedett kár mértékével. Ezzel elkerülhető lenne, hogy az irányelv csekély, technikai jellegű megsértése is jogvitához vezessen. Az EGSZB üdvözli, hogy a 14. cikk (2) bekezdésében szereplő rendelkezés 15 napot ad a munkáltatóknak a hiányzó információk pótlására. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Az EGSZB üdvözli, hogy a 15. cikk előírja a tagállamok számára annak biztosítását, hogy a munkavállalók, beleértve azokat is, akiknek a munkaviszonya már megszűnt, hatékony és pártatlan vitarendezési eszközökhöz férhessenek hozzá, és megfelelő kártérítésre legyenek jogosultak a javasolt irányelv által meghatározott jogaik megsértése esetén. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | Az EGSZB üdvözli a 16. cikkben szereplő rendelkezéseket, amelyek kézzelfogható formát adnak a fegyelmi bánásmódra vonatkozó általános tilalomnak. Ezek a rendelkezések, amelyeket a tagállamok a diszkrimináció kifejezett tilalma révén hajtanának végre, jelzésként szolgálnak a jogi szakemberek számára, és megelőző intézkedésként funkcionálnak. |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | Az EGSZB megjegyzi, hogy a 17. cikk rendelkezik az elbocsátással szembeni védelemről, valamint ehhez kapcsolódóan a bizonyítási teherről. A 17. cikk (1) bekezdése kiköti, hogy a tagállamoknak tiltaniuk kell az olyan elbocsátást (vagy az azzal egyenértékű hatással bíró intézkedéseket) vagy elbocsátásra való felkészülést, amelynek oka, hogy a munkavállalók gyakorolták az irányelvben biztosított jogaikat. Ez hasznos eszköz lehet az irányelven alapuló jogok gyakorolására a 17. cikk (2) bekezdésével együtt, amely alapján azok a munkavállalók, akik úgy vélik, hogy az irányelvben biztosított jogaik gyakorlása miatt bocsátották el őket, kérhetik a munkáltatót, hogy kellően megalapozott indokokat adjon meg. A 17. cikk (3) bekezdésében leírt megközelítés – amely szerint a munkáltatónak kell bizonyítania, hogy az elbocsátás nem a munkavállaló hátrányos megkülönböztetése miatt történt – a helyes irányba mutat, azonban a jogalapot illetően akadnak még aggályok, amelyeket tisztázni kell. Tisztázni kell, hogy érvénytelennek minősülnek az abból fakadó elbocsátások vagy hasonló intézkedések, hogy a munkavállalók éltek az irányelv által biztosított jogaikkal. |
| --- | --- |

4.4.5.

| 4.4.6. | Az EGSZB támogatja, hogy a 18. cikk kötelezi a tagállamokat arra, hogy állapítsanak meg hatékony, arányos és elrettentő büntetéseket a nemzeti végrehajtási rendelkezések megsértése esetére. |
| --- | --- |

4.4.6.

| 4.4.7. | Az EGSZB üdvözli a 19. cikknek azokat a kifejezett rendelkezéseit, amelyek tiltják a hatályos szabályozásban szereplő normák szintjének csökkentését. Ez már a jelenlegi, az írásos tájékoztatási kötelezettségről szóló irányelvben is szerepel (7. cikk), és elengedhetetlen azokban az esetekben, amikor az anyagi jogi normák szintje eleve magasabb. Az (1) bekezdést azonban egyértelművé kell tenni annak biztosítása érdekében, hogy ne csak a védelem általános szintje ne csökkenjen, hanem hogy – kapcsolódva azokhoz a területekhez, amelyre az irányelv kiterjed – ne történhessen visszaesés az irányelv által a végrehajtás eredményeként szabályozott területeken sem. |
| --- | --- |

4.4.7.

| 4.4.8. | Az EGSZB örömmel veszi tudomásul, hogy a 21. cikk értelmében az irányelven alapuló jogokat és kötelezettségeket ki kell terjeszteni a meglévő munkafeltételekre is. Ez helyes és szükséges is, tekintettel arra, hogy az irányelv célja a jogi helyzet javítása. Elismeri ugyanakkor, hogy ez költségekkel és némi plusz teherrel járhat a vállalatokra nézve. Intézkedéseket kell hozni annak érdekében, hogy segítséget lehessen nyújtani a munkáltatóként eljáró természetes személyeknek és a vállalatoknak (főleg a kis- és középvállalkozásoknak) az irányelvből fakadó kötelezettségeik teljesítéséhez. |
| --- | --- |

4.4.8.

Kelt Brüsszelben, 2018. május 23-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  HL C 434., 2017.12.15., 30. o.

1

(2)  HL C 125., 2017.4.21, 10. o., HL C 81., 2018.2.3., 145. o.

2

(3)  HL C 125., 2017.4.21., 10. o.

3

(4)  HL C 125., 2017.4.21., 10. o.

4

---

| 10.8.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 283/48 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 283/48

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az uniós információs rendszerek közötti interoperabilitás kereteinek megállapításáról (határok és vízumügy), valamint a 2004/512/EK tanácsi határozat, a 767/2008/EK rendelet, a 2008/633/IB tanácsi határozat, az (EU) 2016/399 rendelet és az (EU) 2017/2226 rendelet módosításáról

[COM(2017) 793 final – 2017/0351 (COD)]

Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre az uniós információs rendszerek közötti interoperabilitás kereteinek megállapításáról (rendőrségi és igazságügyi együttműködés, menekültügy és migráció)

[COM(2017) 794 final – 2017/0352 (COD)]

(2018/C 283/07)

| Előadó: | Laure BATUT |
| --- | --- |

Előadó:

Laure BATUT

| Felkérés: | Európai Bizottság, 2018.1.18.
  Európai Parlament, 2018.2.28. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke |
| | |
| Illetékes szekció: | „Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2018.4.25. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2018.5.23. |
| Plenáris ülés száma: | 535. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 160/3/2 |

Felkérés:

Európai Bizottság, 2018.1.18.

Európai Parlament, 2018.2.28.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke

Illetékes szekció:

„Foglalkoztatás- és szociálpolitika, uniós polgárság” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2018.4.25.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2018.5.23.

Plenáris ülés száma:

535.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

160/3/2

1.   Következtetés és ajánlások

| 1.1. | Az EGSZB hasznosnak és pozitívnak tartja az Európai Bizottság javaslatát az uniós információs rendszerek közötti interoperabilitás javítására a határok és a vízumügy, valamint a rendőrségi és igazságügyi együttműködés, továbbá a menekültügy és a migráció tekintetében. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Az EGSZB úgy véli, hogy az interoperabilitásnak stratégiai célkitűzésnek kell lennie az EU számára, hogy nyitott térség maradjon, mely garantálja az alapvető jogokat és a mobilitást. Az EU-nak és a tagállamoknak kötelességük védeni minden ember életét és biztonságát; a visszaküldés tilalmának elvét teljes mértékben tiszteletben kell tartani. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Az interoperabilitási intézkedéseket annál is inkább meg fogják érteni, mivel:






  — | az EU migrációs stratégiája keretében garantálják a szabadság és a biztonság közötti egyensúly feltételeit, tiszteletben tartva a hatáskörök szétválasztását, |
| --- | --- | --- |

1.3.

—

az EU migrációs stratégiája keretében garantálják a szabadság és a biztonság közötti egyensúly feltételeit, tiszteletben tartva a hatáskörök szétválasztását,

| — | az érintett személyek számára garantálják alapjogaikat, különösen a személyes adataik és magánéletük biztonságossá tételét, az adataikhoz való hozzáférési jogukat, ezek helyesbítéséhez és észszerű időn belül történő törléséhez való jogukat, és mindehhez hozzáférhető eljárásokat biztosít, |
| --- | --- |

—

az érintett személyek számára garantálják alapjogaikat, különösen a személyes adataik és magánéletük biztonságossá tételét, az adataikhoz való hozzáférési jogukat, ezek helyesbítéséhez és észszerű időn belül történő törléséhez való jogukat, és mindehhez hozzáférhető eljárásokat biztosít,

| — | újból megerősítik – az összes végrehajtási szövegben is – azt a követelményt, hogy az adatvédelmi elveket már a tervezési szakasztól be kell építeni (beépített adatvédelem, más néven „privacy by design”), |
| --- | --- |

—

újból megerősítik – az összes végrehajtási szövegben is – azt a követelményt, hogy az adatvédelmi elveket már a tervezési szakasztól be kell építeni (beépített adatvédelem, más néven „privacy by design”),

| — | nem állítanak újabb akadályokat a normál utas- és áruforgalom elé. |
| --- | --- |

—

nem állítanak újabb akadályokat a normál utas- és áruforgalom elé.

| 1.4. | Az EGSZB olyan eljárásokat és biztosítékokat kér a bűnüldözési célú adatok felhasználására vonatkozóan, amelyek:






  — | a témában a lehető legnagyobb védelmet biztosító uniós jogszabály alkalmazását írják elő (általános adatvédelmi rendelet), |
| --- | --- | --- |

1.4.

—

a témában a lehető legnagyobb védelmet biztosító uniós jogszabály alkalmazását írják elő (általános adatvédelmi rendelet),

| — | lehetővé teszik a nemzetközi védelem iránti kérelmek elbírálásáért felelős tagállam gyorsabb meghatározását, |
| --- | --- |

—

lehetővé teszik a nemzetközi védelem iránti kérelmek elbírálásáért felelős tagállam gyorsabb meghatározását,

| — | az érintett személyeknek garantálják a kétszintű igazságszolgáltatáshoz való jogukat, |
| --- | --- |

—

az érintett személyeknek garantálják a kétszintű igazságszolgáltatáshoz való jogukat,

| — | a kiskorú személyek, különösen a kísérő nélküli kiskorúak részére – függetlenül attól, hogy rendezetlen jogállásúak, üldöztetés áldozatai vagy bűnözők-e – a felnőtteknél rövidebb határidőn belül garantálják a vízumhoz jutáshoz, a védelemhez és a beilleszkedéshez, valamint a személyes adatok tárolásának megszüntetéséhez való jogot. |
| --- | --- |

—

a kiskorú személyek, különösen a kísérő nélküli kiskorúak részére – függetlenül attól, hogy rendezetlen jogállásúak, üldöztetés áldozatai vagy bűnözők-e – a felnőtteknél rövidebb határidőn belül garantálják a vízumhoz jutáshoz, a védelemhez és a beilleszkedéshez, valamint a személyes adatok tárolásának megszüntetéséhez való jogot.

| 1.5. | Az EGSZB úgy véli, hogy az információs rendszerek jelenlegi jogalapját meg kell erősíteni, és figyelembe kell venni az adatgyűjtési rendszerek skálázhatóságát. A következőket látja szükségesnek:






  — | a meglévő adatbázisok és a kapcsolódó kommunikációs csatornák biztonságosságának megerősítését, |
| --- | --- | --- |

1.5.

—

a meglévő adatbázisok és a kapcsolódó kommunikációs csatornák biztonságosságának megerősítését,

| — | annak értékelését, hogy az előzetes vizsgálat megerősítése milyen hatást gyakorol a kockázatkezelésre, |
| --- | --- |

—

annak értékelését, hogy az előzetes vizsgálat megerősítése milyen hatást gyakorol a kockázatkezelésre,

| — | annak biztosítását, hogy az adatvédelmi hatóságok (az európai adatvédelmi biztos) ellenőrizzék és folyamatosan értékeljék az architektúrát; szorgalmazza, hogy a felelősök évente jelentést készítsenek a kijelölt hatóságoknak és az Európai Bizottságnak az interoperabilitási elemek biztonságosságáról, illetve kétévente az intézkedések alapvető jogokra gyakorolt hatásáról. |
| --- | --- |

—

annak biztosítását, hogy az adatvédelmi hatóságok (az európai adatvédelmi biztos) ellenőrizzék és folyamatosan értékeljék az architektúrát; szorgalmazza, hogy a felelősök évente jelentést készítsenek a kijelölt hatóságoknak és az Európai Bizottságnak az interoperabilitási elemek biztonságosságáról, illetve kétévente az intézkedések alapvető jogokra gyakorolt hatásáról.

| 1.6. | Az EGSZB úgy véli, hogy a projektet kompetens személyzet támogatásával kell megvalósítani, és javasolja:






  — | szilárd képzési programok előírását az érintett hatóságok és az eu-LISA tisztviselői számára, |
| --- | --- | --- |

1.6.

—

szilárd képzési programok előírását az érintett hatóságok és az eu-LISA tisztviselői számára,

| — | az ügynökség tisztviselői és az ügynökséghez jelentkezők készségeinek szigorú ellenőrzését. |
| --- | --- |

—

az ügynökség tisztviselői és az ügynökséghez jelentkezők készségeinek szigorú ellenőrzését.

| 1.7. | Az EGSZB aggodalmát fejezi ki az új rendszer finanszírozásával kapcsolatban. A tervezés nyomon követése kulcsfontosságú lesz a költségvetés túllépésének elkerülése és a projekt 2029-ig történő véghezvitele érdekében. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Az EGSZB azt ajánlja, hogy tájékoztassák a polgárokat a projekt befejezéséig annak előrehaladásáról, és hogy az emberek tájékoztatást kapjanak a felettük végezhető ellenőrzésekkel kapcsolatban. Úgy véli, hogy biztosítani kell a lehetőséget a folyamat leállítására, ha a rendszer visszaélésszerű működése veszélyeztetné a szabadságot és az alapvető jogokat. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Bevezetés

| 2.1. | A 2017-es évet jellemző, mind geopolitikai szempontból, mind pedig a tagállamok belső biztonsága szempontjából bizonytalannak mondható nemzetközi kontextusban a Tanács több alkalommal is arra kérte az Európai Bizottságot, hogy teremtse meg az azon kockázatosnak ítélt személyek nyomainak megtalálását segítő eszközöket, akiket valamelyik tagállamban már nyilvántartásba vettek. E személyek határátlépéseinek, európai utazásainak és útvonalainak pontos meghatározása életbevágó lehet az Unió biztonsága szempontjából. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | A Parlament 2016. július 6-i állásfoglalásában felkérte az Európai Bizottságot, hogy biztosítsa a szükséges adatvédelmi garanciákat. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | A vizsgált szövegek összhangban vannak a schengeni rendszer fenntartásáról és megerősítéséről szóló közleményben meghatározott céllal (1). Az Unió már több szabályozást és digitalizált információs szolgáltatást kidolgozott a személyek és áruk határátlépésének ellenőrzéséhez kapcsolódó területeken. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Emlékeztető:






  — | SIS: Schengeni Információs Rendszer, ez az egyik legrégebbi, felülvizsgált mechanizmus, amely személyekre és árukra vonatkozó figyelmeztetések széles skáláját kezeli; |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

SIS: Schengeni Információs Rendszer, ez az egyik legrégebbi, felülvizsgált mechanizmus, amely személyekre és árukra vonatkozó figyelmeztetések széles skáláját kezeli;

| — | Eurodac: a határokon és a tagállamokban illegálisan tartózkodó menedékkérők és harmadik országbeli állampolgárok európai ujjnyomat-azonosító rendszere, amely ezenfelül meghatározza a kérelmekért felelős tagállamot (EGSZB 2016-02981, előadó: José Antonio Moreno Díaz (2)); |
| --- | --- |

—

Eurodac: a határokon és a tagállamokban illegálisan tartózkodó menedékkérők és harmadik országbeli állampolgárok európai ujjnyomat-azonosító rendszere, amely ezenfelül meghatározza a kérelmekért felelős tagállamot (EGSZB 2016-02981, előadó: José Antonio Moreno Díaz (2));

| — | VIS: Vízuminformációs Rendszer (vízumkódex), amely a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokat kezeli (EGSZB 2014-02932, előadók: Antonello Pezzini és Luis Miguel Pariza Castaños (3)); |
| --- | --- |

—

VIS: Vízuminformációs Rendszer (vízumkódex), amely a rövid távú tartózkodásra jogosító vízumokat kezeli (EGSZB 2014-02932, előadók: Antonello Pezzini és Luis Miguel Pariza Castaños (3));

| — | EES (Entry/Exit System): határregisztrációs rendszer, amelyről még nem született döntés, és amely a schengeni térségbe látogató harmadik országbeli állampolgárok útlevéladatainak, valamint be- és kilépési időpontjainak kezelésére szolgálna (EGSZB 2016-03098 SOC/544, Előadó: Cristian Pîrvulescu (4)); |
| --- | --- |

—

EES (Entry/Exit System): határregisztrációs rendszer, amelyről még nem született döntés, és amely a schengeni térségbe látogató harmadik országbeli állampolgárok útlevéladatainak, valamint be- és kilépési időpontjainak kezelésére szolgálna (EGSZB 2016-03098 SOC/544, Előadó: Cristian Pîrvulescu (4));

| — | ETIAS: Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer, amelyről még nem született döntés, és amely a schengeni térségben vízummentesen utazó harmadik országbeli állampolgárok adatainak tárolására és előzetes ellenőrzésére szolgáló hatalmas automatizált rendszer lenne (EGSZB 2016-06889 SOC/556, előadó: Jan Simons (5)); |
| --- | --- |

—

ETIAS: Európai Utasinformációs és Engedélyezési Rendszer, amelyről még nem született döntés, és amely a schengeni térségben vízummentesen utazó harmadik országbeli állampolgárok adatainak tárolására és előzetes ellenőrzésére szolgáló hatalmas automatizált rendszer lenne (EGSZB 2016-06889 SOC/556, előadó: Jan Simons (5));

| — | ECRIS-TCN: harmadik országbeli állampolgárok bűnügyi nyilvántartására vonatkozó európai információcsere-rendszer, amelyre most tett javaslatot az Európai Bizottság, és amely a nemzeti bíróságok által már meghozott bírósági határozatokra vonatkozó digitális információcsere-rendszer lenne. |
| --- | --- |

—

ECRIS-TCN: harmadik országbeli állampolgárok bűnügyi nyilvántartására vonatkozó európai információcsere-rendszer, amelyre most tett javaslatot az Európai Bizottság, és amely a nemzeti bíróságok által már meghozott bírósági határozatokra vonatkozó digitális információcsere-rendszer lenne.

| 2.5. | Az illetékes hatóságok jelenlegi eszközei olyanok, mint egy különböző applikációkkal rendelkező okostelefon, amelyek mind különállóak és mindegyikük „saját” információkkal szolgál. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | A SIS rendszer kivételével ezek a rendszerek a harmadik országbeli állampolgárok kezelésére irányulnak. Hat egymást kiegészítő és decentralizált rendszer létezik. A keresett információk összességét a nyomozó szolgálatok által a hozzáférési jogosultságaiktól függően a különféle adatbázisokból kapott különböző válaszok összessége jelenti. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Az Európai Bizottság a következő kérdés megválaszolására tesz javaslatot:






  — | a már kialakított struktúrák megváltoztatása nélkül és ezek komplementaritásának megőrzése mellett milyen módszerrel lehet az összes adatbázist összehangolni egyidejűleg ahhoz, hogy az unió területére vezető belépési ponton és a rendszer egyetlen lekérdezésével a már meglévő adatbázisokban összegyűjtött valamennyi adat egy helyen fusson össze az ezek lekérdezésére engedéllyel rendelkező felügyeleti hatóságnál, mindezt az adatvédelemről és az alapjogokról szóló jogszabályok tiszteletben tartása mellett. |
| --- | --- | --- |

2.7.

—

a már kialakított struktúrák megváltoztatása nélkül és ezek komplementaritásának megőrzése mellett milyen módszerrel lehet az összes adatbázist összehangolni egyidejűleg ahhoz, hogy az unió területére vezető belépési ponton és a rendszer egyetlen lekérdezésével a már meglévő adatbázisokban összegyűjtött valamennyi adat egy helyen fusson össze az ezek lekérdezésére engedéllyel rendelkező felügyeleti hatóságnál, mindezt az adatvédelemről és az alapjogokról szóló jogszabályok tiszteletben tartása mellett.

| 2.8. | A vizsgált javaslatokban az Európai Bizottság: |
| --- | --- |

2.8.

| 2.8.1. | további lehetőségeket kíván biztosítani az európai felügyeleti hatóságokkal már együttműködő Europol és Interpol adatbázisaihoz való hozzáférés révén; |
| --- | --- |

2.8.1.

| 2.8.2. | a migránsok aktáinak feldolgozására vonatkozóan a válaszadási idő csökkentése érdekében össze kívánja hangolni az információkereséseket, és szükség esetén gyorsabbá kívánja tenni a biztonsági reagálást. Az Európai Bizottság ennek érdekében új egységek létrehozását javasolja, amelyek lehetővé tennék a meglévő struktúrák szoros kapcsolatban történő működtetését. |
| --- | --- |

2.8.2.

| 2.9. | Céljai között szerepel, hogy a lehető legnagyobb mértékben megszüntesse a különálló rendszerek hiányosságait; javítsa a schengeni térség külső határainak igazgatását; hozzájáruljon az Unió belső biztonságához; kezelje a személyazonossággal való visszaéléseket, megoldja a több személyazonossággal rendelkezők eseteit; megtalálja a gyanúsított vagy már elítélt személyeket és ellenőrizze személyazonosságukat a schengeni térségben. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Visszatérve az okostelefonos hasonlatra, az illetékes hatóság nemcsak számtalan applikációval rendelkezne, hanem belépési kódjait használva egyidejűleg és egyazon keresés keretében az összes adathordozóján, PC-jén, hordozható eszközén, telefonjában, tabletjén és notebookjában stb. tárolt adatokat is összegyűjthetné. |
| --- | --- |

2.10.

3.   A rendszer működése

| 3.1. | Az Európai Bizottság konzultációkat folytatott le és az információs rendszerekkel és az interoperabilitással foglalkozó magas szintű szakértői csoportot (6) állított fel, amelynek tagjait a tagállamok, a schengeni csoporthoz tartozó országok, európai ügynökségek, például az eu-LISA (7) és a FRA (8) nevezik ki a Migrációügyi és Uniós Belügyi Főigazgatóság (DG HOME) irányításával.


  A módszer: összekapcsolhatóság vagy interoperabilitás? |
| --- | --- |

3.1.

A módszer: összekapcsolhatóság vagy interoperabilitás?

| 3.1.1. | Az információs rendszerek összekapcsolhatósága azt jelenti, hogy a rendszerek összeköthetők egymással úgy, hogy az egyik rendszer adatai automatikusan lekérdezhetők legyenek egy másik rendszerben. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Az interoperabilitás (9) azt jelenti, hogy a különböző információs rendszerek a rendszerekhez való hozzáférési jogosultságok tiszteletben tartása mellett képesek kommunikálni, adatot cserélni egymással és képesek felhasználni a kicserélt információkat. |
| --- | --- |

3.1.2.

3.2.   Az interoperabilitás választása

| 3.2.1. | Az Európai Bizottság úgy véli, hogy nem zavarja meg a jelenlegi struktúrákat és hatásköröket, és hogy az adatok továbbra is zárt rendszerben lesznek tárolva. A nagyobb kommunikativitás ellenére ez biztonsági szempontból előnyösebb lenne a rendszerek és az adatok számára, amelyek közül természetesen egyiket sem lehetne az internetről elérni. A véleményezésre előterjesztett szövegek között sok a hasonlóság, és a következőkre vonatkoznak:






  — | az egyik, a COM(2017) 793 dokumentum a határokkal és a vízumokkal kapcsolatos információs rendszerek közötti interoperabilitásra, |
| --- | --- | --- |

3.2.1.

—

az egyik, a COM(2017) 793 dokumentum a határokkal és a vízumokkal kapcsolatos információs rendszerek közötti interoperabilitásra,

| — | a másik, a COM(2017) 794 dokumentum a rendőrségi és igazságügyi együttműködésre, a menekültügyre és a migrációra. |
| --- | --- |

—

a másik, a COM(2017) 794 dokumentum a rendőrségi és igazságügyi együttműködésre, a menekültügyre és a migrációra.

3.3.   Az új eszközök

| 3.3.1. | Az interoperabilitásra való törekvés érdekében négy új eszközből álló architektúra egészítené ki a hat adatbázist a gyorsabb munkavégzés érdekében, hogy csak egyszer kelljen a rendszerben keresni, megtartva a keresést kezdeményező felhatalmazott személyeket. |
| --- | --- |

3.3.1.

3.4.   Az EKP (ESP): európai keresőportál

| 3.4.1. | Az illetékes felügyeleti hatóságnak (a végfelhasználónak) az összes rendszerhez egyedi hozzáféréssel kellene rendelkeznie. Hat különböző keresés helyett csak egy keresést indít majd el (rendőrségi, vámügyi stb.), hogy egyszerre több adatbázist kérdezzen le, az adatok tárolása nélkül. Ha az adatok léteznek, a rendszer megtalálja őket. Bűncselekmény vagy terrorista tevékenység gyanúja esetén aAz ellenőrzött személyre vonatkozó első találat semleges is lehet (no-hit), de ha az adat egyezik egy másik, például a SIS-ben, az EES-ben vagy az ETIAS-ban található információval (hit), az további információkereséshez és nyomozáshoz vezethet. |
| --- | --- |

3.4.1.

3.5.   A közös BMS (Shared Biometric Matching Service, közös biometrikus megfeleltetési szolgáltatás)

| 3.5.1. | Ez a közös megfeleltetési platform matematizált adatok, biometrikus adatok, ujjlenyomatok és személyazonosító fényképek egyidejű keresését és összehasonlítását teszi majd lehetővé az olyan különböző adatbázisokban, mint a SIS, az Eurodac, a VIS, az EES (10) és az ECRIS, az ETIAS kivételével; ezek adatainak kompatibilisnek kell lenniük. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | A matematizált adatokat az eredeti formájukban nem fogják megőrizni. |
| --- | --- |

3.5.2.

3.6.   A CIR (Common Identity Repository, közös személyazonosítóadat-tár)

| 3.6.1. | A közös személyazonosítóadat-tár a határon vagy a (schengeni) tagállamokban ellenőrzött harmadik országbeli személyek biográfiai és biometrikus személyazonosságára vonatkozó adatokat gyűjti majd össze. A kereséseket a különböző adatbázisokban nyilvántartott adatok megfelelési mutatója gyorsítja majd fel. Ezeket az adatokat az eu-LISA ügynökség felelőssége alatt és biztonsági eszközeivel úgy tárolják majd, hogy mindenki egyszerre csak egy alfanumerikus sorhoz férhessen hozzá. Az EES-ből és az ETIAS-ból kialakított CIR nem eredményezheti az adatok duplikálását. Az adattár polgári célú keresésekre is szolgálhat. |
| --- | --- |

3.6.1.

3.7.   A MID (Multiple-Identity Detector, a többszörös személyazonosságot felismerő rendszer)

| 3.7.1. | Az lesz a feladata, hogy az összes adatbázisban egyidejűleg végrehajtott kereséssel ellenőrizze a jóhiszemű személyek helyes személyazonosságát és kiszűrje a személyazonossággal való visszaéléseket. Eddig egyetlen hatóság sem használt még ilyen eszközt, amely elősegíti majd a személyazonosság-lopás megakadályozását. |
| --- | --- |

3.7.1.

3.8.   Az eu-LISA ügynökség szerepe (11)

| 3.8.1. | A 2011-ben létrehozott ügynökség feladata, hogy az igazságügy, a biztonság és a szabadság területén megkönnyítse az uniós szakpolitikákat. Az észtországi, tallinni székhelyű ügynökség már most is biztosítja a tagállamok különböző bűnüldöző hatóságai közötti információcserét, valamint a nagyméretű IT-rendszerek folyamatos működését és a személyek szabad mozgását a schengeni térségben. |
| --- | --- |

3.8.1.

| 3.8.2. | Az ügynökség részt vesz a „Smart Borders” projektben, az új információcsere-architektúrában pedig adatmegőrzési feladatot lát majd el mind személyekre vonatkozóan, mind pedig a hatóságokra, a vizsgálatokra és a vizsgálatvégzőkre vonatkozóan. Ellenőrzi majd a kérelmezők jogosultságait és biztosítja az adatbiztonságot, még „incidens” esetén is [a COM(2017) 793 és a COM(2017) 794 javaslat 44. cikke]. |
| --- | --- |

3.8.2.

| 3.8.3. | Az egyelőre még kidolgozandó egységes üzenetformátum (Universal Message Format, UMF) használata megkönnyíti majd a kötelezően használandó új rendszerekkel való munkát, amelyhez interfészeket kell kiépíteni azokban a tagállamokban, ahol ilyenek még nincsenek, valamint ideiglenes fordítórendszert kell létrehozni a nyelvek közötti fordításhoz. |
| --- | --- |

3.8.3.

3.9.   A személyes adatok védelme (a Charta 7. és 8. cikke):

| 3.9.1. | A rendeletjavaslat elismeri, hogy előfordulhatnak biztonsági balesetek. A tagállamoknak és adatrendszereiknek tiszteletben kell tartaniuk a jogszabályokban, a Szerződésben, az Alapjogi Chartában és a 2018. május 25-én hatályba lépő általános adatvédelmi rendeletben (12) meghatározott adatvédelmi elveket. |
| --- | --- |

3.9.1.

