# Europos Sąjungos C 247/2018

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 247 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 61 metai2018m. liepos 13d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 247

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

61 metai2018m. liepos 13d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | NUOMONĖS |
| | Regionų komitetas |
| | 128-oji RK plenarinė sesija, 2018 3 22–2018 3 23 |
| 2018/C 247/01 | Europos regionų komiteto nuomonė. Europos migracijos darbotvarkės įgyvendinimas | 1 |
| 2018/C 247/02 | Europos regionų komiteto nuomonė Plačiajuosčio ryšio plėtros skatinimas Europoje | 7 |
| 2018/C 247/03 | Europos regionų komiteto nuomonė. ESF laikotarpio vidurio peržiūra rengiant pasiūlymą dėl laikotarpio po 2020 m. | 11 |
| 2018/C 247/04 | Europos regionų komiteto nuomonė. Sanglaudos nebuvimo kaina ir pavojai: strateginė sanglaudos politikos vertė siekiant Sutartyje nustatytų tikslų ir Europos regionams atremiant naujus iššūkius | 16 |
| 2018/C 247/05 | Europos regionų komiteto nuomonė. Plėtra: Vakarų Balkanų šalių vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimas įgyvendinant ES makroregionines, tarpvalstybines ir kitas tarptautinio bendradarbiavimo iniciatyvas | 22 |
| 2018/C 247/06 | Europos regionų komiteto nuomonė Prekybos dokumentų rinkinys | 28 |
| 2018/C 247/07 | Europos regionų komiteto nuomonė Europos pramonės strategija. Vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo ir perspektyva | 38 |
| 2018/C 247/08 | Europos regionų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos gynybos fondo | 43 |

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Regionų komitetas

128-oji RK plenarinė sesija, 2018 3 22–2018 3 23

2018/C 247/01

Europos regionų komiteto nuomonė. Europos migracijos darbotvarkės įgyvendinimas

1

2018/C 247/02

Europos regionų komiteto nuomonė Plačiajuosčio ryšio plėtros skatinimas Europoje

7

2018/C 247/03

Europos regionų komiteto nuomonė. ESF laikotarpio vidurio peržiūra rengiant pasiūlymą dėl laikotarpio po 2020 m.

11

2018/C 247/04

Europos regionų komiteto nuomonė. Sanglaudos nebuvimo kaina ir pavojai: strateginė sanglaudos politikos vertė siekiant Sutartyje nustatytų tikslų ir Europos regionams atremiant naujus iššūkius

16

2018/C 247/05

Europos regionų komiteto nuomonė. Plėtra: Vakarų Balkanų šalių vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimas įgyvendinant ES makroregionines, tarpvalstybines ir kitas tarptautinio bendradarbiavimo iniciatyvas

22

2018/C 247/06

Europos regionų komiteto nuomonė Prekybos dokumentų rinkinys

28

2018/C 247/07

Europos regionų komiteto nuomonė Europos pramonės strategija. Vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo ir perspektyva

38

2018/C 247/08

Europos regionų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos gynybos fondo

43

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | REGIONŲ KOMITETAS |
| | 128-oji RK plenarinė sesija, 2018 3 22–2018 3 23 |
| 2018/C 247/09 | Europos regionų komiteto nuomonė Pakeista struktūrinių reformų rėmimo programa ir naujos biudžeto priemonės euro zonai | 54 |
| 2018/C 247/10 | Europos regionų komiteto nuomonė Europos piliečių iniciatyva | 62 |

III   Parengiamieji aktai

REGIONŲ KOMITETAS

128-oji RK plenarinė sesija, 2018 3 22–2018 3 23

2018/C 247/09

Europos regionų komiteto nuomonė Pakeista struktūrinių reformų rėmimo programa ir naujos biudžeto priemonės euro zonai

54

2018/C 247/10

Europos regionų komiteto nuomonė Europos piliečių iniciatyva

62

---

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

NUOMONĖS

Regionų komitetas

128-oji RK plenarinė sesija, 2018 3 22–2018 3 23

| 13.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 247/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 247/1

---

Europos regionų komiteto nuomonė. Europos migracijos darbotvarkės įgyvendinimas

(2018/C 247/01)

| Pranešėjas | Dimitrios Kalogeropoulos (EL/EPP), politiškai atskaitingas Palaio Faliro savivaldybės tarybai |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos migracijos darbotvarkės įgyvendinimas“
  COM(2017) 558 final |

Pranešėjas

Dimitrios Kalogeropoulos (EL/EPP), politiškai atskaitingas Palaio Faliro savivaldybės tarybai

Pamatinis dokumentas

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos migracijos darbotvarkės įgyvendinimas“

COM(2017) 558 final

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

Preliminarios pastabos

| 1. | pabrėžia, kad migrantų judėjimai dėl įvairių priežasčių yra neatsiejama žmonijos ir ypač Europos istorijos dalis; atkreipia dėmesį į tai, kad Europos miestai ir regionai šiuo metu patiria spaudimą dėl didelio migrantų skaičiaus, kurio priežastis yra nestabilumas šalyse už ES ribų. Europos žemynas, ypač jo pietiniai regionai ir rytinis pakraštys, o pastaraisiais metais ir vakarinė Viduržemio jūros dalis bei Ispanijos pakrantė, taip pat pietų Ispanijos Atlanto vandenyno pakrantė, ilgą laiką buvo emigracijos šaltinis, tačiau pastaraisiais metais tai tapo pagrindine migrantų ir pabėgėlių srautų iš ES nepriklausančių šalių atvykimo vieta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pastaraisiais metais labai išaugo į Europos Sąjungą (ES) patekti norinčių migrantų ir pabėgėlių, dažniausiai iš Afrikos ir Azijos šalių, taip pat ir iš Artimųjų Rytų, skaičius. Laikotarpiu nuo 2015 m. Europa priėmė didžiausią migrantų ir pabėgėlių skaičių nuo Antrojo pasaulinio karo pabaigos. Įvairūs veiksniai, pavyzdžiui, besitęsianti krizė Sirijoje, gausėjantys neramumų centrai įvairiuose Afrikos ir Azijos regionuose ir daugelio šių žemynų gyventojų mėginimas ieškoti geresnių gyvenimo sąlygų Europoje, dar labiau užaštrino šią tendenciją. Pagrindinės atvykimo šalys Europoje yra tos, kurios ribojasi su Viduržemio jūra, visų pirma Graikija ir Italija; |
| --- | --- |

2.

| 3. | siekdama kaip įmanoma veiksmingiau atremti šį precedento neturintį iššūkį, 2015 m. gegužės mėn. Europos Sąjunga paskelbė Europos migracijos darbotvarkę (1). Svarbiausias nustatytas prioritetas, atsižvelgiant į humanitarines tragedijas Viduržemio jūroje, buvo gelbėti gyvybes jūroje ir šiuo tikslu parengti Europos lygmens priemones šiose srityse: 1) pagerinti paieškos ir gelbėjimo operacijas, 2) kovoti su nusikalstamais neteisėto gabenimo ir prekybos tinklais, 3) perkelti pabėgėlius ES viduje, 4) grąžinti perkeltus asmenis į kilmės šalis, 5) bendradarbiauti su trečiosiomis šalimis siekiant spręsti migrantų srautų klausimą jų ištakose ir 6) teikti pagalbą valstybėms narėms, į kurias pirmiausiai atvyksta migrantai ir pabėgėliai. Europos migracijos darbotvarkėje taip pat nustatyti keturi visapusiškos ES migracijos politikos ramsčiai: 1) sumažinti paskatas neteisėtai migracijai, 2) gelbėti gyvybes ir geriau apsaugoti išorės sienas, 3) sudaryti pagrindą nuosekliam bendros Europos prieglobsčio sistemos įgyvendinimui ir 4) parengti naują teisėtos migracijos politiką; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pažymi, jog istorinė patirtis rodo, kad, jei nebus sukurti teisėti migracijos kanalai, migrantai bus priversti ieškoti vis pavojingesnių maršrutų į kelionės tikslo šalis. Tai verčia žmones kreiptis į neteisėto žmonių gabenimo tinklus, rizikuojant savo gyvybe ir asmeniniu saugumu. O moterų atveju tai labai padidina jų pažeidžiamumą; |
| --- | --- |

4.

Konkrečios pastabos

| 5. | Europos regionų komitetas (RK) visų pirma pažymi, kad, nors Europos migracijos darbotvarkė iš esmės priklauso nacionalinių Vyriausybių kompetencijai, svarbų vaidmenį šioje srityje atlieka vietos ir regionų valdžios institucijos; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nurodo, kad regionų ir vietos valdžios institucijoms tenka svarbus vaidmuo priimant pabėgėlius ir migrantus, kurių skaičius padidėjo. Taip yra todėl, kad būtent vietos ir regionų valdžios institucijos priima pabėgėlius ir migrantus, kuriais jos turi rūpintis, apgyvendinti ir sudaryti žmogaus orumą užtikrinančias sąlygas ir dažnai neribotą laiką, ir kuriems daugeliu atvejų jos turi padėti integruotis. Tai visų pirma turi poveikio prie ES sienų esantiems regionams (pvz., Graikijai priklausančios Egėjo jūros salos netoli Turkijos pakrantės ir kai kurie Italijos salų regionai, Andalūzijos pakrantės, visų pirma atvykimas į Kadiso, Granados ir Almerijos provincijas, Seutos ir Meliljos teritorijas ir Kanarų salas), kurie yra pirmoji migrantų pasiekta ES teritorija; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atsižvelgdamas į šiuos faktus nurodo, kad vietos ir regionų valdžios institucijos turi dalyvauti visuose Europos migracijos darbotvarkės sudarymo ir įgyvendinimo etapuose, įskaitant prioritetų nustatymą, rezultatų vertinimą ir šios srities Vyriausybių politikos padarinių vietos ir regionų valdžios institucijoms stebėseną; šiame procese turėtų skaidriai dalyvauti visi valdžios lygmenys, pradedant savivaldybėmis ir vietos valdžios institucijomis; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palankiai vertina ES pastangas remti tvarių politinių ir administracinių struktūrų, susijusių su migracija ir prieglobsčiu, kūrimą ir mano, kad šios pastangos turėtų apimti paramą regionų ir vietos institucijų steigimui arba stiprinimui teikiant veiksmingą finansavimą, techninę pagalbą ir rengiant mokymus vietos ir regionų valdžios institucijoms, kad būtų optimaliai išnaudota humanitarinė pagalba ir esami bei būsimi finansiniai ištekliai, ypač pirmoje atvykimo šalyje; šiuo požiūriu svarbu, kad didžiausią migracijos srautų poveikį patiriantys arba didelę migrantų dalį priimantys regionai turėtų tiesioginę prieigą prie Europos Sąjungos integracijos fondų; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nurodo, kad RK atstovaujamos subnacionalinės valdžios institucijos deda labai daug pastangų ir investuoja nemažai išteklių į humanitarinių problemų dėl pabėgėlių ir migrantų srautų sprendimą vietoje. Šiomis aplinkybėmis RK jau įrodė esąs vertingas kitų atitinkamų institucijų (įskaitant Europos Komisiją) partneris įgyvendinant Europos migracijos darbotvarkę; |
| --- | --- |

9.

Prioritetai

| 10. | mano, jog akivaizdu, kad, pirma, dėl šio klausimo sudėtingumo reikalingas glaudus ES valstybių narių bendradarbiavimas ir, antra, visi ES ir jos valstybių narių veiksmai visada privalo būti pagrįsti visaapimančiais tarptautinių teisės normų atitikties ir žmogaus teisių apsaugos principais; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mano, kad ES būtinai turi ir toliau dėti pastangas siekiant sukurti ir stiprinti bendrą Europos migracijos ir prieglobsčio sistemą ir jos prevencinius veiksmus, kad būtų galima padėti spręsti neteisėtos migracijos problemą, skatinti stabilumą ir užtikrinti pagrindines teises kaimyninėse šalyse. ES turi gebėti padėti toms savo valstybėms narėms, kurioms tenka didesnė našta migrantų ir pabėgėlių srautų požiūriu, ir grįsti savo politiką pagrindiniu solidarumo principu; Viduržemio jūros baseinui reikalingas didelis pastiprinimas, taip pat pusiasaliui nepriklausančioms Ispanijos teritorijoms, pavyzdžiui, Seutai ir Meliljai; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad reikia stiprinti prevencinius veiksmus, susijusius su neteisėta migracija, kad pagalbą būtų galima skirti tiems asmenims, kuriems iš tikrųjų reikalinga apsauga; taip pat reiškia gilų susirūpinimą dėl to, kad kai kuriose Afrikos šalyse plėtojama prekyba vergais, kurią lemia neteisėto žmonių gabenimo maršrutai ir veikla, visų pirma orientuota į prekybą moterimis ir mergaitėmis, kurios tampa seksualinio išnaudojimo aukomis; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mano, kad Europos Sąjunga, kaip didžiausia tarptautinė paramos teikėja, turi dėti daugiau pastangų, kad migracijos politika ir tarptautinis vystomasis bendradarbiavimas taptų koordinuota viešąja politika. RK taip pat mano, kad kai kurios tarptautinės organizacijos (EBPO Paramos vystymuisi komitetas) taiko pavojingą praktiką leisdamos, kad išlaidos, kurias patiria pabėgėlius priimančios išsivysčiusios šalys, būtų laikomos oficialia parama vystymuisi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad itin svarbus yra tarptautinis vystomasis bendradarbiavimas kaip viešoji politika, kuria siekiama skatinti gyvenimo sąlygų trečiosiose šalyse gerinimą, stengiamasi panaikinti nelygybę ir, vykdant humanitarinę veiklą, daryti įtaką toms situacijoms, kurios skatina priverstinę migraciją; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atsižvelgdamas į esamas sąlygas, nurodo šešias veiklos sritis: 1) nedelsiant imtis priemonių ir teikti pagalbą valstybėms narėms, kuriose susidarė ypatinga padėtis dėl išaugusių pabėgėlių ir migrantų srautų, 2) sumažinti paskatas tolesnei neteisėtai migracijai, 3) valdyti ES išorės sienas, 4) teikti politinį prieglobstį, 5) valdyti teisėtą migraciją ir migrantų integraciją į visuomenę ir 6) bendradarbiauti su kilmės šalimis; |
| --- | --- |

15.

Atsakas susidarius ypatingai padėčiai

| 16. | palankiai vertina veiksmus, kurių iki šiol ėmėsi ES reaguodama į kritinę padėtį, susidariusią dėl pastaraisiais metais išaugusių migrantų ir pabėgėlių srautų; šios priemonės apima:






  — | bendras operacijas „Triton“ ir „Poseidon“ atitinkamai centrinėje ir rytinėje Viduržemio jūros regiono dalyje, |
| --- | --- | --- |

16.