4.   Vita

4.1.   Az interoperabilitás hozzáadott értéke a demokráciában

| 4.1.1. | Az Uniónak olyan szabályozásra és vizsgálati eszközökre van szüksége, amelyek védelmet nyújtanak a bűnözés ellen. Az információs rendszerek interoperabilitása lehetőséget kínál a jog elsőbbsége elvének érvényesítésére és az emberi jogok védelmére. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | A közös biometrikus megfeleltetési szolgáltatással (BMS) és a közös személyazonosítóadat-tárral (CIR) összekötve az EES és ETIAS lehetővé fogja tenni a gyanús személyek határátlépéseinek ellenőrzését és adatainak megőrzését. Azonban „a bűnüldöző hatóságok nem bűnüldözési célú uniós információs rendszerekhez [a biometrikus megfeleltetési szolgáltatáson (BMS) keresztül történő hozzáférési]” lehetősége (17. cikk, CIR, COM(2017) 793 és 794 javaslat) nem lehet összhangban a vizsgált javaslatok alapjául szolgáló kinyilvánított célokkal. Az EGSZB (az EUMSZ 300. cikkének (4) bekezdése alapján) ezzel kapcsolatban emlékeztetni kíván az arányosság elvére, és kéri, hogy az Európai Bizottság kerülje el a „Nagy Testvér” (13) jellegű rendszereket és azt, hogy az európai polgárok szabad mozgását gátló akadályokat hozzon létre (az EUSZ 3. cikke). |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | A mozgásoknak és az egyéneknél lévő okmányoknak a határon, illetve az Unió területén történő ellenőrzésekor szerzett személyes adatok összegyűjtésére és felhasználására javasolt modellt zártnak mutatják be, amely kizárólag a jogosultsággal rendelkező személyek számára nyitott és kizárólag biztonsági és igazgatási célokra használható, és amely gördülékenyebbé teszi az eljárásokat. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Az EGSZB-ben kérdések vetődnek fel ezzel a zártsággal kapcsolatban: továbbra is lesznek hiányosságok, a 9 évre ütemezett kiépítés olyan „alapokra” épül, amelyek még nem is léteznek, mint például az EES vagy az ETIAS adatbázis vagy a tagállami interfészek. A technológiai környezet folyamatosan fejlődik, a terv pedig szükségszerűen a technika jelenlegi állapotát veszi alapul és a költségvetés tekintetében nem számol az egyes digitális ágazatokban később jelentkező elavulás kezelésével. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | Másrészt a projektben figyelembe lehetett volna venni az úgynevezett mesterséges intelligenciához (MI) kapcsolódó algoritmusok használatának gyors fejlődését, egyrészt a rendszerek ellenőrzésére szolgáló eszközként, másrészt az architektúra demokratikus használatának biztosítása érdekében a kijelölt hatóságok kezébe adandó biztonsági kulcsként. |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | A javaslat a jóhiszemű és törvénytisztelő szereplők számára dolgoz ki egy rendszert. Megnyugtató az a tény, hogy emberek kezében van a kormány, ezek az emberek azonban gyenge láncszemek is lehetnek. Az EGSZB egy cikk beillesztését javasolja, amely politikai és/vagy „vezetési” válság esetére „differenciálkapcsolókat” határoz meg, tekintettel arra, hogy a valamelyik adatbázisnál jelentkező probléma az egész architektúrára nézve veszélyt jelenthet (14). Az UMF általánosítása nemzetközi szintű felhasználáshoz vezethet, ami nagyon pozitív, ám igencsak kockázatos az adatvédelem szempontjából. Az illetékes hatóságok súlyos felelősséget fognak viselni. Ezeket a szempontokat a szóban forgó szövegek nem veszik figyelembe. |
| --- | --- |

4.1.6.

4.2.   Az alapvető jogok védelme

| 4.2.1. | Az alapvető jogok abszolút jellegűek; csak korlátozott mértékű sérelmet szenvedhetnek, és csakis abban az esetben, amennyiben azok feltétlenül szükségesek, megfelelnek az Unió által elismert általános érdekű célkitűzéseknek, és alapvető tartalmukat tiszteletben tartják (az Alapjogi Charta 8. cikke és 52. cikkének (1) bekezdése). Az EGSZB tudni szeretné, hogyan lehet értékelni az ellenőrzési intézkedések arányosságát az üldöztetés elől menekülő és az Unió partjainál menedékjogot kérő migránsok esetében (COM(2017) 794 final – Indokolás – Alapjogok). Nem engedhető meg, hogy miközben a bűncselekmények, többek között a terrorcselekmények megelőzése céljából gyanús személyeket keresünk, demokráciáink a megelőlegezett bűncselekmény koncepciója felé hajoljanak; különbséget kell tenni a közrendet megzavaró „tevékenységek” és a „vélemények” között. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | A biztonság és a szabadság közötti egyensúlyt, amely nélkül elhal a demokrácia, annak kell biztosítania, hogy a Chartában kimondott jogokat minden ember esetében tiszteletben tartják. Az EGSZB alapvetően fontosnak tartja ezt az egyensúlyt, melyet valamennyi hatóságnak, köztük a felügyeleti hatóságoknak nemzeti és európai szinten egyaránt állandó célként szem előtt kell tartaniuk. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | A rendszer megőrzi a valamely keresésben részt vevő hatóságok láncolatát, valamint a kereséshez kapcsolódó metaadatokat. Az illetékes hatóságok saját alapvető jogait is tiszteletben kell tartani az előállított adatokkal kapcsolatban, többek között a biztonságuk, a magánéletük tekintetében abban az esetben, ha rosszindulatú behatolás történik a rendszerbe, és ha az adatok rögzítése és törlése közti időszakban visszaélnek azokkal. |
| --- | --- |

4.2.3.

4.3.   Adatvédelem

| 4.3.1. | A javaslatok elismerik a személyes adatok beépített és alapértelmezett védelmének elvét, bár az ezekre vonatkozó indokolás emlékeztet arra, hogy az Európai Bíróság szerint ez nem abszolút jog. Az EGSZB elismeri a biztonságot garantáló megelőző intézkedések, a hamis személyazonosság elleni küzdelem és a menedékjog garantálásának előnyeit. Hangsúlyozni kívánja azonban az adatok matematizálásának és anonimizálásának korlátait: az érintett személyeknek később szükségük lehet az adataikra. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Hangsúlyozza továbbá, hogy a megőrzött biometrikus és biológiai adatok típusa különösen érdekelhet egyes vállalatokat és bűnözői köröket. Ebben a vonatkozásban a kiberbiztonság ugyanolyan fontos, mint a fizikai biztonság, és erről kevés szó esik a javaslatokban. A megőrzött adatokat fizikailag egyetlen helyen fogják tárolni; ez a hely még akkor is veszélynek lehet kitéve, ha azt szent helyként őrzik. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Az EGSZB emlékeztet arra, hogy az adatvédelem és az adatok tárolásának megszüntetéséhez való jog (az elfeledtetéshez való jog) tekintetében az uniós intézmények és szervek a 45/2001/EK rendeletet kötelesek tiszteletben tartani, amely kevesebb védelmet biztosít, mint a tagállamok által betartandó 2016-os általános adatvédelmi rendelet (15) (mely 2018. májusban lép hatályba). Az EGSZB hangsúlyozza e jog érvényesítésének összetettségét, és kétli, hogy az utazók, migránsok és menedékkérők képesek lennének arra, hogy annak érvényt szerezzenek:






  1. | a személyes adatok védelmét mindegyik meglévő nemzeti és európai adatbázis esetében érvényesíteni kell, hogy az összes védett legyen; |
| --- | --- | --- |

4.3.3.

1.

a személyes adatok védelmét mindegyik meglévő nemzeti és európai adatbázis esetében érvényesíteni kell, hogy az összes védett legyen;

| 2. | ez alapvető fontosságú ahhoz, hogy a polgárok elfogadják ezt a fejük felett kifeszített hatalmas felügyeleti hálót. |
| --- | --- |

2.

ez alapvető fontosságú ahhoz, hogy a polgárok elfogadják ezt a fejük felett kifeszített hatalmas felügyeleti hálót.

| 4.3.4. | A javaslatok nem határozzák meg egyértelműen az illetékes hatóságok által összegyűjtött adatok megőrzési idejét. A szövegek meghatározzák a helyesbítési és/vagy törlési joggal kapcsolatos eljárást, amely oda-vissza zajlik a kérelmező tagállam és a felelős tagállam között, de nem rögzítik az adatok megőrzésének határidejét (a javaslatok 47. cikke). Az EGSZB javasolja, hogy rögzítsék ezt a határidőt, és hogy az a kiskorúak esetében – a terrorizmus esetét kivéve – rövidebb legyen (a Charta 24. cikke) annak érdekében, hogy esélyük legyen a beilleszkedésre. |
| --- | --- |

4.3.4.

4.4.   Irányítás és elszámoltathatóság

| 4.4.1. | A nemzetközi adatbázisokra nem ugyanazok a szabályok vonatkoznak, mint az európai számítógépes rendszerekre. Az egységes hozzáférési formátum bevezetése, amely akár nemzetközileg is elterjedhet, csak egy technikai elem lesz, amely nem egységesíti a jogszabályokat, még akkor sem, ha az Interpolnak kétségkívül be kell tartania az ENSZ Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 17. cikkét (16). Ezenkívül a felhatalmazások továbbra is a tagállamok hatáskörébe tartoznak. Az EGSZB úgy véli, hogy ezzel a kérdéssel foglalkozni kellene a javaslatokban. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Elég egyetlen lekérdezés és az európai adatbázisok szimbiózisából megszületik az ítélet. Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a keletkező adminisztratív teher aránytalanul nagy lesz a cserébe kapott gyorsasághoz képest. Az Európai Bizottság a tagállamokkal folytatott ellenőrzési eljárás keretében biztosítja az irányítást. Ennek középpontjában az eu-LISA ügynökség áll, amelynek feladata többek között az, hogy bevezesse az interoperabilitás működésére vonatkozó információk összegyűjtésének eljárásait. Az információkat a tagállamoktól és az Interpoltól kapja majd, és négyévente technikai értékelő jelentést készít a Tanácsnak, az EP-nek és az Európai Bizottságnak, amely után egy évvel az Európai Bizottság maga is átfogó értékelést készít (a javaslatok 68. cikke). Az EGSZB szerint ezek az időtávok túl hosszúak. Az interoperabilitási elemek biztonságosságának értékelését (a 68. cikk (5) bekezdésének d) pontja) legalább évente, az alapvető jogokra gyakorolt hatás értékelését (ugyanezen bekezdés b) pontja) pedig legalább kétévente el kellene végezni. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Az EGSZB sajnálatosnak tartja, hogy olyan alapvető fontosságú kérdéseket, mint amilyenekkel ezek a javaslatok foglalkoznak, olyan uniós ügynökségek kezelnek, amelyek munkaerő-felvételével és működésével sok polgár nincs tisztában. Szükségesnek tartja a bevált gyakorlatok ötvözését és azt, hogy véleményezés céljából az adatok felhasználását ellenőrző összes független hatóságot (az európai adatvédelmi biztosokat) és más ügynökségeket, például a FRA-t és az ENISA-t is bevonják. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | Ezen új struktúrák és eljárások bevezetése az Európai Bizottság által elfogadott, felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusokkal történik majd. Az EGSZB azt szeretné, ha az alapvető jogok tiszteletben tartásának és a személyes adatok védelmének célját idővel az összes ilyen aktusba beillesztenék azzal a céllal, hogy a határokon jobb fogadtatásban részesüljenek az emberek. Az EGSZB azt ajánlja, hogy tájékoztassák az európai polgárokat a projekt befejezéséig annak előrehaladásáról, és hogy az emberek tájékoztatást kapjanak a felettük végezhető ellenőrzésekkel kapcsolatban. |
| --- | --- |

4.4.4.

5.   Az Unió-szerte fennálló felügyeleti hatóságok számára szükséges képzések

| 5.1. | Az EGSZB úgy véli, hogy ellentétben azzal, amit az Európai Bizottság a hatásvizsgálat összefoglalásában (C. rész) előre vetített, a kezdeti időszakban (2021 után) sok képzésre lesz szükség. Az Európai Bizottság évi 76 millió euróról tesz említést. Az új eljárásokra való áttéréskor mindenkor korszerűsítésre is szükség van. A jelen esetben ez az Unió valamennyi határát és a nemzeti rendszereket jelenti. Egyes tagállamoknak még nincsenek kompatibilis rendszereik, és jelentős erőfeszítéseket kell majd tenniük és be kell vezetniük azokat az interfészeket, amelyek révén képesek lesznek a részvételre. Az interoperabilitás működésének érdekében a tagállamok közötti egyenlőtlenségeket ki kell küszöbölni. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | A minőségi adatok és az UMF használatával kapcsolatos képzés elengedhetetlen lesz. Az EGSZB azt javasolja, hogy a CEPOL-lal (17), a FRONTEX-szel, az EUROPOL-lal stb. együtt alakítsanak ki egy közös képzési központot az illetékes hatóságok számára, amely az eu-LISA-t is magában foglalná, és amelynél a tagok kompetenciáit szigorú ellenőrzésnek vetnék alá. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | A MID a maga nemében egyedülálló eszköz, mely siker esetén kiteljesedhetne. Az új struktúra a lehető legmagasabb adatminőséget fogja igényelni. Ahhoz, hogy az egész rendszer beváltsa a tervhez fűzött reményeket, minden tagállam azonos szintű részvételére van szükség, mert enélkül a hiányosságok nagyobbak lesznek, mint előtte voltak. Ez esetben pedig a menedékjog és a nemzetközi védelemhez való jog is gyengülni fog (a Charta 18. és 19. cikke). |
| --- | --- |

5.3.

6.   A finanszírozás

| 6.1. | Egyelőre még a javasolt architektúra egésze bizonyos feltételezéseken alapul: azon, hogy a kijelölt hatóságok elfogadják az EES és az ETIAS rendszert és az UMF-t, hogy a MID megfelelően működik, és hogy a CIR biztonságos lesz. Vajon a két szerv, az európai adatvédelmi biztos és az eu-LISA ügynökség, illetve esetlegesen az ENISA ügynökség rendelkezik-e majd elegendő személyzettel és pénzügyi eszközzel? Az Európai Bizottság az EU és a tagállamok általi közös finanszírozást javasol. Az EGSZB megjegyzi, hogy a „szemeszter” gazdálkodása még megszorító költségvetések mellett történik, a meglévő adatbázisok (SIS, VIS, Prüm, EES) jelenlegi használatát pedig még optimalizálni kell a jogszabályi követelmények tiszteletben tartása mellett (a szakértői csoport jelentése). |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Az EGSZB szeretné tudni, hogy milyen költségvetési hatása lehet a brexitnek, jóllehet az Egyesült Királyság nincs a schengeni rendszerben. Emellett általánosabban felveti, hogy vajon milyen hatással lesz az az interoperabilitás kezelésének jövőbeli összetettségére a SIS-hez nem tartozó, de más alapokon, például az Eurodac-ban részt vevő európai országokban. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Az erre a célra kijelölt alap a határigazgatást támogató eszköz (ISF). Az üzembe helyezés megkezdését 2023-ra tervezik. Az EGSZB nem biztos abban, hogy 5 év elegendő lesz az európai különbségek csökkentéséhez és ahhoz, hogy a sikeres működés feltételei meglegyenek. A 9 évre (2019-től 2027-ig) tervezett költségvetés 424,7 millió EUR. Ezt az Uniónak (ISF) és a tagállamoknak kell előteremteniük. A tagállamoknak fel kell készülniük arra, hogy a jelenlegi rendszereket megfelelően működtetni tudják az új IT-architektúrával. Az EGSZB úgy véli, hogy a növekedés újbóli fellendülése valószínűleg segíteni fogja e beruházások megvalósítását. |
| --- | --- |

6.3.

Kelt Brüsszelben, 2018. május 23-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2017) 570 final.

1

(2)  HL C 34., 2017.2.2., 144. o..

2

(3)  HL C 458., 2014.12.19., 36. o.

3

(4)  HL C 487., 2016.12.28., 66. o.

4

(5)  HL C 246., 2017.7.28., 28. o.

5

(6)  Migrációügyi és Uniós Belügyi Főigazgatóság (DG HOME), B/3. egység; A Bizottság 2016. június 17-i C/2016/3780 határozata. http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?Lang=HUhttp://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?Lang=HU

6

(7)  A szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai ügynökség.

7

(8)  Az EU Alapjogi Ügynöksége.

8

(9)  A Bizottság COM(2016) 205 közleménye, „A határigazgatás és a biztonság erősítését szolgáló, szilárd és intelligens információs rendszerek”.

9

(10)  A dőlt betű azt jelzi, hogy az ezekre a szervekre vonatkozó jogszabályokat még nem fogadták el.

10

(11)  Az eu-LISA a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térség nagyméretű IT-rendszereinek üzemeltetési igazgatását végző európai ügynökség létrehozásáról szóló, 2011. október 25-i 1077/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet.

11

létrehozásáról szóló, 2011. október 25-i

(12)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/679 rendelete (2016. április 27.) a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (általános adatvédelmi rendelet). Az EGSZB véleménye: HL C 229., 2012.7.31., 90. o. és HL C 345., 2017.10.13., 138. o.

12

(13)  Lásd George Orwell: 1984.

13

1984

(14)  Európai adatvédelmi biztos, melléklet, a magas szintű szakértői csoport zárójelentése, 2017. május.

14

(15)  Általános adatvédelmi rendelet (2016/679/EU rendelet).

15

(16)  Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmánya – ENSZ – „17. cikk 1. Senkit sem lehet alávetni a magánéletével, családjával, lakásával vagy levelezésével kapcsolatban önkényes vagy törvénytelen beavatkozásnak, sem pedig a becsülete és jó hírneve elleni jogtalan támadásnak. 2. Ilyen beavatkozás vagy támadás ellen mindenkinek joga van a törvény védelmére.”

16

(17)  Az Európai Unió Bűnüldözési Képzési Ügynöksége (Budapest, Magyarország).

17

---

| 10.8.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 283/56 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 283/56

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának a körforgásos gazdaságról szóló csomag végrehajtásáról: a vegyi anyagokkal, a termékkel és a hulladékkal kapcsolatos jogszabályok közötti kapcsolódási pontok kezelésének lehetőségei

[COM(2018) 32 final]

(2018/C 283/08)

| Előadó: | Brian CURTIS |
| --- | --- |

Előadó:

Brian CURTIS

| Az Európai Bizottság felkérése: | 2018.2.12. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke |
| | |
| Elnökségi határozat: | 2017.9.19. (a felkérést megelőzően) |
| | |
| Illetékes szekció: | „Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2018.5.3. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2018.5.23. |
| Plenáris ülés száma: | 535. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 185/01/01 |

Az Európai Bizottság felkérése:

2018.2.12.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke

Elnökségi határozat:

2017.9.19. (a felkérést megelőzően)

Illetékes szekció:

„Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2018.5.3.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2018.5.23.

Plenáris ülés száma:

535.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

185/01/01

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság megközelítését, amelyet azon lehetőségek módszeres feltárása során követett, amelyek segíthetnek megoldani a vegyi anyagokra, a termékekre és a hulladékokra vonatkozó jogszabályok közötti kapcsolódási pontoknál megállapított problémák egész sorát. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Örvendetes az Európai Bizottság által ezzel kapcsolatban elfogadott proaktív jellegű, hosszú távú megközelítés. Az átmenet időtartama szükségszerűen meghosszabbodik, de folyamatos ösztönzésre lesz szükség az előrehaladáshoz, és figyelembe kell majd venni az azonosítási és feldolgozási technológiák terén végbemenő folyamatokat. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Általában a közegészség, illetve a termékek végső fogyasztóinak védelme elengedhetetlen a körforgásos gazdaság elveibe vetett bizalom megerősítéséhez. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | A különösen a maradványanyagok problémájának megoldására vonatkozó átfogó intézkedés hiányában az újrahasznosító üzemekben dolgozók munkahelyi egészsége és biztonsága szintén veszélynek van kitéve. Nagyon fontos ezért, hogy teljeskörű tájékoztatást nyújtsanak a szakszervezeteknek. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | A REACH-rendelet és a már hatályban lévő, vegyi anyagokról szóló más jogszabályok teljeskörű alkalmazásának elsőbbséget kell élveznie. Még mindig nem alkalmazzák teljeskörűen azokat a meglévő jogszabályokat, amelyek megakadályozzák a veszélyes anyagok kezdeti bejutását az anyagkörforgásba, különösen ami a harmadik országokból származó termékek EU-ba való bejutását illeti. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Az EGSZB megítélése szerint az újrahasznosítással foglalkozó cégek részéről további beruházásokra van szükség testre szabott hulladékválogatási berendezésekhez, illetve e téren gazdasági és technikai támogatási intézkedéseket kell mérlegelni. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Az EGSZB határozottan támogatja azt a nézetet, miszerint a termékekben és a hulladékból kinyert anyagokban található veszélyes anyagok jelenlétére, helyére és koncentrációjára vonatkozó tájékoztatás javítása csökkentheti azokat a problémákat, amelyekkel az üzemeltetők a hasznosítási láncon belül szembesülnek. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | A potenciális értékforrások vagy a hulladékáramba bekerült veszélyes vegyi anyagokkal kapcsolatban szükséges védekezési intézkedések beazonosításával könnyebb lesz az a költség/haszon elemzés, amelyre a jogalkotási és gyakorlati intézkedések igazolásához lesz szükség. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Indokolt esetben mindenképpen javítani, illetve szigorítani kell az olyan importtermékekre vonatkozó azonosítási és nyomonkövetési kritériumokon, amelyek esetleg különös aggodalomra okot adó anyagokat tartalmaznak. Ezzel az a cél, hogy – amennyiben szükséges – szigorítsunk az ilyenekre vonatkozó tilalmon, illetve hogy a teljes termékéletciklusra kiterjedően megerősítsük a megfelelő nyomonkövetési mechanizmusokat. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | A jogi keretnek egyenlő védelmet kell kínálnia, függetlenül attól, hogy a termék új vagy hasznosított anyagokból készül. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Bevezetés

| 2.1. | Az EGSZB a körforgásos gazdaságra vonatkozó csomagról szóló véleményében (1) (2) megállapította, hogy jobban elő kell segíteni a hulladékáramból származó anyagok visszanyerését, és megjegyezte, hogy számos jogi, technikai és pénzügyi akadályt kell leküzdeni. A veszélyes anyagok hulladékokban való jelenléte ilyen akadályt jelent. E közlemény a gazdaság körforgásosságának növelésével kapcsolatos szakpolitikai célkitűzések, kihívások és megoldások meghatározására irányuló folyamat részét képezi. Egyes területeken nem jogalkotási eszközökre is szükség lesz, de az általános cél a jövő szakpolitikájának befolyásolása. |
| --- | --- |

2.1.

3.   Az Európai Bizottság javaslatának összefoglalása

| 3.1. | A közlemény számos szakpolitikai célkitűzést határoz meg, felvázolja a kapcsolódó problémákat, valamint felkéri az érdekelt feleket, hogy foglaljanak állást a feltárt kihívásokkal kapcsolatban, hogy meghatározhassák a ténylegesen körforgásos gazdaság felé vezető utat. Ezeket átfogóan négy külön pontban taglalja – a cél a helyzet feltárása, nem pedig útmutatás adása. Ez a vélemény – figyelembe véve az európai bizottsági szolgálati munkadokumentumot, valamint az EGSZB tagjai és az érdekelt civil társadalmi szervezetek észrevételeit – arra a felkérésre válaszul készült, hogy előnyben részesített lehetőségeket mutassunk be a fő kihívások leküzdésére. Éppen ezért a vélemény főbb tartalmi elemei a részletes megjegyzéseket tartalmazó utolsó részben találhatók. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Az Európai Bizottság jelenleg egy nyilvános konzultáció elindításán, illetve az Európai Parlamenttel, a Tanáccsal és az érdekelt felekkel folytatott eszmecserék előmozdításán fáradozik annak érdekében, hogy lehetőségeket találjanak a fenntartható másodlagos nyersanyagok piacainak fejlesztésére, valamint általánosságban és ágazati szinten konkrét intézkedéseket határozzanak meg ebből a célból. További lépésekre fog sor kerülni a minőségi jogalkotás elveivel összhangban, és – még mielőtt bármiféle, várhatóan jelentős hatást gyakorló konkrét javaslatokat nyújtanának be – hatásvizsgálatokat fognak elvégezni. |
| --- | --- |

3.2.

4.   Általános megjegyzések

| 4.1. | Az e témához kapcsolódó uniós jogszabályok a vegyi anyagok, a termékek és a hulladékok területére vonatkoznak (3). A jelenlegi jogi keret gyengesége főleg az, hogy nem biztosítja, hogy a veszélyes anyagokra vonatkozó információkat az egész anyagkörforgás és az esetlegesen azt követő teljes életciklus során továbbítsák. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Egyre összetettebbé váló társadalmunk mindinkább függ a vegyi anyagok használatától (4). A vegyi anyagokról szóló uniós jogszabályok pilléreit a CLP-rendelet (5), a REACH-rendelet (6) és a POP-rendelet (7) alkotják, amelyek kiegészítik egymást és a felhasználási ágazattól függetlenül alkalmazandók. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | A termékekre vonatkozó jogszabályok a termékbiztonságra és egyben a termékek fenntarthatóságára is összpontosíthatnak. Az általános termékbiztonsági irányelv (8) általános biztonsági követelményeket ír elő a nem élelmiszer jellegű fogyasztási cikkekre. Ugyancsak ide tartozik a konkrét termékekre vonatkozó jogszabályok egész sora, többek között a játékbiztonsági irányelv, az élelmiszerek csomagolásáról szóló rendelet, az egyes veszélyes anyagok elektromos és elektronikus berendezésekben való alkalmazásának korlátozásáról szóló irányelv (9) és a környezettudatos tervezésről szóló irányelv. Az EGSZB véleményében (10) támogatja a környezettudatos tervezéssel kapcsolatos integrált megközelítést, amelyet a jelenlegi hatókörén túlra is ki kell terjeszteni. Egy ilyen integrált megközelítés keretében figyelembe kellene venni mind az energiahatékonyságot és a termékek teljesítményét, mind pedig az erőforrások és anyagok felhasználásával kapcsolatos hatékonyságot és teljesítményt. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | A hulladékokról szóló jogszabályok némelyike szintén ide tartozik. A hulladékokról szóló keretirányelvvel az EGSZB már számos véleményében foglalkozott, és következetesen támogatta azt a tagállamokra vonatkozó követelményt, miszerint a következő fontossági sorrendet kell követni a hulladékok megközelítése során: első a hulladékkeletkezés megelőzése, ezt követi az újrahasználatra, az újrahasznosításra vagy más visszanyerésre való előkészítés, és a sort végül a hulladékégetés és hulladéklerakóban való elhelyezés révén történő ártalmatlanítás zárja. Az EGSZB azt is szorgalmazta, hogy a tagállamok kötelezően fogadjanak el kiterjesztett gyártói felelősségi rendszereket. Ezenfelül az elkülönített gyűjtésre vonatkozó rendelkezés megerősítését is szorgalmazta (11). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Megállapítható néhány általános szempont, amely a jövőbeli fellépéseket vezérelné:






  — | A termékekben és a hulladékból kinyert anyagokban található veszélyes anyagok jelenlétére, helyére és koncentrációjára vonatkozó tájékoztatás javítása csökkentheti azokat a problémákat, amelyekkel az üzemeltetők a hasznosítási láncon belül szembesülnek. |
| --- | --- | --- |

4.5.

—

A termékekben és a hulladékból kinyert anyagokban található veszélyes anyagok jelenlétére, helyére és koncentrációjára vonatkozó tájékoztatás javítása csökkentheti azokat a problémákat, amelyekkel az üzemeltetők a hasznosítási láncon belül szembesülnek.

| — | Rendkívül fontos megakadályozni a veszélyes anyagok első bejutását az anyagkörforgásba. Még mindig nem alkalmazzák teljeskörűen az erre irányuló meglévő jogszabályokat. |
| --- | --- |

—

Rendkívül fontos megakadályozni a veszélyes anyagok első bejutását az anyagkörforgásba. Még mindig nem alkalmazzák teljeskörűen az erre irányuló meglévő jogszabályokat.

| — | A jogi keretnek egyenlő védelmet kell kínálnia, függetlenül attól, hogy a termék új vagy hasznosított anyagokból készül. |
| --- | --- |

—

A jogi keretnek egyenlő védelmet kell kínálnia, függetlenül attól, hogy a termék új vagy hasznosított anyagokból készül.

| 4.6. | Elmondható, hogy folyik az ezt támogató munka. Például az elektromos és elektronikus berendezésekben található veszélyes anyagok kérdésével az egyes veszélyes anyagok elektromos és elektronikus berendezésekben való alkalmazásának korlátozásáról szóló irányelv foglalkozik, amely az egyes veszélyes anyagok elektromos és elektronikus berendezésekben való helyettesítésének előírása révén növeli az adott berendezésekből származó hulladék újrafeldolgozásának lehetőségeit és nyereségességét. Ezenkívül az Európai Parlament és a Tanács most vitat meg négy kapcsolódó jogalkotási javaslatot (12) (13) (14) (15) is. Az EGSZB tudomásul veszi a közelmúltban ezzel kapcsolatban elfogadott politikai megállapodást (16). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Az e közleményben felvetett kérdések némelyike fogalmilag igen összetett, különösen azok, amelyek a harmonizáció hiányából és a szabályok összehangolásának elmaradásából fakadó problémákra vonatkoznak. Az EGSZB véleménye szerint elsősorban a tájékoztatásra és a maradványanyagokra vonatkozó konkrétabb kérdésekkel kellene foglalkozni. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Mindazonáltal az e közleményben felvetett kérdések összegzéséből és a még inkább körforgásos gazdaság elérését célzó, folyamatban lévő vagy még kidolgozás alatt álló kezdeményezések széles köréből egyértelműen kiderül, hogy a veszélyes anyagok hulladékokból, illetve a hulladék-újrahasznosítás vagy -újrafeldolgozás során való kiiktatása által érintett átmenet nem fog gyorsan végbemenni. Az Európai Bizottság által ezzel kapcsolatban elfogadott proaktív jellegű, hosszú távú megközelítés ezért helyénvaló. |
| --- | --- |

4.8.

5.   Részletes megjegyzések

A tájékoztatás szükségessége

| 5.1. | A cél annak biztosítása, hogy a termékekben található, aggodalomra okot adó anyagokra vonatkozó megfelelő információk az ellátási lánc valamennyi szereplője és végső soron a hulladékgazdálkodási üzemeltetők számára is rendelkezésre álljanak. Ha először is korlátozni tudjuk a veszélyes anyagok gazdasági körforgásba való bejutását, az egyértelműen a legjobb módja az emberi egészség és a környezet védelmének. Ez lehetővé teheti az anyagok hulladékokból való visszanyerését és erősítheti a körforgásos gazdaságot is. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | A munkavállalók egészségvédelmének szempontjából nagyon fontos lehet az, hogy teljeskörű tájékoztatást nyújtsanak a szakszervezeteknek, ezért mindenképpen szükség van erre. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | A REACH-rendelet a vegyi anyagok Unión belüli gyártását, felhasználását és forgalomba hozatalát szabályozza. Elsődleges célja az emberek és a környezet magas szintű védelme. Egyes fogyasztói szervezetek és az Európai Bizottság által benyújtott jelentések arra utalnak, hogy nem megfelelően hajtják végre a REACH által előírt, az ellátási láncon belüli kommunikációra vonatkozó korlátozott kötelezettségeket. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Az Európai Bizottság megvalósíthatósági tanulmányt készít azokról a különböző információs rendszerekről, innovatív nyomonkövetési technológiákról és stratégiákról, amelyek lehetővé tehetik a releváns információk áramlását az ellátási láncok mentén, egészen az újrafeldolgozó üzemekig. A kérdés a következő: vajon a kötelező információs rendszer szolgálna-e hozzáadott értékkel, valamint hogyan kellene kezelnünk azokat az Unióba importált árukat, amelyek nem engedélyezett anyagokat tartalmazhatnak? |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Az EGSZB szerint már több olyan jogi eszköz is létezik, amellyel korlátozható a különös aggodalomra okot adó anyagok anyagkörforgásba való bejutása. Különösen azok a jogi rendelkezések bírnak jelentőséggel, amelyek előnyben részesítik és ösztönzik az említett anyagok nem veszélyes vegyi anyagokkal való helyettesítését. Az EGSZB támogatja a REACH-rendelet teljeskörű alkalmazását, valamint annak a vegyi anyagok – köztük a másodlagos nyersanyagok – veszélyes tulajdonságaival kapcsolatos tudományos ismeretek fejlődésével párhuzamos, folyamatos naprakésszé tételét. Ez biztosítani fogja a munkavállalók munkahelyi egészségének védelmét és biztonságát, valamint a végső fogyasztók egészségének védelmét. Javítani fogja továbbá a körforgásos gazdaság hitelességét is. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Az importált árukat illetően már most is az a helyzet, hogy az importőrök kötelesek azonosítani a különös aggodalomra okot adó anyagokat. Nagyobb hangsúlyt lehetne helyezni a REACH által a gyártók és az importőrök számára előírt kötelezettségek végrehajtására, amelyek értelmében regisztrálási dokumentációjukban és a biztonsági adatlapokon részletesen meg kell határozniuk a hulladékszakaszra vonatkozó expozíciós forgatókönyveket. Ezenfelül részletesebb információkat, például az életciklus végéhez kapcsolódóan különböző – az újrahasznosításra, az újrahasználatra való előkészítésre vagy az ártalmatlanításra vonatkozó – forgatókönyvek leírását lehetne előírni. Ezt azon kötelezettség végrehajtásához kapcsolódóan kellene megtenni, amelynek értelmében a termékek gyártóinak és importőreinek tájékozatniuk kell az ellátási láncon belüli gazdasági szereplőket a különös aggodalomra okot adó anyagok árucikkekben való jelenlétéről, valamint amelyek előírják, hogy meg kell adni a termékben található anyag elhelyezkedését. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Indokolt esetben mindenképpen javítani, illetve szigorítani kell az olyan importtermékekre vonatkozó azonosítási és nyomonkövetési kritériumokon, amelyek esetleg különös aggodalomra okot adó anyagokat tartalmaznak. Ezzel az a cél, hogy – amennyiben szükséges – szigorítsunk az ilyenekre vonatkozó tilalmon, illetve hogy a teljes termékéletciklusra kiterjedően megerősítsük a megfelelő nyomonkövetési mechanizmusokat. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Az EGSZB aggódik amiatt, hogy sajátos probléma állhat elő azzal kapcsolatban, hogy a szabadkereskedelmi megállapodásokban és a gazdasági partnerségi megállapodásokban hogyan határozzák meg teljes pontossággal a különös aggodalomra okot adó anyagokat. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Általánosságban az újrahasznosítással foglalkozó cégek részéről további beruházásokra van szükség testre szabott hulladékválogatási berendezésekhez, így gazdasági és technikai támogatási intézkedéseket kell mérlegelni. |
| --- | --- |

5.9.

Az új termékekben már nem használható anyagokat tartalmazó hulladék

| 5.10. | A tagállamokban a XIX. század óta korlátozó jogszabályok vannak érvényben a veszélyes vegyi anyagok tekintetében, és az új vegyi anyagokkal kapcsolatban szigorú vizsgálatokat végeznek a kockázatokat illetően. A kockázatértékelés véget nem érő folyamata azonban azt jelenti, hogy a múltban jogszerűen előállított termékek különös aggodalomra okot adó anyagokat tartalmaznak, a jelenleg előállított termékek pedig tartalmazhatnak olyan anyagokat, amelyeket később esetleg betiltanak. A hulladékfeldolgozási és visszanyerési szakaszban ez veszélyes maradványanyagokat eredményezhet. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | A cél az, hogy a nem toxikus anyagokat használó ciklusok előmozdítása révén könnyebbé tegyék az újrahasznosítást, és eközben fokozzák a másodlagos nyersanyagok felhasználását. Ezenkívül az esetleges vegyi korlátozások és a korlátozások alóli mentességek mérlegelése során nagyobb figyelmet kell fordítani a jövőbeni újrafeldolgozásra és újrafelhasználásra gyakorolt hatásukra. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | Az Európai Bizottság szerint a maradványanyagok problémája továbbra is akadályt jelent a körforgásos gazdaság számára, és az aggodalomra okot adó anyagokat tartalmazó hulladék újrahasznosíthatóságával kapcsolatos döntések támogatására egyedi döntéshozatali módszert kell kidolgozni. Az ezzel kapcsolatos munka már folyik és várhatóan 2019 közepéig tart. Ezzel összefüggésben iránymutatások kidolgozására van szükség annak biztosítása érdekében, hogy a különös aggodalomra okot adó anyagok hasznosított anyagokban való jelenlétével kapcsolatos kérdésekkel már a kockázatok kezelésére irányuló javaslatok kidolgozásának korai szakaszában jobban foglalkozzanak. Megfontolás tárgyát képezi továbbá végrehajtási jogszabályok annak érdekében történő elfogadása, hogy lehetővé tegyék a REACH szerinti regisztrálás alóli jelenlegi mentesség hasznosított anyagokra való alkalmazásának hatékony ellenőrzését. |
| --- | --- |

5.12.

| 5.13. | A maradványanyagok létezése felveti a kérdést, hogy vajon összeegyeztethető-e az az elképzelés, miszerint a hulladék olyan forrás, amelyet újra kell hasznosítani, és annak biztosítása, hogy a különös aggodalomra okot adó anyagokat tartalmazó hulladék csak biztonságosan használható anyagok formájában kerüljön hasznosításra. Megengedhető-e, hogy az újrahasznosított anyagok olyan vegyi anyagokat tartalmazzanak, amelyek használata az elsődleges anyagokban már nem engedélyezett? Ha igen, milyen feltételekkel? |
| --- | --- |

5.13.

| 5.14. | A hasznosított anyagokkal kapcsolatos cél az, hogy teljesítmény és kémiai összetétel tekintetében a lehető legjobban megközelítsék a hasonló elsődleges anyagokat. A gazdasági és műszaki tényezők jelentős szerepet játszanak az aggodalomra okot adó anyagok kiiktatása megvalósíthatóságának meghatározásában és nagymértékben függenek az adott esettől. A szakpolitikai alternatívák esetében elő kell írni, hogy minden elsődleges és másodlagos nyersanyag ugyanazoknak a szabályoknak feleljen meg, illetve tegyék lehetővé, hogy a másodlagos nyersanyagokra egyedi, időben behatárolt eltérések vonatkozzanak. |
| --- | --- |

5.14.

| 5.15. | Az EGSZB szerint az ezzel összefüggésben alkalmazott minden kritériumnak meg kell akadályoznia, hogy a veszélyes vegyi anyagok az új anyagok esetében megengedett szintet meghaladó koncentrációban legyenek jelen a hasznosított anyagokban. |
| --- | --- |

5.15.

A hulladékok és a vegyi anyagok kockázatának meghatározására vonatkozó szabályok összehangolásának hiánya

| 5.16. | Ez a kérdés szorosan összefügg a fentiekben említett, a harmonizációval kapcsolatos pontokkal, és fogalmilag mindkét kérdés összetett. A fentiekben meghatározottaknak megfelelően a veszélyes vegyi anyagok és termékek előállítására és felhasználására a munkavállalók, a polgárok és a környezet káros hatásokkal szembeni védelme érdekében elfogadott szigorú uniós szabályok vonatkoznak. A hulladékgazdálkodást az azonos eredmények elérése érdekében kidolgozott uniós szabályok hasonlóképpen szabályozzák. A kutatások szerint azonban a két szabályrendszer nincs teljes mértékben egymáshoz igazítva (17). |
| --- | --- |

5.16.

| 5.17. | Elengedhetetlen, hogy a vegyi anyagok és a hulladékok osztályozására vonatkozó szabályok tekintetében következetesebb megközelítés legyen érvényben. Ilyen lehet például az, hogy más speciális termékcsoportokra vagy anyagáramokra (pl. bútorokra vagy textilekre) vonatkozóan is elfogadnak az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól szóló irányelvhez (18) hasonló szabályokat, amelyek előírják, hogy újbóli vagy új termékekben történő felhasználásukat megelőzően megfelelően kezelni kell a veszélyes vegyi anyagokat tartalmazó hulladékokat. Az Európai Bizottság útmutató dokumentumot kíván közzétenni a hulladék osztályozásáról annak érdekében, hogy segítséget nyújtson a hulladékgazdálkodási üzemeltetőknek és az illetékes hatóságoknak a hulladék jellemzésére és osztályozására vonatkozó közös megközelítés kialakításában. A vizsgálati módszerekkel kapcsolatos bevált gyakorlatok további megosztására ugyancsak sor fog kerülni. Az érdekelt feleket felkérték, hogy mérlegeljék, vajon szükség van-e a veszélyességi osztályozás szabályainak összehangolására annak érdekében, hogy a hulladék a termékekkel azonos szabályok szerint minősüljön veszélyesnek. |
| --- | --- |

5.17.

Kelt Brüsszelben, 2018. május 23-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  A körforgásos gazdaságra vonatkozó csomagról szóló vélemény (HL C 264., 2016.7.20., 98. o.).

1

A körforgásos gazdaságra vonatkozó csomagról

(2)  Az Európai Bizottság által 2015. december 2-án elfogadott, a körforgásos gazdaságra vonatkozó csomag.

2

(3)  A veszélyes hulladék fogalommeghatározásait a „Guidance document on the definition and classification of hazardous waste” [Iránymutatásokat tartalmazó dokumentáció a veszélyes hulladékok meghatározásáról és osztályozásáról] elnevezésű 2015. júniusi dokumentum tartalmazza.

3

(4)  Az Európai Környezetvédelmi Ügynökség 2/2016. sz. jelentése, 33–34. o.

4

(5)  Az osztályozásról, címkézésről és csomagolásról szóló 1272/2008/EK rendelet.

5

(6)  A vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról szóló 1907/2006/EK rendelet (REACH).

6

(7)  A környezetben tartósan megmaradó szerves szennyező anyagokról szóló rendelet – lásd: http://ec.europa.eu/environment/chemicals/international_conventions/index_en.htm.

7

(8)  A 2001/95/EK általános termékbiztonsági irányelv.

8

(9)  A 2011/65/EU irányelv egyes veszélyes anyagok elektromos és elektronikus berendezésekben való alkalmazásának korlátozásáról.

9

(10)  „A környezettudatos tervezés munkaterve, 2016–2019” című vélemény (HL C 345., 2017.10.13., 97. o.).

10

„A környezettudatos tervezés munkaterve, 2016–2019”

(11)  A körforgásos gazdaságra vonatkozó csomagról szóló vélemény (HL C 264., 2016.7.20., 98. o.).

11

A körforgásos gazdaságra vonatkozó csomagról

(12)  Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a csomagolásról és a csomagolási hulladékról szóló 94/62/EK irányelv módosításáról.

12

(13)  Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre az elhasználódott járművekről szóló 2000/53/EK irányelv, az elemekről és akkumulátorokról, valamint a hulladékelemekről és -akkumulátorokról szóló 2006/66/EK irányelv, valamint az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól szóló 2012/19/EU irányelv módosításáról.

13

(14)  Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a hulladékokról szóló 2008/98/EK irányelv módosításáról.

14

(15)  Javaslat európai parlamenti és tanácsi irányelvre a hulladéklerakókról szóló 1999/31/EK irányelv módosításáról.

15

(16)  Vella biztos bejelentése a hulladékgazdálkodási szabályok modernizációja kapcsán kötött politikai megegyezésről.

16

(17)  Például: Keeping it Clean: How to protect the circular economy from hazardous substances. [Tisztán tartva: Hogyan védjük meg a körforgásos gazdaságot a veszélyes anyagoktól?] Európai Környezetvédelmi Hivatal.

17

Keeping it Clean: How to protect the circular economy from hazardous substances

[Tisztán tartva: Hogyan védjük meg a körforgásos gazdaságot a veszélyes anyagoktól?]

(18)  Az Európai Parlament és a Tanács 2012/19/EU irányelve (2012. július 4.) az elektromos és elektronikus berendezések hulladékairól.

18

---

| 10.8.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 283/61 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 283/61

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – A műanyagok körforgásos gazdaságban betöltött szerepével kapcsolatos európai stratégia

[COM(2018) 28 final]

Javaslat – Az Európai Parlament és a Tanács irányelve a hajókról származó hulladékok leadására alkalmas kikötői fogadólétesítményekről, a 2000/59/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről, valamint a 2009/16/EK irányelv és a 2010/65/EU irányelv módosításáról

[COM(2018) 33 final – 2018/0012 (COD)]

(2018/C 283/09)

| Előadó: | Antonello PEZZINI |
| --- | --- |

Előadó:

Antonello PEZZINI

| Felkérés: | Európai Parlament, 2018.2.5.
  Tanács, 2018.2.9.
  Európai Bizottság, 2018.2.12. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 100. cikkének (2) bekezdése és 304. cikke |
| | |
| Közgyűlési határozat: | 2017.9.19. |
| | |
| Illetékes szekció: | „Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2018.5.3. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2018.5.23. |
| Plenáris ülés száma: | 535. |
| A szavazás eredménye
  (mellette/ellene/tartózkodott): | 193/00/01 |

Felkérés:

Európai Parlament, 2018.2.5.

Tanács, 2018.2.9.

Európai Bizottság, 2018.2.12.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 100. cikkének (2) bekezdése és 304. cikke

Közgyűlési határozat:

2017.9.19.

Illetékes szekció:

„Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem”

Elfogadás a szekcióülésen:

2018.5.3.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2018.5.23.

Plenáris ülés száma:

535.

A szavazás eredménye

(mellette/ellene/tartózkodott):

193/00/01

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1 | Az EGSZB, amely kezdettől fogva támogatta az Európai Bizottság körforgásos gazdasággal kapcsolatos politikáját, mindemellett úgy véli, hogy ezt a politikát előrejelzési tevékenységek útján, a társadalmi erőkkel és a civil társadalmi szervezetekkel szoros kapcsolatban, továbbá az akadémiák és a különböző képzési központok bevonásával kell megvalósítani. |
| --- | --- |

1.1

| 1.1.1 | Ugyanígy nem hagyhatjuk figyelmen kívül a hatékony oktatási és képzési intézkedéseket, a tervezési és magatartási ösztönzőket, a minőségre vonatkozó közös műszaki-szabályozási normákat, a vonzó és jutalmazó rendszereket – ideértve a pénzügyi és pénzügyi jellegűeket –, a szisztematikus és interszektorális megközelítést, a digitális alkalmazások intelligens és átfogó felhasználását. |
| --- | --- |

1.1.1

| 1.2 | A bioszféra dinamikus egyensúlya által kínált javak tiszteletben tartása és védelme nem spontán fejlemény, hanem a kultúrából és abból felismerésből fakad, amely szerint semmi sem abból a célból teremtetett, hogy gazdasági előnyökért kizsákmányolják és elpusztítsák, hanem hogy intelligens módon felhasználják, fejlesszék és megőrizzék „az egyetemes antropomorfizmus genezisében (1)”. |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Az új felfedezések, például a polimerek könnyebbé teszik az emberi munkát, és elősegítik a jólétet, ám ezeket egész életciklusuk során kezelni kell, hogy ne befolyásolják kedvezőtlenül a természeti folyamatokat. |
| --- | --- |

1.3

| 1.3.1 | Az EGSZB elengedhetetlennek tartja a polimerek ökotervezési kultúrájának kidolgozását annak érdekében, hogy lehetővé váljon a másodlagos polimerek első felhasználás utáni további alkalmazása. |
| --- | --- |

1.3.1

| 1.3.2 | Olyan kulturális forradalomra van szükségünk a termelési, elosztási és fogyasztási magatartásban és struktúrákban, amely a hulladékokat felhasználható értékes erőforrássá alakítja, és nem feledkezik meg a civil társadalomról és az oktatási intézmények valamennyi szintjéről. |
| --- | --- |

1.3.2

| 1.3.3 | Az EGSZB szerint – különösen a ma rendkívül széles körben jelen lévő csomagolási ágazatban – gazdasági és higiéniai okokból ki kell dolgozni az újrahasznosítási láncra vonatkozó stratégiát, az újrafeldolgozási folyamatokban tapasztalattal rendelkező vállalatok bevonásával. Össze kell hangolni és hasznosítani kell a kompetenciákat, a folyamat beszerzési és értékesítési részén egyaránt. |
| --- | --- |

1.3.3

| 1.3.4 | A nemzeti szabványügyi testületeknek – szoros kapcsolatban az európai és nemzetközi szervekkel – elő kellene segíteniük a másodlagos nyersanyagok címkézés útján történő elismerésének folyamatát, európai szintű harmonizáción keresztül fokozva az új termékekkel kapcsolatos fogyasztói biztonságot. |
| --- | --- |

1.3.4

| 1.3.5 | Az EGSZB szerint a következő, 9. keretprogramban fontos szerepet kell játszania a kutatásnak és az innovációnak, különösen a biotermékek fejlesztésére irányuló közös technológiai kezdeményezésnek (Institutional Public-private partnerships under Horizon 2020 – Intézményi köz-magán társulások a Horizont 2020 keretében) (2) – és a körforgásos gazdasággal kapcsolatos más fenntarthatósági kezdeményezéseknek. |
| --- | --- |

1.3.5

| 1.3.6 | Kiemelten kell kezelni a különféle műanyagokra vonatkozó digitális jelölések alkalmazásának folyamatát, hogy lehetővé váljon a közös módszerek szerinti azonosítás, szétválasztás és esetleges megsemmisítés. Ezeknek a másodlagos nyersanyagoknak mentesnek kell lenniük bizonyos mérgező anyagoktól, amelyek jelen vannak olyan nyersanyagokban, amelyeket nem élelmiszerek vagy gyermekjátékok céljára hasznosítanak. |
| --- | --- |

1.3.6

| 1.4 | Az EGSZB úgy véli, hogy a REACH-hez kapcsolódó vegyi elemzések révén intézkedéseket kell tenni a mikroműanyag-szennyezés korlátozása érdekében, ez jelenti ugyanis az egyik legnagyobb fenyegetést a környezetre és az emberek egészségére. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | Az EGSZB határozottan támogatja az Európai Bizottság javaslatát, melynek értelmében a kikötőket hulladékok leadására alkalmas létesítményekkel kell felszerelni, csakúgy mint a hajóüzemeltetők kötelezettségeit a hulladékgyűjtési eljárások betartása kapcsán. |
| --- | --- |

1.5

| 1.5.1 | Az EGSZB szerint hasonló stratégiát kellene kiterjeszteni a folyók kezelésére is, mivel ezekben jelentős mennyiségű olyan szennyezés összpontosul, amely a tengerekbe jut. |
| --- | --- |

1.5.1

| 1.5.2 | Az EGSZB szerint a halászszövetségeket és a társadalmi erőket mind kulturális módszerekkel, mind pedig nemzeti, illetve közösségi finanszírozást felhasználva be kell vonni a víz polimermaradványoktól való megtisztításával kapcsolatos tevékenységekbe, és elő kell segíteni a folyami és a tengeri hulladékkal kapcsolatos figyelemfelkeltő intézkedéseket is. Emellett e szövetségek és erők megfelelő képzés mellett beavatkozhatnának a műanyaglánc kikötői vagy a folyók teljes hosszát érintő részén az újrahasznosítás kezdeti szakaszaiban, különösen a halászat élettani okokból történő szüneteltetése idején. |
| --- | --- |

1.5.2

| 1.6 | Az EGSZB szerint a körforgásos gazdaságból fakadó új kiegészítő tevékenységek létrehozása és kidolgozása megköveteli a hulladék birtokosát felelőssé tévő, ám az újrafelhasználás eszközeiről nem rendelkező 2008/98/EK irányelvből származtatott, hulladékokról szóló hatályos jogszabályok felülvizsgálatát. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | Az EGSZB úgy véli, hogy az eddig az energiatakarékossághoz alkalmazott környezettudatos tervezést (3) a körforgásos gazdaság számára is fel kell használni, különösen a műanyagokkal kapcsolatban. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | Az EGSZB szükségesnek tartja a tengeri szennyezés elleni küzdelemre vonatkozó megfelelő regionális megállapodások kidolgozását, és azok kiterjesztését a szomszédsági politikákra, illetve az Euromed és a Baltikum közötti megállapodásokra. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | Támogatni és ösztönözni kell az iparágak és a helyi és regionális önkormányzatok ágazatokon belüli és ágazatok közötti önkéntes megállapodásait, a vállalati tanúsítás (EMAS, CSR) és a zöld hajók támogatásával (4). |
| --- | --- |

1.9

2.   Bevezetés

| 2.1 | A műanyag – amely a polimerek csoportjának általános megnevezése – gazdaságunkban és mindennapi életünkben mindenhol jelen lévő, fontos anyag. Hozzájárul a fenntartható és versenyképes növekedés, a fenntartható foglalkoztatás és többféle technológiai és formatervezési innováció előmozdításához. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | A műanyagot – a monomereket polimerré kapcsolva – az ötvenes évek közepén két tudós találta fel, Natta és Ziegler. Karl Ziegler német vegyésznek 1953-ban sikerült a kőolajból polietilént előállítania, amely egy polimer molekulákból álló műanyagtípus (5). Az olasz vegyész, Giulio Natta egy másik polimert állított elő, a polipropilént, amelyet Moplen nevén szabadalmaztatott. Ez a találmány nagymértékben hozzájárult a bányászati iparág válságához, amely az emberi történelem során mindaddig biztosította a mindennapi élet és munka tárgyaihoz szükséges nyersanyagokat (6). |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | A műanyag kőolajszármazék, és egy kg műanyag előállításához átlagosan két kg kőolaj szükséges. |
| --- | --- |

2.3

| 2.3.1 | Ezekből az új anyagokból (7) a legkülönbözőbb tárgyak készülnek: nem rozsdásodnak, könnyűek, és nem törnek. 1973-ban készült el az első PET palack (8). |
| --- | --- |

2.3.1

| 2.4 | Az EGSZB-nek korábban alkalma nyílt hangsúlyozni, hogy (9)„a körkörös gazdaságra történő áttérés kedvező perspektívákat nyithat az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósításához”. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | Az EGSZB szerint az európai körforgásos gazdaságra való átállás kedvező perspektívákat teremthet az EU rendszerszintű versenyképessége szempontjából, „feltéve, hogy közös európai stratégiai vízióra támaszkodik, amelyben aktívan részt vesz a munka világa, a kormányok, a munkaadók és a munkavállalók, a fogyasztók, valamint a különféle szintű jogalkotó és szabályozó hatóságok” (10). |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | Az EGSZB emlékeztet a később visszavont 2014-es csomag (11) és a 2015. decemberi csomag elindítására, amelyre az uniós körforgásos gazdaságról szóló cselekvési terv elfogadásával került sor, amely a műanyagot kulcsfontosságú prioritásként határozta meg. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | Az EGSZB szerint a „magatartásbeli változást leginkább egyértelmű árjelzésekkel lehet elérni, azaz úgy, ha a fogyasztók számára kényelmet és versenyképes árakat kínálnak. Ezt eleinte kiterjesztett gyártói felelősségi rendszerek és/vagy környezetvédelmi adók révén lehet elérni.” (12). |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Az európai műanyagipar 2016-ban mintegy 350 milliárd euró forgalmat ért el, és ekkor mintegy 62 ezer vállalkozás tartozott ide, amelyek több mint 1,5 millió munkavállalót foglalkoztattak, és 60 millió tonna műanyagot termeltek (13). |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | A műanyag ma a mindennapi élet minden területén jelen van a közlekedéstől az építőiparig, a távközléstől a fogyasztási cikkekig, az élelmezéstől az egészségügyig. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | A kkv-k – az uniós műanyagipari vállalatok mintegy 80 %-a – kevesebb mint 20 főt foglalkoztatnak, a közepes/nagyvállalatok pedig mintegy 20 %-ot képviselnek (14). |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | Az európaiak évente 25 millió tonna műanyaghulladékot termelnek. Ennek kevesebb mint 30 %-át hasznosítják újra (15). |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | Egy nemrég készült európai szintű tanulmány (15. lábjegyzet) szerint a legfontosabb alkalmazási területeken a műanyag más anyagokkal való helyettesítése a műanyaghoz képest csaknem négyszer akkora csomagolási súlyt eredményezne, a termelt hulladék mennyisége 60 %-kal, az éves energiafogyasztás pedig 57 %-kal növekedne a teljes életciklus alatt. |
| --- | --- |

2.12

| 2.12.1 | Másrészt egyszeri használat után a csomagolás értékének 95 %-a elvész. A fogyasztásra kerülő 78 millió tonnából 72 %-ot nem hasznosítanak újra. Ebből 40 % hulladéklerakóba jut, 32 % pedig kikerül a legális hulladékgyűjtési rendszerből. |
| --- | --- |

2.12.1

| 2.13 | Ezért fejleszteni kell a műanyagok ökotervezését újrahasznosíthatóságuk érdekében, hogy ezáltal növekedjen az újrahasznosított műanyagok iránti kereslet a különböző ipari ágazatok és forgalmazási körök, a fogyasztók és az európai polgárok részéről. |
| --- | --- |

2.13

| 2.13.1 | Fokozni kell a párbeszédet az újrafeldolgozó iparral, hogy megismerjük termelési folyamatait, szükségleteit és technológiáit. |
| --- | --- |

2.13.1

| 2.14 | Az újrahasznosított műanyagot címke alkalmazása segítségével megfelelően át kell minősíteni, és szabványosítási és tanúsítási eljárást alkalmazva rehabilitálni kell. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | A körforgásos gazdaságban a műanyagot értékes közös anyagi örökségnek kell tekinteni, mivel alapvető fontosságú az állampolgárok, az egészség és a környezet szolgálatában álló fenntartható és versenyképes gazdasági fejlődés szempontjából, amennyiben az ilyen nyersanyagot tartalmazó tárgyakat nem „eltávolítandó hulladéknak”, hanem „újrahasznosítható tárgynak” tekintik. |
| --- | --- |

2.15

3.   A tengerek és a műanyag

| 3.1 | A bolygó felszínének 70 %-át tengerek és óceánok alkotják, a tengervizek pedig a bolygó vízkészletének 97 %-át teszik ki. Az óceánok a legfontosabb szövetségeseink az éghajlatváltozás elleni küzdelemben, és szerepelnek a Párizsi Megállapodásban is, az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület (IPCC) óceánokról szóló különjelentésének formájában. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | A tengeri hulladékok és különösen a műanyag és a mikroműanyagok további komoly fenyegetést jelentenek az óceánok számára, ezért globális szinten aggodalomra adnak okot a világ minden óceánját illetően. Minden évben több millió tonna hulladék kerül az óceánokba a világ minden tájáról, ami környezetvédelmi, gazdasági, esztétikai és egészségügyi problémákat okoz. A tengeri hulladék súlyos gazdasági károkat okozhat: például veszteségeket jelent a part menti közösségek számára, korlátozza az idegenforgalmat, és akadályozza a tengeri közlekedést és a halászatot. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | Az Unióban a tengerpartok és a strandok potenciális tisztítási költségeit évente körülbelül 630 millió euróra becsülik. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Felhalmozódásuk és elterjedésük miatt a tengeri hulladékok szörnyű fenyegetést jelentenek a világ óceánjainak egészségére nézve, különösen a mennyiségük gyors növekedése miatt. E tekintetben nemzetközi és európai szinten a körforgásos gazdasággal kapcsolatos kiegyensúlyozott és hatékony intézkedésekre van szükség, amelyek célja az uniós tengeri hulladék 2025-ben 30 %-kal, 2030-ban pedig 50 %-kal történő csökkentése. |
| --- | --- |

3.4

| 3.4.1 | E célok elérése érdekében először is módosítani kell a hatályos jogszabályokat, amelyek szerint a hulladék tulajdonosa az, aki azt összegyűjti, és amelyek így nem ösztönzik a hulladékgyűjtést. |
| --- | --- |

3.4.1

| 3.4.2 | Meg kell vizsgálni megfelelő ösztönzők lehetőségét – többek között az EU ETHA tengerpolitikai és halászati alapjának megfelelő felhasználásával – mindazok, különösen a halászok számára, akik képesek együttműködni a tengerek és a folyók megtisztítása során. |
| --- | --- |