—

bendras operacijas „Triton“ ir „Poseidon“ atitinkamai centrinėje ir rytinėje Viduržemio jūros regiono dalyje,

| — | specialią finansinę paramą su didžiausiais sunkumais susiduriančioms valstybėms narėms, kurios turi stiprinti regionų šiems gyventojams teikiamas standartizuotas paslaugas: sveikatos, socialines ir teisines, |
| --- | --- |

—

specialią finansinę paramą su didžiausiais sunkumais susiduriančioms valstybėms narėms, kurios turi stiprinti regionų šiems gyventojams teikiamas standartizuotas paslaugas: sveikatos, socialines ir teisines,

| — | priėmimo ir tapatybės nustatymo centrų steigimą ir naudojimą (migrantų antplūdžio valdymo centrus) Graikijoje ir Italijoje; reikėtų įtraukti ir atvykimo punktus Andalūzijoje, |
| --- | --- |

—

priėmimo ir tapatybės nustatymo centrų steigimą ir naudojimą (migrantų antplūdžio valdymo centrus) Graikijoje ir Italijoje; reikėtų įtraukti ir atvykimo punktus Andalūzijoje,

| — | ES ir Turkijos susitarimą, kuris drastiškai sumažino nekontroliuojamus migrantų srautus iš Turkijos į Graikiją (nors ir neturi būti laikomas migracijos problemų sprendimo modeliu), tačiau sukėlė tam tikrą susirūpinimą dėl jo derėjimo su tarptautinėmis žmogaus teisių normomis ir jo „tvarumo“ suteikiant visapusišką ES politinį atsaką į krizę, |
| --- | --- |

—

ES ir Turkijos susitarimą, kuris drastiškai sumažino nekontroliuojamus migrantų srautus iš Turkijos į Graikiją (nors ir neturi būti laikomas migracijos problemų sprendimo modeliu), tačiau sukėlė tam tikrą susirūpinimą dėl jo derėjimo su tarptautinėmis žmogaus teisių normomis ir jo „tvarumo“ suteikiant visapusišką ES politinį atsaką į krizę,

| — | paramą Libijos pakrančių apsaugai, kuri padėjo sumažinti migrantų srautus į Italiją vykdant EUNAVFOR MED operaciją „Sophia“, |
| --- | --- |

—

paramą Libijos pakrančių apsaugai, kuri padėjo sumažinti migrantų srautus į Italiją vykdant EUNAVFOR MED operaciją „Sophia“,

| — | didesnį finansavimą Europos prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondui, kuris suteikė galimybę teikti didesnę pagalbą valstybėms narėms; šios lėšos turi pasiekti regionus; |
| --- | --- |

—

didesnį finansavimą Europos prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondui, kuris suteikė galimybę teikti didesnę pagalbą valstybėms narėms; šios lėšos turi pasiekti regionus;

| 17. | pripažįsta, jog ES turi imtis dar radikalesnių priemonių siekiant:






  — | sustiprinti pagalbą pirmosioms su migrantų antplūdžiu susiduriančioms valstybėms narėms, ypač daug dėmesio skiriant vietos ir regionų valdžios institucijoms regionuose (pvz., Graikijos Egėjo jūros salose ir Italijoje, taip pat Ispanijos pietinėje pakrantėje ir salose), į kuriuos dėl jų geografinės padėties atvyksta didžioji dalis pabėgėlių ir migrantų, |
| --- | --- | --- |

17.

—

sustiprinti pagalbą pirmosioms su migrantų antplūdžiu susiduriančioms valstybėms narėms, ypač daug dėmesio skiriant vietos ir regionų valdžios institucijoms regionuose (pvz., Graikijos Egėjo jūros salose ir Italijoje, taip pat Ispanijos pietinėje pakrantėje ir salose), į kuriuos dėl jų geografinės padėties atvyksta didžioji dalis pabėgėlių ir migrantų,

| — | sumažinti spaudimą regionams, priimantiems daugumą pabėgėlių ir migrantų atsižvelgiant į įvairius veiksnius, pavyzdžiui, ypatingą salų padėtį, |
| --- | --- |

—

sumažinti spaudimą regionams, priimantiems daugumą pabėgėlių ir migrantų atsižvelgiant į įvairius veiksnius, pavyzdžiui, ypatingą salų padėtį,

| — | užtikrinti griežtą ES ir Turkijos susitarimo įgyvendinimą, visapusiškai laikantis humanitarinės ir tarptautinės teisės normų, įskaitant nuostatas dėl asmenų grąžinimo į Turkiją, kartu užtikrinant galimybę pradėti tinkamas prieglobsčio prašymo procedūras tiems, kurie turi į tai teisę, |
| --- | --- |

—

užtikrinti griežtą ES ir Turkijos susitarimo įgyvendinimą, visapusiškai laikantis humanitarinės ir tarptautinės teisės normų, įskaitant nuostatas dėl asmenų grąžinimo į Turkiją, kartu užtikrinant galimybę pradėti tinkamas prieglobsčio prašymo procedūras tiems, kurie turi į tai teisę,

| — | teikti būtiną pagalbą labiausiai dėl perkėlimų kenčiančioms asmenų grupėms, ypač nelydimiems nepilnamečiams; |
| --- | --- |

—

teikti būtiną pagalbą labiausiai dėl perkėlimų kenčiančioms asmenų grupėms, ypač nelydimiems nepilnamečiams;

| 18. | atkreipia dėmesį į teigiamą kai kurių nevyriausybinių organizacijų (NVO) atliekamą vaidmenį sprendžiant opias būsto, maisto, sveikatos priežiūros pabėgėliams ir migrantams problemas ir kt., ypač regionuose, priimančiuose didžiausią pabėgėlių ir migrantų antplūdį, tačiau pažymi, kad reikia geriau koordinuoti NVO veiklą glaudžiai bendradarbiaujant su vietos ir regionų valdžios institucijomis, kad NVO indėlis būtų labiau suderintas ir veiksmingas bei atitiktų vietos poreikius ir padėtį, nes jos kartu turi laikytis būtinų skaidrumo ir socialinės atskaitomybės reikalavimų; mano, kad Europos savanorių tarnyba, bendradarbiaudama su NVO ar viešojo administravimo įstaigomis, galėtų atlikti pagrindinį vaidmenį priimant pabėgėlius ir migrantus; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pabrėžia ES ir valstybių narių trečiosioms šalims, kurių nepaprastoji padėtis yra glaudžiai susijusi su migracijos srautų didėjimu, teikiamos tarptautinės humanitarinės pagalbos svarbą; |
| --- | --- |

19.

Atgrasymas nuo neteisėtos migracijos

| 20. | mano, kad būtina toliau dėti ES pastangas bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis, kad būtų kovojama su neteisėta migracija, ypač kilmės ir tranzito šalyse; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kad reikia sukurti tvirtą teisinį pagrindą EUNAVFOR MED operacijai „Sophia“, siekiant padidinti jos veiksmingumą ir gerinti jos gebėjimą sužlugdyti prekiautojų žmonėmis ir neteisėtai žmones gabenančių asmenų verslo modelį; pavyzdžiui, ragina ES institucijas bendradarbiauti su Libijos pakrančių apsauga patruliuojant Libijos pakrantes ir neleisti išplaukti valtelėmis ir laiveliais, bandančiais neteisėtai pasiekti ES; pažymi, kad patruliavimo veikla, įskaitant paramą paieškos ir gelbėjimo veiklai, palaipsniui persikėlė iš vandenų prie Italijos teritorijos į vandenis arčiau Libijos; pripažįsta, kad viena iš tiesioginių to pasekmių buvo tai, kad neteisėtai žmones gabenantys asmenys pakeitė savo verslo modelį: neteisėtus migrantus ir pabėgėlius jie pradėjo gabenti pigiomis ir visiškai jūros sąlygoms nepritaikytomis valtelėmis, kurios neturi jokių galimybių pasiekti Italijos krantų, tikėdamiesi, kad šie žmonės bus perkelti į kitą laivą netoli Libijos teritorinių vandenų arba juose; |
| --- | --- |

21.

| 22. | palankiai vertina labai gerų rezultatų davusį žingsnį įsteigti Europos kovos su neteisėtu migrantų gabenimu centrą; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina Europos Komisiją imtis daugiau iniciatyvų siekiant sukurti nuoseklų veiksmų planą, kuriame dalyvautų visos ES valstybės narės, atitinkamos ES institucijos, taip pat kiti su šiuo klausimu susiję subjektai, kad būtų veiksmingiau kovojama su neteisėto žmonių gabenimo tinklais; |
| --- | --- |

23.

| 24. | mano, kad būtina pagerinti Europos neturinčių teisės pasilikti asmenų grąžinimo sistemos veiksmingumą, kad būtų galima padidinti grąžinimų skaičių laikantis Europos ir tarptautinių taisyklių; |
| --- | --- |

24.

Sienų valdymas

| 25. | palankiai vertina Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros įsteigimą kaip labai svarbų ir ryžtingą žingsnį siekiant veiksmingiau apsaugoti ES išorės sienas. Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros darbas sudaro sąlygas pagerinti ES valstybių narių veiklos koordinavimą ir užtikrinti nedelsiamą ir veiksmingą atsaką į situacijas, kai reikia skubiai imtis veiksmų prie išorės sienų; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pripažįsta, kad Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros veiklos sritis galėtų būti dar labiau išplėsta. Ji galėtų padėti: 1) teikti techninę ir operatyvinę pagalbą siekiant remti nelaimėje jūroje atsidūrusių žmonių paieškų ir gelbėjimo operacijas vykdant sienų kontrolės operacijas, 2) organizuoti, koordinuoti ir vykdyti grąžinimo operacijas ir intervencijas, 3) skatinti valstybių narių ir trečiųjų šalių operatyvinį bendradarbiavimą ES išorės sienų valdymo srityje; pabrėžia, jog būtina kuo skubiau sumažinti perplaukimų jūrą skaičių ir neleisti neteisėtai išplaukti valtelėmis ir laiveliais turint tikslą pasiekti ES; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina Europos Komisiją parengti gaires, kaip steigti ir naudoti priėmimo ir tapatybės nustatymo centrus (antplūdžio valdymo centrus) prie visų ES valstybių narių išorės sienų, kurios, be kitų dalykų, užtikrintų visapusišką ES ir tarptautinių pagrindinių teisių laikymąsi ir nustatytų konkrečią šių centrų administravimo sistemą. Tai reiškia, kad reikės remtis įgyta patirtimi (įskaitant atitinkamų vietos ir regionų valdžios institucijų patirtį), susijusia su priėmimo ir tapatybės nustatymo centrų steigimu ir administravimu Graikijoje ir Italijoje; tai be kita ko, pabrėžia būtinumą išnagrinėti galimybę sudaryti specialias sąlygas pabėgėliams ir migrantams; |
| --- | --- |

27.

Bendra prieglobsčio politika

| 28. | mano, jog bendrą Europos prieglobsčio sistemą būtina pritaikyti prie dabartinių svarbiausių poreikių, ir šiomis aplinkybėmis mano, kad būtinas Dublino sistemos, nustatančios kriterijus ir mechanizmus, pagal kuriuos nustatoma, kuri ES valstybė narė yra atsakinga už prieglobsčio prašymų nagrinėjimą, padėties įvertinimas; atsižvelgdamas į tai, ragina valstybes nares siekti pažangos įgyvendinant siūlomą atitinkamų ES teisės aktų reformą, kuri, nepaisant tikėtino jos nepakankamumo, yra orientuota teisinga linkme; |
| --- | --- |

28.

| 29. | nurodo, kad pagal šią sistemą numatytas nevienodas pabėgėlių ir migrantų paskirstymas tarp valstybių narių ir didesnis spaudimas tenka valstybėms narėms (ypač Graikijai ir Italijai), kurios dėl savo geografinės padėties sulaukia didžiosios daugumos atvykstančių asmenų. Dabartinė padėtis prisideda prie socialinės įtampos ir nepasitenkinimo šalyse, kurioms tenka susidoroti su neproporcingai dideliu atvykstančių pabėgėlių ir neteisėtų migrantų skaičiumi, visų pirma vietos lygmeniu, ir dėl jos kyla vėlesnė antrinė migracija ES viduje. Jei problemą norima spręsti veiksmingiau, labai svarbu, dalyvaujant didžiausią poveikį jaučiančioms vietos ir regionų valdžios institucijoms, atsižvelgti į ilgalaikę galimybę perduoti atsakomybę už prieglobsčio prašymų nagrinėjimą iš nacionalinio į ES lygmenį, Todėl RK ragina ES valstybes nares paspartinti prieglobsčio prašymų nagrinėjimo procedūras, nedarant neigiamo poveikio teisiniam tikrumui; |
| --- | --- |

29.

| 30. | mano, kad planas pabėgėlius proporcingai paskirstyti visoms ES valstybėms narėms yra konstruktyvus, tačiau pripažįsta, kad nors šioje srityje padaryta pažanga, sistema dar neveikia 100 % veiksmingai; |
| --- | --- |

30.

| 31. | mano, kad valstybių narių solidarumo principo taikymas yra būtina sąlyga norint veiksmingai valdyti didelį prieglobsčio prašytojų skaičių; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pabrėžia, kad ypatinga svarba turi būti teikiama moterų (visų pirma motinų ir nėščiųjų) ir vaikų (visų pirma nelydymų vaikų), kurie yra labiausiai pažeidžiama pabėgėlių grupė, apsaugai; valstybėse narėse, kuriose regionams tenka administracinė atsakomybė už nelydimų nepilnamečių priežiūrą, šie regionai turėtų gauti finansinės paramos, kad galėtų pasirūpinti šiais nepilnamečiais imigrantais; |
| --- | --- |

32.

Teisėta migracija ir integracija

| 33. | pabrėžia, kad teisėtiems migrantams ar žmonėms, turintiems teisę į tarptautinę apsaugą pagal tarptautinę teisę reikia sukurti saugius maršrutus į ES, pavyzdžiui, numatyti humanitarines vizas, spartesnį šeimų susijungimą ar privataus rėmimo programas. Siekiant šio tikslo labai svarbu nustatyti ir išplėsti esamas bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis formas, ar tai būtų perkeltųjų asmenų kilmės šalys, ar šalys, per kurias jie keliauja norėdami patekti į ES. Antplūdžio valdymo centrai trečiųjų šalių teritorijoje yra svarbus žingsnis siekiant šio tikslo, todėl ES turėtų imtis visų būtinų priemonių, kad būtų pasiekti atitinkami susitarimai su tokiomis šalimis, užtikrinant visapusišką ES teisės nuostatų ir tarptautinių žmogaus teisių normų laikymąsi. Taip pat reikės parengti nuoseklias gaires ir taisykles, skirtas užtikrinti, kad būtų įdiegti visi pagrindiniai elementai, reikalingi sklandžiam antplūdžio valdymo centrų veikimui; |
| --- | --- |

33.

| 34. | mano, kad pirmenybę reikėtų teikti kuo skubesnei ir kuo visapusiškesnei trečiųjų šalių piliečių (teisėtų migrantų ir pabėgėlių) integracijai į ES valstybių narių visuomenę. Integracija turėtų būti vykdoma įvairiais lygmenimis ir turėtų būti visaapimanti. Tačiau būtina atsižvelgti ir į konkrečias priimančiųjų šalių vietos aplinkybes ir trečiųjų šalių piliečių ypatumus ir įvairovę (tautinę, kalbų, religijų ir kt.). Todėl šį požiūrį kiekvienu atveju reikėtų pritaikyti prie konkrečių aplinkybių; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pažymi, kad integracijos politikos sėkmė visada priklausys nuo demokratijos, pagarbos žmogaus teisėms, lyčių lygybės, tolerancijos, išraiškos laisvės ir teisinės valstybės principų, kurie yra Europos vertybių pagrindas; |
| --- | --- |

35.

| 36. | mano, kad labai svarbus pilietinės visuomenės ir privačiojo sektoriaus dalyvavimas vietos ir regionų lygmeniu imantis bet kokių veiksmų, kuriais siekiama integruoti migrantus, nepamirštant, kad deramas darbas yra būtina sąlyga bet kokio integracijos projekto sėkmei užtikrinti. Todėl atkreipia Komisijos dėmesį į tarptautinio lygmens gerąją praktiką, kuri buvo sėkmingai įgyvendinta, pavyzdžiui, nuo pat pradžių įtraukiant priimančiųjų teritorijų gyventojus; |
| --- | --- |

36.

| 37. | mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka svarbus vaidmuo rengiant veiksmų planus, kuriais būtų siekiama visapusiškos migrantų ir pabėgėlių integracijos. Todėl ragina Komisiją atsižvelgti į tarptautinių organizacijų, pavyzdžiui, Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuro, gerąją praktiką ir bandomuosius veiksmus, kurių jau ėmėsi Europos vietos ir regionų valdžios institucijos; |
| --- | --- |

37.

Vietos ir regionų valdžios institucijų ir RK vaidmuo

| 38. | pabrėžia ypatingą vaidmenį, kurį vietos ir regionų valdžios institucijos gali ir turi atlikti visose pirmiau minėtose srityse. Vietos ir regionų valdžios institucijos sprendžia visus klausimus, susijusius su migrantų ir pabėgėlių srautais, todėl labai svarbu, kad joms būtų skirti būtini finansiniai ištekliai šiems iššūkiams įveikti; šiuo tikslu ES biudžetas turi atitikti padidėjusius poreikius, paskirstytus institucijoms atsižvelgiant į vykdomą realią jų veiklą ir susijusius su ES atsakomybe Sąjungos išorės sienų apsaugos ir migracijos srityse. Aktyviai dalyvaujant subnacionalinėms administracijoms ir organams būtų galima užtikrinti valdymą, kuris leistų parengti ir įgyvendinti nuoseklią ir suderintą politiką įvairiais lygmenimis. Šiuo požiūriu vietos ir regionų valdžios institucijos turėtų iš dalies valdyti Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondą; |
| --- | --- |

38.

| 39. | galiausiai pabrėžia, kad RK atlieka svarbų vaidmenį tiek kaip oficiali organizacija, atstovaujanti vietos ir regionų valdžios institucijoms ES lygiu, tiek kaip institucija, galinti veiksmingai skatinti dialogą, pasitelkdama įvairias organizacijas, pavyzdžiui, Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių vietos ir regionų valdžios institucijų asamblėją (ARLEM) ir Rytų partnerystės vietos ir regionų valdžios institucijų konferenciją (CORLEAP) – su pabėgėlių ir migrantų kilmės ir (arba) tranzito šalimis. |
| --- | --- |

39.

2018 m. kovo 22 d., Briuselis

Europos regionų komiteto pirmininkas

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  COM(2015) 240 final.

1

---

| 13.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 247/7 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 247/7

---

Europos regionų komiteto nuomonė „Plačiajuosčio ryšio plėtros skatinimas Europoje“

(2018/C 247/02)

| Pranešėjas | Mart Võrklaev (EE/ALDE), Rae savivaldybės meras |
| --- | --- |

Pranešėjas

Mart Võrklaev (EE/ALDE), Rae savivaldybės meras

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

Bendrosios pastabos

| 1. | atkreipia dėmesį į tai, kad Pasaulio banko duomenimis (1), spartus skaitmeninių technologijų augimas pasaulyje paskatino dideles visuomenines permainas, ir internetas tapo esminiu infrastruktūros elementu, mažinančiu dalijimosi informacija išlaidas ir skatinančiu inovacijas, kurios savo ruožtu užtikrina geresnį žmonių, įmonių ir valstybės tarpusavio junglumą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palankiai vertina bendros plačiajuosčio ryšio platformos darbą kartu su Europos Komisija siekiant geresnio bendradarbiavimo, geresnio skaitmeninio junglumo reglamentavimo ir įgyvendinimo Europoje ir, žinoma, geresnio jo finansavimo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | suvokia, kad 2015 m. duomenimis, fiksuotasis plačiajuostis ryšys aprėpė ir veikė 97 % namų ūkių (vidutinis naudojimosi rodiklis buvo 72 %), o belaidžio ryšio technologijomis grindžiamos paslaugos išplitusios dar plačiau. Vis dėlto galimybės naudotis fiksuotuoju plačiajuosčiu ryšiu ir jo įperkamumas valstybių narių kaimo ir miesto vietovėse skiriasi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atkreipia dėmesį į tai, kad remiantis 7-ąja sanglaudos ataskaita, reikia daugiau investicijų, nes nors pagrindinis plačiajuostis ryšys prieinamas visiems namų ūkiams ES, tačiau daug spartesniais naujos kartos plačiajuosčio ryšio tinklais gali naudotis tik 40 % kaimo vietovių gyventojų, palyginti su 90 % miesto gyventojų; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pažymi, kad lėtas interneto ryšys ir nedidelė skverbtis kaimo vietovėse bei specifinės problemos retai gyvenamose vietovėse ir atokiausiuose ES regionuose gali neleisti pasiekti plataus užmojo 2020–2025 m. ES tikslų. Europos Komisijos teigimu, šių tikslų įgyvendinimas ES kasmet duotų apie 146,5 mlrd. EUR ir kartu būtų galima sukurti iki 2,4 mln. naujų darbo vietų; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pritaria Didžiojo dvidešimtuko nuomonei (2), kad pastangomis įveikti skaitmeninę atskirtį galiausiai siekiama įtraukiu būdu visiems piliečiams suteikti galimybę vienodomis sąlygomis naudotis skaitmenine plėtra, kurios pranašumams priskiriami tiek didesnis veiksmingumas, tiek socialinis ir ekonominis dalyvavimas, tiek ir didesnės galimybės dalyvauti naujojoje ekonomikoje. Skaitmeninė atskirtis yra dvimatė: galimybė naudotis geru plačiajuosčio interneto ryšiu ir galimybė bei motyvacija naudotis interneto paslaugomis; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atkreipia dėmesį į tai, kad visos ES vystymosi labui svarbu išspręsti vadinamosios paskutinės mylios problemą ir jai išspręsti būtinos lanksčios priemonės; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atkreipia dėmesį į galimą svarbų IRT infrastruktūros ir plačiajuosčio ryšio vaidmenį, susijusį su gebėjimų stiprinimu kaimo vietovėse, kuriose dėl gyventojų sumažėjimo vyksta struktūriniai pokyčiai, nes masinis gyventojų išvykimas iš kaimo ir kaimo vietovių marginalizacija yra auganti visos Europos problema; |
| --- | --- |

8.

Junglumo problemos ir galimi sprendimai

| 9. | mano, kad turi būti atremtas ne vienas didelis iššūkis, pavyzdžiui:






  — | ribotas itin didelės spartos junglumas fiksuotojo ir judriojo ryšio infrastruktūrai visoje ES, |
| --- | --- | --- |

9.

—

ribotas itin didelės spartos junglumas fiksuotojo ir judriojo ryšio infrastruktūrai visoje ES,

| — | pavojai, kad nepakaks pajėgumų reaguoti į greitus rinkos ir technologijų pokyčius, pavyzdžiui, „daiktų interneto“ išpopuliarėjimą, |
| --- | --- |

—

pavojai, kad nepakaks pajėgumų reaguoti į greitus rinkos ir technologijų pokyčius, pavyzdžiui, „daiktų interneto“ išpopuliarėjimą,

| — | administracinės kliūtys dėl perteklinio reguliavimo ir nepakankamo nuoseklumo, įskaitant valstybės pagalbos taisykles; |
| --- | --- |

—

administracinės kliūtys dėl perteklinio reguliavimo ir nepakankamo nuoseklumo, įskaitant valstybės pagalbos taisykles;

| 10. | nuogąstauja dėl junglumo tam tikrose vietovėse poreikio, o tai rodo mokyklų mokymo programų ir suaugusiems skirtų e. mokymosi programų svarbą. Plačiajuostis ryšys ne tik susijęs su finansavimo problemomis, bet ir infrastruktūros kūrimo ir naudojimo poreikiu. Visoms viešosioms įstaigoms, mokykloms ir švietimo įstaigoms reikalingas spartus plačiajuostis ryšys; |
| --- | --- |

10.

| 11. | konstatuoja, kad kai kuriose šalyse ir regionuose problemų gali kilti dėl menkų techninių žinių ir informacijos apie plačiajuosčio ryšio infrastruktūros finansavimo galimybes, taip pat vadinamąją geriausią praktiką, stygiaus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ypač palankiai vertina kompetentingų plačiajuosčio ryšio kompetencijos centrų (Broadband Competence Offices) steigimą ir įvairių Europos Komisijos generalinių direktoratų bendradarbiavimą siekiant bendro tikslo – tai turėtų atsispindėti ir būsimame ES biudžete; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mano, kad svarbu visose valstybėse narėse įsteigti kompetencijos centrus, kurie sudarytų bendrą bendradarbiavimo tinklą, ir kad regionai bei vietos institucijos, prieš pradėdamos ieškoti sprendimų, susisiektų su šiais centrais; reikia iš anksto pradėti konsultacijas ir ieškoti optimalių sprendimų atsižvelgiant į nacionalinius ir regioninius ypatumus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | palankiai vertina penkių punktų priemonių rinkinį ES kaimo vietovėms, užtikrinsiantį pažangą siekiant geresnės plačiajuosčio ryšio aprėpties; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atidžiai stebi, kaip išnaudojamas deklaracijoje „Korkas 2.0“„Geresnis gyvenimas kaimo vietovėse“ pateiktos pažangiojo kaimo koncepcijos potencialas. Ši koncepcija apima investicijas į IRT sektorių siekiant pagerinti gyvenimo kokybę ir užtikrinti prieigą prie viešųjų paslaugų ir infrastruktūros kartu atsižvelgiant į teritorinius ypatumus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | palankiai vertina prieigos prie tinklo nuostatose šiuo požiūriu skiriamą didesnį dėmesį proporcingam reguliavimui ir infrastruktūros konkurencijai siekiant skatinti investicijas ir pagrindinį dėmesį rinka grindžiamiems bendriems sprendimams, kuriais skatinama toliau plėsti infrastruktūrą vietovėse ir regionuose, kur verslo požiūriu nėra lengva tai padaryti. Svarbu, kad prieigos reguliavimas padėtų išvengti skaitmeninės atskirties diegiant itin aukšto pralaidumo tinklus ir stiprintų teritorinę sanglaudą; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mano, kad konkurencijos požiūriu tiek fiksuotojo ryšio, tiek ir 5G rinkoje būtina atskirti paslaugas ir tinklus sekant energetikos sektoriaus pavyzdžiu (atsiejimas). Pavyzdžiui, ne vienoje ES valstybėje narėje (Švedijoje, Jungtinėje Karalystėje ir t. t.) telekomunikacijos paslaugos buvo visiškai atskirtos nuo tinklo eksploatacijos. RK mano, kad šviesolaidiniai tinklai turėtų priklausyti toms telekomunikacijų įmonėms, kurių verslo modelis būtų grindžiamas lygiateise visų paslaugų teikėjų prieiga prie tinklo. Tokiu būdu rinkoje būtų daug paslaugų teikėjų, vartotojai galėtų rinktis paslaugas atsižvelgdami į geriausią kainos ir paslaugos santykį, be to, būtų užtikrinta ilgalaikė šios srities plėtra; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mano, kad tokiu atveju visiems suteikiamos vienodos galimybės vystyti 5G tinklus – neturėtų būti jokios priklausomybės nuo bazinės rinkoje vyraujančių telekomunikacijų įmonių infrastruktūros. Taigi, ES turėtų remti būtent atvirųjų tinklų plėtrą ir šia kryptimi orientuoti valstybes nares, kad visi nauji ir esami šviesolaidiniai tinklai būtų nepriklausomi nuo operatorių; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pabrėžia, kad atsižvelgiant į rinkos analizę svarbu atlikti tikslesnius geografinius tyrimus dėl esamos infrastruktūros ir ateityje planuojamų projektų, skirtų nustatyti vietoves, kuriose reikia išplėsti tinklą. Kadangi tokios vietovės paprastai yra retai gyvenamuose ir mažiau palankiuose gyventi regionuose, tinkamai nustačius šias vietoves padidės viešojo finansavimo veiksmingumas; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pasisako už teisės aktų taikymą valstybėse narėse, kad būtų galima kuo lanksčiau naudotis esama infrastruktūra (elektros energijos tinklai, elektros stulpai ir pan.) plečiant plačiajuosčio ryšio tinklą ir tokiu būdu kuriant naują plačiajuosčio ryšio struktūrą sutaupyti lėšų ir laiko; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kad dabartiniu programavimo laikotarpiu 14 mlrd. EUR iš ESI fondų numatyta plačiajuosčio ryšio struktūros kūrimui; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pritaria raginimui stiprinant sanglaudos politiką skatinti plačiajuosčio ryšio plėtrą ir, be kita ko, užtikrinti, kad ši politika galėtų atsverti didžiausio rinkos nepakankamumo atvejus retai gyvenamose kaimo vietovėse ES. Tai neatima galimybės didinti finansavimo priemonių (pavyzdžiui, finansavimą paskolomis) bendradarbiaujant su Europos investicijų banku ir kitais plėtros bankais; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pritaria Europos infrastruktūros tinklų priemonės ir Europos strateginių investicijų fondo vaidmens sustiprinimui finansuojant finansines priemones ir derinimo priemones (kai derinamos dotacijos ir finansinės priemonės), kad būtų galima reaguoti į mažesnio masto rinkos nepakankamumo atvejus, pavyzdžiui, trūkstant nuosavo kapitalo smulkesniems projektams, įgyvendinamiems perspektyvesnėse vietovėse. Toks papildomas įsikišimas užtikrintų aukštos kokybės plačiajuostį ryšį visuose ES regionuose; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rekomenduoja kaip bendradarbiavimo priemonę naudoti bendrą plačiajuosčio ryšio platformą ir į šios platformos veiklą taip pat įtraukti REGIO generalinį direktoratą; |
| --- | --- |

24.

| 25. | remia pastangas skatinti dalyvauti ES programose ir plėtoti naujas viešojo ir privataus sektoriaus partnerystės koncepcijas investicijoms į plačiajuosčio ryšio plėtrą; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pakartoja savo raginimą, kad vietovėse, kuriose stambios įmonės nesuinteresuotos investuoti, o mažoms įmonėms sunku atitikti reikalavimus, reikia parengti supaprastintus modelius, kad mažoms įmonėms būtų lengviau investuoti ir būtų rastas sprendimas šioms tinkamo ryšio neturinčioms vietovėms, arba projektai plačiajuosčiam ryšiui plėsti turi būti pripažinti visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis (3); |
| --- | --- |

26.

| 27. | šiuo požiūriu atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu supaprastinti procedūras, nes technologijos vystomos greičiau, nei sukuriamos atitinkamos struktūros; |
| --- | --- |

27.

| 28. | mano, kad iš tikrųjų veiksmingus plačiajuosčio ryšio vystymo planus galima parengti tik bendru telekomunikacijų įmonių, valstybių ir vietos bei regionų valdžios institucijų sutarimu, taip užtikrinant, kad bus atsižvelgta į visų valstybių, miestų ir regionų interesus. Šalyse, kuriose buvo pasiektas toks susitarimas (Švedija, Jungtinė Karalystė ir kt.), plačiajuosčio ryšio plėtra labiau pažengusi. Jei nebus pasiektas susitarimas, plačiajuosčio ryšio aprėptis už aglomeracijų ribų gali likti nepakankama; |
| --- | --- |

28.

| 29. | palankiai vertina puikią Europos investicijų banko iniciatyvą sukurti Plačiajuosčio ryšio fondą ir ragina ją skubiai įgyvendinti; tikisi, kad tai prisidės prie visų pirma mažų projektų finansavimo ir „baltųjų taškų“ pašalinimo; |
| --- | --- |

29.

| 30. | primena RK rekomendacijas aukšto lygio grupės supaprastinimo klausimais po 2020 m., kuriose pabrėžta, kad reikia suderinti ESI fondams taikomas valstybės pagalbos ir viešųjų pirkimų taisykles su centralizuotai valdomoms programoms taikomomis taisyklėmis. RK patvirtina savo raginimą įvertinti, ar keletui arba visoms ESI fondų išlaidoms būtų galima netaikyti valstybės pagalbos procedūros laikotarpiu po 2020 m. Todėl RK palankiai vertina tai, kad aukšto lygio darbo grupė atsižvelgė į jo rekomendacijas dėl bendrų apibrėžčių poreikio siekiant palyginti ir derinti įvairius fondus (4); |
| --- | --- |

30.

| 31. | pabrėžia, kad valstybės pagalbos taisyklių taikymo plačiajuosčio ryšio tinklų sparčiam diegimui ES gairės turėtų būti suderintos atsižvelgiant į skirtingus plačiajuosčio ryšio plėtros finansavimui skirtus ES išteklius, ir yra susirūpinęs dėl atmestų išankstinių pranešimų skaičiaus, dėl kurių sulėtėja investicijos arba jos iš viso nevyksta ir kurioms tenka atsakomybė už lėtą plačiajuosčio ryšio plėtrą šiose vietovėse; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kaip ir savo rekomendacijose, skirtose minėtai aukšto lygio grupei supaprastinimo klausimais, palankiai vertina tai, kad nagrinėjama galimybė taip pat taikyti diferencijuoto požiūrio principą. Toks požiūris turėtų padėti gerokai sumažinti administracinę naštą ir leisti geriau atsižvelgti į įgyvendinimo ypatumus atitinkamuose regionuose, taigi, sudaryti palankesnes sąlygas vieta grindžiamam požiūriui ir skatinti plačiajuosčio ryšio plėtrai skirtas investicijas; |
| --- | --- |