3.4.2

| 3.5 | A Tanács 2017. december 18-án következtetéseket fogadott el az ökoinnovációról, és hangsúlyozta, hogy „gondoskodni kell az innovációt támogató szakpolitikák és a többi szakpolitika közötti koherenciáról, és külön hangsúlyt kell fektetni az emberi egészség és a környezet védelmére, valamint a körforgásos gazdaságra való áttérés folyamatára” (16). |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | Az EP több dokumentumot is elfogadott a témáról: az erőforrás-hatékonyságról: úton a körforgásos gazdaság felé tárgyú, 2015. július 9-i állásfoglalást; a hulladékcsomagról 2017 februárjában elfogadott állásfoglalásokat, végül pedig a nemzetközi óceánpolitikai irányításról szóló, 2017. december 18-i állásfoglalást. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | A Földközi-tenger megtisztítására irányuló beavatkozás szinergiákat teremthet a PRIMA programmal (PPP), amely a környezetvédelmi célú ökológiai beavatkozásokról rendelkezik (17). |
| --- | --- |

3.7

4.   Az Európai Bizottság javaslatai

| 4.1 | Az Európai Bizottság által javasolt stratégia célja a környezet műanyagszennyezéssel szembeni védelme, ugyanakkor a növekedés és az innováció előmozdítása, továbbá a lineáris, produktív-disztributív-fogyasztói-viselkedési paradigma jelentette gazdasági kihívás átalakítása egy olyan kör alakú modellé, amely az erőforrások hatékony felhasználása révén önmagát táplálja, és amelyben a „hulladék”„megújuló erőforrásnak” tekinthető. |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Az újrafelhasználás, az újrafeldolgozás és a hasznosítás kulcsfontosságú szavak lesznek, amelyek körül új paradigmát kell felállítani, az új tervezés, a fenntarthatóság, az innováció és a versenyképesség előmozdításával a belső piacon és a nemzetközi piacon egyaránt. |
| --- | --- |

4.2

A javasolt stratégia tartalma 40 intézkedés, 15 ajánlás a nemzeti és regionális hatóságok számára, valamint 8 ajánlás az iparnak.

| 4.3 | A kikötői fogadó létesítményekről szóló irányelvjavaslat új szabályokat vezet be a tengeri forrásból származó tengeri hulladék kezelésére, olyan intézkedésekkel, amelyek biztosítják, hogy a hajón keletkező vagy a tengeren összegyűjtött hulladék ne maradjon hátra, hanem kerüljön vissza a szárazföldre és ott azt megfelelően kezeljék. Ide tartoznak a kikötők, a hajók és az illetékes hatóságok adminisztratív terheinek csökkentésére irányuló intézkedések is. |
| --- | --- |

4.3

5.   Megjegyzések és általános ajánlások

| 5.1 | Az EGSZB szerint egy sikeres műanyag-stratégia nem hagyhatja figyelmen kívül a hatékony oktatási és képzési intézkedéseket, a tervezési és magatartási ösztönzőket, a minőségre vonatkozó közös műszaki-szabályozási normákat, a vonzó és jutalmazó rendszereket – ideértve a pénzügyi és pénzügyi jellegűeket –, a szisztematikus és interszektorális megközelítést, a digitális alkalmazások intelligens és átfogó felhasználását, továbbá a széles körű és résztvevő előretekintést, amelynek célja, hogy a folyamathoz a műanyag körforgásos jellegének valódi európai kultúrája társuljon, a termékek teljes életciklusának elemzése alapján. |
| --- | --- |

5.1

| 5.2 | A mikroműanyag-szennyezés a környezet és az emberi egészség egyik fő veszélyforrása. Ezeket az anyagokat gyakran használják tisztítószerekben, kozmetikumokban, lakberendezési tárgyakban, festékekben. Az EGSZB szerint ezzel a fajta szennyezéssel a forrásánál kell foglalkozni, uniós szintű beavatkozás útján, a REACH keretében. |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Az EU-ban a műanyagok mintegy 40 %-a egyszer használatos, és a környezetszennyezés legfőbb oka: minimális költséggel a műanyag zacskók esetében a fogyasztás óriási mértékben csökkenthető. Az EGSZB azt javasolja, hogy ezt az intézkedést terjesszék ki az összes egyszer használatos műanyagra. |
| --- | --- |

5.3

| 5.4 | Az EGSZB úgy véli, hogy a különböző típusú műanyagok digitális jelölését kiemelten kell kezelni a káros elemek azonosítása, kiválasztása és lehetséges kizárása érdekében. A műanyagokban gyakran vannak jelen olyan mérgező anyagok, amelyeket élelmiszerekkel érintkező anyagokban és játékokban tilos alkalmazni. A műanyag újrahasznosítása során ezek az anyagok belekerülhetnek az új termékekbe. Ezért garantálni és tanúsítani kell, hogy a „másodlagos műanyagok” mentesek legyenek a mérgező anyagoktól. |
| --- | --- |

5.4

| 5.5 | A nemzeti jogszabályok eltérőek a mennyiségek és az engedélyek tekintetében. Egységes és szigorúbb harmonizált jogszabályokra van szükség a fogyasztók érdekében. |
| --- | --- |

5.5

| 5.6 | Az EGSZB szerint meg kell erősíteni azokat az intézkedéseket, amelyek az alábbi kérdések kiemelt kezelésére irányulnak:






  — | közös adatszolgáltatási módszerek, |
| --- | --- | --- |

5.6

—

közös adatszolgáltatási módszerek,

| — | a termékek, folyamatok és alkotóelemek digitalizálása, a különféle típusok digitális jelölése érdekében, |
| --- | --- |

—

a termékek, folyamatok és alkotóelemek digitalizálása, a különféle típusok digitális jelölése érdekében,

| — | optikai olvasóval ellátott, kiemeltem hatékony infrastruktúrák a hulladékgyűjtés és -differenciálás érdekében, |
| --- | --- |

—

optikai olvasóval ellátott, kiemeltem hatékony infrastruktúrák a hulladékgyűjtés és -differenciálás érdekében,

| — | a termékek, folyamatok és üzemek szabványai és tanúsításai, |
| --- | --- |

—

a termékek, folyamatok és üzemek szabványai és tanúsításai,

| — | az újrahasznosítás professzionalizálása és nyomon követése, |
| --- | --- |

—

az újrahasznosítás professzionalizálása és nyomon követése,

| — | ösztönző jellegű, kibővített termelői és fogyasztói felelősségi rendszerek, |
| --- | --- |

—

ösztönző jellegű, kibővített termelői és fogyasztói felelősségi rendszerek,

| — | uniós kísérleti projekt elindítása a minőségi másodlagos műanyagok valódi európai piacának versenyképessége érdekében a szervezés, a létrehozás és a fejlesztés terén, a zöld közbeszerzés előmozdítása mellett. |
| --- | --- |

—

uniós kísérleti projekt elindítása a minőségi másodlagos műanyagok valódi európai piacának versenyképessége érdekében a szervezés, a létrehozás és a fejlesztés terén, a zöld közbeszerzés előmozdítása mellett.

| 5.7 | A PET szelektív gyűjtése és mindenekelőtt újrafeldolgozása (18) az Unióban gazdasági előnyöket teremthet, új produktív tevékenységekkel és foglalkozásokkal. |
| --- | --- |

5.7

| 5.8 | Mostanáig a következő tevékenységek kaptak kiemelt figyelmet: a szerves hulladék komposztálással történő újrafeldolgozása (19); hulladéklerakás; égetésen keresztül történő energia-visszanyerés (20), különösen az acél- és a cementiparban, a véggáz megfelelő szűrésével. |
| --- | --- |

5.8

| 5.9 | Egyre fontosabbá válik a műanyag új tárgyakkal, vagy ugyanolyan típusú (palack/palack) vagy más típusú (műanyag/szövet) tárgyakkal együtt történő újrahasznosítása. Ehhez azonban szükség van a fogyasztókat ösztönző folyamatra (21), továbbá a gyűjtőhelyek digitális olvasókat alkalmazó azonosítási eszközzel való felszerelésére. |
| --- | --- |

5.9

| 5.10 | Az újrahasznosított PET szál formájában felhasználható nyári és téli szövetek, overallok, katonai egyenruhák, gumiabroncs-megerősítések, rudak, szállítószalagok, csomagolófóliák, nyomtatott termékek gyártásához. |
| --- | --- |

5.10

| 5.11 | Szigorú műszaki-szabályozási szabványosítási és tanúsítási intézkedések esetén a PET kémiailag az újrahasznosítás után is semleges marad, ha a folyamatokat megfelelően végzik és tanúsítják (22), ezért alkalmas az élelmiszerrel való biztonságos érintkezést magukban foglaló alkalmazásokra (23). |
| --- | --- |

5.11

| 5.12 | A tengeri hulladék tekintetében az EGSZB támogatja az irányelv összehangolását a hajókról történő szennyezés megelőzéséről szóló nemzetközi egyezménnyel (MARPOL), és úgy véli, hogy a halász- és élményhajók hulladékának kezelése megoldást kínálhat a tengeri szennyezés problémájára, amennyiben megfelelő mentességeket állapítanak meg a kishajók és a korlátozott forgalmú kikötők számára. |
| --- | --- |

5.12

| 5.13 | A tengeri hulladékgyűjtés megszervezése érdekében célszerű lenne az ETHA halászati alap felhasználásával bevonni azokat a halászszervezeteket, amelyek megfelelő képzést alkalmazva a halászatból származó, nem mindig biztos jövedelmeket a begyűjtésre és az újrahasznosítási láncra vonatkozó kötelezettségből származó jövedelemmel egészítenék ki. |
| --- | --- |

5.13

| 5.14 | Ugyanez mondható el a folyók megtisztítása esetében, ahol foglalkoztatási szövetkezeteket lehetne igénybe venni a hatályos jogszabályok módosításával (24). |
| --- | --- |

5.14

| 5.15 | Az EGSZB fontosnak tartja a tengeri szennyezésre vonatkozó regionális megállapodások kidolgozását, különösen a tengeri és folyami területeken. |
| --- | --- |

5.15

6.   Részletes megjegyzések

| 6.1 | A PET-től a szálakig. A PET újrahasznosítása során olyan innovatív, nem szennyező mechanikus/kémiai folyamatra kerül sor, amely megőrzi a szál tisztaságát, csökkenti a víz- és energiafogyasztást, és mintegy 30 %-kal mérsékli a CO2-kibocsátást. A folyamat közben hulladék nem keletkezik. |
| --- | --- |

6.1

| 6.1.1 | Először is a szelektív gyűjtésnek köszönhetően rendelkezésre áll a nyersanyag. Az aprítás, mosás, csiszolás, szálhúzás, szárítás, granulálás fázisai után a PET új polimerré alakul át, egy nem szennyező folyamaton keresztül, amely elsősorban hőmérséklet-változásokra alapul. Végül az így nyert olvasztott polimer extrudálóba kerül. A polimert a kívánt hosszúságúra vágják, kiváló minőségű, nagy teljesítményű, újrahasznosított szintetikus poliészter fonalak széles skáláját kínálva. |
| --- | --- |

6.1.1

| 6.2 | A szövetben felhasznált PET (25) (polietilén-tereftalát) fejlődése innováció, amely tiszteletben tartja a környezetet és a minőséget: a gyártási technikától a tervezésig. |
| --- | --- |

6.2

| 6.2.1 | Műszaki adatok (26):






  — | 2 kg kőolajból (C9H18) 1 kg PET (C10H8O4)N állítható elő, |
| --- | --- | --- |

6.2.1

—

2 kg kőolajból (C9H18) 1 kg PET (C10H8O4)N állítható elő,

| — | 1 darab 1,5 literes palack tömege 38 gramm, |
| --- | --- |

—

1 darab 1,5 literes palack tömege 38 gramm,

| — | 1 darab 0,5 literes palack tömege 25 gramm, |
| --- | --- |

—

1 darab 0,5 literes palack tömege 25 gramm,

| — | egy plüsspulóver (330 gr/m2) elkészítéséhez körülbelül 27 darab 1,5 literes palackra van szükség, |
| --- | --- |

—

egy plüsspulóver (330 gr/m2) elkészítéséhez körülbelül 27 darab 1,5 literes palackra van szükség,

| — | 27 palack 1026 gramm PET-nek felel meg, amely kb. 2052 gramm kőolajjal egyenértékű, |
| --- | --- |

—

27 palack 1026 gramm PET-nek felel meg, amely kb. 2052 gramm kőolajjal egyenértékű,

| — | a CO2-csökkentés 2052 gramm kőolajra (24,2136 kWh) vetítve (27)
  6,39239 kg/CO2
  . |
| --- | --- |

—

a CO2-csökkentés 2052 gramm kőolajra (24,2136 kWh) vetítve (27)
  6,39239 kg/CO2
  .

| 6.2.2 | További példa: 53 900 újrahasznosított 1,5 literes műanyag palack kiváló minőségű poliészterré alakítható, amely 7 000 hátizsák (táska) elkészítéséhez szükséges, és ezzel 3,34 tonna CO2 takarítható meg (28). |
| --- | --- |

6.2.2

7.   Megvizsgálandó kérdések

| 7.1 | Állami kötelezettségvállalás:






  — | nevelés, az iskolában megkezdve, a szelektív hulladékgyűjtéssel kapcsolatban (többek között a műanyag vonatkozásában!), különös tekintettel a család szerepére, |
| --- | --- | --- |

7.1

—

nevelés, az iskolában megkezdve, a szelektív hulladékgyűjtéssel kapcsolatban (többek között a műanyag vonatkozásában!), különös tekintettel a család szerepére,

| — | olyan szövetkezetek/konzorciumok létrehozása, amelyek a műanyagokat az önkormányzatokkal és vállalatokkal együttműködve összegyűjtik és átadják a „másodlagos műanyag” kezelésével és tanúsításával foglalkozó központoknak, |
| --- | --- |

—

olyan szövetkezetek/konzorciumok létrehozása, amelyek a műanyagokat az önkormányzatokkal és vállalatokkal együttműködve összegyűjtik és átadják a „másodlagos műanyag” kezelésével és tanúsításával foglalkozó központoknak,

| — | a hulladékra vonatkozó hatályos szabályok műanyaggyűjtéshez kapcsolódó igényekhez való igazítása. |
| --- | --- |

—

a hulladékra vonatkozó hatályos szabályok műanyaggyűjtéshez kapcsolódó igényekhez való igazítása.

| 7.2 | Az EGSZB támogatja az érdekelt felek közötti párbeszédet a műanyagok újrahasznosítására szolgáló technológiákba történő beruházások alapjának létrehozása és a minőségi másodlagos műanyagok európai piacának létrehozása céljából. |
| --- | --- |

7.2

| 7.3 | A Horizont 2020 – és az új 9. keretprogram, ideértve a baktériumokkal kapcsolatos tanulmányokat (29) – révén támogatja a közös technológiai kezdeményezéseket, különösen a bioalapú iparágakra épülő intézményi köz-magán társulásokat (a 7 közös technológiai kezdeményezés egyike). |
| --- | --- |

7.3

Kelt Brüsszelben, 2018. május 23-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  Benedetto Croce; az univerzumban létező minden emberi formájú dolog történetében.

1

(2)  A bioalapú iparágakkal kapcsolatos kezdeményezés az Európai Bizottság és a Bioalapú Iparágak Konzorciuma (BIC) közötti köz-magán társulás. A konzorcium jelenleg több mint 60 európai nagy- és kisvállalkozást, klasztert és szervezetet fog össze, amelyek a technológiát, az ipart, a mezőgazdaságot és az erdészetet képviselik. Ezek mind kötelezettséget vállaltak arra, hogy beruháznak a bioalapú technológiákkal kapcsolatos, együttműködésen alapuló kutatásba, fejlesztésbe és ezek megismertetésébe a köz-magán társulás keretében. A 2014–2020 (Horizont 2020) közötti időszaktól kezdve 3,8 milliárd eurót fektetnek be bioalapú innovációba: ebből 1 milliárd euró uniós forrás, 2,8 milliárd euró pedig magánberuházás.

2

(3)  A 2005/32/EK irányelv és későbbi módosításai.

3

(4)  Lásd: COM (2008) 33., 8.5. cikk

4

(5)  Ziegler Giulio Nattával együtt találta fel a polipropilén sztereospecifikus szintézisét titántartalmú katalizátorokat használva; ezeket a katalizátorokat általában Ziegler–Natta-katalizátoroknak nevezik. 1963-ban kémiai Nobel-díjban részesültek.

5

(6)  Cink, szfalerit, kalamin, barit, bakelit.

6

(7)  PE (polietilén); PP (polipropilén); PS (polisztirol); PET (polietilén-tereftalát); PVC (polivinil-klorid).

7

(8)  A rövidítés N. Convers Wyrth amerikai mérnöktől származik.

8

(9)  EGSZB-vélemény (HL C 230., 2015.7.14., 91. o.).

9

(10)  EGSZB-vélemény (HL C 230., 2015.7.14., 91. o.).

10

(11)  Lásd: SWD(2014)0208 és SWD(2015)259.

11

(12)  EGSZB-vélemény (HL C 230., 2015.7.14., 91. o.).

12

(13)  Lásd a műanyaglánc OLASZORSZÁG és EURÓPA ipari fellendítése szempontjából meglévő kiválóságáról szóló, 2017. évi jelentést – https://www.ambrosetti.eu/wp-content/uploads/parte-2.pdf

13

(14)  Ambrosetti, L'eccellenza della filiera della plastica nell'UE 2015 [Az uniós műanyaglánc kiválósága, 2015].

14

(15)  Az Európai Bizottság sajtóközleménye, 2018. január 16.

15

(16)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-15811-2017-INIT/hu/pdf, A Tanács 2017. december 18-i következtetései – A körforgásos gazdaságra való áttérést lehetővé tevő ökoinnováció.

16

A körforgásos gazdaságra való áttérést lehetővé tevő ökoinnováció.

(17)  COM(2016) 662 final és az EGSZB véleménye (HL C 125., 2017.4.21., 80. o.).

17

(18)  PET: polietilén-tereftalát, összetétele (C10H8O4)n. Nyersolajszármazék (C9H18). Hőre lágyuló műgyanta, amely élelmiszerrel érintkezhet.

18

10

8

4

n

9

18

(19)  A komposzt a szerves anyagok bomlási és a maradványaik humifikációs folyamata után maradó anyag.

19

komposzt

(20)  RDF (refuse-derived fuel), másodlagos tüzelőanyag. Égés során a műanyag hidrogén- és szénatomjai közötti kötések törése nagy mennyiségű hőt bocsát ki.

20

másodlagos tüzelőanyag.

(21)  Például a kötelező betétdíj Németországban. A kereskedőknek vissza kell venniük a kiürült palackokat (Svájc) stb.

21

(22)  Acetaldehid keletkezésének megakadályozása, az olvadási hőmérséklet optimalizálása, tartózkodási idő. A szennyezésmentesítés kizárása.

22

(23)  Egyes államok törvényei szerint az élelmiszer-tárolóedényekben jelen lévő másodlagos műanyag nem haladhatja meg összetételük 50 %-át. Továbbá ezek nem kerülhetnek érintkezésbe élelmiszerrel, ezért az újrahasznosított műanyagot „szűz” műanyaggal kell kiegészíteni az élelmiszer közelében lévő részen.

23

(24)  Évente mintegy 1,15-2,41 millió tonna műanyaghulladék jut a tengerekbe a folyókból, és ennek több mint 74 %-a a májustól októberig tartó időszakban. A 20 legnagyobb mértékben szennyező folyó többsége Ázsiában található, és a szennyezés 67 %-áért felelős.

24

(25)  A poliészterek PET-származékok, amelyek vágott, sima vagy texturizált szálként vagy mikroszálas formában állnak rendelkezésre.

25

(26)  Fonte Pielleitalia S.r.l Grassobbio Bergamo.

26

(27)  Forrás: JRC Ispra: A nyersolaj átszámítási tényezői:

27

| — | 11,8 MWh/t |
| --- | --- |

—

11,8 MWh/t

| — | 0,264 tCO2/MWh. |
| --- | --- |

—

0,264 tCO2/MWh.

2

(28)  Lásd: 28. lábjegyzet, JRC Ispra.

28

(29)  A Kiotói Technológiai Intézet és a Keio egyetem más japán kutatóintézetekkel együtt egy olyan baktériumot izolált – Ideonella sakaiensis néven –, amely a műanyagot a megélhetés és a növekedés forrásaként használva képes „felfalni”, csupán két enzim kémiai hatása révén. Lásd: science.sciencemag.org/content/351/6278/1196 – YOSHIDA & OTHERS.University of Portsmouth biologist Professor John McGeehan and his colleagues accidentally created a super-powered version of the plastic-eating enzyme, published in the journal Proceedings of the National Academy of Sciences 2018.

29

---

| 10.8.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 283/69 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 283/69

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Az élelmiszer-ágazat és a mezőgazdaság jövője

[COM(2017) 713 final]

(2018/C 283/10)

| Előadó: | Jarmila DUBRAVSKÁ |
| --- | --- |
| Társelőadó: | John BRYAN |

Előadó:

Jarmila DUBRAVSKÁ

Társelőadó:

John BRYAN

| Felkérés: | Európai Bizottság, 2018.1.18. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke |
| Elnökségi határozat: | 2017.12.5. |
| Illetékes szekció: | „Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2018.5.3. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2018.5.23. |
| Plenáris ülés száma: | 535. |
| A szavazás eredménye
  (mellette/ellene/tartózkodott): | 195/7/18 |

Felkérés:

Európai Bizottság, 2018.1.18.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke

Elnökségi határozat:

2017.12.5.

Illetékes szekció:

„Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2018.5.3.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2018.5.23.

Plenáris ülés száma:

535.

A szavazás eredménye

(mellette/ellene/tartózkodott):

195/7/18

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság által az élelmiszer-ágazat és a mezőgazdaság jövőjéről kiadott közleményt, és úgy gondolja, hogy egy szilárd és jól megalapozott közös agrárpolitika (KAP) nélkülözhetetlen a fenntartható és életképes uniós mezőgazdaság szempontjából. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | A jövőbeni KAP-nak teljesítenie kell a Római Szerződésben megállapított eredeti célkitűzéseket, valamint a környezettel, az éghajlatváltozással és a biológiai sokféleséggel kapcsolatos új célkitűzéseket, ugyanakkor biztosítania kell, hogy az európai mezőgazdasági modell fennmaradjon, és az európai polgárok szükségleteinek kielégítése érdekében továbbra is versenyképes és életképes legyen. Az új KAP-nak el kell fogadnia és teljesítenie kell az ENSZ fenntartható fejlesztési céljaiban és a COP 21-en meghatározott célokat. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Az EGSZB üdvözli a reformok irányát és a szubszidiaritásra és az új teljesítési modellre vonatkozó új javaslatokat, és hangsúlyozza, hogy biztosítani kell, hogy végrehajtásukra a közös politika és az egységes piac védelme mellett az egyszerűsítésre vonatkozó kötelezettségvállalásokkal összhangban kerüljön sor. Mindazonáltal az EGSZB úgy véli, hogy a közleménynek konkrétabbnak kellett volna lennie. Remélte, hogy az Európai Bizottság a következő jogalkotási javaslatokban figyelembe veszi a civil társadalom e véleményben kifejtett álláspontját. Az EGSZB-véleményhez és az európai bizottsági jogalkotási javaslatokhoz megszabott határidők túl szorosak voltak. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Az EGSZB támogatja a KAP kétpilléres modelljét, amelynek keretében az első pillér közvetlen kifizetéseket nyújt, amelyek irányát újra meg kell határozni, és amelyek alapvető fontosságúak ahhoz, hogy a mezőgazdasági termelők tisztességes bevételben, a közjavak biztosítására való ösztönzésben, valamint piaci támogatásban részesüljenek, a második pillér pedig a Cork 2.0 nyilatkozattal összhangban a vidéki területeknek nyújt támogatást, és küzd az elnéptelenedés ellen. Az EGSZB ellenzi az első pillér társfinanszírozását. Azt kéri, hogy a második pillér társfinanszírozásában minden tagállam észszerű szinten vegyen részt. Az EGSZB szerint közvetlen kifizetések csak aktív mezőgazdasági termelőknek nyújthatók a mezőgazdasági tevékenységekre és a közjavak biztosítására vonatkozó objektív kritériumok alapján. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Az EGSZB egy szilárd és jól megalapozott KAP létrehozását, valamint az uniós költségvetésnek a GNI 1,3 %-ára történő növelését támogatja az uniós gazdasági növekedéssel összhangban. Megfelelő KAP-finanszírozást kell biztosítani a mezőgazdasági termelők és dolgozók alacsony bevételeinek, az infláció és a brexit miatti hiánynak, valamint a környezetvédelemmel és az éghajlatváltozással kapcsolatos további követelményeknek a kezelése, valamint annak érdekében, hogy a különféle feltételek figyelembevétele mellett megvalósuljon a közvetlen kifizetések szükséges harmonizációja a tagállamok között. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Az EGSZB úgy gondolja, hogy a KAP-nak támogatnia kell a kis és a nagy mezőgazdasági üzemeket, a fiatalokat és az időseket, az új és a régi vállalkozásokat, az önálló vállalkozó mezőgazdasági termelőket és az általuk foglalkoztatott munkavállalókat, a nőket és a férfiakat is, hogy a vidéki élet élhető legyen minden olyan aktív mezőgazdasági termelő számára, aki mezőgazdasági termelést folytat, közjavakat termel, vigyáz a környezetre és hozzájárul a foglalkoztatáshoz. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Miközben üdvözli a szubszidiaritásra vonatkozó és a tagállamoknak nagyobb felelősséget adó új javaslatokat, az EGSZB egyértelművé teszi, hogy fenn kell tartani egy erős KAP-ot, és az agrárpolitika nem helyezhető vissza nemzeti hatáskörbe, mert az az egységes piacot tenné ki kockázatoknak. A szubszidiaritás elvét csak a KAP célkitűzéseinek végrehajtására vonatkozó tagállami tervekre kell alkalmazni, miközben rugalmasságot kell biztosítani a tagállamok számára, hogy kiválaszthassák a gazdálkodási típusoknak, struktúráknak és az adott ország körülményeinek leginkább megfelelő, az első és a második pillérből történő kifizetési lehetőségeket, figyelembe véve az ország természeti körülményeit és környezetének állapotát. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | A környezettel és az éghajlatváltozással kapcsolatos célkitűzések tekintetében javasolt új teljesítési modellt főként tagállami szinten kell alkalmazni. Az egyszerűsítésre vonatkozó kötelezettségvállalással összhangban a modellnek egyszerűnek és a mezőgazdasági termelők számára könnyen érthetőnek kell lennie anélkül, hogy többletköltségekkel járna. A nemzeti stratégiai terveket mezőgazdasági üzemi szinten egyszerű tervekké kell átalakítani, amelyek könnyen érthető és egyszerűen mérhető mutatókat tartalmaznak. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | A KAP-ról szóló közlemény legfontosabb, hosszú távra szóló eleme az egyszerűsítés, az ennek teljesítésére vonatkozó kötelezettségvállalást pedig be kell tartani e reform során. Az EGSZB úgy véli, hogy ez a reform valódi lehetőséget teremt az egyszerűsítésre, és egy, a végrehajtandó kérdéseket tartalmazó nagyon konkrét listát terjesztett elő. Az új technológiai eredmények felhasználásával meg kell szilárdítani a kölcsönös megfeleltetést, meg lehetne vizsgálni és optimalizálni lehetne a mezőgazdasági üzemek helyszíni ellenőrzési arányát és az ellenőrzés formáját, adott esetben – a látszólagos pontosság elkerülése jegyében –növelni kell a tűréshatárokat, büntetések kiszabása előtt lehetőséget kell biztosítani a mezőgazdasági termelők számára, hogy kizárásos („close out”) eljárás révén helyesbíthessék a nem megfelelést, a kifizetéseknek pedig időben kell megtörténniük. Az évenkéntiség elvét kell alkalmazni, hogy ne legyen szükség visszamenőleges hatályú ellenőrzésekre és szankciókra. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Az EGSZB lelkesen támogatja, hogy jobb intézkedéseket kell bevezetni a fiatal mezőgazdasági termelők számára, és hat konkrét intézkedést javasolt, többek között azt, hogy a mezőgazdasági generációs megújulás rendkívül fontos kérdésének rendezése érdekében világosan meg kell határozni a fiatal mezőgazdasági termelők fogalmát. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Az EGSZB azt javasolja, hogy az állandó gyepterületek tekintetében magasabb kifizetési szint mellett nyújtsanak több közvetlen támogatást az aktív mezőgazdasági termelők számára, mert ez környezeti szempontból pozitív, és Unió-szerte növelni lehet vele a gyepterületeket. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | A 2020 utáni KAP-nak meg kell erősítenie a mezőgazdasági termelők helyzetét az ellátási láncban, hogy tisztességes bevételt érhessenek el, és ne ők alkossák az ellátási lánc leggyengébb láncszemét (1). A KAP-nak meg kell védenie az egységes piac működését úgy, hogy kötelezővé teszik az agrártermékek eredetmegjelölését anélkül, hogy ez gátolná a termékek EU-n belüli szabad mozgását. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Az EGSZB szerint a KAP-nak ki kell egészítenie az átfogó élelmiszer-politikát (2). |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Az EU-nak fenntartható élelmiszer-fogyasztásra van szüksége, amely a körforgásos gazdasággal és a környezettudatos gazdálkodással összhangban tiszteletben tartja az alacsony szén-dioxid-kibocsátásra vonatkozó követelményt (3) és a szigorú környezetvédelmi és éghajlatváltozással kapcsolatos előírásokat. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | A mezőgazdaság nemcsak az élelmiszertermelést foglalja magában, hanem a mezőgazdasági területek kezelését, a vízkészletek felhasználását és a környezetvédelmet is. Az EGSZB ezért arra kéri az Európai Bizottságot, hogy biztosítsa a földterületek uniós szintű védelmét a tisztességtelen úton történő megszerzéssel és azzal szemben, hogy a földterületeket visszafordíthatatlanul más célokra használják fel, valamint a degradációval, az elsivatagosodással, a földterületek termelésből való kivonásával, a szennyezéssel és az erózióval szemben (4). Fontos továbbá, hogy elismerjék a mezőgazdaság és az erdőgazdálkodás közötti szoros kapcsolatot. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | Az EGSZB úgy véli, hogy sokkal koherensebb stratégiát kell kialakítani a KAP és az EU által követett nemzetközi kereskedelempolitika között. Miközben elismeri, hogy a kereskedelempolitikának döntő szerepe van a KAP sikerében, az EGSZB úgy véli, hogy minden új kereskedelmi megállapodásban ragaszkodni kell az európai normák teljeskörű tiszteletben tartásához olyan kritikus területeken, mint az élelmiszer-biztonság, a környezeti hatás, az állat- és növényegészségügy és állatjólét, valamint a munkakörülmények. |
| --- | --- |

1.16.