32.

| 33. | rekomenduoja kuo greičiau diegti spartųjį plačiajuostį ryšį plačiu mastu siekiant sukurti prielaidas gigabitinei visuomenei, kuo geriau pasinaudoti bendrosios skaitmeninės rinkos teikiamomis galimybėmis ir taip prisidėti prie visų valstybių narių vystymosi šioje srityje. Šiam tikslui pasiekti reikalingi skirtingi sprendimai, nes kiekvieno atskiro namo prijungimas prie šviesolaidinio tinklo gali būti brangus ir užimti daug laiko, ypač retai gyvenamose vietovėse; |
| --- | --- |

33.

| 34. | be laidinių jungčių išsibarsčiusiose gyvenvietėse ir sunkiai prieinamose vietovėse reikėtų apsvarstyti ir įvertinti, kokių galimybių gali suteikti judrusis plačiajuostis ryšys, palydovinis plačiajuostis ryšys ir viešųjų bevielio interneto tinklų kūrimas viešosiose erdvėse ir viešosiose įstaigose, pavyzdžiui, iniciatyva „WIFI4EU“. Taikant alternatyvius sprendimus paspartinama tinklo plėtra ir kartu sutaupoma lėšų, tačiau reikia veikti apdairiai ir sistemingai, kad sprendimai atitiktų poreikius ir technologijas būtų galima naudoti ilgą laiką; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pabrėžia, kad svarbu spręsti problemas, susijusias su radijo spektro valdymu, kurias kelia 5G komunikacijos tinklų plėtra, nes 5G technologijai būtini didelio pajėgumo tinklai visoje ES. Labai svarbu rasti bendrą vėliau naudojamų licencijų (naudojimo licencijų) paskirstymo metodą aukštesniems dažniams (arba radijo dažniams), kuris galėtų užtikrinti didesnį bendro spektro naudojimo teisinės sistemos patikimumą ir didesnį lankstumą, kad būtų galima atsižvelgti į skirtingus suderintų dažnio juostų poreikius nacionaliniu arba regionų lygmeniu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pritaria pagrindinėms Europos elektroninių ryšių kodekso priemonėms, pavyzdžiui, naujoms nuostatoms, skirtoms itin sparčių tinklų, galinčių užtikrinti gigabito per sekundę spartą, diegimui visoje Europoje, teisinės sistemos taikymo srities išplėtimui siekiant į ją įtraukti komunikacines priemones, vadinamąsias virštinklines paslaugas, ir galutinių naudotojų aprūpinimui įperkamu funkciniu interneto ryšiu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | palankiai vertina Europos Komisijos konkursą „Europos plačiajuosčio ryšio apdovanojimai“, kuris padeda skleisti plačiajuosčio ryšio aprėpties geriausios praktikos pavyzdžius ir alternatyvius sprendimus. |
| --- | --- |

37.

2018 m. kovo 22 d., Briuselis

Europos regionų komiteto pirmininkas

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  „World Development Report 2016: Digital dividends“.

1

(2)  „Digital infrastructure: Overcoming the Digital Divide in Emerging Economies“, G20 Insights, 2017 m. balandžio mėn.

2

(3)  COR-2016-02880.

3

(4)  COR-2017-04842-00-00-PAC-TRA (LT).

4

---

| 13.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 247/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 247/11

---

Europos regionų komiteto nuomonė. ESF laikotarpio vidurio peržiūra rengiant pasiūlymą dėl laikotarpio po 2020 m.

(2018/C 247/03)

| Pranešėja | Catiuscia Marini (IT/PES), Umbrijos regiono pirmininkė |
| --- | --- |

Pranešėja

Catiuscia Marini (IT/PES), Umbrijos regiono pirmininkė

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

Sanglaudos politika

| 1. | atkreipia dėmesį į regioninės sanglaudos politikos, kaip pagrindinės Europos Sąjungos politikos, svarbą, nes ja siekiama įgyvendinti ES sutartyse apibrėžtus Sąjungos tikslus įtraukiant visų lygmenų valdžios institucijas ir jas įgalinant, taip pat atsižvelgiant į teritorinius ypatumus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad sanglaudos politika yra viena labiausiai stebimų ir vertinamų Europos politikos sričių, kaip matyti iš daugybės atliktų vertinimų, taip pat iš Europos Komisijos reguliariai rengiamų ir forumuose aptariamų sanglaudos ataskaitų; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atkreipia dėmesį į šios politikos skvarbumą, dėl kurio ją gerai žino Europos piliečiai, taigi padeda formuoti teigiamą pačių piliečių požiūrį į Europą šiuo istoriniu laikotarpiu, kai ES labai reikia gerinti savo įvaizdį; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mano, kad svarbu parengti naują teisiškai įpareigojančią bendrą strateginę programą, kuri apimtų visas Europos politikos kryptis išsaugant dabartines keleto fondų finansuojamas teritorines įgyvendinimo priemones (bendruomenės inicijuotą vietos plėtrą ir integruotas teritorines investicijas); be to mano, kad svarbu turėti griežtą ESI fondams skirtą Bendrųjų nuostatų reglamentą, nes ypač svarbu, kad būtų užtikrinta būtina politikos krypčių, kuriomis siekiama įgyvendinti vienas kitą papildančius tikslus, sąveika; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primena savo neseniai parengtas nuomones dėl sanglaudos politikos ateities (priimta 2017 m. gegužės mėn.) (1) ir dėl supaprastinimo (priimta 2018 m. vasario mėn.) (2), kuriose nurodomos pagrindinės gairės tolesniam šios politikos tobulinimui, pirmiausia siekiant, kad ji būtų labiau orientuota į rezultatus ir supaprastinta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tačiau supranta, kad nėra pakankamai informuojama apie sanglaudos politikos rezultatus ir poveikį, todėl ji nėra tinkamai įvertinama, o tai formuoja neigiamą viešąją nuomonę apie struktūrinius fondus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | todėl reikalauja sukurti paveikesnę ir įtraukesnę komunikacijos priemonę, kurią pasitelkiant būtų galima teigiamai ir įdomiai papasakoti apie šių fondų lėšų panaudojimą; |
| --- | --- |

7.

Europos socialinio fondo vaidmuo

| 8. | primena, kad Europos socialinis fondas (ESF) buvo pirmoji tiesiogiai piliečiams skirta Romos sutartimi 1957 m. sukurta ES finansavimo priemonė ir ji tebėra pagrindinė Europos Sąjungos priemonė, susijusi su užimtumo, socialinės įtraukties ir švietimo politika, ir atliekanti svarbų vaidmenį reformuojant viešojo administravimo ir teismines institucijas, nes ESF skatinamas visiškas užimtumas, siekiama gerinti darbo našumą ir didinti lygias galimybes, skatinama socialinė įtrauktis, mažinami užimtumo lygių skirtumai tarp Europos regionų ir pačiuose regionuose, taip pat tarp įvairių miestų ir kaimo vietovių; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atkreipia dėmesį į ESF finansuojamų programų įgyvendinimo teigiamą poveikį: apskaičiuota, kad 2007–2014 m. laikotarpiu, pasinaudodami ESF parama, 9,4 mln. Europos piliečių rado darbą, o 8,7 mln. – įgijo profesinę kvalifikaciją (3); |
| --- | --- |

9.

| 10. | apgailestauja, kad daug valstybių narių sumažino bendrą ESF priemonių finansavimą – dažnai tai susiję su fiskalinio konsolidavimo politika – ir ragina valstybes nares užtikrinti pakankamą bendro nacionalinio finansavimo lygį; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vis dėlto pabrėžia paskutiniais praeito programavimo laikotarpio metais sustiprėjusį ESF, kaip „automatinės stabilizavimo priemonės“, vaidmenį remiant Europos ekonomikos gaivinimo plano priemones per ekonomikos krizę, taip parodant tinkamą lankstumą, kai buvo didinamos ES bendro finansavimo normos ir koreguojamas išankstinis finansavimas stengiantis apsaugoti socialines investicijas nuo asimetriškų ekonominių sukrėtimų kenčiančiuose regionuose, taip pat kai buvo sprendžiamos iškilusios problemos ir imamasi pažeidžiamiausioms grupėms skirtų priemonių; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina labiau atsižvelgti į socialiai atskirtų žmonių dalį ir skiriant išteklius. Pabrėžia, kad į labiau teritorijas orientuotas ir vietos poreikiais grindžiamas požiūris, taikomas panaudojant fondus, padidintų paramos veiksmingumą ir efektyvumą; |
| --- | --- |

12.

| 13. | taip pat pabrėžia, kad kalbant apie bendrą viešųjų investicijų į socialinę politiką dalį, ESF vaidmuo tebėra labai svarbus, nes minimalus investicijų į socialinę infrastruktūrą trūkumas ES siekia mažiausiai 100–150 milijardų EUR per metus, o 2018–2030 m. bendras trūkumas viršys 1,5 trilijono EUR. Europos strateginių investicijų fondas (ESIF) šį trūkumą kompensuoja labai menkai, nes šiuo metu tik 4 % patvirtinto finansavimo skiriama socialinės infrastruktūros projektams remti; pabrėžia būtinybę siekti pusiausvyros ir vengti dubliavimo tarp planuojamų investicijų į socialinį kapitalą, kurios yra bendrai finansuojamos iš ESF, ir investicijų į socialinę sritį, įgūdžius ir žmogiškąjį kapitalą pagal galimą būsimą investicijų ES fondą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | palankiai vertina 2014–2020 m. laikotarpiu įgyvendinamas priemones, kuriomis stiprinamas ESF vaidmuo, tiek aktyvios užimtumo politikos, tiek socialinės įtraukties požiūriu, kaip antai minimalios garantinės ESF dalies nustatymas, specialios jaunimo užimtumo priemonės (Jaunimo užimtumo iniciatyva), taip pat didesnę rezultatams ir veiksmingumui teikiamą reikšmę; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia iki šiol pasiektus teigiamus dabartinio programavimo laikotarpio rezultatus, kurie pateikiami 2017 m. strateginėje ataskaitoje: 4,2 mln. bedarbių ir 2,1 mln. neaktyvių gyventojų pasinaudojo priemonėmis, kuriomis padidinama galimybė patekti į darbo rinką; 14,6 mlrd. EUR investuota į švietimą ir mokymą, o 700 000 žmonių patobulino savo įgūdžius; 634 000 neįgaliųjų buvo suteikta pagalba įsidarbinant; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atkreipia dėmesį į didelę ESF Europos pridėtinę vertę ankstesniu ir dabartiniu programavimo laikotarpiu, nes ESF intervencinių veiksmų rezultatai daugelyje valstybių narių ir regionų buvo konkretūs ir kiekybiniai sprendžiant strategijoje „Europa 2020“ prioritetinėmis nurodytas problemas, pavyzdžiui, aukštas nedarbo lygis, gyventojų skaičiaus mažėjimas ir skurdas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia, jog svarbu, kad didelė išteklių dalis buvo skirta vietos ir regionų viešųjų valdžios institucijų gebėjimų stiprinimo priemonėms, siekiant padėti joms įgyvendinti struktūrines reformas, kartu laikantis kiekvienos valstybės narės reformų plano; |
| --- | --- |

17.

| 18. | tačiau išreiškia susirūpinimą dėl to, kad vėluojama įgyvendinti priemones, kuriomis siekiama paskatinti atokių ir kaimo vietovių integraciją, ir ragina daugiau dėmesio skirti socialinės įtraukties stiprinimui skurdžiausiuose miestų rajonuose ir kaimo vietovėse, visų pirma užtikrinti jaunimo ekonominę ir socialinę integraciją; |
| --- | --- |

18.

Socialinis aspektas Europos politikoje

| 19. | mano, kad Europos socialinių teisių ramstis yra svarbus siekiant ES indėlio į ekonominę ir socialinę pažangą, kovoti su diskriminacija ir socialine atskirtimi, padėti gyventojams prisitaikyti prie darbo rinkos poreikių, užtikrinti jų gebėjimus pasinaudoti skaitmeninės revoliucijos galimybėmis ir apsaugoti nuo vis didesnių grėsmių bei netikrumo Sąjungoje ir už jos ribų; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pakartoja, kaip svarbu yra pasienio regionams skatinti tikrą tarpvalstybinį darbuotojų judumą panaikinant su darbo teise ir socialine apsauga susijusias kliūtis (šalinti mokesčių kliūtis, užtikrinti bedarbio pašalpų ir teisių į pensiją perkėlimo galimybę); taip pat pakartoja, kad vietos ir regionų valdžios institucijos, pasinaudodamos EURES paslaugomis arba esamomis tarpvalstybinėmis struktūromis, gali atlikti svarbų vaidmenį konsultuojant į darbą važinėjančius asmenis (4); |
| --- | --- |

20.

| 21. | todėl pabrėžia, kad labai svarbus Europos socialinių teisių ramstis, pagal kurį socialinis aspektas yra svarbiausias Europos darbotvarkės klausimas ir atkreipia dėmesį, kad reikia koordinuoti Socialinio ramsčio ir Europos socialinio fondo strategijas ir tikslus (5) bei ragina svarbiausiais iš 20 pagrindinių ramsčio principų vadovautis ESF lėšomis remiamose programose; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rekomenduoja, kad programuojant ESF socialinio ramsčio principai būtų taikomi tinkamai atsižvelgiant į būtinybę parengti integruotus veiksmus, kurie atspindėtų regionų ir vietos valdžios institucijų nustatytus teritorinius ypatumus, vidutinės trukmės laikotarpio Sąjungos darbo rinkos tendencijas ir Europos Sąjungos darbo perspektyvas; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pažymi, kad esama svarbių susietinų socialinio ramsčio ir sanglaudos politikos sričių, kadangi dėl pastarosios savito daugiapakopio valdymo modelio galima suderinti Europos projektų įgyvendinimą ir kiekvienos valstybės narės prisiimtos visuomenės sutarties laikymąsi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | mano, kad diskutuojant apie socialinį ramstį reikia Europos lygmeniu atlikti 9 teminio tikslo (socialinė įtrauktis ir kova su skurdu) įgyvendinimo proceso ir taikymo rezultatų pirminį vertinimą, atsižvelgiant į įvairių valstybių narių socialinės gerovės modelius ir į jų išgyvenamas krizes bei vykstančius pokyčius, nes sunku suprasti, koks yra šio tikslo indėlis į šį ramstį, jeigu aiškiai nenurodoma tikroji padėtis; |
| --- | --- |

24.

| 25. | perspėja, kad gali dubliuotis būsima struktūrinių reformų programa ir sritys, kuriose galimas struktūrinių reformų rėmimas, kurį šiuo metu telkiant pagal temas, atsižvelgiant į strategijos „Europa 2020“ ir vėliau ją pakeisiančios strategijos tikslus, vykdo Europos struktūriniai ir investicijų fondai; todėl ragina, remiantis kompetencijos sritimis ir ES pridėtine verte, apibrėžti struktūrinių reformų, kurios gali pretenduoti į ES paramą, aprėptį, ir aiškiai atskirti paramą, kuri galima pagal sanglaudos politiką (175 straipsnį) ir paramą, kurią galima remiantis administraciniu bendradarbiavimu (197 straipsnis); |
| --- | --- |

25.

Rekomendacijos laikotarpiui po 2020 m.

| 26. | tikisi, kad pasiūlymo dėl kitos daugiametės finansinės programos (DFP) bus pradėtas rengti laiku, kad piliečiams ir pagrindiniams suinteresuotiesiems subjektams būtų suteikta galimybė tinkamai dalyvauti ir būtų išvengta vilkinimo priimant reglamentus bei gaires, dėl kurio vėluojama pradėti dabartinį programavimo laikotarpį; |
| --- | --- |

26.

| 27. | remdamasis RK tyrimu „Europos socialinio fondo veikla skatinant socialinę sanglaudą Europos miestuose ir regionuose – dabartinė padėtis ir ateities iššūkiai“, atkreipia dėmesį, kad per ateinančius kelerius metus ESF vaidmuo turės būti vis stipresnis, visų pirma atsižvelgiant į šiuos iššūkius: ilgalaikis nedarbas, jaunimo įtraukimas į darbo rinką, visuomenės senėjimas ir vidaus periferinių ir pasienio teritorijų marginalizacija, gyventojų skaičiaus mažėjimas kaimo vietovėse, demografiniai pokyčiai dėl migracijos, pabėgėlių ir migrantų integracija, kova su socialine atskirtimi miesto vietovėse, tam tikrų gebėjimų stoka ir bendrojo, profesinio ir aukštojo švietimo pritaikymas prie technologijų pažangos, kova su nepalankioje padėtyje esančių grupių socialine atskirtimi, parama švietimui, apimančiam tiek iki mokyklinukų, tiek senjorų mokymą, priemonės žemą žinių bei gebėjimų lygį turintiems suaugusiesiems, taip pat mokymo standartų pritaikymas prie ES darbo rinkos; |
| --- | --- |

27.

| 28. | primygtinai rekomenduoja užtikrinti EGF ir ESF, kaip Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESI fondų) papildomumą, nes EGF yra trumpalaikę paramą teikianti priemonė, o ilgalaikes priemones remia ESI fondai; jomis galima naudotis kaip tolesnėmis priemonėmis EGF srityse; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pabrėžia vykstančią istorinės reikšmės skaitmeninę revoliuciją ir dėl jos vykstančius ir ateityje dar vyksiančius didelius darbo rinkos pokyčius ir atkreipia dėmesį į iššūkius, kurie dėl šio reiškinio kyla švietimo ir mokymo sistemoms, nes reikia naujų kompetencijų ir didesnių mokymosi galimybių visiems gyventojams visais, tiek bendrojo lavinimo, tiek ir profesinio rengimo bei aukštojo mokslo ir mokymo lygmenimis; |
| --- | --- |

29.

| 30. | siūlo ateityje nustatyti pagrindinių ESF priemonių rinkinį siekiant užtikrinti palankių sąlygų neturintiems jaunuoliams galimybes gauti minimalų išsilavinimą ir suteikti jiems priemones, kurios leistų įgyti tinkamo lygio įgūdžių; |
| --- | --- |

30.

| 31. | mano, kad labai svarbu užtikrinti reikalingą lankstumą, kuris suteiktų galimybę pritaikyti ESF programavimą prie galinčių iškilti naujų iššūkių; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pabrėžia būtinybę remti šią skaitmeninę revoliuciją skatinant investicijų į skaitmeninę sritį ir priemonių, skirtų asmenims, įskaitant tuos, kurie dirba vietos ir regionų organizacijose, integraciją; |
| --- | --- |

32.

| 33. | todėl mano, kad norint sėkmingai spręsti problemas, kilusias dėl būtinybės prisitaikyti prie technologijų raidos ir globalizacijos, reikia sutelkti įvairias Europos skatinamąsias ir paramos priemones, kurios turi būti naudojamos taip, kad įgyvendinant atitinkamose pažangiosios specializacijos strategijose nustatytus tikslus jos viena kitą papildytų; |
| --- | --- |

33.

| 34. | yra įsitikinęs, kad siekiant tinkamai spręsti šias problemas, ESF turėtų išlikti neatsiejama ESI fondų dalimi ir pagrindiniu regioninės sanglaudos politikos elementu, kad būtų pasinaudota visomis galimybėmis papildyti ją veiksmais, finansuojamais kitų struktūrinių fondų, taip pat kaimo plėtros fondų lėšomis; ESF turi veiksmingai sąveikauti su kitais struktūriniais fondais, visų pirma su ERPF, siekiant sudaryti sąlygas integruotai regioninei politikai pasitelkiant bendras įvairių struktūrinių fondų priemones; |
| --- | --- |

34.

| 35. | be to, yra įsitikinęs, kad ESF turėtų išlikti bendrai valdomu fondu, todėl ryžtingai atmeta visus pasiūlymus, kuriais siekiama vėl grįžti prie modelio, pagal kurį ESF tiesiogiai valdytų Europos Komisija, taip pat atmeta bet kokias centralizavimo, už kurį būtų atsakingos tik valstybės narės, galimybes, išskyrus atvejus, kai tai nustatyta valstybės narės institucinėje sistemoje; |
| --- | --- |

35.

| 36. | mano, kad sėkmingo ESF įgyvendinimo veiksnys yra principas „iš apačios į viršų“, kuris suteikia galimybę geriau pritaikyti veiksmus prie naudos gavėjų poreikių, taikant Europos institucijų, valstybių narių, regioninių ir vietos valdžios institucijų, taip pat ekonominių ir socialinių regiono subjektų partnerystės metodą; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina sukurti konkrečius mechanizmus vietos ir regionų lygmenimis, siekiant koordinuoti ESF ir kitų ESI fondų tarpusavio veiklą ir priemones. Tokie mechanizmai sudarytų galimybės veiksmų papildomumui, įskaitant galimybes vienai iniciatyvai gauti paramos iš įvairių finansavimo šaltinių; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pritaria galimybei į ESF įtraukti kitus fondus, kurie veikia socialinėje ir užimtumo politikos srityse („ESF+“ arba skėtinis fondas), jeigu šie veiksmai padėtų pasiekti akivaizdžią sąveiką ir jeigu šiems fondams taip pat būtų taikomas pasidalijamojo valdymo modelis. Ši sąveika būtų ypač akivaizdi su Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondu, kuris veikia taikant pasidalijamojo valdymo sistemą; |
| --- | --- |

38.

| 39. | atkreipia dėmesį į tai, kad regionų ir vietos lygmeniu ESF ir toliau bus svarbi priemonė sprendžiant mokyklos nebaigimo ir perėjimo iš švietimo įstaigos į darbo rinką problemą bei didinant švietimo sistemos galimybes įveikti šias problemas; |
| --- | --- |

39.

| 40. | atkreipia dėmesį į tai, kad Europos socialinio fondo regionalizavimas padėtų užtikrinti įmonėms reikalingus įgūdžius įvairiuose regionuose, įgyvendinant tinkamas kvalifikacijos kėlimo priemones ir suburiant darbo ieškančius asmenis ir darbdavius. ESF yra nemažiau svarbus vykstant permainoms kai kuriuose sektoriuose, kuriuose, pavyzdžiui, susiduriama su rimtais dėl skaitmeninimo kylančiais sunkumais; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kartu išreiškia susirūpinimą dėl to, kad įsteigus skėtinį ESF gali sumažėti bendra išteklių dalis, skiriama užimtumui ir socialinei įtraukčiai, taip pat gali susilpnėti vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo programuojant ir valdant šiuos fondus; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pritaria, kad būtinas didesnis ESF veiklos, įtrauktos į DFP, matomumas, ir mano, kad į sanglaudos politikai skirtą antraštinę dalį turėtų būti įtrauktos paantraštės, skirtos ekonominei, teritorinei ir socialinei sanglaudai, taip pat tikisi apskritai didesnio DFP struktūros skaidrumo, kad Europos piliečiai turėtų galimybę geriau suprasti Europos Sąjungos prioritetus; |
| --- | --- |

42.

| 43. | apgailestauja, kad neseniai paskelbtame Europos Komisijos komunikate „Europos Sąjungai, veiksmingai siekiančiai savo prioritetų po 2020 m., skirta nauja, moderni daugiametė finansinė programa“ (6) nėra informacijos apie tai, kaip kita DFP turėtų būti sprendžiamos Europos Sąjungai kylančios socialinės problemos ir suinteresuotiesiems subjektams paliekama mažai galimybių daryti įtaką Europos Komisijos pasiūlymui dėl kitos DFP, kuris turi būti pateiktas 2018 m. gegužės 2 d.; |
| --- | --- |

43.

| 44. | dar kartą pažymi, kad ekonominio vystymosi ir socialinės įtraukties tikslai turi būti įgyvendinami laikantis darnaus ir integruoto požiūrio, kurį galima geriau užtikrinti įgyvendinant kelių fondų arba vieno fondo, kurio aprėptis plati ir lanksti, lėšomis finansuojamas programas. Todėl RK pripažįsta keleto fondų finansuojamų teritorinių plėtros priemonių svarbą, pavyzdžiui, keleto fondų remiamos veiksmų programos, integruotos teritorinės investicijos ir bendruomenės inicijuota vietos plėtra, ir atmeta visus bandymus nustatyti įpareigojimą įgyvendinti vieno fondo lėšomis finansuojamas programas; |
| --- | --- |

44.

| 45. | todėl tikisi, kad Bendrųjų nuostatų reglamentas bus ne tik supaprastintas, bet ir dar labiau suderintas, kad fondų veiklos taisyklių skirtumai, spragos ir pasikartojimai būtų kuo labiau sumažinti ir kad šios taisyklės būtų aiškios ir skaidrios, paliekant pakankamai lankstumo specialiai pritaikytiems sprendimams priimti nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis, įskaitant platesnį „mokėjimo pagal rezultatus“ priemonių, taip pat bendrų veiksmų planų ir supaprastinto išlaidų apmokėjimo, taikymą; dėl šios priežasties ragina Europos Komisiją pateikti papildomų gairių dėl supaprastinto išlaidų mokėjimo visais lygmenimis be jokių apribojimų ar reikalavimų dėl minimalių ribų; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pažymi svarbų ESF atliekamą vaidmenį įgyvendinant užimtumo, švietimo ir socialinės įtraukties gaires, išdėstytas konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose, ir tikisi geresnio reformuoto Europos semestro ir sanglaudos politikos suderinimo. Europos semestras iš tiesų turėtų būti dar labiau demokratizuotas Europos ir nacionaliniu lygmenimis, geriau apibrėžtas Europos pridėtinės vertės požiūriu ir atsižvelgiant į ES kompetencijos sritis ir labiau orientuotas į atsakomybę, kurią sustiprintų priimtas elgesio kodeksas, nustatantis vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimo standartus, ir pradėtas struktūrinis dialogas apie sanglaudos būklę Europoje, kuris turi būti įtrauktas į Europos semestro procesą; |
| --- | --- |

46.

| 47. | todėl nepritaria tam, kad sanglaudos politika tiesiog priklausytų nuo Europos semestro proceso, nes taip būtų pažeistas sutartyse nustatytas jos statusas, ir tikisi struktūrinio vietos ir regioninių valdžios institucijų, kaip Europos semestro proceso partnerių, dalyvavimo, teritorinės analizės integravimo į visą procesą ir, kai įmanoma, konkrečioms teritorijoms skirtų rekomendacijų parengimo; |
| --- | --- |

47.

| 48. | atsižvelgiant į RK priimtas nuomones „Teritorinio vystymosi rodikliai – BVP ir kiti rodikliai“ ir „Sanglaudos politikos ateitis po 2020 m.“, siūlo išnagrinėti galimybę naudoti ne tik BVP, bet ir kitus rodiklius, kurie apimtų demografinius, socialinius ir aplinkosaugos duomenis, pavyzdžiui, ES regionų socialinės pažangos rodiklius. |
| --- | --- |

48.

2018 m. kovo 22 d., Briuselis

Europos regionų komiteto pirmininkas

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  COR 1814/2016.

1

(2)  COR 4842/2017.

2

(3)  Komisijos tarnybų darbinis dokumentas dėl 2007–2013 m. ESF programų ex post vertinimo (SWD(2016) 452 final).

3

ex post

(4)  COR 1319/2014

4

(5)  COR-03141/2017.

5

(6)  2018 m. vasario 14 d. paskelbtas COM(2018) 98 final.

6

---

| 13.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 247/16 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 247/16

---

Europos regionų komiteto nuomonė. Sanglaudos nebuvimo kaina ir pavojai: strateginė sanglaudos politikos vertė siekiant Sutartyje nustatytų tikslų ir Europos regionams atremiant naujus iššūkius

(2018/C 247/04)

| Pranešėjas | Mieczysław Struk (PL/EPP), Pamario vaivadijos maršalka |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas | Komisijos ataskaita Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Mano regionas, mano Europa, mano ateitis. Septintoji ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaita“
  COM(2017) 583 final |

Pranešėjas

Mieczysław Struk (PL/EPP), Pamario vaivadijos maršalka

Pamatinis dokumentas

Komisijos ataskaita Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Mano regionas, mano Europa, mano ateitis. Septintoji ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaita“

COM(2017) 583 final

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

Bendrosios pastabos

| 1. | palankiai vertina paskelbtą Septintąją ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaitą kaip svarbų debatų apie naująją sanglaudos politiką po 2020 m. atskaitos tašką; šiuo požiūriu pabrėžia, jog tikimasi, kad pagal sanglaudos politiką 2014–2020 m., pavyzdžiui, bus užtikrinta daugiau kaip 7,4 mln. darbo vietų, geresnė kvalifikacija beveik 9 mln. žmonių ir plačiajuostis internetas maždaug 15 mln. namų ūkių, taip pat paremtos investicijos į 1,1 mln. MVĮ, ir investuota 16 mlrd. EUR į skaitmeninę ekonomiką; todėl atkreipia dėmesį į neįsivaizduojamas sanglaudos nebuvimo išlaidas atsižvelgiant į tai, kad Europos teritorinė konvergencija šiuo metu yra kur kas svarbesnė nei kada nors anksčiau Europai ir jos piliečiams, jos ekonomikai, taip pat jos miestams ir regionams; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palankiai vertina tai, kad Europos Parlamentas reguliariai nustato Europos nebuvimo kainą, nes tai rodo, kad nesiimant bendrų veiksmų Europos lygmeniu tam tikrose srityse gerokai sumažėja ekonomikos veiksmingumas ir pagrindinių viešųjų gėrybių kiekis; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atsižvelgdamas į tai apgailestauja, kad Europos Parlamentas ir Europos Komisija sanglaudos nebuvimo kainos klausimo iki šiol neįtraukė į savo analitinį darbą ir sprendimų priėmimo procesus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | dėkoja Europos Sąjungos Tarybai pirmininkaujančiai Bulgarijai už prašymą RK parengti nuomonę „Sanglaudos nebuvimo kaina ir pavojai“, kuris suteikia RK puikią galimybę pradėti platesnio masto diskusijas apie strateginį sanglaudos politikos vaidmenį; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primena esminį faktą, kad Europos Sąjungos ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos stiprinimas yra vienas iš pagrindinių Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 174 straipsnyje nustatytų ES tikslų; todėl RK pabrėžia, kad sanglaudos politika turi toliau atlikti jai pavestas funkcijas – susieti labiausiai atsilikusioms ir daugiausiai problemų patiriančioms vietovėms teikiamą paramą su visiems regionams skirtu pasiūlymu, kad būtų atsižvelgta į atitinkamus regioninius iššūkius ir galimybes ir skatinamas darnus visos ES vystymasis, tokiu būdu aiškiai parodant piliečiams ES finansavimo pridėtinę vertę, šiuo požiūriu primena konkrečius regionų ypatumus, nurodytus SESV 349 straipsnyje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad sanglaudos politika yra pagrindinė ES investicijų politika, kuria siekiama pirmiau minėtų Sutarties tikslų ir kuri taip pat gali padėti skatinti inovacijas, valdyti klimato kaitos poveikį ir perėjimą prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos, taip pat sušvelninti asimetrinius ekonominius sukrėtimus užtikrindama augimui palankias viešąsias investicijas regionuose, padėdama sumažinti jaunimo ir ilgalaikį nedarbą ir skatinti socialinę įtrauktį; todėl RK dar kartą išreiškia didelę paramą sanglaudos aljansui (#CohesionAlliance) (1); |
| --- | --- |

6.

| 7. | pažymi, kad sanglaudos politika turi geriausiai parengtą veiklos rezultatų planą, palyginti su kitomis ES politikos sritimis, ir yra atidžiausiai stebėta ir geriausiai įvertinta ES politika, per pastarąjį dešimtmetį sugebėjusi pagerinti savo veiksmingumą; |
| --- | --- |

7.