2.   A mezőgazdaság fontossága, valamint az élelmiszer-ágazat és a mezőgazdaság jövője

| 2.1. | A fenntartható és életképes mezőgazdaság az egyetlen olyan ágazat, amely képes fedezni a népesség legalapvetőbb szükségleteit az élelmiszer-termelés tekintetében, a földgazdálkodás és a föld termőképességének fenntartása révén pedig alapvető közjavakat is biztosít a víz, a talaj, a levegő és a biológiai sokféleség mint környezeti erőforrások védelmének vonatkozásában. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | A közjavak biztosítása mellett a 11 millió gazdálkodót foglalkoztató mezőgazdaság, erdészet és halászat közvetlenül a mezőgazdasági üzemekben 22 millió munkahelyet teremt, a szélesebb értelemben vett élelmiszer-ágazatban pedig további 22 milliót a kapcsolódó területeken, úgymint a feldolgozás, kereskedelem és szállítás, sőt a tudomány, kutatás és oktatás területén is. A mezőgazdaság jobban hozzá tudna járulni a gazdasági eredményekhez, a növekedéshez és a foglalkoztatáshoz a vidéki térségekben, ha a keretfeltételeket megfelelően módosítanák. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | A gazdálkodás és a mezőgazdaság alapvető szerepet játszik Európa jövőjének alakulásában, valamint az ENSZ fenntartható fejlesztési céljainak és a Részes Felek 21. Konferenciáján (COP21) tett kötelezettségvállalásoknak a teljesítésében. Az élelmiszer-ágazat és a mezőgazdaság jövője alapján az európai mezőgazdaság a jobb élelmiszerláncon keresztül jelentős előnyöket tud nyújtani a társadalom számára abból a szempontból, hogy olyan fenntartható módon biztosít elegendő biztonságos és elérhető árú élelmiszert és nyersanyagokat, amely megóvja a talaj, a víz, a levegő és a biológiai sokféleség legfontosabb környezeti erőforrásait, és az életképes árakon keresztül tisztességes jövedelemhez juttatja a mezőgazdasági termelőket is. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Az EGSZB úgy véli, hogy a jövőben a KAP-nak teljesítenie kell a Római Szerződésben megállapított kulcsfontosságú célkitűzéseket, többek között a következőket: 1) a mezőgazdasági termelékenység növelése, 2) megfelelő életszínvonal a mezőgazdasági termelők számára, 3) a piacok stabilizálása, 4) az ellátás hozzáférhetősége és 5) elfogadható árak a fogyasztók számára, de emellett többet is el kell érnie különösen a környezet, az éghajlatváltozás és a biológiai sokféleség tekintetében, valamint a szociális kérdések és a vidéki foglalkoztatás tekintetében is. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Az EGSZB megállapítja, hogy a közös agrárpolitikának a Római Szerződésekben kitűzött céljai átalakultak az idők folyamán, és azok közül nem sikerült mindegyiket maradéktalanul elérni. Az egyik cél az volt, illetve ma is az, hogy az üzemi termelékenység növelése révén megfelelő jövedelmek keletkezzenek. Bár az üzemek ma termelékenyebbek, mint valaha, a jövedelmek gyakran nem elegendőek, és számos esetben a közvetlen kifizetések léptek a piacon elérhető „méltányos és tisztességes” árak helyébe. Az aktív mezőgazdasági termelők a piaci bevételek mellett a KAP egységes támogatására is szorulnak. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Az EGSZB úgy gondolja, hogy az alábbi kulcsfontosságú elveknek kell alkotniuk a KAP jövőbeni célkitűzéseinek alapját:






  — | az európai mezőgazdasági modell védelme, amely multifunkcionális szerepeket tölt be, életképes családi gazdaságokat, kkv-kat, szövetkezeteket és egyéb gazdálkodási rendszereket ölel fel, és történelmi beágyazottsággal rendelkezik az EU-ban. A KAP-nak lehetővé kell tennie, hogy az összes uniós régióban fenntartható mezőgazdasági termelés folyjon; |
| --- | --- | --- |

2.6.

—

az európai mezőgazdasági modell védelme, amely multifunkcionális szerepeket tölt be, életképes családi gazdaságokat, kkv-kat, szövetkezeteket és egyéb gazdálkodási rendszereket ölel fel, és történelmi beágyazottsággal rendelkezik az EU-ban. A KAP-nak lehetővé kell tennie, hogy az összes uniós régióban fenntartható mezőgazdasági termelés folyjon;

| — | határozott, közvetlen kifizetések az elfogadható mezőgazdasági bevételek támogatása érdekében; |
| --- | --- |

—

határozott, közvetlen kifizetések az elfogadható mezőgazdasági bevételek támogatása érdekében;

| — | határozott vidékfejlesztési intézkedések; |
| --- | --- |

—

határozott vidékfejlesztési intézkedések;

| — | megfelelően működő egységes piac; |
| --- | --- |

—

megfelelően működő egységes piac;

| — | erősebb pozíció az elsődleges termelő számára az értékláncban; |
| --- | --- |

—

erősebb pozíció az elsődleges termelő számára az értékláncban;

| — | a talaj, a víz, a levegő és a biológiai sokféleség természeti erőforrásainak fenntartható használata és kezelése; |
| --- | --- |

—

a talaj, a víz, a levegő és a biológiai sokféleség természeti erőforrásainak fenntartható használata és kezelése;

| — | környezetvédelem és az éghajlatváltozás mérséklése; |
| --- | --- |

—

környezetvédelem és az éghajlatváltozás mérséklése;

| — | a természet és a táj megőrzése; |
| --- | --- |

—

a természet és a táj megőrzése;

| — | a generációváltás támogatása és az ágazat vonzóvá tétele a fiatal mezőgazdasági termelők számára, |
| --- | --- |

—

a generációváltás támogatása és az ágazat vonzóvá tétele a fiatal mezőgazdasági termelők számára,

| — | a foglalkoztatás elősegítése; |
| --- | --- |

—

a foglalkoztatás elősegítése;

| — | a munkahelyek védelme és a társadalmi befogadás; |
| --- | --- |

—

a munkahelyek védelme és a társadalmi befogadás;

| — | a növekedés támogatása és a versenyképesség javítása; |
| --- | --- |

—

a növekedés támogatása és a versenyképesség javítása;

| — | a polgárok hozzáférése fenntartható módon előállított termékek széles választékához, köztük regionális termékekhez, földrajzi jelzéssel ellátott termékekhez és biotermékekhez; |
| --- | --- |

—

a polgárok hozzáférése fenntartható módon előállított termékek széles választékához, köztük regionális termékekhez, földrajzi jelzéssel ellátott termékekhez és biotermékekhez;

| — | koherens kereskedelempolitika elfogadása a KAP célkitűzéseivel összhangban; |
| --- | --- |

—

koherens kereskedelempolitika elfogadása a KAP célkitűzéseivel összhangban;

| — | kötelező eredetmegjelölés mint többletérték a fogyasztók számára; |
| --- | --- |

—

kötelező eredetmegjelölés mint többletérték a fogyasztók számára;

| — | az élelmiszertermelés és az élelmiszerek minőségének javítására irányuló képzési intézkedések előtérbe helyezése; |
| --- | --- |

—

az élelmiszertermelés és az élelmiszerek minőségének javítására irányuló képzési intézkedések előtérbe helyezése;

| — | körkörös migrációs áramlások lehetővé tétele a termelési szükségletek harmadik országokból származó idénymunkások segítségével történő kielégítése érdekében; |
| --- | --- |

—

körkörös migrációs áramlások lehetővé tétele a termelési szükségletek harmadik országokból származó idénymunkások segítségével történő kielégítése érdekében;

| — | a vidéki területek digitalizációjának, a mezőgazdasági tevékenységeknek és az élelmiszer-ellátási láncnak az ösztönzése. |
| --- | --- |

—

a vidéki területek digitalizációjának, a mezőgazdasági tevékenységeknek és az élelmiszer-ellátási láncnak az ösztönzése.

| 2.7. | Az EGSZB úgy gondolja, hogy az európai bizottsági közleményben szereplő, a szubszidiaritással és az új teljesítési modellel kapcsolatos új javaslatok pozitívak, és megfelelő végrehajtásuk esetén a mezőgazdasági üzemek szintjén nagyon kedvező hatást gyakorolhatnak a KAP-ra az egyszerűsítés és a bürokrácia csökkentése tekintetében, és abból a szempontból is, hogy az intézkedések jobban igazodjanak az eltérő tagállami feltételekhez, és a szakpolitika nagyobb hangsúlyt helyezzen a környezetre és az éghajlatváltozásra. Az EGSZB ezenkívül úgy gondolja, hogy ehhez néhány, a közös agrárpolitikával kapcsolatos alapvető változás szükséges, amelyek részben szerepelnek az európai bizottsági javaslatokban is. Helyesen megvalósítva kedvező hatást gyakorolhatnak a mezőgazdaságra, valamint a KAP célkitűzéseinek tényleges elérésére. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | A KAP-ban tükröződniük kell az ENSZ fenntartható fejlesztési céljaiban és a COP 21 során meghatározott fő célkitűzéseknek és céloknak. Idetartozik a szegénység felszámolása, ami magában foglalja a mezőgazdasági üzemek jövedelmének javítását, az éhezés elleni küzdelmet, a jó egészségügyi állapotot és jólétet, a jó oktatást, a tiszta vizet és a higiéniát, a megfizethető tiszta energiát, a tisztességes munkát és a gazdasági növekedést, a kisebb mértékű egyenlőtlenségeket, a felelős termelést és fogyasztást, az éghajlati fellépést, valamint a vizek és a szárazföldi élővilág védelmét. Az EGSZB úgy véli, hogy a KAP-nak tiszteletben kell tartania ezeket a fő célokat, és ennek tükröződnie kell a közvetlen kifizetés feltételeiben, különösen a földhasználati kérdésekkel és a környezetvédelmi és munkaügyi normákkal kapcsolatban. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Tekintettel a javaslatok ütemezésére, az EGSZB azt indítványozza, hogy világos átmeneti rendelkezéseket vezessenek be, mivel a szükséges politikai folyamatokat és az utánuk következő adminisztratív megvalósítást vélhetően nem lehet lezárni 2022 vége előtt. Elengedő idő szükséges ahhoz, hogy a meglévő politikáról probléma nélkül át lehessen térni az új politikára. A mezőgazdasági termelőknek és az agrárszektornak egyértelmű helyzetre, stabilitásra és tervezési biztonságra van szüksége; az EU-nak el kell kerülnie azokat a nehézségeket, amelyek a legutóbbi reform kapcsán felmerültek. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Költségvetés

| 3.1. | A közvetlen kifizetéseknek továbbra is szerepet kell játszaniuk a jövedelmek biztosításában, mivel a jelenlegi feltételek nem teszik lehetővé a mezőgazdasági termelők számára, hogy termékeik eladásából megfelelő jövedelmet termeljenek. Mivel ugyanakkor a termelők részére létre kell hozni a „közjavak” piacát, amelynek nemcsak a termelők többletterheit, illetve az esetleges bevételkiesést kell kiegyenlítenie, hanem jövedelemhatékonynak is kell lennie – amit az EGSZB nyomatékosan támogat –, a politikának elegendő finanszírozásról kell gondoskodnia ahhoz, hogy ezek az ígéretek valóra is válhassanak. Az EGSZB bírálja, hogy a közleménnyel nem terjesztettek elő elemzést az új, „igazságosabb és zöldebb” KAP tényleges finanszírozási igényéről (5). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Az EGSZB ezért azt kéri, hogy szilárd költségvetést hozzanak létre a KAP számára, ezt azonban veszélyeztetettnek látja. Annak érdekében, hogy a közös agrárpolitikával szemben a környezetvédelemmel és az éghajlatváltozással kapcsolatban támasztott további követelményeket teljesíteni lehessen mezőgazdasági üzemi szinten, valamint hogy az eltérő körülményeket figyelembe véve kezeljék a közvetlen kifizetések tagállamok közötti közelítésének szükségességét, illetve hogy továbbra is reagálni lehessen az alacsony mezőgazdasági termelői bevételek miatt kialakult nyomásra, meg lehessen szüntetni a más ágazatokhoz képest kialakult jövedelmi szakadékot és kezelni lehessen az inflációt, a KAP költségvetését vélhetően jelentősen növelni kell. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Az 1980-as évek óta a KAP keretében történő kiadások az uniós költségvetés körülbelül 70 %-áról 38 %-ra csökkentek. A KAP költségvetése nem növekedett, amikor az uniós tagállamok száma hirtelen tizennyolccal nőtt, és lényegesen nagyobb lett az uniós mezőgazdasági terület. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Az EGSZB tudomásul veszi azt az európai parlamenti javaslatot, hogy a GNI 1,0 %-áról legalább 1,3 %-ra növeljék az uniós költségvetést, az azonban nem világos, hogy a rendelkezésre bocsátott pluszpénznek mekkora része jutna a mezőgazdaságnak, és ez elég lenne-e a megfelelő KAP-költségvetés támogatásához és az összes ambiciózus cél és követelmény teljesítéséhez. Mind a civil társadalom, mind az Európai Parlament támogatja a szilárd költségvetést és az azzal járó stabilitást. Elégséges KAP-költségvetés nélkül nem fognak sikerrel járni a KAP reformjára vonatkozó javaslatok. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | A brexit következtében az uniós költségvetésben és különösen a KAP költségvetésében keletkező hiányt a tagállamoktól származó további hozzájárulásokkal kell pótolni. Emellett az új uniós intézkedések finanszírozására vonatkozó javaslatoknak új forrásokat kell bevonniuk. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Szubszidiaritás

| 4.1. | Az EGSZB üdvözli azt a javaslatot, hogy a KAP-on belül jobban érvényesüljön a szubszidiaritás, de hangsúlyozza, hogy fontos fenntartani egy erős közös agrárpolitikát és egy szilárd uniós egységes piacot. A szubszidiaritás semmiképpen nem áshatja alá a közös agrárpolitikát vagy az egységes piacot. Az EGSZB tagjai kiemelik továbbá, hogy a KAP egyetlen tagállamban sem helyezhető vissza nemzeti hatáskörbe a szubszidiaritás révén. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | A szubszidiaritás csak a tagállamok által a KAP prioritásainak teljesítéséhez kidolgozott tervekre alkalmazandó, a KAP kétpilléres modelljének fenntartása mellett. Az EGSZB üdvözli azt a kezdeményezést, hogy fejlesszék a migránsok származási régióinak mezőgazdaságát. A munkaügyi normákat minden munkavállaló, így az idénymunkások esetében is be kell tartani. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Az Európai Bizottság a nemzeti végrehajtási tervek jóváhagyása, ellenőrzése és – ha nem teljesítik őket – esetleges szankcionálása során döntő szerepet játszik annak biztosításában, hogy a KAP közös politika maradjon. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | A pozitív szubszidiaritás legfontosabb elemét annak kell alkotnia, hogy a tagállamok az első és a második pillérből történő kifizetések terén olyan rendszereket és műveleteket alakíthassanak ki, amelyek a leginkább megfelelnek a gazdálkodási típusoknak, struktúráknak és az adott ország körülményeinek, biztosítva egyben az éghajlatváltozással és a környezetvédelemmel kapcsolatos célok eredményesebb megvalósítását. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | A szubszidiaritásnak ezenkívül rugalmasságot kell biztosítania a tagállamok számára abban a tekintetben, hogy az adott ország körülményeinek leginkább megfelelő, kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó tervet, feltételeket és szabályokat alkalmazhassák, aminek eredményeként a megfelelő ellenőrzések fenntartása mellett tényleges és jelentős egyszerűsítést érnek el a mezőgazdasági üzemek szintjén. |
| --- | --- |

4.5.

5.   Új teljesítési modell

| 5.1. | A KAP-ról szóló közlemény egy új teljesítési modellt javasol, amely a szubszidiaritás révén lehetővé fogja tenni a tagállamok számára, hogy a kötelező és az önkéntes intézkedések olyan kombinációját hozzák létre a két pillérben, amelynek segítségével elérhetőek az uniós szinten meghatározott környezetvédelmi és éghajlatváltozást érintő célkitűzések. Indítványozza, hogy a célkitűzések teljesülése érdekében a tagállamok a stratégiai terveikben határozzanak meg számszerűsített célokat. Azt is javasolja, hogy a mezőgazdasági termelők részére nyújtott valamennyi közvetlen kifizetés a jövőben a környezetvédelmi és éghajlatváltozásra vonatkozó kötelezettségvállalásoktól függjön (vagy folytatódjanak a már meglévők). Javasolja a mezőgazdasági termelők jutalmazását, ha ambiciózusabb önkéntes gyakorlatokat vezetnek be, ami erőteljes ösztönző kifizetéseket követel meg. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Az EGSZB biztos abban, hogy a környezetvédelemmel és az éghajlatváltozással kapcsolatos számszerűsített célokat, eredményeket és teljesítménymutatókat főleg tagállami szinten kell alkalmazni. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | A mezőgazdasági üzemek szintjén az új teljesítési modell egy egyszerű tervet tartalmazhatna, amely magában foglalná a környezetvédelemmel és az éghajlatváltozással kapcsolatos, továbbá a talaj, a víz, a levegő, a biológiai sokféleség és a táj jellegzetességeinek védelmét, valamint a tápanyag-gazdálkodást érintő intézkedések legfontosabb aspektusait. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Önkéntes alapon javított környezeti, szociális, munkaügyi és éghajlatváltozási feltételek esetén további és nagyobb mértékű kifizetésekre kerül sor a második pillér keretében. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Az EGSZB nagyon fontosnak tartja, hogy az új teljesítési modell összhangban legyen az egyszerűsítésre vonatkozó célkitűzésekkel, valamint könnyen érthető és alkalmazható legyen a mezőgazdasági üzemek szintjén. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Az új teljesítési modell alkalmazása a mezőgazdasági üzemek szintjén nem járhat többletköltségekkel a tanácsadási szolgáltatások vagy a megfeleléshez kapcsolódó költségek tekintetében, amelyek csökkentenék a közvetlen kifizetéseket. A mezőgazdasági üzemek szintjén a környezetvédelemmel és az éghajlatváltozással kapcsolatos új kihívásoknak való nagyobb mértékű megfelelés vonatkozásában felmerülő költségeknek magasabb tagállami szintű kifizetésekben és költségvetési juttatásokban kell tükröződniük. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottságnak az intelligens gazdálkodás fogalmának bevezetésére vonatkozó javaslatait, amely egyrészt növeli a mezőgazdasági jövedelmeket, másrészt környezeti előnyöket biztosít. Az intelligens gazdálkodás magában foglalná a képzés, a tudásátadás és a technológia alkalmazását a víz, az energia, a műtrágya és egyéb eszközök, például a növényvédő szerek hatékonyabb felhasználása céljából (6), valamint az ökológiai termelési módszerek, például a környezettudatos földterület-használat, a biogazdálkodás és az agroökológia előmozdítását. |
| --- | --- |

5.7.

6.   Egyszerűsítés

| 6.1. | Az EGSZB lelkesen támogatja a KAP jelentős egyszerűsítését és az egyszerűsítéssel kapcsolatban kézzelfogható előnyök, többek között a mezőgazdasági termelőkre háruló bürokratikus terhek csökkentése érdekében tett politikai kötelezettségvállalások teljesítését. Az egyszerűsítésre a KAP számos korábbi reformja során ígéretet tettek, ebből azonban kevés vagy semmi sem valósult meg. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Rendkívül fontos, hogy a jogalkotási javaslatok magukban foglalják a KAP legbürokratikusabb elemeinek tényleges egyszerűsítését, különösen a területalapú támogatási rendszerekkel kapcsolatos támogatási kérelmek helyszíni ellenőrzése, valamint a jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmények (SMR) és a jó mezőgazdasági és környezeti állapot (GAEC) szerinti, a rendkívül kiterjedt és bonyolult kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó követelmények tekintetében, amelyeknek a mezőgazdasági termelőknek meg kell felelniük. Ugyanakkor fontos a hatékony és eredményes, kockázatalapú ellenőrző rendszer kialakítása is, amelyhez mindenképp kapcsolódnia kell egy előzetes tanácsadási és ösztönző rendszernek. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Bár a salátarendelet csekély mértékben már tartalmazott üdvözlendő egyszerűsítéseket, az egyszerűsítés célkitűzésének elérése érdekében további változtatások végrehajtására van szükség. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Az EGSZB javasolja, hogy – az új teljesítési modellre, a szubszidiaritásra és a modern technológiák hatékonyabb alkalmazására támaszkodva, és kihasználva a Közös Kutatóközpont (JRC) erőforrásait és eszközeit – vezessenek be egyszerűsítést a következő területeken:






  — | a mezőgazdasági üzemek szintjén működő ellenőrzési rendszer teljeskörű felülvizsgálatára és átdolgozására van szükség ahhoz, hogy az hatékonyabbá váljon, és kevésbé legyen bürokratikus – ezt az évenkéntiség elvére (és nem a visszamenőleges ellenőrzésekre), továbbá büntetések és szankciók helyett iránymutatások nyújtására és a hibák kijavítására kellene alapozni, |
| --- | --- | --- |

6.4.

—

a mezőgazdasági üzemek szintjén működő ellenőrzési rendszer teljeskörű felülvizsgálatára és átdolgozására van szükség ahhoz, hogy az hatékonyabbá váljon, és kevésbé legyen bürokratikus – ezt az évenkéntiség elvére (és nem a visszamenőleges ellenőrzésekre), továbbá büntetések és szankciók helyett iránymutatások nyújtására és a hibák kijavítására kellene alapozni,

| — | az új technológia, a műholdas megfigyelés és távérzékelés jobb felhasználásával fel lehetne váltani a kölcsönös megfeleltetés helyszíni ellenőrzését, |
| --- | --- |

—

az új technológia, a műholdas megfigyelés és távérzékelés jobb felhasználásával fel lehetne váltani a kölcsönös megfeleltetés helyszíni ellenőrzését,

| — | az SMR és a GAEC jelenlegi szintjét az ellenőrzések vagy előírások enyhítése nélkül optimalizálni kell, |
| --- | --- |

—

az SMR és a GAEC jelenlegi szintjét az ellenőrzések vagy előírások enyhítése nélkül optimalizálni kell,

| — | növelni kell a tűréshatárokat a mezőgazdasági üzemek tényleges működési sajátosságainak figyelembevétele érdekében; előfordulhat, hogy sok esetben egyetlen személy működteti az üzemet; ugyanakkor megfelelő időt kell biztosítani a nem megfelelések kijavítására vagy helyesbítésére, |
| --- | --- |

—

növelni kell a tűréshatárokat a mezőgazdasági üzemek tényleges működési sajátosságainak figyelembevétele érdekében; előfordulhat, hogy sok esetben egyetlen személy működteti az üzemet; ugyanakkor megfelelő időt kell biztosítani a nem megfelelések kijavítására vagy helyesbítésére,

| — | az ellenőrzések nem hátráltathatják a kifizetéseket, és olyan politikát kell alkalmazni, amely szerint a szankció valamennyi jogosultság és kölcsönös megfeleltetés/SMR esetében alkalmazható a következő évben (7). |
| --- | --- |

—

az ellenőrzések nem hátráltathatják a kifizetéseket, és olyan politikát kell alkalmazni, amely szerint a szankció valamennyi jogosultság és kölcsönös megfeleltetés/SMR esetében alkalmazható a következő évben (7).

| 6.5. | A szubszidiaritás lehetőséget biztosít a tagállamok számára, hogy a mezőgazdasági üzemek szintjén a sajátos körülményeknek megfelelően nagyobb mértékű egyszerűsítést alkalmazzanak, ugyanakkor fenntartsák a közjavak biztosítását. |
| --- | --- |

6.5.

7.   Közvetlen kifizetések, vidékfejlesztés és a mezőgazdasági piacok közös szervezése

| 7.1. | Az Európai Számvevőszék legutóbbi jelentése rámutatott arra, hogy a mezőgazdasági termelők alaptámogatási rendszere (BPS) működik ugyan, de az egyszerűsítés, a célirányosítás és a támogatások szintjének konvergenciája szempontjából korlátozott a hatása. Emellett a Számvevőszék megállapította, hogy a BPS ugyan jelentős jövedelemforrás számos mezőgazdasági termelő számára, azonban megvannak a belső korlátai. Nem veszi figyelembe a piaci viszonyokat, a mezőgazdasági földterületek felhasználását vagy a mezőgazdasági üzem egyéni körülményeit, és nem a mezőgazdasági termelő általános jövedelmi helyzetének elemzésén alapul. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | A közvetlen kifizetések tehát sok mezőgazdasági termelő számára a KAP legfontosabb eszközévé (8) váltak, és rendkívüli jelentőséggel bírnak az európai mezőgazdaság megóvása, a mezőgazdasági termelői bevételek támogatása, az uniós mezőgazdasági modell fenntartása, valamint a legmagasabb szintű élelmiszer-biztonsági és környezetvédelmi normák támogatása tekintetében, mivel a termelők termékeik előállításából és a piacon való értékesítéséből gyakran nem tudnak már elegendő jövedelemre szert tenni. Átlagosan a közvetlen kifizetések jelenleg az EU-ban megművelt földek 90 %-át lefedő körülbelül 7 millió mezőgazdasági termelő bevételének 46 %-át tették ki (9). Bizonyos ágazatokban és régiókban a közvetlen kifizetések még fontosabbak, és mindenképpen nélkülözhetetlenek a mezőgazdaság fennmaradásához. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Az EGSZB sajnálattal látja ezt a tendenciát, amelynek révén a mezőgazdaság egyre inkább függ a költségvetési tárgyalásoktól. Az EGSZB szerint a KAP-nak elsősorban arról kell gondoskodnia, hogy a stabilizált piacok (és a tisztességes kereskedelmi megállapodások) gondoskodjanak a fenntartható módon előállított termékek értékesítéséből származó megfelelő jövedelmekről. Az EGSZB ugyanakkor üdvözli, hogy a politika gondoskodni kíván a „közjavak” biztosításának jövedelemhatékony piacáról. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Ez módosításokat tesz majd szükségessé a közvetlen kifizetések irányának meghatározása terén, amint az az Európai Bizottság közleményéből is kiderül. Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság foglalkozik azzal a kérdéssel, hogy az eszközök jelenlegi elosztása ilyen formában fenntartható-e. Azonban bármilyen változtatást vezessenek is be, meg kell őrizni a KAP egyik legfontosabb elemét, azaz meg kell védeni azt a jól működő belső piacot, melyet a KAP hozott létre az évek során. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Az EGSZB aggodalmának ad hangot amiatt, hogy nem kapnak támogatást azok a mezőgazdasági termelők, akik kis mértékben vagy egyáltalán nem részesülnek közvetlen kifizetésekben, mint például a kis területen működő zöldség- és gyümölcstermesztők, vagy pl. a legeltető gazdálkodók azokban a tagállamokban, amelyek nem biztosítanak termeléstől függő támogatást számukra. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | Az EGSZB támogatja a KAP kétpilléres modelljének fenntartását: az 1. pillérbe a mezőgazdasági termelői bevételek támogatására szolgáló közvetlen kifizetések és piaci intézkedések tartoznak, a 2. pillérbe pedig – a Cork 2.0 nyilatkozattal összhangban – a mezőgazdaság és a vidéki térségek gazdasági, környezeti, munkaügyi és szociális szempontjait célzó fellépések (10). |
| --- | --- |

7.6.

| 7.7. | Az EGSZB támogatja az arra irányuló javaslatokat, hogy a környezetvédelemmel és éghajlatváltozással kapcsolatos intézkedések tekintetében mindkét pillérben ambiciózusabb célokat tűzzenek ki a KAP környezetbarátabbá tétele érdekében, amennyiben a jelenlegi politikák túl bürokratikusnak bizonyulnak, illetve amennyiben javítani kell hatékonyságukat. |
| --- | --- |

7.7.

| 7.8. | Közvetlen kifizetések csak aktív mezőgazdasági termelőknek nyújthatók a mezőgazdasági tevékenységekre és a közjavak biztosítására vonatkozó világos objektív kritériumok és regionális gyakorlatok alapján. Közvetlen kifizetések nem nyújthatók azoknak, akik csak birtokolják a földet, de nem vesznek részt aktívan a mezőgazdasági termelésben, és nem biztosítanak közjavakat. |
| --- | --- |

7.8.

| 7.9. | Szükség esetén meg kell engedni a tagállamoknak, hogy a veszélyeztetett régiók és ágazatok határozott támogatása érdekében növeljék a termeléstől függő kifizetések mértékét anélkül, hogy piaci torzulás következne be. Ez segíteni fogja a biológiai sokféleség, a gyepterületeken történő gazdálkodás és más hanyatló ágazatok védelmét és a földterületek termelésből való kivonásának megelőzését főképpen a távol eső térségekben, ahol nem lehetséges más mezőgazdasági vállalkozásba kezdeni vagy váltani. Ezenkívül a tagállamok számára nagyobb rugalmasságot kell biztosítani annak érdekében, hogy a második pillér alapján történő kifizetéseket a veszélyeztetett régiók és a hanyatló ágazatok helyzetének javítására irányítsák ott, ahol nem biztos, hogy alkalmazhatók a termeléstől függő kifizetések. |
| --- | --- |

7.9.

| 7.10. | Az EGSZB úgy véli, hogy célirányosabban kellene támogatni a családi gazdaságokat. A mezőgazdasági kisüzemek gazdasági életképességének javítása érdekében a KAP első és második pillérének legalkalmasabb önkéntes intézkedéseit kellene alkalmazni. Nem engedhető meg, hogy a kifizetések kérelmezők közötti esetleges újraelosztása a földterületek vételárának és bérleti díjának növekedéséhez, illetve az aktív mezőgazdasági termelők jövedelmének és jövedelmezőségének csökkenéséhez vezessen. |
| --- | --- |

7.10.

| 7.11. | Minden tagállam elfogad egy stratégiai tervet, és ennek alapján hoz intézkedéseket a mezőgazdasági termelés érdekében folyósítandó kifizetésekről. Az 1. pillér közvetlen kifizetéseinek felső határát méltányosan és észszerűen kellene meghatározni az egyéni mezőgazdasági termelők esetében. Lehetőséget kell nyújtani a kiigazításokra, és figyelembe kellene venni a társas vállalkozásokat, szövetkezeteket, társaságokat és a biztosításra kötelezett munkavállalók számát. Nem szabad felső határt alkalmazni az önkéntes környezetvédelmi intézkedésekre és azokra, akik közjavakat biztosítanak. A felső határ alkalmazásából nyert forrásokat átcsoportosítással nyújtható támogatásokra lehetne fordítani. A tagállamok figyelembe vehetik a foglalkoztatást, az állattenyésztést és az érzékeny ágazatokat. |
| --- | --- |

7.11.

| 7.12. | Az alaptámogatási modellel kapcsolatban azt javasoljuk, hogy azok az országok, amelyek az átalányösszegű alaptámogatási rendszertől eltérő modellt alkalmaztak, például hibrid modellt vagy közelítési modellt, ezt a modellt 2020 után is folytathassák, ha ez jobban megfelel az érintett országok körülményeinek (11). Az egységes területalapú támogatással operáló tagállamoknak lehetővé kellene tenni, hogy megszüntethessék a támogatási jogosultságok rendszerét. Egy hektáronkénti átalányösszeg aránytalanul kedvez a szántóföldi növények termelőinek az olyan munkaerő-igényes ágazatok kárára, mint a gyümölcs- és zöldségtermesztés vagy a tejtermelés. |
| --- | --- |

7.12.

| 7.13. | Annak érdekében, hogy a KAP erős közös uniós politika maradhasson, az EGSZB ellenzi a társfinanszírozást az első pillérben. Az EGSZB nem támogatja, hogy lehetővé tegyék a tagállamok számára hogy a II. pillérből az I. pillérbe csoportosítsanak át pénzeszközöket. A második pillér észszerű szintű társfinanszírozását kéri valamennyi tagállam számára. |
| --- | --- |

7.13.

| 7.14. | A mezőgazdasági termelők számára az egyes uniós tagállamokban kifizetett közvetlen támogatások összegét tovább kell közelíteni, hogy figyelembe vehessük az eltérő körülményeket, és így minden tagállamban egyenlő versenyfeltételeket biztosíthassunk a mezőgazdasági termelők részére, és az egész EU-ban gondoskodni tudjunk a vidéki területek kiegyensúlyozott fejlődéséről (12). |
| --- | --- |

7.14.

| 7.15. | A – jelenleginél nagyobb mozgásteret biztosító – KAP 2. pillérébe tartozó szilárd vidékfejlesztési politika a Cork 2.0 nyilatkozattal összhangban nélkülözhetetlen a vidéki térségek, köztük több veszélyeztetett régió mezőgazdasági, gazdasági, környezetvédelmi és szociális követelményeinek támogatásához. Az intézkedéseknek az elnéptelenedés visszaszorítására kellene összpontosítaniuk, szinergiát teremtve az egyéb strukturális szakpolitikákkal. Fontos továbbá, hogy elismerjék a mezőgazdaság és az erdőgazdálkodás közötti szoros kapcsolatot. |
| --- | --- |

7.15.

| 7.16. | A hátrányos természeti adottságokkal vagy egyéb sajátos hátrányokkal rendelkező területek azon intézkedések közé tartoznak, amelyek különös jelentőséggel bírnak a mezőgazdaságtól és az erdőgazdálkodástól függő ökoszisztémák állapotának helyreállítása, megőrzése és javítása szempontjából (13). A hátrányos természeti adottságokkal vagy egyéb sajátos hátrányokkal rendelkező területeken működő mezőgazdasági termelőknek nyújtandó támogatás kulcsfontosságú ahhoz, hogy ezeken a területeken fennmaradjon a mezőgazdaság, megelőzzék a földterületek termelésből való kivonását és végső soron a vidék elnéptelenedését. A tagállamok számára elegendő pénzügyi forrást kell kiutalni az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból a hátrányos természeti adottságokkal vagy egyéb sajátos hátrányokkal rendelkező területek támogatására. |
| --- | --- |

7.16.

| 7.17. | Az EGSZB továbbra is támogatja a hátrányos természeti adottságokkal vagy egyéb sajátos hátrányokkal rendelkező területeken nyújtott támogatás növelését. Ennek a hátrány mértéke szerint kell alakulnia, amelyet a hátrányos természeti adottságokkal vagy egyéb sajátos hátrányokkal rendelkező területek meghatározására vonatkozó biofizikai kritériumok alapján kell megállapítani. |
| --- | --- |

7.17.

| 7.18. | Az EGSZB javasolja a mezőgazdasági piacok jelenlegi közös szervezésének fejlesztését és megerősítését a hatékony biztonsági háló és piactámogatás biztosítása érdekében, különösen válság idején vagy nehéz időszakokban (amilyen az oroszországi importtilalom vagy a brexit), hogy megvédjék az elsődleges termelőket, a feldolgozókat, a fogyasztókat, a piacokat és a munkahelyeket. Az EGSZB szerint az európai bizottsági jogalkotási javaslatoknak jobban a piacok és a kereskedelem témájára kellene koncentrálniuk és kézzelfogható intézkedéseket kellene tartalmazniuk. |
| --- | --- |

7.18.

| 7.19. | A KAP-nak meg kell erősítenie a mezőgazdasági termelők helyzetét, hogy ne ők alkossák az ellátási lánc leggyengébb láncszemét (14). Az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság arra irányuló kezdeményezését, hogy jogszabályi intézkedéseket dolgoz ki a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok elleni küzdelem céljából. Ezeket minél előbb be kell vezetni, hogy az uniós költségvetés által a mezőgazdaság számára nyújtott támogatás ne kidobott pénz legyen, hanem értéket teremtsen és segítsen a mezőgazdasági termelőknek abban, hogy termékeiket tisztességes áron forgalomba hozhassák. Ezen túlmenően az EGSZB azt ajánlja, hogy hajtsák végre a mezőgazdasági piacokkal foglalkozó munkacsoport javaslatait. |
| --- | --- |

7.19.

| 7.20. | A megfelelően működő egységes piacnak kell a KAP középpontjában állnia. Az utóbbi időben az egységes piacon belül a nemzeti hatáskörbe történő visszahelyezés tendenciája figyelhető meg, ami igen aggasztó, és az árak és a piacok közötti eltérések növekedéséhez vezet. Alapvető fontosságú, hogy ott, ahol az nem létezik, kötelező szabályozást vezessenek be a mezőgazdasági és élelmiszertermékek címkézésére és eredetmegjelölésére vonatkozóan, hogy elkerülhetőek legyenek a megtévesztő gyakorlatok, illetve hogy a fogyasztók tudatos döntéseket hozhassanak, és ezek a szabályok ne aknázhassák alá, illetve akadályozhassák az áruknak az egységes piacon megvalósuló szabad mozgását (15). A munkaügyi normák (szerződések, szociális biztonság, munkahelyi egészségvédelem és biztonság) be nem tartásából fakadó tisztességtelen verseny súlyosan veszélyezteti az egységes piacot. |
| --- | --- |

7.20.

| 7.21. | A politikai bizonytalanság, az éghajlatváltozás és egyéb tényezők miatt a mezőgazdasági termelőknek egyre gyakrabban kell megküzdeniük az időjárás okozta természeti katasztrófákkal és nagymértékű piaci áringadozásokkal. A változó nyersanyagárak komolyan befolyásolhatják a mezőgazdasági termelői bevételeket. Az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy bocsássanak rendelkezésre olyan eszközöket, amelyek segíteni fognak a mezőgazdasági termelőknek abban, hogy valóban leküzdjék a kockázatokat és stabil bevételt biztosítsanak maguknak. A válságokra képzett tartalékok jelenlegi mechanizmusait felül kell vizsgálni, hogy a válsághelyzetekre adott hatékony válaszok lehetővé tétele érdekében pénzügyi erőforrásokat halmozzanak fel. Az EGSZB biztos abban, hogy a stabil közvetlen kifizetések jelentik a mezőgazdasági termelői bevételek legjobb garanciáját. |
| --- | --- |

7.21.

8.   Fiatal mezőgazdasági termelők, generációváltás, új mezőgazdasági termelők és a mezőgazdaságban dolgozó nők

| 8.1. | Folyamatosan csökken a fiatal mezőgazdasági termelők száma, ahogy általánosságban a termelők száma is. A mezőgazdasági termelők száma az előző költségvetési időszakban 14,5 millióról 10,7 millióra (16) esett vissza. Ez a gyors csökkenés azonban minden korosztályt érint (17). Annak ellenére, hogy a KAP keretében ugyanolyan támogatási lehetőségek biztosítottak, a fiatal mezőgazdasági termelők száma és aránya nagy eltérést mutat az egyes tagállamokban (18). 2016-ban az uniós mezőgazdasági dolgozóknak csak 31,8 %-a volt negyven év alatti, míg az összes munkavállalót tekintve ez az arány 42,4 % volt (19). |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Az EGSZB azt javasolja, hogy növeljék a KAP keretében a fiatal mezőgazdasági termelőknek, illetve a generációváltáshoz nyújtott támogatást. Ezenkívül rugalmasságot kell biztosítani a tagállamoknak olyan intézkedések végrehajtásához, amelyek a fiatal mezőgazdasági termelők és a mezőgazdasági üzemekben dolgozó fiatalok számára stabil bevételt, adókedvezményeket vagy más ösztönző programokat biztosítanak. A tagállamoknak intézkedéseket is be kell vezetniük az új (40 év feletti) mezőgazdasági termelők bevonására, hogy figyelembe vegyék a munkahelyek növekvő mobilitását a vidéki térségekben, ahogy az a városokban is megfigyelhető. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Az EGSZB azt javasolja, hogy pontosítsák a fiatal mezőgazdasági termelő fogalommeghatározását, mint olyan 40 év alatti személy, aki rendelkezik a szükséges képesítésekkel és teljesíti az aktív mezőgazdasági termelőre vonatkozó követelményeket. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | A fiatal mezőgazdasági termelők vállalkozásaik kapcsán nagy kockázattal, magas költségekkel és bizonytalan bevétellel szembesülnek. Az EGSZB az alábbi konkrét javaslatokat fogalmazza meg a fiatal mezőgazdasági termelők és a generációváltás támogatásához és segítéséhez:






  — | a szakképzett fiatal mezőgazdasági termelők bevételének növelése és beruházásaik támogatása az I. és II. pillérbeli kifizetések növelésével, |
| --- | --- | --- |

8.4.

—

a szakképzett fiatal mezőgazdasági termelők bevételének növelése és beruházásaik támogatása az I. és II. pillérbeli kifizetések növelésével,

| — | a fiatal mezőgazdasági termelők 25 %-os kiegészítő támogatásának növelése az I. pillérben, |
| --- | --- |

—

a fiatal mezőgazdasági termelők 25 %-os kiegészítő támogatásának növelése az I. pillérben,

| — | nyugdíjrendszer bevezetése a II. pillérben azon mezőgazdasági termelők számára, akik szeretnének kiszállni, és mezőgazdasági üzemüket fiatal mezőgazdasági termelőknek kívánják továbbadni, ideértve a földterületek átadására vonatkozó rendszert is, |
| --- | --- |

—

nyugdíjrendszer bevezetése a II. pillérben azon mezőgazdasági termelők számára, akik szeretnének kiszállni, és mezőgazdasági üzemüket fiatal mezőgazdasági termelőknek kívánják továbbadni, ideértve a földterületek átadására vonatkozó rendszert is,

| — | indulási/kezdő támogatási rendszer és egyéb célzott intézkedések bevezetése a II. pillérben a fiatal mezőgazdasági termelők számára, hogy megvethessék a lábukat, |
| --- | --- |

—

indulási/kezdő támogatási rendszer és egyéb célzott intézkedések bevezetése a II. pillérben a fiatal mezőgazdasági termelők számára, hogy megvethessék a lábukat,

| — | jövedelemtámogatás nyújtása öt évig kifizetés formájában azon fiatalok számára, akik kisebb struktúrákat hoznak létre a helyi piacoknak szóló termékek számára, hogy lehetővé váljon tevékenységük fokozatos beindítása, |
| --- | --- |

—

jövedelemtámogatás nyújtása öt évig kifizetés formájában azon fiatalok számára, akik kisebb struktúrákat hoznak létre a helyi piacoknak szóló termékek számára, hogy lehetővé váljon tevékenységük fokozatos beindítása,

| — | pénzügyi eszközök kialakítása, hogy támogatást nyújtsanak az alacsony költségű indulótőke vagy hitelek folyósításában, |
| --- | --- |

—

pénzügyi eszközök kialakítása, hogy támogatást nyújtsanak az alacsony költségű indulótőke vagy hitelek folyósításában,

| — | az innovációra és a tudásátadásra szolgáló, a fiatal mezőgazdasági termelők igényeihez igazított támogatás. |
| --- | --- |

—

az innovációra és a tudásátadásra szolgáló, a fiatal mezőgazdasági termelők igényeihez igazított támogatás.

| 8.5. | Az EU-ban a mezőgazdaságban dolgozó nők 35,1 %-os aránya alacsonyabb, mint a nők 45,9 %-os általános foglalkoztatási rátája, és ez az arány jelentős eltéréseket mutat a tagállamok körében. Mindazonáltal a nők nagyon jelentős szerepet töltenek be a munkaerőpiacon. Következésképpen fontos, hogy a KAP tartalmazzon arra irányuló intézkedéseket, hogy több nő vegyen részt mezőgazdasági tevékenységben és a nők kapjanak nagyobb motivációt. |
| --- | --- |

8.5.

9.   A magas környezetvédelmi hozzáadott-érték elemei

| 9.1. | Az EGSZB üdvözli, hogy a KAP-ról szóló közlemény nagy hangsúlyt helyez a környezetvédelemre és az éghajlatváltozásra, különösen a talaj, a víz, a levegő és a biológiai sokféleség mezőgazdasági üzemek szintjén történő védelmére és fenntarthatóságára. |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | Termelő funkciói mellett az EU területének több mint 20 %-át kitevő állandó gyepterületnek számos más szerepe is van. Nyilvánvaló környezeti előnyöket biztosít, különösen a szénmegkötés és az ökológiai stabilitás szempontjából, hiszen a biológiai sokféleség egyik fő forrása a mezőgazdasági területeken. |
| --- | --- |

9.2.

| 9.3. | Emiatt, valamint az EU gyepterületeinek növelése érdekében az EGSZB azt javasolja, hogy a) az állandó gyepterületek tekintetében a tagállamok nyújthassanak több közvetlen támogatást az aktív mezőgazdasági termelők számára, amelyhez új, magasabb szintű kifizetés kapcsolódik a gyepterületekre vonatkozóan, valamint b) támogassák a legeltetéses gazdálkodásból származó termékek értékesítésére irányuló kezdeményezéseket. A magasabb támogatások kifizetésének feltételeként a kérelmezőnek be kell tartania az előírt minimális állománysűrűségi mutatót és legeltetési időszakot. Arra is felhívja ugyanakkor a figyelmet, hogy az ellenőrzés terén előforduló hiányosságok vagy a hiányos forrásadatok miatt az állandó gyepterületek támogathatósága kapcsán számos probléma tapasztalható a mezőgazdasági parcellaazonosító rendszerben (MePaR) (20), és ennek következtében támogatásra nem jogosult területek részesülnek támogatásban. |
| --- | --- |

9.3.

| 9.4. | Az EGSZB ezenkívül felhívja a figyelmet a gyepterületek meghatározása tekintetében régóta fennálló terminológiai hiányosságokra. Mi az „állandó gyepterület” egységes fogalmának használatát javasolnánk, ami megszüntetné a korábbi időszakokból származó terminológiai különbségeket (21). A rendeletnek jobban meg kellene határoznia és figyelembe kellene vennie a nem fűféléken alapuló legeltetést alkalmazó, az EU számos részén jellemző állattenyésztést, mivel ez alapvető szerepet játszik a környezetvédelemben. |
| --- | --- |

9.4.

| 9.5. | A földterület korlátozó tényező elsősorban a mezőgazdaság és még más ágazatok tekintetében is. EU-szerte különböző – jogszabályi és nem jogszabályi – intézkedések vannak érvényben a földterületek védelme érdekében. Mindemellett egy egységes európai keret biztosítaná a mezőgazdasági területek és talajok fenntartható felhasználását és védelmét (22). A talaj egészségének és termékenységének védelme az egyik olyan célkitűzés, amelyet a KAP új teljesítési modelljének részeként uniós szinten határoztak meg. Az EGSZB egy uniós fehérjestratégia kidolgozása és végrehajtása mellett száll síkra annak érdekében, hogy növeljük önellátó képességünk szintjét a fehérjetartalmú takarmányok terén. |
| --- | --- |

9.5.

10.   Kereskedelem és nemzetközi kérdések

| 10.1. | Mivel Európa a világ legnagyobb nettó mezőgazdasági exportőre, az európai mezőgazdaság sikere jelentős részben a harmadik országokkal folytatott kereskedelmen alapul. A jövőbeli méltányos és kölcsönösen előnyös szabadkereskedelmi egyezményekben rejlő lehetőségeket arra kell felhasználni, hogy továbbra is garantáljuk azok hozzájárulását a munkahelyteremtéshez és a gazdálkodók jövedelméhez. |
| --- | --- |

10.1.

| 10.2. | Az EGSZB úgy véli, hogy sokkal koherensebb stratégiát kell kialakítani a KAP és az EU által követett kereskedelempolitika között. A KAP ösztönzi a családi gazdaságokat és más uniós gazdálkodási struktúrákat támogató politikát, valamint a magasabb szintű normák bevezetését olyan kulcsterületeken, mint az élelmiszer-biztonság, a környezet és a munkaerő. Ugyanakkor a kereskedelmi tárgyalások során, például a Mercosur keretében az EU elfogad olyan élelmiszer-behozatalokat, amelyek nem felelnek meg az EU élelmiszer-biztonsági normáinak, és amelyeket alacsonyabb szintű környezetvédelmi normák és teljesen elfogadhatatlan munkaügyi normák mellett állítottak elő. |
| --- | --- |

10.2.

| 10.3. | Az EU kereskedelmi megállapodásainak tiszteletben kell tartaniuk az élelmiszer-önrendelkezés és a közösségi preferencia elvét (többek között azt, hogy az uniós polgárokat uniós élelmiszerrel lássák el) és a közös külső vámtarifát. A kibocsátásáthelyezésnek és a munkahelyek megszűnésének a megakadályozásához szükség van a legszigorúbb egészségügyi, növényegészségügyi, környezetvédelmi és munkakörülményekre vonatkozó előírások fenntartására és védelmére. |
| --- | --- |

10.3.

| 10.4. | A közelmúltbeli pozitív kereskedelmi megállapodások jó példái közé tartozik az EU és Japán között létrejött megállapodás, amely azonos előírásokról rendelkezik, és nem járt jelentős kibocsátásáthelyezéssel vagy munkahelyek megszűnésével. Ezzel szemben a javasolt EU–Mercosur megállapodás az Amazonas menti esőerdők folyamatos irtása miatt jelentős kibocsátásáthelyezést, további üvegházhatásúgáz-kibocsátást és munkahelyek megszűnését vonja maga után. Becslések szerint a brazil szarvasmarhák által előidézett üvegházhatásúgáz-kibocsátás 80 kg CO2-egyenértéket tesz ki, szemben az EU-ban mért 19 kg CO2-egyenértékkel. A fejlődő országokkal kötött gazdasági partnerségi megállapodások kapcsán szem előtt kell tartani, hogy ezek milyen hatásokat gyakorolnak a foglalkoztatásra és a szociális normákra az adott célországokban. |
| --- | --- |

10.4.

11.   Élelmiszer-ágazat és egészségügy

| 11.1. | Az uniós mezőgazdasági termelők és a KAP biztosítják, hogy az uniós polgárok elegendő mennyiségű (23) kiváló minőségű élelmiszerhez jussanak hozzá, amely megfizethető, biztonságos és az előállítása a környezetvédelmi előírásoknak megfelelően történik. A KAP az EU élelmiszer-ágazatának alapját képező mezőgazdaság meghatározó mechanizmusa (24). |
| --- | --- |

11.1.

| 11.2. | Az EGSZB hangsúlyozza, hogy a jelenlegi uniós szakpolitikai eszközöket át kell szabni és harmonizálni kell, hogy megvalósulhassanak a környezeti, gazdasági és szociokulturális szempontból fenntartható élelmiszerrendszerek. Az EGSZB ezenkívül megismétli, hogy az átfogó élelmiszer-politikának kiegészítenie, nem pedig felváltania kell az átdolgozott KAP-ot (25). |
| --- | --- |

11.2.

| 11.3. | Az EGSZB a fogyasztók védelme érdekében arra kéri az Európai Bizottságot, hogy a belső piacon érvényes, a környezet és a haszonállatok védelmét szolgáló termelési feltételek, állat- és növény-egészségügyi intézkedések, valamint a szociális normák a harmadik országokból származó behozatalra is érvényesek legyenek. |
| --- | --- |

11.3.

Kelt Brüsszelben, 2018. május 24-én.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  Az EGSZB véleménye a következő tárgyban: A közös agrárpolitikát 2020 után befolyásoló legfontosabb tényezők (HL C 75., 2017.3.10., 21. o.).

1

A közös agrárpolitikát 2020 után befolyásoló legfontosabb tényezők

(2)  Az EGSZB véleménye a következő tárgyban: A civil társadalom hozzájárulása egy átfogó uniós élelmiszer-politika kidolgozásához (HL C 129., 2018.4.11., 18. o.).

2

A civil társadalom hozzájárulása egy átfogó uniós élelmiszer-politika kidolgozásához

(3)  Az EGSZB véleménye a következő tárgyban: Éghajlati igazságosság (HL C 81., 2018.3.2., 22. o.).

3

Éghajlati igazságosság

(4)  Az EGSZB véleménye a következő tárgyban: A fenntartható élelmiszer-termelést és az ökoszisztéma-szolgáltatásokat elősegítő földhasználat (HL C 81., 2018.3.2., 72. o.).

4

A fenntartható élelmiszer-termelést és az ökoszisztéma-szolgáltatásokat elősegítő földhasználat

(5)  Az EGSZB már a HL C 354., 2010.12.28., 35. o. véleményében is megjegyezte, hogy az európai mezőgazdasági modell nem üzemeltethető világpiaci árak mellett.

5

(6)  Az EGSZB véleménye a következő tárgyban: A közös agrárpolitika lehetséges átdolgozása (HL C 288., 2017.8.31., 10. o.).

6

A közös agrárpolitika lehetséges átdolgozása

(7)  Az EGSZB véleménye a következő tárgyban: A közös agrárpolitika lehetséges átdolgozása (HL C 288., 2017.8.31., 10. o., 4.24. pont).

7

A közös agrárpolitika lehetséges átdolgozása

(8)  „A mezőgazdasági termelőknek szükségük van a közvetlen támogatásra”. A KAP modernizálására és egyszerűsítésére vonatkozó nyilvános konzultáció eredményeinek összefoglalása (ECORYS) – 6.1. táblázat, 95. o.

8

(9)  Az élelmiszer-ágazat és a mezőgazdaság jövője (COM(2017) 713 final).

9

(10)  Az EGSZB véleménye: A Cork 2.0 nyilatkozattól a konkrét fellépésekig (HL C 345., 2017.10.13., 37. o.).

10

A Cork 2.0 nyilatkozattól a konkrét fellépésekig

(11)  Az EGSZB véleménye a következő tárgyban: A közös agrárpolitika lehetséges átdolgozása (HL C 288., 2017.8.31.).

11

A közös agrárpolitika lehetséges átdolgozása

(12)  Az EGSZB véleménye a következő tárgyban: A közös agrárpolitika lehetséges átdolgozása (HL C 288., 2017.8.31., 10. o., 1.12. pont).

12

A közös agrárpolitika lehetséges átdolgozása

(13)  Az 1305/2013/EU rendelet VI. melléklete.

13

(14)  Az EGSZB véleménye a következő tárgyban: A közös agrárpolitikát 2020 után befolyásoló legfontosabb tényezők (HL C 75., 2017.3.10., 21. o.).

14

A közös agrárpolitikát 2020 után befolyásoló legfontosabb tényezők

(15)  Az EGSZB véleménye a következő tárgyban: A közös agrárpolitika lehetséges átdolgozása (HL C 288., 2017.8.31., 10. o.).

15

A közös agrárpolitika lehetséges átdolgozása

(16)  2015-ben az EU 28-ban tízmillió (EUROSTAT 2017).

16

(17)  A mezőgazdasági termelők száma az EU 27-ben: 14,5 millió (2005), 10,7 millió (2013).

17

(18)  A 2007 és 2013 közötti időszakban Lengyelországban, Németországban és Olaszországban volt a legnagyobb a csökkenés, míg Romániában és Szlovéniában növekedés következett be (Eurostat).

18

(19)  2016. évi munkaerő-felmérés.

19

(20)  Az Európai Számvevőszék 25/2016. sz. különjelentése.

20

25/2016. sz. különjelentése

(21)  http://www.consilium.europa.eu/media/32072/pe00056en17.pdf;

21

http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Glossary:Permanent_grassland.

(22)  Az EGSZB véleménye a következő tárgyban: A fenntartható élelmiszer-termelést és az ökoszisztéma-szolgáltatásokat elősegítő földhasználat (HL C 81., 2018.3.2., 72. o.).

22

A fenntartható élelmiszer-termelést és az ökoszisztéma-szolgáltatásokat elősegítő földhasználat

(23)  A Lisszaboni Szerződés (EUMSZ) 39. cikke (1) bekezdésének e) pontja.

23

(24)  A JRC értékelése az uniós állattenyésztési ágazat uniós üvegházhatásúgáz-kibocsátáshoz való hozzájárulásáról, 2010.

24

(25)  Az EGSZB véleménye a KAP lehetséges átdolgozásáról (HL C 288., 2017.8.31., 10. o.).

25

---

I. MELLÉKLET

A leadott szavazatok legalább egynegyede ellenezte a szekcióvélemény alábbi pontjával kapcsolatos kompromisszumos módosítást:

7.11. pont

Az 1. pillér közvetlen kifizetéseinek felső határát méltányosan és észszerűen kellene meghatározni az aktív egyéni mezőgazdasági termelők esetében (pl. egy összehasonlítható munkaerő jövedelmével egyenlő arányban). Lehetőséget kell nyújtani a kiigazításokra, és figyelembe kellene venni a társas vállalkozásokat, szövetkezeteket, társaságokat és a társadalombiztosítással rendelkező munkavállalók számát. Nem szabad felső határt alkalmazni az önkéntes környezetvédelmi intézkedésekre és azokra, akik közjavakat biztosítanak. A felső határ alkalmazásából nyert forrásokat átcsoportosítással nyújtható támogatásokra lehetne fordítani.

Szavazás

| Mellette: | 92 |
| --- | --- |
| Ellene: | 85 |
| Tartózkodott: | 30 |

Mellette:

92

Ellene:

85

Tartózkodott:

30

---

II. MELLÉKLET

Az alábbi kompromisszumos módosító indítványt, amely a támogató szavazatok legalább egynegyedét kapta, elutasították:

7.13. pont

Annak érdekében, hogy a KAP erős közös uniós politika maradhasson, az EGSZB ellenzi a társfinanszírozást az első pillérben. Az erős 1. pillér és a 2. pillér is elengedhetetlen az átdolgozott KAP szempontjából; rugalmas vidékfejlesztési programokra van szükség minden tagállamban, a hátrányos természeti adottságú területeket is beleértve és a kiszolgáltatott helyzetű régiókra és ágazatokra koncentrálva.
  Az EGSZB nem támogatja, hogy lehetővé tegyék a tagállamok számára hogy a II. pillérből az I. pillérbe csoportosítsanak át pénzeszközöket.
  Minimális és maximális korlátok megállapításával a második pillér észszerű szintű társfinanszírozását kéri valamennyi tagállam számára.

Szavazás

| Mellette: | 73 |
| --- | --- |
| Ellene: | 98 |
| Tartózkodott: | 37 |

Mellette:

73

Ellene:

98

Tartózkodott:

37

---

| 10.8.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 283/83 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 283/83

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Uniós intézkedések a környezetvédelmi megfelelés és irányítás javítására

(COM(2018) 10 final)

(2018/C 283/11)

| Előadó: | Arnaud SCHWARTZ |
| --- | --- |

Előadó:

Arnaud SCHWARTZ

| Felkérés: | Európai Bizottság, 2018.2.12. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke |
| | |
| Közgyűlési határozat: | 2018.1.16. |
| | |
| Illetékes szekció: | „Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2018.5.3. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2018.5.23. |
| Plenáris ülés száma: | 535. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 192/02/05 |

Felkérés:

Európai Bizottság, 2018.2.12.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 304. cikke

Közgyűlési határozat:

2018.1.16.

Illetékes szekció:

„Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2018.5.3.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2018.5.23.