Ekonominė sanglauda

| 8. | palankiai vertina Septintosios sanglaudos ataskaitos pastabas, kad ES ekonomika atsigauna po ekonomikos krizės ir regioniniai skirtumai ką tik vėl pradėjo mažėti. Tačiau daugelyje regionų, kurie dar nepasiekė prieš krizę buvusio BVP vienam gyventojui ir užimtumo lygio ir kuriuose taip pat labai sumažėjo viešųjų investicijų, ekonomikos krizės poveikis vis dar juntamas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palankiai vertina paminėtus įrodymus, kad 2000–2015 m. mažiau išsivystę regionai, ypač dauguma trylikos naujųjų valstybių narių regionų, sugebėjo pasiekti ES vidurkį; tačiau reiškia susirūpinimą, kad kelete regionų, daugiausia pietinėje Europoje, padėtis nepagerėjo, dabar ji ten netgi blogesnė nei buvo prieš krizę; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atkreipia dėmesį į tai, kad ekonomika taip pat daug sparčiau augo regionuose, kurių BVP jau gerokai didesnis už ES vidurkį, ir ypač daugelyje didmiesčių rajonų, kurie yra pagrindinė regioninio konkurencingumo varomoji jėga. Kita vertus, pastebima, kad regionai, kurių BVP vienam gyventojui artimas ES vidurkiui, yra patekę į vidutinių pajamų spąstus ir jų augimo rodikliai gerokai žemesni už ES vidurkį; |
| --- | --- |

10.

| 11. | reiškia susirūpinimą dėl labai didelių skirtumų diegiant inovacijas: jos ne tik teritoriniu požiūriu lieka sutelktos labiausiai išsivysčiusiuose šiauriniuose ir vakariniuose ES regionuose, bet ir pastebima šių skirtumų didėjimo tendencija gerėjant pirmaujančių regionų veiklos rezultatams, o periferinių, mažiau išsivysčiusių ir pereinamojo laikotarpio regionų – blogėjant; tai rodo vietove grindžiamo požiūrio „iš apačios į viršų“ svarbą, kurią liudija sėkmingos pažangiosios specializacijos strategijos, remiant regionų inovacinius gebėjimus; |
| --- | --- |

11.

Socialinė sanglauda

| 12. | džiaugiasi, kad ekonomikai atsigaunant kartu gerėja ir užimtumo padėtis ES. Nepaisant to, nedarbo lygis regionuose vis dar labai aukštas – keleto pietinių valstybių narių regionų nedarbo lygis aukštesnis nei 20 %; |
| --- | --- |

12.

| 13. | yra susirūpinęs, kad jaunimo nedarbo lygis išlieka aktualia problema, nes jis vis dar aukštesnis nei buvo iki krizės ir daugiau kaip du kartus aukštesnis už bendrą nedarbo lygį. Ypač didelį nerimą kelia padėtis mažiau išsivysčiusiuose ir pereinamojo laikotarpio regionuose; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atkreipia dėmesį į žmonių, kuriems gresia skurdas ir socialinė atskirtis, padėtį. Nepaisant kai kurių teigiamų pokyčių, jų skaičius išlieka nepriimtinai didelis; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia, kad daugelyje teritorijų, ypač ES 13 regionuose ir kaimo vietovėse, pastebimas smarkus gyventojų skaičiaus sumažėjimas, kurį paskatino tiek natūrali kaita, tiek emigracija, tačiau kituose regionuose gyventojų skaičius gerokai išaugo. Nuo 2015 m. į ES atvykstančių migrantų ir pabėgėlių srautai demografiniu ir socialinės sanglaudos požiūriu taip pat daro didelį poveikį tam tikroms valstybėms narėms, regionams ir miestams; |
| --- | --- |

15.

Teritorinė sanglauda

| 16. | pabrėžia aplinkosaugos aspekto svarbą darniam Europos miestų ir regionų vystymuisi ir piliečių sveikatai bei gerovei. Augantis aplinkosaugos klausimų skaičius – t. y. klimato kaita ir dėl jos padažnėjusios ir sustiprėjusios gaivalinės nelaimės, gyvenamųjų vietovių plėtra, užstatytos teritorijos ir pramoninė veikla, biologinės įvairovės nykimas ir buveinių suskaidymas, kitų rūšių aplinkai tenkanti našta, pavyzdžiui, oro ir vandens tarša – gali turėti neigiamų pasekmių ES ekonomikai ir visuomenei. Nors mažinant poveikį aplinkai padaryta pažanga, RK reiškia susirūpinimą dėl to, kad vis dar nėra pasiekti pagrindiniai aplinkos apsaugos tikslai, visų pirma vidurio ir rytinėje ES dalyse; |
| --- | --- |

16.

| 17. | palankiai vertina esminę pažangą, pasiektą energijos suvartojimo ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo srityje, tačiau kartu pažymi, kad ši pažanga iš dalies pasiekta sumažėjus veiklai ekonomikos nuosmukio laikotarpiu, o tai reiškia, kad reikia dėti papildomų pastangų norint pereiti prie švarios energijos šaltinių, įskaitant atsinaujinančiuosius energijos išteklius, ir švaresnės bei didesnio energijos vartojimo efektyvumo ekonomikos, įskaitant mažataršį transportą; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atkreipia dėmesį į klimato kaitos ir klimato sukeltų gaivalinių nelaimių, kurios daro nevienodą poveikį regionams, teritorinį matmenį. Todėl RK pabrėžia Europos miestams ir regionams skirto išsamaus atsparumo vertinimo. prisitaikymo priemonių ir žaliosios infrastruktūros užtikrinimo svarbą; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pabrėžia, kad ES transporto tinklas, visų pirma geležinkelių sistema, dar tikrai neoptimalūs, ypač trylikos naujųjų valstybių narių regionuose. Šiuo požiūriu RK pabrėžia, kad TEN-T tinklo užbaigimas, ypač TEN-T pagrindinio tinklo pirminių mazgų sujungimas, ir jo integravimas į nacionalines ir regionines transporto sistemas yra būtini ne tik siekiant pašalinti kliūtis, sutrumpinti kelionės laiką ir sumažinti neigiamą poveikį dėl kai kurių regionų atokumo, bet visų pirma skatinti visos ES ekonominį vystymąsi užtikrinant efektyvesnę bendrąją rinką. Dėl tų pačių priežasčių RK pabrėžia, kad skaitmeninimas yra vienas didžiausių iššūkių, su kuriais susiduria visi ES regionai, ir pabrėžia, kad svarbu didinti investicijas į plačiajuosčio ryšio infrastruktūrą ir skaitmeninius įgūdžius; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pažymi, kad beveik trečdalis ES gyventojų gyvena ir dirba pasienio regionuose, kurių ekonominiai rezultatai paprastai menkesni nei kitų regionų. Nepaisant pastarųjų dešimtmečių pažangos, sienos vis dar trukdo prekių, paslaugų, asmenų, kapitalo ir idėjų judėjimui. Tai neleidžia visapusiškai pasinaudoti integracijos teikiama nauda. pašalinus pasienio regionams būdingas kliūtis, pasienio regionai ne tik gautų nemažai naudos BVP požiūriu, bet ir labai sumažėtų su tarpvalstybine veikla susijusios išlaidos; |
| --- | --- |

20.

Miestams ir regionams tenkantys iššūkiai

| 21. | pažymi, kad demografiniai pokyčiai yra vienas iš didžiausių ES iššūkių, turintis plataus masto ekonominių, socialinių ir aplinkosauginių pasekmių. Jie apima visuomenės senėjimą, jaunų žmonių skaičiaus mažėjimą, mažesnį gimstamumą ir aktyvios darbo jėgos mažėjimą ir protų nutekėjimą (talentų išvykimą). Taigi demografinis augimas daugiausia priklauso nuo migracijos srautų, kurie ES regionuose labai skiriasi. Šie skirtumai daro didelį socialinį ir ekonominį poveikį tiek vietovėse, kuriose mažėja gyventojų ir sensta visuomenė – daugiausia pereinamojo laikotarpio regionuose, kuriose dažnai pereinama prie vietos paslaugų, kuriomis negalima prekiauti, ir dėl to mažėja šių vietovių eksporto, augimo ir inovacijų potencialas, tiek didžiuosiuose miestuose, į kuriuos jie atvyksta. Todėl RK pažymi, kad sanglaudos politika turėtų atlikti aktyvesnį vaidmenį atremiant socialinius iššūkius, įskaitant senėjimą, su gyvenimo būdu susijusias ligas ir nedarbą, visų pirma jaunimo ir nesimokančių bei nedirbančių jaunuolių, taip pat migrantų ir pabėgėlių integraciją, skurdą ir socialinę atskirtį; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia, jog tikėtina, kad ekstremalūs meteorologiniai reiškiniai Europoje bus dažnesni ir jų poveikis bus stipresnis. Klimato kaitos poveikis regionuose labai skiriasi, tačiau dėl didėjančios nelaimių rizikos tikimybės išaugs nuostoliai, ypač tankiai apgyvendintose vietovėse; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia tarpvalstybinio, tarptautinio ir tarpregioninio bendradarbiavimo svarbą stiprinant teritorinę sanglaudą, skatinant ES regionų solidarumą ir suteikiant esminę pridėtinę vertę ES tikslams; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atkreipia dėmesį, kad regionai ir miestai susiduria su beprecedenčiais iššūkiais pradedant nuo pasaulinės konkurencijos, skaitmeninės transformacijos ir revoliucingųjų technologijų įsigalėjimo, demografinių pokyčių ir migracijos, skurdo grėsmės ir socialinės atskirties iki baigiant energetiniu saugumu, klimato kaita ir biologinės įvairovės nykimu. Visi šie iššūkiai daro didelį teritorinį poveikį ir skatina nevienodą naudos ir sąnaudų pasiskirstymą Europos regionų ekonomikoje ir bendruomenėse – tai patvirtinta Septintojoje sanglaudos ataskaitoje, iš kurios matyti, kad kuriasi vadinamieji regioninio vystymosi klubai. Šių iššūkių potencialas sustiprinti vienas kitą ir neigiamai transformuoti ekonominę, socialinę ir teritorinę aplinką Europoje yra didžiulis ir gali svariai prisidėti prie esamos nelygybės didėjimo, taigi panaikinti Sutarties tikslą stiprinti ES sanglaudą; |
| --- | --- |

24.

| 25. | šiomis aplinkybėmis pabrėžia, kad vykdant sanglaudos politiką būtina toliau investuoti į visus ES regionus, nes jų prisitaikymui prie pirmiau minėtų sukrėtimų reikia ilgalaikių, vietove grindžiamų ir vietovės padėtį atitinkančių strategijų siekiant integruoti ekonominius, socialinius ir teritorinius aspektus, taip pat išnaudoti visų Europos struktūrinių ir investicijų fondų sinergiją ir sinergiją su kitais ES instrumentais. Todėl RK pakartoja, kad griežtai nesutinka su galimai žalingu socialinio aspekto ir Europos socialinio fondo vertinimu atskirai nuo sanglaudos politikos. Be to, RK patvirtina savo poziciją, kad ESF turėtų atlikti vis svarbesnį vaidmenį skatinant teritorinę socialinę konvergenciją ir kad reikia stiprinti vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį planuojant ir valdant ESF lėšas; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atkreipia dėmesį į tai, kad, vadovaujantis SESV 174 straipsniu, nepaprastai svarbu atsižvelgti į teritorinį viešosios intervencijos poveikį, todėl kartoja, kad rengiant bet kokią ES viešąją politiką svarbu atlikti teritorinio poveikio vertinimus siekiant užtikrinti didžiausią jos efektyvumą; |
| --- | --- |

26.

Sanglaudos politikos vaidmuo

| 27. | pabrėžia, kad sanglaudos politikai turėtų būti skiriama daugiausia dėmesio aptariant, kaip visų ES vietovių potencialas galėtų prisidėti prie ekonomikos augimo ir kaip visi ES piliečiai galėtų įtraukiai pasinaudoti Europos integracija, be to, kaip sudaryti sąlygas visoms ES teritorijoms pasinaudoti pasaulinių permainų teikiamomis galimybėmis. Todėl RK pakartoja remiąs tvirtos ir geresnės sanglaudos politikos užtikrinimą visiems regionams po 2020 m. ir pabrėžia, kad sanglaudos politika ir ateityje turėtų atlikti reikšmingą vaidmenį ES, kaip yra pažymėjęs nuomonėje „Sanglaudos politikos ateitis po 2020 m.“ (2); |
| --- | --- |

27.

| 28. | primena, kad sanglaudos politika, paremta valstybėse narėse įgyvendinama regionine politika, siekiama užtikrinti vienodas sąlygas, leidžiančias visoje ES naudotis visais bendrosios rinkos – kuri, kaip ir teritorinis atsparumas, lemia ES konkurencinę padėtį pasaulyje – privalumais. Kartu RK pabrėžia, kad nors bendroji rinka ir yra sėkmingai veikiantis „konvergencijos variklis“ ES, tačiau jos nauda pasiskirsčiusi nevienodai ir jos automatiškai nepajunta nepalankioje padėtyje esantys regionai, įskaitant konkrečių geografinių sunkumų turinčius regionus, ir visuomenės grupės. Taigi vis dar esama pavojaus, kad ekonominis ir socialinis atotrūkis tarp ES augimo „varomųjų“ ir kitų regionų didės; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad sanglaudos politikos uždavinys išlieka itin aktualus, nes leidžia visiems ES piliečiams, visų pirma iš mažiau išsivysčiusių vietovių, pasinaudoti ES integracijos teikiamais privalumais. Naudodamiesi jos įrankiais mažiau išsivystę regionai gali atskleisti ir išnaudoti savo vidaus potencialą, o stipresni regionai būtų geriau pasirengę atremti pasaulinius iššūkius. Šiuo požiūriu sanglaudos politika yra akivaizdžiausia Europos solidarumo išraiška, suteikianti lygias galimybes ir užtikrinanti geresnę gyvenimo kokybę visų ES regionų žmonėms. Todėl RK pabrėžia, kad būsima sanglaudos politika turėtų būti laikoma ne dovana, o nepakeičiamu bendrosios rinkos ramsčiu, susiejančiu skirtingas nevienodo išsivystymo lygio šalis ir regionus; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pabrėžia, kad sanglaudos politika yra pagrindinė Europos politikos sritis, kuria stengiamasi įveikti teritorinį disbalansą ir sumažinti dėl įvairių iššūkių atsirandantį vystymosi atotrūkį. Ji sėkmingai ir svariai prisidėjo prie teigiamų ekonominių, socialinių ir teritorinių pokyčių ES, nes buvo taikytas kompleksinis tarpsektorinis požiūris siekiant remti inovacijas, MVĮ, mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomiką, transporto infrastruktūrą, miestų atkūrimą, pramonės permainas, veiklos įvairinimą kaime, taip pat švietimą ir įgūdžius, užimtumą, kultūrą ir socialinę infrastruktūrą, socialinę įtrauktį ir t. t. Šiuo požiūriu RK pabrėžia, jog būtina užtikrinti tvirtesnę sanglaudos politikos ir ES sektorių politikos bei programų sinergiją ir koordinavimą; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pabrėžia, kad atsižvelgiant į daugybę iššūkių ir jų svarbų teritorinį aspektą visiems ES regionams labiau nei iki šiol būtina tvirta ir veiksminga sanglaudos politika siekiant stiprios ir efektyvios Europos Sąjungos. RK dar kartą patvirtina, kad sanglaudos politika galima lanksčiai ir atsižvelgiant į vietovę reaguoti į dabartinius ir būsimus iššūkius, kurie visų pirma kyla dėl globalizacijos susidarius ypatingai krizinei situacijai; taip pat pabrėžia, kad visa apimantį tikslą užtikrinti aplinkos, ekonominiu ir socialiniu požiūriu stiprią Europą ir tvirtesnę teritorinę sanglaudą galima pasiekti tik tuo atveju, jei miesto ir kaimo vietovės, kaip viena kitą papildančios funkcinės zonos, taps stipresnės skiriant tikslinę paramą; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pažymi, kad sanglaudos politikos instrumentai ateityje turėtų būti patobulinti, kad būtų galima paprasčiau ir veiksmingiau reaguoti į naujus iššūkius, tačiau jie neturi tapti pernelyg sudėtingi, nes beveik neįmanoma vienu metu užtikrinti ekonominę ir socialinę konvergenciją, įgyvendinti verslo ciklus, užtikrinti fiskalinę drausmę ir išvengti politinės padėties blogėjimo; šiomis aplinkybėmis primena, jog pritaria tam, kad būtų taikomas diferencijuotas požiūris siekiant supaprastinti ir sustiprinti sanglaudos politikos valdymo ir kontrolės sistemą; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pabrėžia, kad būtina sustiprinti Europos teritorinio bendradarbiavimo vaidmenį šalinant kliūtis pasienyje ir skatinant tarpvalstybinį bendradarbiavimą, kuriuo siekiama konkrečių rezultatų ES piliečių labui. Šiomis aplinkybėmis ragina užtikrinti pakankamą būsimų Europos teritorinio bendradarbiavimo programų lankstumą, kad jos būtų pritaikytos prie skirtingų pasienio regionų konkrečių poreikių, įskaitant galimybę finansuoti žmonių tarpusavio ryšiais pagrįstus projektus ir mažos apimties projektus. Be to, RK manymu, reikia panaikinti ne didesnio kaip 150 km atstumo nuo jūrų sienų kriterijų ir laikytis proporcingesnio požiūrio į Europos teritorinio bendradarbiavimo programose nustatytus valstybės pagalbos, audito ir kontrolės reikalavimus (3). Be to, RK atkreipia dėmesį į didėjantį poreikį geriau pasinaudoti makroregioninėmis strategijomis, kurios turėtų būti remiamos pagal sanglaudos politiką ir kitas ES politikos kryptis; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ragina Europos Parlamentą ir Europos Komisiją sukurti „sanglaudos nebuvimo kainos“ metodiką, kad būtų galima pateikti papildomų kiekybiškai įvertinamų įrodymų dėl sanglaudos politikos europinės pridėtinės vertės; |
| --- | --- |

34.