Plenáris ülés száma:

535.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

192/02/05

1.   Következtetések és ajánlások

| 1.1. | Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (EGSZB) fenntartásokkal fogadja a vizsgált közleményt, mivel környezetünk jelenlegi mértékű hanyatlásához képest az Európai Bizottság által előterjesztett, a környezetvédelmi jogszabályoknak való megfelelés fokozását és a környezetvédelmi irányítás javítását célzó cselekvési terv cseppet sem ambiciózus és meglehetősen eszközhiányos. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Az EGSZB-nek annál is inkább fenntartásai vannak, mivel az Európai Bizottsághoz hasonlóan elismeri, hogy sajnálatos módon a környezetvédelmi megfelelést és az irányítást biztosító mechanizmusok végrehajtásának elmaradása is felelős a tisztességtelen versenyért és a gazdasági károkért. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Ezenfelül az EGSZB az Európai Bizottsággal egyetértésben hangsúlyozza, hogy a jelenlegi hiányosságok aláássák a polgároknak az uniós jogszabályok hatékonyságába vetett bizalmát, és arra kéri a tagállamokat és az Európai Bizottságot, hogy a környezetvédelmi irányítás és a megfelelés végrehajtásának ellenőrzése érdekében teremtsék elő a további személyzet felvételéhez szükséges jelentős forrásokat. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Amint a „Jobb eredmények elérése a jobb alkalmazás révén” című közleményben (1) szerepel, „az uniós joggal kapcsolatos kötelezettségszegések nem számítanak szokványos ügyeknek”, így nem kezelhetők azokként. Az EGSZB úgy véli, hogy az uniós jognak való meg nem felelést megfelelően magas szinten és a kellő időben kell kezelni, ami a jelenlegi közlemény (2) esetében nem teljesül. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | A közlemény a kapacitásépítés és támogatás kérdéseit kizárólag tagállami szinten tárgyalja. Az intézkedések egyike sem kapcsolódik az Európai Bizottság által a „szerződés őreként” végzett uniós szintű nyomon követéshez és végrehajtáshoz. A cselekvési terv a félreértéseken és a kapacitáshiányon túl nem foglalkozik a meg nem felelés egyéb okaival, például az opportunizmussal és a politikai akarat hiányával. A tagállamok támogatása természetesen szükséges, azonban a környezetvédelmi megfelelés javításának stratégiája nem merülhet ki a cselekvési terv puha intézkedéseinek végrehajtásában. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Másrészt az EGSZB a véleményre (3) hivatkozva mindenekelőtt arra kéri az Európai Bizottságot, hogy cselekvési tervét egészítse ki az igazságszolgáltatáshoz való jogról szóló, alapvető fontosságú résszel. Az EGSZB kéri emellett, hogy azzal a kérdéssel is foglalkozzanak, hogy ez az igazságszolgáltatáshoz való jog milyen költséggel jár a civil társadalom számára. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Az EGSZB hangsúlyozza továbbá, hogy további erőfeszítésekre van szükség, elsősorban a környezeti károk kialakulásának megakadályozása érdekében, valamint azért, hogy mindig a megelőzési stratégiák kerüljenek előtérbe a már kialakult problémák orvoslásával szemben. Ennek eléréséhez nélkülözhetetlen, hogy a tagállamok és az Európai Bizottság következetesen és szigorúan végrehajtsa a környezetvédelmi jogszabályokat, mivel azok a jövőbeli károk kialakulásával szembeni erőteljes elrettentő erőt jelentenek. Emellett szükség lenne az érdekelt feleket és a közvéleményt célzó tudatosságnövelő kommunikációs kampányokra, így erősítve a közvélemény felügyelő szerepét. Annak érdekében, hogy a lakosság betölthesse ezt a szerepet, elengedhetetlen az igazságszolgáltatáshoz való hatékony hozzáférés a környezetvédelem területén. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Végül az EGSZB üdvözli azt a lehetőséget, hogy az EGSZB képviselői is kinevezhetők a környezetvédelmi megfelelési és irányítási fórumba. Ezért javasolja, hogy három tagja (csoportonként egy) szavazati joggal és nem csupán megfigyelői státusszal rendelkező tagként részt vehessen e fórum munkájában. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Az EGSZB kéri az Európai Bizottságot a civil társadalmi szervezetekkel a környezetvédelmi megfelelési és irányítási fórumon folytatott érdemi és hatékony párbeszéd biztosítására annak érdekében, hogy e szervezetek kifejthessék véleményüket. A környezetvédelmi megfelelés összefüggésében hangsúlyozza a civil szervezetek – különösen megfigyelő szervezetként betöltött – lényeges szerepét a jogállamiság, a közjó és a nyilvánosság védelme érdekében. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Általános megjegyzések

| 2.1. | Mind „A környezetvédelmi politikák végrehajtásának uniós felülvizsgálata” (4), mind pedig „Az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosítása nemzeti szinten az uniós környezetvédelmi jogszabályokat végrehajtó intézkedésekkel kapcsolatosan” (5) című EGSZB-vélemény kiemeli, hogy az uniós környezetvédelmi jogszabályok elégtelen, szétforgácsolt és egyenlőtlen végrehajtása számos uniós tagállamban súlyos problémát jelent. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Az Európai Bizottság COM(2018) 10 final közleménye az uniós környezetvédelmi jogszabályoknak való megfelelés fokozását és a környezetvédelmi irányítás javítását célzó cselekvési tervet tartalmaz. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | A terv rendelkezik az Európai Bizottság, a tagállamok és az illetékes személyek (felügyelők, ellenőrök, rendőrségi tisztviselők és ügyészek) szoros együttműködéséről, amelynek célja, hogy kialakítsák az uniós környezetvédelmi szabályoknak való megfelelés intelligens és kooperatív kultúráját, ez azonban csupán töredéke a környezetvédelmi jogszabályok végrehajtásának biztosítása érdekében szükséges intézkedéseknek. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | E jogszabályok végrehajtását jelentős kihívások nehezítették, amelyek tartósan fennálló környezetvédelmi problémákkal kapcsolatosak (például a diffúz vízszennyezés, a rossz levegőminőség, az elégtelen hulladékkezelés, valamint a fajok számának és az élőhelyek kiterjedésének csökkenése). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Az Európai Bizottság szerint a végrehajtás elmaradásának költsége évi 50 milliárd eurót tesz ki. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | E jogszabályok hatékonyabb alkalmazása a fentebb tárgyalt gazdasági hasznok mellett számos egyéb előnnyel is jár (például a közegészségre és a társadalom számára szükséges hosszú távú erőforrásokra vonatkozóan). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Továbbá az uniós jogszabályok elégtelen végrehajtásának egyik oka azon mechanizmusok gyengesége (ideértve az ellenőrzés hiányát is), amelyek az uniós, nemzeti, regionális és helyi szintű jogszabályi megfelelést és a hatékony irányítást hivatottak biztosítani. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Részben a gyenge mechanizmusok felelősek a vállalkozásokat hátrányosan érintő tisztességtelen versenyért és a gazdasági károkért is (például az elmaradt adóbevételekért). Ez aláássa az uniós jogszabályok hatékonyságába vetett közbizalmat. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Az Európai Bizottság ezért egy kilencpontos cselekvési tervet javasol, amelynek végrehajtását egy szakértői csoport (6), a környezetvédelmi megfelelési és irányítási fórum létrehozásával kell egybekötni. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | A cselekvési tervben javasolt kilenc cselekvést a szolgálati munkadokumentum (7) 1. melléklete tartalmazza. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Részletes megjegyzések

3.1.   Egy európai modell elérése és a lakosság védelme

| 3.1.1. | Globális összefüggésben az Uniónak törekednie kell arra, hogy a környezet és a polgárok hatékony védelmének úttörője legyen, és ragaszkodnia kell hozzá, hogy ezt a problémát prioritásként kezeljék. Mivel a jogszabályokat már elfogadták és jelentős előrelépéseket tettek, a meglévő jogszabályoknak való meg nem felelés elszalasztott lehetőséget jelent az Unió számára arra, hogy a gyakorlatban is érvényesítse értékeit és tényleges változást hozzon létre. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Az EGSZB figyelmezteti az Európai Bizottságot, hogy a polgárok védelme bizonyos vonatkozásokban nagyon gyenge lábakon áll. Nagyon fontos, hogy az uniós jognak való megfelelést valamennyi tagállamban biztosítsák, mivel az erre alkalmatlan nemzeti jogszabályok szisztematikusan aláássák az emberek jogérvényesítési képességét és annak lehetőségét, hogy teljes mértékben éljenek az uniós jogszabályok adta előnyökkel. Ennek különösen nagy jelentősége van a környezetvédelmi jogszabályok esetében, mivel például a levegőminőségi szabványoknak való meg nem felelés jelentős hatással van az emberi egészségre. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | Az EGSZB felhívja az Európai Bizottság figyelmét az EGSZB véleményére (8), és reméli, hogy a Bizottság cselekvési terve figyelembe veszi azt. Reményét fejezi ki továbbá, hogy a cselekvési terv a hulladékokat és a vadvilágot érintő bűnözésen túl foglalkozik például a nanoanyagokra és az endokrin zavarokat okozó anyagokra vonatkozó szabályozással, ellenőrzéssel és irányítással is. |
| --- | --- |

3.1.3.

| 3.1.4. | Az EGSZB azonban jelezni kívánja, hogy méltányolja, hogy az Európai Bizottság hajlandó támogatni például a drónok és okostelefonos alkalmazások környezeti károk bejelentésére és észlelésére történő használatát, valamint arra ösztönözni a tagállamokat és a regionális és helyi önkormányzatokat (mint például Írország esetében), hogy vagy ők maguk használják ezeket, vagy támogassák az olyan nyilvános kezdeményezéseket, amelyek fokozhatják a környezetvédelmi jogszabályok végrehajtását az ilyen eszközök használatával. |
| --- | --- |

3.1.4.

3.2.   Az egységes piac és a gazdasági szempontok

| 3.2.1. | A környezetvédelmi jogszabályok következetes alkalmazása az egységes piac létfontosságú pillére. A környezetvédelmi jogszabályok következetlen alkalmazása tisztességtelen előnyt teremt a vállalkozások számára azokban a tagállamokban, amelyekben a jogszabályoknak való megfelelést nem biztosítják. Ez tisztességtelen piaci körülményekhez vezet, és helytelen ösztönzőt jelent az uniós vállalkozások számára. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Valamennyi tagállamban következetesség, valamint az alkalmazással kapcsolatos jogbiztonság szükséges annak biztosítása érdekében, hogy a meg nem felelést az egész Unióban azonos szankciók sújtsák. Ez biztosítja a jogállamiság védelmét, és lehetővé teszi a vállalkozások számára, hogy az uniós jogra támaszkodjanak, ugyanakkor pedig minden tagállamban egyenlő versenyfeltételeket teremt a vállalkozások számára. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | A közleményben az Európai Bizottság azt állítja, hogy a meg nem felelés becsült éves költsége 50 milliárd eurót tesz ki. Az Európai Bizottság Study to assess the benefits delivered through the enforcement of EU environmental legislation [Az uniós környezetvédelmi jogszabályok végrehajtása révén elért előnyöket felmérő tanulmány] (9) című kiadványa szintén rendkívül jelentős, a környezetvédelmi megfelelés biztosításával elérhető gazdasági hasznokat mutat ki. Ki kell tehát emelni, hogy a környezeti, egészségügyi és jogállami érdekeken kívül tiszta gazdasági érdek is fűződik ahhoz, hogy a további károk a hatékony ellenőrzések és a meglévő környezetvédelmi jogszabályok megfelelő érvényesítése révén megelőzhetők legyenek. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Az EGSZB emlékezteti az Európai Bizottságot, hogy a környezetvédelmi szabályok és irányítás végrehajtásának ellenőrzéséhez több emberi és pénzügyi erőforrásra van szükség, ahogyan azt korábban már a „Cselekvési terv a természetért, az emberekért és a gazdaságért” című véleményében (10) is kifejtette. Elsősorban a már elfogadott célkitűzések eléréséhez szükséges erőforrások hiányoznak (például a biodiverzitás területén). |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Az EGSZB szeretné emellett, ha az EU a két- és többoldalú kereskedelmi tárgyalások keretében módszeresen el tudná érni az importtermékekre vonatkozó szociális és környezetvédelmi jogszabályainak egyenértékűségét. |
| --- | --- |

3.2.5.

3.3.   Az Európai Bizottság végrehajtási eljárásai

| 3.3.1. | Noha az uniós jog helyes végrehajtása és alkalmazása elsősorban a tagállamok felelőssége, a „szerződés őre” az Európai Bizottság (11). Ezért biztosítania kell a környezetvédelmi eszközök tiszteletben tartását, valamint azt, hogy a tagállamok ne hozzanak olyan intézkedéseket, amelyek veszélyeztethetik az uniós környezetvédelmi szakpolitikai célkitűzések megvalósulását (12). Ennek során mérlegelési joga van végrehajtási eljárások kezdeményezésével kapcsolatban, az EUMSZ 258. cikke értelmében. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | A környezeti károk határon átnyúló hatásai miatt az egyes tagállamokon belüli megfelelés minden olyan tagállamnak az elemi érdeke, amely saját területén törekszik polgárai védelmére és a környezeti károk megelőzésére. Az Európai Bizottság ezért kulcsszerepet játszik ennek a közös uniós érdeknek a védelmében, valamint abban, hogy biztosítsa az igazságszolgáltatáshoz való jogot a határon átnyúló konfliktusok során. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Az Európai Parlament és a Tanács 2013-ban kijelentette, hogy „a környezettel kapcsolatos uniós joganyag tagállami szintű végrehajtásának javítása (...) a következő években első lesz a teendők rangsorában.” (13). Az Európai Bizottság „Jobb eredmények elérése a jobb alkalmazás révén” (14) című közleménye hangsúlyozta annak fontosságát, hogy a Bizottság stratégiai módon éljen végrehajtói hatáskörével, és végrehajtási erőfeszítéseit elsősorban az uniós jogszabályok megsértésének legjelentősebb, az uniós polgárokat és vállalkozásokat is érintő eseteire összpontosítsa. A környezetvédelmi előírásoknak való megfelelés létfontosságú az Unió számára, közvetlenül befolyásolja az egységes piacot és a polgárok egészségét, és így egyértelműen előtérbe kell kerülnie az Európai Bizottság végrehajtási eljárásaiban. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Az EGSZB felhívja a figyelmet a kötelezettségszegési eljárások egyéb előnyeire is a konkrét esetekre vonatkozó azonnali alkalmazáson kívül (15). A hatékony végrehajtási eljárások egyértelmű jelzést adnak a tagállamoknak arra vonatkozóan, hogy az Unió kiemelt prioritásként kezeli a polgárok és lakókörnyezetük védelmét. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | A meg nem felelés rendszerszintű üldözése továbbá erőteljes elrettentő tényezőt is jelent, ami általában véve csökkenti a meg nem felelést. Emellett a környezetvédelem területén túl is erősíti az uniós jogba vetett közbizalmat, az uniós jogszabályok egyéb területeire gyakorolt pozitív továbbgyűrűző hatással. |
| --- | --- |

3.3.5.

3.4.   A jog hatékonysága

| 3.4.1. | A civil társadalmat képviselő szervezetek számos országban rámutattak a környezetvédelmi büntetőjog gyakori leépítésére, valamint a nagyközönség környezeti igazságszolgáltatáshoz való jogával, illetve a környezetvédelmi irányításhoz való hozzáférésével kapcsolatos akadályokra. Ennek oka lehet bizonyos uniós politikai iránymutatások téves értelmezése (például a jobb szabályozásról szóló stratégia, ami a jogszabályokkal kapcsolatos leegyszerűsítésekhez és kísérletezéshez vezet, lehetővé téve ezáltal a szabályok megszegését). |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Emellett számos uniós környezetvédelmi politika esetében a tagállamoknak a jogszabályok megfelelő végrehajtásának elmulasztását kell kezelniük, nem pedig azok látszólagos túlszabályozását. Az ilyen állítólagos túlszabályozás nemzeti szinten azt a hamis képet alakíthatja ki, hogy a tagállamok rendkívül ambiciózusak, miközben valójában mulasztást követnek el azáltal, hogy nem hajtják végre megfelelő mértékben az uniós környezetvédelmi jogszabályokat, ami meg nem felelést eredményez. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Noha a közlemény három beavatkozási kategóriát ismertet a megfelelés biztosítása érdekében, nem javasol az összes kategóriára alkalmazható intézkedéseket. Valamennyi javasolt cselekvés olyan intézkedést jelent, amelyek tagállami szinten támogatják a megfelelést és a kapacitásbővítést. Egyik javasolt intézkedés sem vonatkozik olyan nyomonkövetési és végrehajtási intézkedésre, amelyeket maga az Európai Bizottság végez, ez pedig rendkívül puha cselekvési tervvé teszi, ami valószínűleg nem vezet jelentős javulásokhoz a környezetvédelmi megfelelés terén. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | Ezért az Európai Bizottság cselekvési tervében nem képes uniós szinten kezelni a nyomonkövetési és végrehajtási intézkedéseket. Még a javasolt támogatási mechanizmusokon belül is elmulasztotta a lehetőséget arra, hogy az egyes cselekvésekhez egyértelmű célokat társítson azok hatékonyságának mérése érdekében. A pénzügyi támogatás nem függ a tagállami gyakorlatok semmiféle megváltoztatásától, így a várt eredmény nem egyértelmű, ami megkérdőjelezi a javasolt intézkedések hatékonyságát és helyénvalóságát is. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | Az EGSZB sajnálatosnak tartja továbbá, hogy a dokumentum nem tér ki az uniós jog nemzeti végrehajtásával kapcsolatos panaszbenyújtási és ellenőrzési műveletekre. Az EGSZB-t súlyos aggodalommal tölti el, hogy az Európai Bizottságból hiányzik a politikai akarat, ami a panaszok további nyomon követésének elmulasztásához vezet. Ezt az aggodalmat alátámasztja a javasolt intézkedések „puha” jellege. |
| --- | --- |

3.4.5.

| 3.4.6. | Az EGSZB véleménye szerint a környezetvédelmi jog és a helyes környezetvédelmi irányítás megfelelő alkalmazása mellett a fenntartható fejlődés biztosítása érdekében a környezetvédelmi jogban meg kell fontolni a visszalépés tilalmának elvét is. |
| --- | --- |

3.4.6.

| 3.4.7. | A közlemény elismeri, hogy a meg nem felelésnek különböző okai vannak, ideértve a félreértéseket, a szabályok hiányos ismeretét vagy elfogadásának hiányát, a beruházások elmaradását, az opportunizmust és a bűnözést. Sajnálatos módon az Európai Bizottság nem foglalkozik megfelelően mindezekkel az okokkal, és csupán olyan intézkedéseket javasol, amelyek a félreértések és a hiányos ismeretek kezelésére vonatkoznak. Noha szükséges a tagállamok támogatása, ez nem jelentheti a környezetvédelmi megfelelés javításának kizárólagos stratégiáját, mivel nem tudja kezelni azon okok többségét, amelyek nem állnak kapcsolatban a félreértésekkel és a korlátozott kapacitásokkal. |
| --- | --- |

3.4.7.

3.5.   Az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosítása nemzeti és európai szinten

| 3.5.1. | Az EGSZB emlékezteti az Európai Bizottságot, hogy a tagállamokban a rendszerszintű meg nem felelés, valamint a nemzeti bíróságokon keresztül történő megfelelő jogérvényesítés hiánya egyértelmű problémát jelent nemzeti szinten az igazságszolgáltatás alkalmazása terén. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Az EGSZB sürgeti az Európai Bizottságot, hogy kövesse az igazságszolgáltatáshoz való jogról szóló véleményében (16) szereplő ajánlásait az előzetes döntéshozatalra utalások nyomon követésére vonatkozóan. Az EGSZB hangsúlyozza az előzetes döntéshozatalra utalás jelentőségét az uniós jog koherenciájának biztosításában, valamint sürgeti az Európai Bizottságot, hogy számoljon be ennek az eszköznek a nemzeti bíróságok általi használatáról és az ezzel kapcsolatos megfelelésről. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | Az EGSZB ismételten kijelenti (17), hogy a környezeti információkhoz való szabad hozzáférés alapvető fontosságú ahhoz, hogy az állami és a civil társadalmi szervezetek képesek legyenek betölteni megfigyelőként játszott szerepüket. |
| --- | --- |

3.5.3.

| 3.5.4. | Noha az EGSZB elismeri a különböző tagállamok igazságszolgáltatási rendszerei közötti különbségeket, sajnálatosnak tartja, hogy sem a kereshetőségi jog kérdésével (locus standi), sem a perek nemzeti szinten történő indításával járó költségekkel nem foglalkoztak. A polgárokat és a fogyasztókat képviselő, illetve társadalmi vagy környezetvédelmi érdekeket védő szervezetek számára a kereshetőségi jog és a költségek jelentős akadályát jelentik annak, hogy elszámoltassák kormányaikat és a nagyvállalatokat a nemzeti bíróságokon. |
| --- | --- |

3.5.4.

| 3.5.5. | Még akkor is, ha a kereshetőségi jog adott, amint arra a véleményben (18) korábban rámutattunk, az EGSZB ismételten kijelenti, hogy a legtöbb civil társadalmi szervezet pénzügyi forrásai rendkívül korlátozottak, ami gyakran vezet az igazságszolgáltatás megtagadásához az érintett személyek számára. Ráadásul ezek az akadályok meggátolják, hogy a civil társadalmi szervezetek elvégezzék a meglévő jogszabályok helyes végrehajtását segítő munkájukat, ami pedig alapvető fontosságú a jogállamiság védelméhez. |
| --- | --- |

3.5.5.

| 3.5.6. | Az EGSZB felhívja a figyelmet az olyan rendszerek bevezetésének fontosságára, amelyek megakadályozzák a bírósági rendszerrel való visszaélést. Ezt szem előtt kell tartani, amikor biztosítják a civil társadalmi szervezetek számára az igazságszolgáltatáshoz való jogot. Az EGSZB hangsúlyozza azonban, hogy ha az utóbbiak számára biztosítják az igazságszolgáltatáshoz való jogot, ami lehetővé teszi a fogyasztók, az egészség és a környezet védelmét, az a társadalom egésze számára előnyös. A visszaélésekkel kapcsolatos rendelkezéseknek ezért konkrétaknak és célzottaknak kell lenniük, hogy ne gátolják a civil társadalmi szervezeteknek a jogszabályok végrehajtását segítő alapvető munkáját. |
| --- | --- |

3.5.6.

| 3.5.7. | Az, hogy az Európai Bizottság és az európai bíróságok nem biztosítják kellőképpen az uniós jogszabályoknak való megfelelést, veszélyezteti a jogállamiságot és gyengíti a közvélemény, a tagállamok és a vállalkozások uniós jogba vetett bizalmát. Gátolja emellett a polgárok, a civil szervezetek és vállalkozások igazságszolgáltatáshoz való jogának érvényesülését, ami az Európai Bizottság és a bíróságok hatékonyságával kapcsolatos növekvő bizalmatlansághoz vezet, és aláássa az Unió egészébe vetett bizalmat. |
| --- | --- |

3.5.7.

| 3.5.8. | Ráadásul a közlemény figyelmen kívül hagy két, európai szinten érzékeny szempontot, amelyek kapcsolódnak az európai bíróságokhoz való hozzáféréshez:






  — | az uniós igazságszolgáltatáshoz való jogot, amit az Aarhusi Egyezmény részes feleinek találkozóján emeltek ki, és az uniós intézmények belső működéséhez kapcsolódik (például az Európai Bizottság túlságosan gyorsan határoz arról, hogy nem tesz lépéseket a panaszokkal kapcsolatban); |
| --- | --- | --- |

3.5.8.

—

az uniós igazságszolgáltatáshoz való jogot, amit az Aarhusi Egyezmény részes feleinek találkozóján emeltek ki, és az uniós intézmények belső működéséhez kapcsolódik (például az Európai Bizottság túlságosan gyorsan határoz arról, hogy nem tesz lépéseket a panaszokkal kapcsolatban);

| — | bizonyos nemzeti bíróságok szokásait, amelyek nem terjesztenek elő előzetes kérdéseket, hanem a Szerződéseket megszegve inkább magukra vállalják az uniós jog értelmezését, időnként groteszk döntéseket hozva (például Franciaországban az igazságszolgáltatás egy állami tisztviselője a Conseil d’État-ban (Államtanács) azt mondta a bíróknak, hogy nincs értelme egy előzetes kérdést az Európai Unió Bírósága elé terjeszteni, mivel az utóbbi soha nem foglalkozott a szóban forgó témával). |
| --- | --- |

—

bizonyos nemzeti bíróságok szokásait, amelyek nem terjesztenek elő előzetes kérdéseket, hanem a Szerződéseket megszegve inkább magukra vállalják az uniós jog értelmezését, időnként groteszk döntéseket hozva (például Franciaországban az igazságszolgáltatás egy állami tisztviselője a Conseil d’État-ban (Államtanács) azt mondta a bíróknak, hogy nincs értelme egy előzetes kérdést az Európai Unió Bírósága elé terjeszteni, mivel az utóbbi soha nem foglalkozott a szóban forgó témával).

| 3.5.9. | Ezért az EGSZB felhívja az Európai Bizottságot, hogy konkrétan foglalja a szövegbe a (nemzeti és uniós szintű) igazságszolgáltatáshoz való jogról tett megjegyzéseket egy átfogó megközelítés biztosítása érdekében, amely az emberek egészségének, illetve jelenlegi és jövőbeli lakhelyének védelmével szolgálja a közösséget. |
| --- | --- |

3.5.9.

Kelt Brüsszelben, 2018. május 23-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  HL C 18., 2017.1.19., 10. o.

1

(2)  COM(2018) 10.

2

(3)  HL C 129., 2018.4.11., 65. o.

3

(4)  HL C 345., 2017.10.13., 114. o.

4

(5)  HL C 129., 2018.4.11., 65. o.

5

(6)  HL C 19., 2018.1.19., 3. o.

6

(7)  SWD(2018) 10.

7

(8)  HL C 345., 2017.10.13., 114. o.

8

(9)  https://publications.europa.eu/hu/publication-detail/-/publication/219e8506-9adf-11e6-868c-01aa75ed71a1.

9

(10)  HL C 129., 2018.4.11., 90. o.

10

(11)  Az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 17. cikke.

11

(12)  Az EUSZ 4. cikkének (3) bekezdése.

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács 1386/2013/EU határozata (2013. november 20.) a „Jólét bolygónk felélése nélkül” című, a 2020-ig tartó időszakra szóló általános uniós környezetvédelmi cselekvési programról (HL L 354., 2013.12.28., 171. o.).

13

(14)  HL C 18., 2017.1.19., 10. o.

14

(15)  HL C 81., 2018.3.2., 88. o.

15

(16)  HL C 129., 2018.4.11., 65. o.

16

(17)  HL C 345., 2017.10.13., 114. o.

17

(18)  HL C 129., 2018.4.11., 65. o.

18

---

| 10.8.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 283/89 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 283/89

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat tanácsi rendeletre az Európai Nagy Teljesítményű Számítástechnika Közös Vállalkozás létrehozásáról

[COM(2018) 8 final – 2018/0003(NLE)]

(2018/C 283/12)

| Előadó: | Ulrich SAMM |
| --- | --- |
| Társelőadó: | Antonio LONGO |

Előadó:

Ulrich SAMM

Társelőadó:

Antonio LONGO

| Felkérés: | az Európai Unió Tanácsa, 2018.2.21. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 187. és 188. cikke |
| Illetékes szekció: | „Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció |
| Elfogadás a szekcióülésen: | 2018.5.4. |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2018.5.23. |
| Plenáris ülés száma: xx. | 535. |
| A szavazás eredménye:
  (mellette/ellene/tartózkodott) | 196/2/4 |

Felkérés:

az Európai Unió Tanácsa, 2018.2.21.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 187. és 188. cikke

Illetékes szekció:

„Közlekedés, energia, infrastruktúra és információs társadalom” szekció

Elfogadás a szekcióülésen:

2018.5.4.

Elfogadás a plenáris ülésen:

2018.5.23.

Plenáris ülés száma: xx.

535.