Sanglaudos politikos vertė

| 35. | pabrėžia, kad sanglaudos politikos įgyvendinimas daro plataus masto teigiamą šalutinį poveikį, nes daugelyje regionų padeda gerinti valdymo kokybę ir tobulinti institucijas. Tai ne tik viena iš pagrindinių ekonomikos augimo sąlygų, bet ir tvirtas plačiosios visuomenės gerovės užtikrinimo, įskaitant piliečių pasitikėjimą ir ES politinį legitimumą, pagrindas. RK pažymi, kad sanglaudos politika turėtų ir toliau skatinti kurti naują administravimo kultūrą regionuose stiprinant daugiapakopį valdymą, partnerystės principą, vidutinės trukmės laikotarpio ekonomikos planavimą, daugiametį programavimą ir finansavimą, integruotą, vietove grindžiamą požiūrį ir instrumentus, taip pat skaidrius ir įrodymais grindžiamus sprendimų priėmimo procesus, ex ante sąlygas, orientavimąsi į rezultatus, paramos telkimą pagal temas, skatinamuosius mechanizmus, pažangias valdymo sistemas bei komunikacijos priemones, kad piliečiai matytų tiesioginį jų poveikį; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pabrėžia, kad sanglaudos politika yra veiksmingiausia ES politikos sritis siekiant įveikti politinį uždarumą. Ji turi potencialo tapti pagrindine struktūrinių permainų ES varomąja jėga sutelkdama įvairių sektorių politiką pasitelkiant integruotas, vietove grindžiamas ir pažangios specializacijos strategijas, suteikiančias specialiai pritaikytų sprendimų, pagrįstų lyginamaisiais pranašumais, vystymosi galimybėmis ir tam tikroje teritorijoje kylančiais iššūkiais, kuriuos vietoje nustato piliečiai, verslininkai ir administracijos; |
| --- | --- |

36.

| 37. | šiuo požiūriu nurodo, kad sanglaudos politika gali būti daug veiksmingesnė, jei valstybės narės ryžtingai įgyvendintų tas struktūrines reformas ir ex ante sąlygas, kurios padeda kurti geresnę įgyvendinimo aplinką sanglaudos politikai, įskaitant stipresnius institucinius gebėjimus. Be to, RK primygtinai teigia, kad toliau susiejant struktūrines reformas ir sanglaudos politiką, taip pat ir finansiniu požiūriu, reikėtų reikalauti, kad taikant elgesio kodeksą Europos semestre aktyviau dalyvautų vietos ir regionų valdžios institucijos, siekiant didinti šio proceso veiksmingumą ir atsakomybę už jį; be to, būtina, kad kiekvienos struktūrinės reformos atveju būtų atliktas Europos pridėtinės vertės patikrinimas ir patvirtintas jos tiesioginis ryšys su Sutarties tikslais (4); |
| --- | --- |

37.

| 38. | pažymi, kad sanglaudos politika parodė, jog regionų ir vietos subjektų įgalinimas turi lemiamos reikšmės palengvinant struktūrinę transformaciją. Be to, moksliniai tyrimai rodo, kad esama neišnaudotų galimybių visos šalies mastu didinti našumą pagerinus regionų veiklos rezultatus. Todėl RK pabrėžia, kad plačiau skatinant kompleksinio ir tvirto vystymosi strategijas būtinas tvirtesnis regionų ir vietos valdžios institucijų susiejimas su pažangia ir tvirta sanglaudos politika. Tokiu būdu Europos integracijos procesas taptų apčiuopiamesnis piliečiams ir suteiktų ES legitimumą vietos ir regionų lygmeniu; |
| --- | --- |

38.

Sanglaudos nebuvimo kaina ir pavojai Europos Sąjungai: išankstinis įspėjimas

| 39. | pabrėžia, jog nepaprastai svarbu sukurti politikos programą, pakeisiančią strategiją „Europa 2020“, kad būtų galima tęsti paramos telkimą pagal temas ir išsaugoti sanglaudos politikos po 2020 m. teritorinį aspektą; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pabrėžia, kad sumažinus arba suskaidžius sanglaudos politiką, ją taikant tik tam tikrų kategorijų regionams arba atskyrus Europos socialinį fondą, kiltų didelių politinių pavojų ir būtų pradėta abejoti ES gebėjimu pasiekti Sutarties ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos stiprinimo tikslus, nes daugelyje regionų trūktų kritinės paramos masės, o tai reikštų ir mažesnes investicijas į pagrindinius Europos tikslus; |
| --- | --- |

40.

| 41. | šiuo požiūriu ypač susirūpinęs, kad dėl sanglaudos nebuvimo Europos Sąjungoje pagal blogiausią scenarijų gali:






  a) | padidėti regionų ekonominiai ir socialiniai skirtumai ir įtampa tarp valstybių narių; |
| --- | --- | --- |

41.

a)

padidėti regionų ekonominiai ir socialiniai skirtumai ir įtampa tarp valstybių narių;

| b) | iširti bendroji rinka ir sumažėti ES ekonomikos valdymo veiksmingumas; |
| --- | --- |

b)

iširti bendroji rinka ir sumažėti ES ekonomikos valdymo veiksmingumas;

| c) | likti neįgyvendintas Europos socialinių teisių ramstis; |
| --- | --- |

c)

likti neįgyvendintas Europos socialinių teisių ramstis;

| d) | atsirasti didelių kliūčių sprendžiant migracijos problemas; |
| --- | --- |

d)

atsirasti didelių kliūčių sprendžiant migracijos problemas;

| e) | sumažėti pasitikėjimas ir tikėjimas ES politinėmis institucijomis ir pačia demokratija, o tai savo ruožtu paskatintų populizmą ir nacionalizmą, taigi ir politinį nestabilumą, o galiausiai ir ES iširimą; |
| --- | --- |

e)

sumažėti pasitikėjimas ir tikėjimas ES politinėmis institucijomis ir pačia demokratija, o tai savo ruožtu paskatintų populizmą ir nacionalizmą, taigi ir politinį nestabilumą, o galiausiai ir ES iširimą;

| 42. | todėl mano, kad siekis įveikti vis dar egzistuojančius ekonominius, socialinius ir teritorinius skirtumus ES yra pagrindinis ilgalaikis iššūkis visai Europos Sąjungai. |
| --- | --- |

42.

| 43. | šiame kontekste pakartoja, kad sanglaudos politika negali priklausyti nuo kokių nors Europos lygmens ex post sąlygų, kurioms vietos ir regionų valdžios institucijos negali daryti įtakos, arba dėl kurių jos galėtų tapti nacionalinių Vyriausybių įgyvendinamos politikos įkaitėmis. |
| --- | --- |

43.

2018 m. kovo 22 d., Briuselis

Europos regionų komiteto pirmininkas

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  www.cohesionalliance.eu

1

(2)  OL C 306, 2017 9 15, p. 8.

2

(3)  RK praktinis seminaras dėl ETB supaprastinimo (https://cor.europa.eu/Documents/Migrated/Events/ETC-WORKSHOP-FINAL-REPORT.pdf)

3

(4)  RK rezoliucija – ESI fondų Bendrųjų nuostatų reglamento keitimas struktūrinėms reformoms remti, COR-2017–06173–00–00-RES

4

---

| 13.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 247/22 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 247/22

---

Europos regionų komiteto nuomonė. Plėtra: Vakarų Balkanų šalių vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimas įgyvendinant ES makroregionines, tarpvalstybines ir kitas tarptautinio bendradarbiavimo iniciatyvas

(2018/C 247/05)

| Pagrindinis pranešėjas | Franz Schausberger (AT/EPP), Zalcburgo federalinės žemės atstovas Regionų komitete |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas | COM(2018) 65 final |

Pagrindinis pranešėjas

Franz Schausberger (AT/EPP), Zalcburgo federalinės žemės atstovas Regionų komitete

Pamatinis dokumentas

COM(2018) 65 final

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

Bendrosios pastabos

| 1. | teigiamai vertina tai, kad Tarybai pirmininkaujanti Bulgarija Vakarų Balkanus laiko prioritetine sritimi ir šiuo klausimu kreipėsi į RK; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palankiai vertina ir remia 2018 m. vasario 6 d. Europos Komisijos pateiktą strategiją dėl įtikinamos plėtros perspektyvos ir didesnio ES įsipareigojimo Vakarų Balkanų šalims; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kaip ir Komisija yra įsitikinęs, kad Vakarų Balkanų šalys yra Europos dalis ir turi bendrą europinį paveldą, istoriją ir ateitį, ir kad įtikinama plėtros perspektyva yra esminis pokyčių regione, taigi ir saugumo, klestėjimo, socialinės gerovės, susitaikymo ir stabilumo užtikrinimo veiksnys; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palankiai vertina Serbijos ir Juodkalnijos galimybę iki 2025 m. tapti ES valstybėmis narėmis, pradėti stojimo derybas su Albanija ir buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija, suteikti šalies kandidatės statusą Bosnijai ir Hercegovinai ir sudaryti Kosovui (1) galimybę toliau artėti prie Europos įgyvendinant Stabilizacijos ir asociacijos susitarimą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kartu visapusiškai remia aiškų Komisijos pareiškimą, kad šie scenarijai išsipildys tik tuo atveju, jei Vakarų Balkanų valstybės tenkins visus tam būtinus kriterijus ir sąlygas, visų pirma susijusias su demokratijos stiprinimu, ir bus įgyvendintos visos būtinos reformos, visų pirma tokiose srityse kaip teisinės valstybės principai, pagarba pagrindinėms teisėms, konkurencingumas, regioninis bendradarbiavimas ir susitaikymas, ir kad tam negali būti jokių politinių išimčių ir proceso metu negali būti keičiamos sąlygos; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palankiai vertina Komisijos ketinimą sustiprinti paramą pertvarkos procesui Vakarų Balkanų šalyse, pavyzdžiui, palaipsniui iki 2020 m. gerokai padidinti Pasirengimo narystei pagalbos priemonės finansavimą atitinkamai pagal konkretų veiksmų planą, apimantį šešias pavyzdines iniciatyvas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mano, kad Vakarų Balkanų šalims skirta ES plėtros strategija turi būti išsamesnės Sąjungos stiprinimo iki 2025 m. strategijos dalis, nes Europos Sąjunga turi būti tvirtesnė ir stabilesnė, kad galėtų toliau plėstis, ir 27 valstybės narės ir jų gyventojai turi būti įsitikinę šios ES plėtros pridėtine verte; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palankiai vertina tai, kad 2017 m. Trieste vykusiame aukščiausiojo lygio susitikime Vakarų Balkanų šalys dar kartą pakartojo savo oficialų įsipareigojimą remti viena kitą žengiant europiniu keliu ir išspręsti politinius tarpusavio nesutarimus pasitelkiant savo demokratines institucijas, taip pat stiprinti politinį tarpusavio dialogą, nes gerų kaimyninių santykių palaikymas yra lemiamas veiksnys siekiant narystės Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atkreipia dėmesį į nemažai savo nuomonių, kuriose nuolat pabrėžiama, kad vietos ir regionų atstovai turi aktyviai dalyvauti integracijos procese, ir ES standartai bei geriausia praktika regionų ir vietos lygmeniu turi būti įgyvendinami kuo ankstesniu plėtros proceso etapu. Tik taip subnacionalinis lygmuo galės tinkamai ir laiku įgyti žinių, būtinų būsimoms užduotims ir įsipareigojimams pagal ES acquis vykdyti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | palankiai vertina ES priimtą sujungiamumo darbotvarkę ir kitas regionines iniciatyvas, pavyzdžiui, Berlyno procesą, ir primygtinai ragina įtraukti plėtros šalių vietos ir regionų valdžios institucijas ir ją įgyvendinant atsižvelgti į naujesnių valstybių narių patirtį, visų pirma transporto, energetikos, skaitmeninimo, švietimo ir jaunimo srityse; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina imtis specialių priemonių ir prisiimti neatšaukiamus įsipareigojimus siekiant užtikrinti, kad naujosios valstybės narės negalėtų blokuoti kitų Vakarų Balkanų šalių kandidačių stojimo; |
| --- | --- |

11.