A szavazás eredménye:

(mellette/ellene/tartózkodott)

196/2/4

1.   Következtetés és ajánlások

| 1.1. | Az EGSZB támogatja az EuroHPC közös vállalkozásra irányuló kezdeményezést, amely az európai számításifelhő-stratégiával összhangban megtett konkrét lépésnek tekintendő, és egy átfogóbb uniós stratégia részét képezi (amely kiterjed többek között a kiberbiztonságra, a digitális egységes piacra, a gigabitalapú európai információs társadalomra, a nyílt tudományra). Ez a kezdeményezés egyértelmű uniós hozzáadott értéket teremt olyan kulcsfontosságú technológiákkal, amelyek segítséget nyújtanak modern társadalmunk legnagyobb próbatételt jelentő kérdéseinek kezelésében, és végső soron kedvező hatást gyakorolnak jólétünkre, versenyképességünkre és munkahelyeinkre. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Az EGSZB úgy véli, hogy a két világszínvonalú szuperszámítógép beszerzésére és működtetésére szolgáló 1 milliárd eurós induló beruházás jelentős, de nem túl ambiciózus lépés a versenytársakhoz, azaz az USA-hoz és Kínához képest. Az EGSZB szerint ahhoz, hogy fenntartsuk a világszínvonalat a nagy teljesítményű számítástechnikai (HPC) alkalmazások terén, számottevően növelni kell a beruházásokat (az uniós tagállamokban), és ezt össze kell kapcsolni egy ütőképes európai kutatási és innovációs programmal. Mivel a verseny nem áll le, a következő többéves pénzügyi keretben kétségkívül hasonló erőfeszítésekre lesz szükség, összhangban a globális versenytársak erőfeszítéseivel. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Az EGSZB támogatja az alacsony energiafogyasztású mikrochipek következő generációjának európai fejlesztésével kapcsolatos ipari megközelítést. Így az EU kevésbé függne a behozataltól, és biztosítaná a hozzáférést a HPC-csúcstechnológiákhoz. Az EGSZB rámutat arra, hogy az ilyen mikrochipek fejlesztése hatást gyakorol a kisebb léptékű számítástechnikai megoldásokra is, mivel a csúcstechnológiát képviselő integrált áramkörök adaptálhatók (leskálázhatók) a tömegpiaci készülékekre (személyi számítógépek, okostelefonok, gépjárműipar). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Az EGSZB szorgalmazza, hogy az Európai Bizottság helyezzen nagyobb hangsúlyt arra a határozott álláspontra, mely szerint ez a kezdeményezés abból indul ki, hogy mindenképpen folytatni kell a PRACE (partnerség a fejlett európai számítástechnikáért) és a GÉANT (gigabites kapacitású európai kutatói gerinchálózat) meglévő pillérein alapuló európai sikertörténetet, ezek a pillérek ugyanis már évek óta csúcstechnológiát képviselő HPC-szolgáltatásokat nyújtanak a tudománynak és az iparnak, és biztonságos, nagykapacitású hálózatokon keresztül összekapcsolják a kutatást, az oktatást és a nemzeti kutatási hálózatokat a HPC-központokkal. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Az EGSZB ezért kiemelt jelentőséget tulajdonít annak, hogy integrálják az új EuroHPC közös vállalkozást a már meglévő struktúrákkal és programokkal, ami a legjobb módja az európai erőforrások közös kihasználásának. Például a világszínvonal fenntartása érdekében meg kell őrizni a PRACE keretében végzett szakértői értékeléseket. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Az EGSZB még több tagállamot szeretne arra bátorítani, hogy csatlakozzanak az EuroHPC közös vállalkozáshoz, kihasználva a lehetőséget, hogy előnyt kovácsoljanak a világszínvonalú számítási teljesítményből. A közös vállalkozás összetett jellege miatt az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy tegyen megfelelő erőfeszítéseket e jogi eszköz előnyeinek és lehetőségeinek bemutatására és népszerűsítésére, különösen a kisebb országok esetében, figyelembe véve a természetbeni hozzájárulások lehetőségét is. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottságnak a köz- és magánszféra közötti szerződéses partnerségben (cPPP) részt vevő partnerei közül ketten most először magánszektorbeli tagok lehetnek, aminek kulcsszerepe van az ipar, köztük a kkv-k részvételében. Az EGSZB üdvözli azt a lehetőséget, hogy több partner is csatlakozhat, azonban ragaszkodik ahhoz is, hogy minden új partner esetében érvényesüljön a viszonosság, különös tekintettel az EU-n kívüli partnerekre. Az Uniónak ki kell aknáznia a HPC-technológia fejlődése által teremtett lehetőséget arra, hogy kiteljesítse az európai ipari ágazatot, felölelve a teljes termelési láncot (tervezés, gyártás, bevezetés, alkalmazás). Az Európai Uniónak középtávú célként azt kellene kitűznie, hogy európai technológiával képes legyen megtervezni és megépíteni egy HPC-t. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Az EGSZB azt ajánlja, hogy tájékoztassák a polgárokat és vállalkozásokat erről a fontos új kezdeményezésről, mert így vissza lehet nyerni a polgárok európai integrációs folyamatba vetett bizalmát, az európai vállalkozásoknak, különösen a kkv-knak pedig segíteni lehet abban, hogy megismerjék a kezdeményezés előnyeit. Célzott kommunikációs tevékenységen keresztül az egyetemeket és a kutatóközpontokat is be kell vonni, hogy felkeltsék az érdeklődésüket, és ösztönözzék a HPC-vel kapcsolatos projekteket. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Azt EGSZB azt ajánlja, hogy az európai szociális pillér egyik alapvető elemeként minél jobban erősítsék meg a digitalizáció folyamatának szociális dimenzióját. A nagy teljesítményű számítógépek bevezetésének és használatának nyilvánvaló és mérhető pozitív hatást kell gyakorolnia a polgárok mindennapi életére. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Bevezetés

| 2.1. | Az eredetileg az éghajlatkutatásban, numerikus időjárás-előrejelzésben, asztrofizikában, részecskefizikában és kémiában alkalmazott nagy teljesítményű számítástechnikát (HPC) ma már a legtöbb tudományterület használja, a biológiától, az élettudományoktól és az egészségügytől kezdve a nagy pontosságú égési szimulációkig, az anyagtudományokig és a társadalom- és humán tudományokig. Az iparban a kőolaj- és földgázfeltárás, aeronautika, a gépjárműipar és a pénzügyek területén használják széles körben a HPC-t, amely mára már döntő fontosságúvá vált a személyre szabott orvoslás biztosításában, a nanotechnológia fejlesztésében, valamint a megújuló energiaforrások fejlesztésének és alkalmazásának lehetővé tételében. Végül pedig a HPC egyre nagyobb jelentőségű eszköz az állami döntéshozatal támogatásában, mivel a természeti kockázatokhoz, ipari kockázatokhoz, biológiai kockázatokhoz és a (kiber)terrorizmus kockázataihoz kapcsolódó forgatókönyveket szimulálnak a segítségével, így elengedhetetlenné vált a nemzetbiztonság és a védelem számára. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | A számítástechnikában egy számítógép teljesítményét az általa másodpercenként elvégzett lebegőpontos műveletek száma (FLOPS) határozza meg. A HPC teljesítménye a technológiailag lehetséges teljesítmény felső tartományát képviseli. Az egyre kisebb integrált áramköröknek (Moore törvénye), valamint a vektor feldolgozásról a párhuzamos feldolgozásra való átállásnak köszönhetően folyamatosan nő a csúcsteljesítmény. 10–12 évente a számítási sebesség egy 1 000-es szorzótényezőt ugrott; így a gigaszinttől (1985) eljutott a teraszintre (1997), majd a petaszintre (2008). A petaszintről az exaszintre (Giga = 109, tera = 1012, peta = 1015, exa = 1018) történő váltás várhatóan 2020 és 2023 közötti következik majd be. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Eddig az Unióban minden tagállam saját maga fektetett be a HPC-be. Az USA-beli, kínai és japán versenytársaihoz képest Európa egyértelműen keveset ruház be a HPC-be, és a finanszírozási hiány évi 500–700 millió eurót tesz ki. Ezért az EU nem rendelkezik a leggyorsabb szuperszámítógépekkel, ráadásul az Unióban meglévő HPC-gépek is nem európai technológiától függnek. A HPC-technológia terén a következő lépést a leghatékonyabban közös európai erőfeszítésekkel lehet megtenni, olyan befektetések révén, melyek nagyságrendben meghaladják az egyes tagállamok lehetőségeit. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | A mikrochipek következő generációjának európai fejlesztése segítene annak elérésében, hogy az EU független legyen a HPC-csúcstechnológiához való hozzáférés terén. Viszont az európai HPC-technológia ellátási láncát csak akkor lehet javítani, ha egyértelmű kilátások vannak a vezető piac elérésére és az exaszintű gépek ökoszisztémájának kifejlesztésére. A közszektorra kulcsszerep hárul e célkitűzés elérésében, ellenkező esetben ugyanis az európai beszállítók nem fogják vállalni a gépek saját fejlesztésének kockázatát. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Ezért az Európai Bizottság a tagállamokkal közösen első lépésben 1 milliárd eurót tervez befektetni egy világszínvonalú európai szuperszámítógép-infrastruktúra kiépítésébe. A tervek szerint ez a megosztott infrastruktúra és a meglévő képességek közös használata mindenki javát szolgálni fogja, az ipartól és a kkv-któl kezdve a tudomány világig és a közszféráig, különös tekintettel azon (kisebb) tagállamokra, amelyek nem rendelkeznek önellátó nemzeti HPC-infrastruktúrákkal. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Az Európai Bizottság 2012-ben egyértelműen kiemelte a HPC jelentőségét a „Nagyteljesítményű számítástechnika: Európa helye a globális versenyben” című stratégiájában (1). 2016-ban az Európai Bizottság elindította az európai számításifelhő-kezdeményezést (2). Ez a kezdeményezés két fő elemből áll. Ezek az európai adatinfrastruktúra (EDI), amely világszínvonalú szuperszámítási képességgel és nagysebességű kapcsolattal rendelkezik, valamint az európai nyílt tudományosadat-felhő (EOSC), amely élvonalbeli adattárolást és adatkezelést, valamint a felhőalapú szolgáltatásnyújtáshoz szükséges interfészeket biztosít. Az első elemet valósítja most meg
  az Európai Nagy Teljesítményű Számítástechnika Közös Vállalkozás létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslat
   (3). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | A javaslat a 2017. március 23-án, Rómában megtartott digitális napon hét tagállam – Franciaország, Németország, Olaszország, Luxemburg, Hollandia, Portugália és Spanyolország – által aláírt EuroHPC-nyilatkozat nyomán készült el. 2017-ben csatlakozott hozzájuk Belgium, Szlovénia, Bulgária, Svájc, Görögország és Horvátország. Ezek az országok megállapodtak abban, hogy kiépítenek egy páneurópai integrált exaszintű szuperszámítógépes infrastruktúrát. Más tagállamokat és társult országokat is bátorítanak arra, hogy írják alá az EuroHPC-nyilatkozatot. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | A hatásvizsgálatot (4) követően az Európai Bizottság megállapította, hogy az EuroHPC megvalósítására egy közös vállalkozás kínálja a legjobb lehetőséget, amely lehetővé teszi, hogy a szuperszámítógépek tekintetében hatékonyan összekössék a közös közbeszerzést, felelősségvállalást és üzemeltetést. |
| --- | --- |

2.8.

3.   A javaslat lényegi tartalma

| 3.1. | Az Európai Bizottság javaslatot tesz az Európai Nagy Teljesítményű Számítástechnika közös vállalkozás (EuroHPC) létrehozásáról szóló rendeletre. Ez az új jogi személy:






  — | finanszírozási struktúrát fog biztosítani Európa-szerte a világszínvonalú nagy teljesítményű számítástechnikai (HPC) infrastruktúra beszerzéséhez, kiépítéséhez és bevezetéséhez, |
| --- | --- | --- |

3.1.

—

finanszírozási struktúrát fog biztosítani Európa-szerte a világszínvonalú nagy teljesítményű számítástechnikai (HPC) infrastruktúra beszerzéséhez, kiépítéséhez és bevezetéséhez,

| — | kutatási és innovációs programokat fog támogatni a technológiák és gépek (hardver), valamint az ezeken a szuperszámítógépeken futó alkalmazások (szoftver) fejlesztése érdekében, |
| --- | --- |

—

kutatási és innovációs programokat fog támogatni a technológiák és gépek (hardver), valamint az ezeken a szuperszámítógépeken futó alkalmazások (szoftver) fejlesztése érdekében,

| — | közbeszerzési szerződések vagy vissza nem térítendő kutatási és innovációs támogatások formájában pénzügyi támogatást fog nyújtani nyílt versenypályázati felhívások és ajánlati felhívások útján; jobb hozzáférést fog biztosítani az európai ipar és különösen a kis- és középvállalkozások (kkv-k) számára a szuperszámítógépekhez. |
| --- | --- |

—

közbeszerzési szerződések vagy vissza nem térítendő kutatási és innovációs támogatások formájában pénzügyi támogatást fog nyújtani nyílt versenypályázati felhívások és ajánlati felhívások útján; jobb hozzáférést fog biztosítani az európai ipar és különösen a kis- és középvállalkozások (kkv-k) számára a szuperszámítógépekhez.

| 3.2. | Az EuroHPC-nek nyújtott uniós hozzájárulás 486 millió euro, amelyet a tagállamok és a társult országok hasonló összegű hozzájárulásai egészítenek ki. A kezdeményezés magánszektorbeli tagjai természetbeni hozzájárulást is nyújthatnak. Összességében 2020-ig mintegy 1 milliárd euro közpénzt fognak befektetni. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Az EuroHPC közös vállalkozás tevékenységei 2019-től 2026-ig tartanak, és a következőkből állnak:






  — | két világszínvonalú exa előtti szintű számítógép és legalább két középkategóriájú szuperszámítógép (petaszint) beszerzése és üzemeltetése, biztosítva és irányítva a köz- és magánszektorbeli felhasználók széles körének hozzáférését ezekhez a szuperszámítógépekhez 2020-tól kezdve, |
| --- | --- | --- |

3.3.

—

két világszínvonalú exa előtti szintű számítógép és legalább két középkategóriájú szuperszámítógép (petaszint) beszerzése és üzemeltetése, biztosítva és irányítva a köz- és magánszektorbeli felhasználók széles körének hozzáférését ezekhez a szuperszámítógépekhez 2020-tól kezdve,

| — | a HPC-vel kapcsolatos kutatási és innovációs program: az európai szuperszámítógépes infrastruktúra fejlesztésének támogatása, beleértve az európai alacsony energiafogyasztású mikroprocesszorok technológiájának első generációját, valamint az európai exaszintű gépek közös tervezése, továbbá az alkalmazásfejlesztés, a készségfejlesztés és a nagy teljesítményű számítástechnika szélesebb körű használatának ösztönzése. |
| --- | --- |

—

a HPC-vel kapcsolatos kutatási és innovációs program: az európai szuperszámítógépes infrastruktúra fejlesztésének támogatása, beleértve az európai alacsony energiafogyasztású mikroprocesszorok technológiájának első generációját, valamint az európai exaszintű gépek közös tervezése, továbbá az alkalmazásfejlesztés, a készségfejlesztés és a nagy teljesítményű számítástechnika szélesebb körű használatának ösztönzése.

| 3.4. | A javaslat 2022–2023-ra akarja elérni az exaszintű teljesítményt. 2019-ig el kell érni egy köztes célt (az exaszintű teljesítmény 50 %-a). A tervezett infrastruktúra a tagok közös tulajdona lesz, és közösen fogják üzemeltetni. A tagok egyrészt az EuroHPC-nyilatkozatot aláíró országok, valamint a tudomány és az ipar világából érkező magánszektorbeli tagok. Más tagok is bármikor csatlakozhatnak az együttműködéshez, amennyiben pénzügyi hozzájárulást nyújtanak (a természetbeni hozzájárulást is ideértve). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | A javaslat rögzíti, hogy a két infrastruktúrát egymással párhuzamosan hozzák létre és vezetik be. Ezeket az infrastruktúrákat két uniós tagállam fogadja be konkrét kritériumok alapján. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | A közös vállalkozást egy irányító testület vezeti, amely a közös vállalkozás közszektorbeli tagjainak képviselőiből áll. Ez a testület felel a stratégiai szakpolitikai döntéshozatalért, valamint a közös vállalkozás beszerzési és K+I tevékenységeihez kapcsolódó finanszírozási döntésekért. A tagok szavazati joga és a szavazásra vonatkozó eljárások a pénzügyi hozzájárulásaikkal lesznek arányosak. A közös vállalkozás modellje a más működő közös vállalkozásokkal, például az ECSEL-lel kapcsolatban levont tanulságokon alapul. A két közös vállalkozás a szerkezetét és céljait tekintve hasonló. A legfőbb különbséget az EuroHPC nagyszabású beszerzési tevékenységei jelentik, amelyek az ECSEL-ben nincsenek jelen. Ez a különbség magyarázza a szavazati jogoknak a résztvevők hozzájárulásával arányosan történő meghatározását. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Az irányító testületet az ipari és tudományos tanácsadó testület támogatja, amely a közös vállalkozás magánszektorbeli tagjainak képviselőiből áll. Az összeférhetetlenség elkerülése érdekében a tanácsadó testületnek csak konzultatív szerepe van. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Részletes megjegyzések

| 4.1. | Az EGSZB támogatja ezt a kezdeményezést, amely az európai számításifelhő-stratégiával összhangban megtett konkrét lépésnek tekintendő: a stratégiai döntés egy a tudományos világnak és az iparnak szóló nyílt európai számítási felhőre irányul, amely a digitális innovációval kapcsolatos határozott politikai és gazdasági kötelezettségvállalás keretében valósul meg (5). Ez a kezdeményezés egyértelmű uniós hozzáadott értéket teremt olyan kulcsfontosságú technológiákkal, amelyek segítséget nyújtanak a modern társadalmunk legnagyobb próbatételt jelentő kérdéseinek kezelésében, és végső soron kedvező hatást gyakorolnak jólétünkre, versenyképességünkre és munkahelyeinkre. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Általánosabban szemlélve az EuroHPC-kezdeményezés egy átfogó uniós stratégia fontos részét képezi (ez a stratégia magában foglalja a kiberbiztonsági intézkedéscsomagot (6), a digitális egységes piacra irányuló stratégia felülvizsgálatát (7), a gigabitalapú európai információs társadalmat (8), a nyílt tudományosadat-felhőt stb.), célja pedig az, hogy helyreállítsa Európa digitális szuverenitását és függetlenségét annak érdekében, hogy az Európai Unió döntő fontosságú szereplővé váljon a digitális fejlődésben, ami közvetlen hatást gyakorol a versenyképességre és a polgárok életminőségére. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Az EGSZB úgy véli, hogy a két világszínvonalú exa előtti szintű számítógép és legalább két középkategóriájú szuperszámítógép beszerzésére és üzemeltetésére szolgáló 1 milliárd eurós induló befektetés jelentős, de nem túl ambiciózus lépés a versenytársakhoz képest. Az EGSZB szerint ahhoz, hogy fenntartsuk a világszínvonalat a nagy teljesítményű számítástechnikai (HPC) alkalmazások terén, számottevően növelni kell a beruházásokat (az uniós tagállamokban), és ezt össze kell kapcsolni egy ütőképes európai kutatási és innovációs programmal. Mivel a verseny nem áll le, a következő többéves pénzügyi keretben kétségkívül hasonló erőfeszítésekre lesz szükség, összhangban a globális versenytársak erőfeszítéseivel. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Az EGSZB rá kíván mutatni arra, hogy a gyorsabb számítógépek önmagukban nem elegendőek a sikerhez. A valódi előrelépéshez elengedhetetlenek a szilárd kutatási és fejlesztési programon alapuló magas színvonalú szoftverfejlesztések és alkalmazások. Az EU egyáltalán nincs lemaradva a versenytársaitól ezen a területen, az EGSZB pedig arra ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy helyezzen nagyobb hangsúlyt arra a határozott álláspontra, mely szerint ez a kezdeményezés alapvetően fontos annak az európai sikertörténetnek a folytatásához, amelynek alapját a HPC és a hálózatépítés területei összekapcsolásának feladatát immár több mint egy évtizede vállaló PRACE és a GÉANT meglévő pillérei képezik. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Az uniós társfinanszírozással 2010-ben létrehozott Partnerség a fejlett európai számítástechnikáért (PRACE) 25 tagállamot ölel fel, és csúcstechnológiát képviselő HPC-szolgáltatásokat nyújt a tudománynak és az iparnak, a legnagyobb nemzeti szuperszámítógép-rendszereket működtetve Európában. 2017-ben a PRACE egy hét élvonalbeli rendszerből álló hálózathoz biztosított hozzáférést, amelyet öt kiszolgáló tag (Franciaország, Németország, Olaszország, Spanyolország és Svájc) bocsátott rendelkezésre. Ezek a tagok a PRACE létrehozása óta több mint 400 millió eurót fektettek be a partnerségbe. A PRACE szakértői értékelésnek alávetett ajánlattételi felhívások alapján, a tudományos kiválóságot szem előtt tartva osztja szét a HPC-erőforrásokat a tudomány és az ipar, ezen belül a kis- és középvállalkozások világából érkező kutatási projektek között. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | A 2000-ben elindított GÉANT páneurópai kutatási hálózat biztonságos, nagy kapacitású hálózatokon keresztül kapcsolja össze a kutatást, az oktatást és a nemzeti kutatási hálózatokat a HPC-központokkal. A hálózatnak alapvető szerepe van abban, hogy megbízható hozzáférési szolgáltatásokkal lehessen támogatni a nyílt tudományt. A GÉANT-hálózat a legnagyobb és legfejlettebb K+F hálózat a világon, amely Európa-szerte 10 000 intézményben több mint 50 millió felhasználót kapcsol össze, és minden tudományterületet támogat. A gerinchálózat akár 500 Gbps sebességgel is képes működni (2017). A GÉANT hozta létre a nagyon sikeres „eduroam” szolgáltatást, amely lehetővé teszi a K+F felhasználók számára, hogy felcsatlakozzanak minden olyan WLAN-hálózatra, ahol az eduroam SSID elérhető – ezt a rendszert az EGSZB javasolta mint olyan modellt, amely wifi-hozzáférést biztosít az európaiak számára „Az összekapcsoltság a versenyképes digitális egységes piac szolgálatában: Úton a gigabitalapú európai információs társadalom felé” elnevezésű stratégiával (9) összefüggésben. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Az EGSZB ezért kiemelt jelentőséget tulajdonít annak, hogy integrálják az új EuroHPC közös vállalkozást a már meglévő struktúrákkal és programokkal. Például a világszínvonal fenntartása érdekében meg kell őrizni a PRACE keretében végzett szakértői értékeléseket. A többi bevált gyakorlatot is integrálni és adaptálni kell. Az EuroHPC, a Horizont 2020 vagy annak utódprogramja és a megfelelő nemzeti szintű tevékenységek integrált megközelítése kínálja a legjobb módszert az európai erőforrások közös kihasználására. Ebben az összefüggésben az EGSZB üdvözli az Európai Bizottság azon tervét, hogy a HPC területén a Horizont 2020 (és annak utódprogramja) finanszírozási eszközeinek összehangolására kívánja felhasználni az EuroHPC közös vállalkozást. Az EGSZB megjegyzi, hogy az infrastruktúra építése egy felülről lefelé irányuló rendszert követel meg, míg a PRACE által is ösztönzött helyes tudományos gyakorlat egy alulról építkező megközelítésen alapul, amelynek mozgatórugói a tudósok. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Az EGSZB még több tagállamot szeretne arra bátorítani, hogy csatlakozzanak az EuroHPC közös vállalkozáshoz, kihasználva a lehetőséget, hogy előnyt kovácsoljanak a világszínvonalú számítási teljesítményből. A HPC tudományos hasznosításában a hálózatépítésnek is fontos szerepe van. A közös vállalkozás összetett jellege miatt az EGSZB arra kéri az Európai Bizottságot, hogy tegyen megfelelő erőfeszítéseket e jogi eszköz előnyeinek és lehetőségeinek bemutatására és népszerűsítésére, különösen a kisebb országok esetében, figyelembe véve a természetbeni hozzájárulások lehetőségét is. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Az EGSZB üdvözli, hogy az Európai Bizottság köz- és magánszféra közötti szerződéses partnerségben (cPPP) részt vevő két partnere – a Nagy Teljesítményű Számítástechnika Európai Technológiai Platformja (ETP4HPC) és a Big Data Value Association (BDVA) – levélben fejezte ki az EuroHPC közös vállalkozás végrehajtásának támogatására irányuló szándékát. Ők lehetnek az első magánszektorbeli tagok, ami döntően fontos az ipar, köztük a kkv-k részvétele szempontjából. Az EGSZB üdvözli azt a lehetőséget, hogy több partner is csatlakozhat, azonban ragaszkodik ahhoz is, hogy minden új partner esetében érvényesüljön a viszonosság, különös tekintettel az EU-n kívüli partnerekre. Az Uniónak ki kell aknáznia a HPC-technológia fejlődése által teremtett lehetőséget arra, hogy kiteljesítse az európai ipari ágazatot, felölelve a teljes termelési láncot (tervezés, gyártás, bevezetés, alkalmazás). |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | A 12 petaflop teljesítményű CPU-ra épülő szuperszámítógép energiafogyasztása mintegy 1,5 MW. Ez exaszintre lineárisan felskálázva azt jelenti, hogy a ma létező HPC-alapú technológia energiafogyasztása a 150 MW-os tartományban lenne, ami elfogadhatatlan. Ezért az alacsony energiafogyasztású mikrochipek fejlesztése az EuroHPC fontos célkitűzései között szerepel. Az EGSZB rámutat arra, hogy emiatt az alacsony energiafogyasztású mikrochipek fontos szerepet játszanak az uniós energiastratégia célkitűzéseiben, függetlenül attól a törekvéstől, hogy megszűnjön az EU importfüggősége. A fent említett célokkal összhangban az európai adatfeldolgozó kezdeményezés fontos szerepet fog betölteni a HPC-kezdeményezés megvalósításában. Az adatfeldolgozó kezdeményezést – mely 120 millió eurós finanszírozásban részesül – az Európai Bizottság 2018-ban indította útjára, és egy olyan konzorcium támogatja, amelyben 10 tagállamból 23 partner vesz részt. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Az EGSZB rámutat arra, hogy a fejlett alacsony energiafogyasztású mikrochipek fejlesztése hatást gyakorol a kisebb léptékű számítástechnikai megoldásokra is (személyi számítógépek, okostelefonok, gépjárműipar), mivel a csúcstechnológiát képviselő integrált áramkörök adaptálhatók (leskálázhatók) a tömegpiaci készülékekre. Ez közvetlen előnyt jelent minden polgár számára, és új piacokat nyithat meg az uniós ipar előtt. A HPC ezért többféle módon is kulcsfontosságú technológia a modern társadalom számára. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Az EGSZB azt javasolja, hogy tájékoztassák a polgárokat és vállalkozásokat erről a fontos új uniós kezdeményezésről. A kezdeményezés egyfelől alkalmas arra, hogy visszanyerjük a polgárok európai integrációs folyamatba vetett bizalmát. A szervezett civil társadalom hasznos segítség lehet ezen információk terjesztéséhez. Másfelől a célzott kampány segítséget nyújt az európai vállalkozásoknak, különösen a kkv-knak a folyamatban lévő kezdeményezések megismeréséhez. Emiatt fontos, hogy egy külön pályán keresztül támogassák a magas hozzáadott értékű termelést végző kkv-kat az új infrastruktúra használatában és az ahhoz való hozzáférés során. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Célzott kommunikációs tevékenységen keresztül az egyetemeket és a kutatóközpontokat is be kell vonni, hogy felkeltsék az érdeklődésüket, és ösztönözzék a HPC-vel kapcsolatos projekteket. Ez a folyamat új iskolák, szakképzési és felsőoktatási tantervek létrehozását is ösztönözhetné, hogy áthidalják a fő globális versenytársakkal szemben fennálló európai készséghiányt (10). |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Az EGSZB azt ajánlja, hogy az európai szociális pillér egyik alapvető elemeként minél jobban erősítsék meg a digitalizáció folyamatának szociális dimenzióját (11). Ezért az EGSZB azt javasolja, hogy határozzanak meg egy sor társadalmi célkitűzést, amelyeket az új digitális infrastruktúra felhasználásával kell teljesíteni. A nagy teljesítményű számítógépek bevezetésének és használatának nyilvánvaló és mérhető pozitív hatást kell gyakorolnia a polgárok mindennapi életére. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Az EGSZB úgy véli, hogy mind a HPC, mind a kvantumtechnológia stratégiai célnak számít az európai növekedés és versenyképesség szempontjából. Ezért az EGSZB azt ajánlja, hogy a két technológiát párhuzamosan fejlesszék annak biztosítása érdekében, hogy közép- és hosszú távon az EU profitálni tudjon a legjobb teljesítményből és lehetőségekből. |
| --- | --- |

4.15.

Kelt Brüsszelben, 2018. május 23-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2012) 45 final (HL C 299., 2012.10.4., 148.o.).

1

(2)  COM(2012) 178 final (HL C 487., 2016.12.28., 86.o.).

2

(3)  COM(2018) 8 final és 1. melléklet.

3

(4)  SWD(2018) 6 final.

4

(5)  HL C 487, 2016.12.28., 86. o.

5

(6)  HL C 227, 2018.6.28., 86. o.

6

(7)  HL C 81., 2018.3.2., 102. o.

7

(8)  HL C 125., 2017.4.21., 51. o.

8

(9)  COM(2016) 587 final (HL C 125., 2017.4.21., 51. o.
  HL C 125., 2017.4.21., 69. o.).

9

(10)  HL C 434., 2017.12.15., 30. o., HL C 173., 2017.5.31., 45. o.

10

(11)  HL C 125., 2017.4.21., 10. o.

11

---

| 10.8.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 283/95 |
| --- | --- | --- | --- |

10.8.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 283/95

---

Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleménye – Javaslat európai parlamenti és tanácsi rendeletre a GFCM (Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság) megállapodás hatálya alá tartozó területen folytatott halászattal kapcsolatos egyes rendelkezésekről szóló 1343/2011/EU rendelet módosításáról

(COM(2018) 143 final – 2018/0069 COD)

(2018/C 283/13)

| Felkérés: | Európai Parlament, 2018.4.16.
  az Európai Unió Tanácsa, 2018.4.12. |
| --- | --- |
| Jogalap: | az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkének (2) bekezdése |
| Illetékes szekció: | „Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció |
| Elfogadás a plenáris ülésen: | 2018.5.23. |
| Plenáris ülés száma: | 535. |
| A szavazás eredménye
  (mellette/ellene/tartózkodott): | 187/3/10 |

Felkérés:

Európai Parlament, 2018.4.16.

az Európai Unió Tanácsa, 2018.4.12.

Jogalap:

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 43. cikkének (2) bekezdése

Illetékes szekció:

„Mezőgazdaság, vidékfejlesztés és környezetvédelem” szekció

Elfogadás a plenáris ülésen:

2018.5.23.

Plenáris ülés száma:

535.

A szavazás eredménye

(mellette/ellene/tartózkodott):

187/3/10

Mivel az EGSZB teljes mértékben megfelelőnek tartja a javaslat tartalmát, és részéről további megjegyzést nem kíván hozzáfűzni, a 2018. május 23-án és 24-én tartott, 535. plenáris ülésén (a május 23-i ülésnapon) 187 szavazattal 3 ellenében, 10 tartózkodás mellett úgy határozott, hogy a javaslattal kapcsolatban támogató véleményt bocsát ki.

Kelt Brüsszelben, 2018. május 23-án.

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság elnöke

Luca JAHIER

---