Subnacionalinio lygmens svarba plėtros procese

| 12. | yra susirūpinęs dėl daugumoje Balkanų šalių vis dar silpno viešojo administravimo visais valstybės lygmenimis, ypač vietos savivaldos lygmeniu, ir ribotų administracinių gebėjimų, aukšto politizavimo ir korupcijos lygio, taip pat nepakankamo skaidrumo ir menkų finansinių išteklių; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atkreipia dėmesį į tai, kad būtina stiprinti demokratinių institucijų veikimą nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis, stengiantis užtikrinti sklandų rinkimų procesą ir tinkamą regioninių asamblėjų ir savivaldybių tarybų veikimą, taip pat konstruktyvų ir tvarų dialogą su pilietine visuomene; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina visas Vakarų Balkanų šalis parengti ir įgyvendinti programas, skirtas reformuoti ir pagerinti administravimo kokybę ir atskaitomybę, ypač siekiant užtikrinti skaidrius viešuosius finansus, taip pat e. valdžios strategijas. Jis taip pat ragina rengti ir diegti geresnes paslaugas piliečiams, taip pat naujus įstatymus dėl pagrindinių administracinių procedūrų, subalansuoto ir teisingo darbo užmokesčio struktūras valstybės tarnyboje bei vietos ir regionų valdžios pareigūnams, taip pat skaidrias įdarbinimo ir atleidimo iš darbo procedūras; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pažymi, kad priėmus naujus įstatymus dėl vietos valdžios institucijų reformos daugumoje Vakarų Balkanų šalių pasiekta didelė pažanga, tačiau mano, kad dar reikia didelių pastangų ir reikiamų finansinių išteklių siekiant padidinti vietos valdžios institucijų administracinius gebėjimus, kad jos galėtų vykdyti savo išplėstus įgaliojimus rengiantis narystei, o vėliau – savo gyventojų gerovei; |
| --- | --- |

15.

| 16. | teigiamu pavyzdžiu laiko Serbijoje priimtą įstatymą dėl valstybės tarnybos Voivodinos autonominėje provincijoje ir vietos lygmeniu, tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad, kaip numato konstitucija, dar turi būti priimtas įstatymas dėl Voivodinos autonominės provincijos išteklių; |
| --- | --- |

16.

| 17. | teigiamai vertina tai, kad ne vienoje Vakarų Balkanų valstybių, ypač Albanijoje, patvirtintos ir įgyvendintos vietos teritorinės reformos ir suteikti nauji įgaliojimai savivaldybėms, tačiau naujai sukurtų savivaldybių finansinis ir administracinis konsolidavimas vyksta vangiai; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ypač teigiamai vertina tai, kad Vakarų Balkanams skirtoje Komisijos plėtros strategijoje aiškiai raginama užtikrinti deramą centrinės, regionų ir vietos valdžios pusiausvyrą laikantis daugiapakopio valdymo principo, nes atliekant su ES plėtra susijusį strateginį ir veiklos planavimą Vakarų Balkanų plėtros šalyse labai pasigendama regionų ir vietos valdžios matmens; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mano, kad tam, kad laiku ir sėkmingai vyktų tolesnė Vakarų Balkanų valstybių integracija į ES, būtina taikyti požiūrį „iš apačios į viršų“; |
| --- | --- |

19.

| 20. | teigiamai vertina tai, kad, ypač Vakarų Balkanų valstybių vietos lygmeniu, aktyviau vyksta tarpvalstybinis bendradarbiavimas keičiantis patirtimi, perduodant žinias, geriausią praktiką ir diegiant naujus metodus ir būdus. Šiuo požiūriu ypač reikėtų pabrėžti savivaldybių ir regionų asociacijų ir organizacijų, pavyzdžiui, Adrijos ir Jonijos euroregiono ir Pietryčių Europos vietos valdžios institucijų asociacijų tinklo NALAS veiklą ir iniciatyvas ir jos turėtų būti labiau integruotos ir skatinamos Europos lygmeniu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | apgailestauja, kad iki šiol nėra visapusiškos ir tvarios savivaldybių bendradarbiavimo platformos ir tvirtų ryšių su ES institucijomis, kad būtų remiamas ES standartų įgyvendinimas ir ES acquis perkeliamas vietos lygmeniu, ir kad palankiai vertintinos esamos bendradarbiavimo iniciatyvos, pavyzdžiui, Regioninio bendradarbiavimo taryba (RBT), Regionine viešojo administravimo mokykla (ReSPA) (2) ir Berlyno procesas, iš esmės sutelktos centrinės valdžios lygmeniu neatsižvelgiant į regionų ir vietos lygmenį; |
| --- | --- |

21.

Decentralizacija ir demokratija

| 22. | apgailestauja, kad pastarųjų dešimties metų Vakarų Balkanų šalių vystymuisi būdingas reformų blokavimas, nekantrumas ir augantis skepticizmas narystės ES atžvilgiu, augančio nestabilumo, korupcijos, nacionalizmo ir ekstremalaus valstybės institucijų ir viešųjų įstaigų politizavimo ženklai, iš dalies paskatinę rinktis didesnio autokratinio valdymo formas ir centralizaciją; |
| --- | --- |

22.

| 23. | Bosnijos ir Hercegovinos klausimu pirmiausia atkreipia dėmesį į tai, kad šalies veikimui labai svarbus geras Vyriausybės ir administravimo lygmenų koordinavimas, veiksmingas reformų darbotvarkės įgyvendinimas, judumas, taip pat bendros ekonominės erdvės sukūrimas, ir palankiai vertina tai, kad jau visais lygmenimis susitarta atsakyti į išsamų Komisijos klausimyną; |
| --- | --- |

23.

| 24. | konstatuoja, kad rinkimų įstatymai vietos ir regionų rinkimams organizuoti Vakarų Balkanuose iš esmės atitinka Europos standartus ir rinkimai vietos lygmeniu daugiausia vyksta ramiai ir tvarkingai, tačiau vis dar yra didelių trūkumų dėl nepakankamo nešališkumo ir rinkimų komisijų politizavimo, užtikrinant rinkimų kampanijų finansavimo skaidrumą, vykdant registracijos procesą ir sprendžiant rinkiminius konfliktus; |
| --- | --- |

24.

| 25. | yra įsitikinęs, kad decentralizacija, kaip demokratinių reformų ramstis, yra itin svarbi socialinei sanglaudai, stabilumui, taikai ir susitaikymui Vakarų Balkanuose, taigi ir Europos ateičiai; |
| --- | --- |

25.

| 26. | suvokia, kad imantis svarbių veiksmų, būtinų decentralizacijai tikrąja šio žodžio reikšme stiprinti būtina išvengti etninių nesutarimų ir įtampos padidėjimo; |
| --- | --- |

26.

| 27. | yra įsitikinęs, kad valstybės tarnybos depolitizavimas yra būtina sąlyga siekiant stiprinti valstybės tarnautojų ir piliečių pasitikėjimą regionų ir vietos lygmeniu; |
| --- | --- |

27.

Teisinės valstybės principai, pagrindinės teisės ir kova su korupcija Vakarų Balkanų regioniniu ir vietos lygmenimis

| 28. | apgailestauja, kad nepaisant ilgamečių ES įsipareigojimų Vakarų Balkanų šalių valstybinis, regionų ir vietos valdžios ir administravimo lygmenys glaudžiai susiję su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija, o viešieji ir privatūs interesai yra tampriai persipynę; |
| --- | --- |

28.

| 29. | todėl ragina gerokai sustiprinti specializuotas prokuratūros tarnybas, kovojančias su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu, taip pat teismines institucijas, kad jos galėtų konfiskuoti neteisėtai įsigytą turtą, pašalinti asmenis iš užimamų pareigų valstybės tarnyboje, nustatyti griežtesnes taisykles pareigūnams ir sukurti prieinamus informacijos ir skundų teikimo mechanizmus piliečiams; |
| --- | --- |

29.

| 30. | todėl pabrėžia, kad ne tik valstybės lygmeniu reikia iš esmės gerinti ir užtikrinti teisminių institucijų nepriklausomumą, kokybę ir veiksmingumą, tačiau ir regionų bei vietos valdžios institucijose, ypač viešųjų pirkimų srityje, būtinas didelis skaidrumas; palankiai vertina teigiamus pavyzdžius, tarkim, sukurtą kovos su korupcija tarnybą ir parengtus su tuo susijusius veiksmų planus beveik visose Juodkalnijos savivaldybėse, taip pat dedamas pastangas Albanijoje; |
| --- | --- |

30.

| 31. | tikisi, kad aptariamos šalys dės daugiau pastangų kuriant teisinę valstybę ir teisingumą, užtikrinant pagrindines teises, laisvę ir saugumą, taip pat įtvirtinant mažumų, ypač romų bendruomenės, kurios atžvilgiu socialinė įtrauktis turėtų būti skatinama kur kas aktyviau – ir LGBTI bendruomenės, apsaugą ir lyčių lygybę, įskaitant smurto artimoje aplinkoje problemos sprendimą; šiuo požiūriu palankiai vertina tai, kad Serbija buvo pirmoji šalis vykstant plėtros procesui įsivedusi ES lyčių lygybės indeksą; |
| --- | --- |

31.

| 32. | sieja dideles viltis su Tarybai pirmininkaujančia Bulgarija ir linkėtų, kad jai pavyktų pastūmėti visas Bosnijos ir Hercegovinos politines jėgas greitai rasti bendrą sprendimą dėl konstituciją atitinkančios rinkimų reformos artėjant 2018 m. spalio mėn. rinkimams. Šiuo tikslu reikia atsižvelgti į nuostatas, kad visos trys Bosnijos ir Hercegovinos etninės grupės yra konstitucijoje įtvirtintos tautos ir turi lygias teises. Tai taip pat reiškia, kad turi būti laikomasi Europos žmogaus teisių teismo sprendimų Sejdić ir Finci, Zornić ir Pilav bylose, kad ir žydų, romų bei kitų tautinių mažumų atstovai galėtų kelti kandidatūrą prezidento ir Federacijos Liaudies Rūmų rinkimuose, ir kad Mostare po daugiau kaip septynerių metų vėl būtų galima rengti savivaldos rinkimus; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pabrėžia žodžio ir spaudos laisvės svarbą puoselėjant demokratišką politinę kultūrą, siekiant užtikrinti pliuralizmą demokratinėje visuomenėje. Tai pasakytina ir apie problemas dėl įtakos žurnalistams ir jų reportažams, nes žiniasklaidos priemonių nuosavybė nėra aiški; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atkreipia dėmesį į tai, kad Europos demokratinei kultūrai būtinas pavyzdinis sprendimus priimančių politikų elgesys visais politiniais lygmenimis, pavyzdžiui, konfrontacijų ir provokacijų vengimas, radikalios ir nacionalistinės retorikos bei veiksmų vengimas, pažeidžiamų ir nepalankioje padėtyje esančių gyventojų grupių poreikių suvokimas, atsižvelgimas į etninių, kalbinių ar religinių mažumų padėtį, taip pat visapusiška pagarba visiems asmenims, nepaisant odos spalvos, seksualinės orientacijos ar lyties tapatybės; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ragina atsakingus politikus vengti bet kokių veiksmų, kurie galėtų sustiprinti įtampą tarp įvairių etninių grupių, ir juos pasmerkti, aktyviai pasipriešinti nacionalistiniam naratyvui ir karo nusikaltimų šlovinimui ir kovoti su rasizmu, ksenofobija, ekstremizmu, radikalėjimu ir terorizmu, taip pat vykdyti jaunimui skirtą prevencinę veiklą; |
| --- | --- |

35.

Regionų ir vietos lygmens pasienio bendradarbiavimas

| 36. | mano, kad regioninis bendradarbiavimas ir geri kaimyniniai santykiai tarp Vakarų Balkanų šalių yra būtina išankstinė Europos pažangos ir naujų ekonominių galimybių sąlyga; |
| --- | --- |

36.

| 37. | remia visas iniciatyvas, skirtas stiprinti Vakarų Balkanų šalių tarpusavio santykius ir pasienio bendradarbiavimą regionų ir vietos lygmeniu, taip pat partnerystės ir TAIEX programas, ir paremtų Vakarų Balkanų šalių kandidačių galimą dalyvavimą ETBG; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pažymi, kad aptariamų valstybių atsakingi asmenys privalo išspręsti tarpvalstybinius dvišalius ginčus arba jiems reikia besąlygiškai taikyti privalomą galutinę tarptautinę taikinimo procedūrą; apgailestauja šiuo požiūriu dėl užsitęsusio Slovėnijos ir Kroatijos ginčo dėl Pirano įlankos tarptautinių vandenų, kuris tapo jau ES vidaus problema abiem šalims įstojus į Sąjungą, ir, kita vertus, palankiai vertina Juodkalnijos pasirašytas sienų sutartis su Bosnija ir Hercegovina, taip pat su Kosovu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | palankiai vertina tai, kad Serbijos Respublika neseniai pasirašė Madrido konvenciją ir tikisi, kad buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija ir Kosovas taip pat pasirašys šią konvenciją, kuri sudaro konkrečią galimybę pašalinti didžiausias kliūtis tarpvalstybiniam teritoriniam bendradarbiavimui; |
| --- | --- |

39.

| 40. | yra įsitikinęs, kad ilgalaikį stabilumą regione galima užtikrinti tik veiksmingai ir išsamiai normalizavus santykius tarp Belgrado ir Prištinos vykdant ES remiamą dialogą, todėl skubiai būtinas išsamus, teisiškai privalomas normalizavimo susitarimas; palankiai vertina susinormalizavusius Serbijos ir Kroatijos santykius ir tęsiamą Belgrado ir Prištinos dialogą; |
| --- | --- |

40.

| 41. | su pasitenkinimu pažymi, kad padėtis šiaurinėje Kosovo dalyje apskritai išliko rami, pagerėjo komunikacija tarp šiaurinės dalies savivaldybių ir centrinės valdžios institucijų, o pavienės provokacijos bei smerktini smurtiniai veiksmai nepakenkė prasidėjusiam Belgrado ir Prištinos dialogui; |
| --- | --- |

41.

| 42. | mano, kad regioninė ekonominė erdvė, dėl kurios buvo susitarta 2017 m. liepos mėn. Trieste vykusiame Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikime, yra labai svarbus žingsnis skatinant ekonominę ES ir Vakarų Balkanų šalių integraciją ir didinant regioninės rinkos patrauklumą, ir tikisi, kad sutartas veiksmų planas netrukus bus įgyvendintas; |
| --- | --- |

42.

| 43. | mano, jog ypač svarbu sustiprinti tarpvalstybinį strateginį ir operatyvinį bendradarbiavimą su Vakarų Balkanų šalimis ir tarp jų migracijos ir sienų valdymo srityje užtikrinant galimybes gauti tarptautinę apsaugą, keičiantis susijusia informacija, gerinant sienų kontrolę ir pan., ir ragina vietos valdžios institucijas remti kovą su neteisėtu žmonių gabenimu ir prekyba žmonėmis; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ypač palankiai vertina tai, kad pastaruoju metu Graikijos ir buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos derybose dėl daugelį metų besitęsiančio ginčo dėl šalies pavadinimo stebima pažanga, ir tikisi, kad Tarybai pirmininkaujančiai Bulgarijai, kartu vykstant deryboms, kurias globoja JT, pavyks iš esmės sušvelninti šį konfliktą ir paskatinti jį išspręsti; |
| --- | --- |

44.

Vakarų Balkanų ekonominė padėtis ir makroregioninės strategijos

| 45. | apgailestauja, kad šiuo metu nė vienoje Vakarų Balkanų šalyje nėra veikiančios rinkos ekonomikos ir nė viena iš jų nepajėgi atremti konkurencinį spaudimą ir rinkos jėgas Sąjungoje, pirmiausia dėl vyraujančios politinės įtakos ir nepakankamai išvystyto privačiojo sektoriaus, o tai daro itin neigiamą poveikį darbo rinkai, ypač jaunimo užimtumo galimybėms, kurių labai trūksta; |
| --- | --- |

45.

| 46. | atkreipia dėmesį į tai, kad daugelyje šalių kandidačių savivaldybių vyrauja nuomonė, jog ES projektai ir programos vietos administracijų sąlygomis yra pernelyg sudėtingi, taigi Komisijos pastangas supaprastinti dalyvavimą projektuose ir programose žlugdo vis įmantresnis ir sudėtingesnis kontrolės mechanizmas; |
| --- | --- |

46.

| 47. | remia esamo TEN-T tinklo plėtrą, įskaitant koridoriaus užbaigimą, ir plėtrą Pietryčių Europos kryptimi, nes tai padėtų išspręsti dabartinę problemą, susijusią su trūkstama Vakarų Balkanų šalių transporto jungtimi ir Rytų bei Vakarų jungtimi naudojantis kelių, jūrų, oro ir geležinkelių tinklu, kuri yra išankstinė viso regiono vystymosi sąlyga; |
| --- | --- |

47.

| 48. | todėl ragina į derybų dėl PNPP, programavimo, stebėsenos ir vertinimo procesą įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas arba savivaldybių asociacijas; |
| --- | --- |

48.

| 49. | palankiai vertina tai, kad pateiktai strategijai įgyvendinti ES ketina palaipsniui iki 2020 m. didinti lėšas PNPP ir dar labiau atsižvelgti į šalių poreikius; |
| --- | --- |

49.

| 50. | teigiamu pavyzdžiu laiko PNPP finansuotą „Inovacijų fondą“, kurio pagrindiniai tikslai yra suteikti bandomąjį finansavimą inovacijų projektams ir stiprinti mokslinių tyrimų ir technologijų plėtrą privačiose įmonėse ir kuris pagal „Innovation Serbia Project“ remia novatoriškų pradedančiųjų ir atsiskyrusių įmonių (angl. spinn-offs) steigimą, taip pat novatoriškas technologijas ir paslaugas, taigi, svariai prisideda prie Serbijos privačiojo sektoriaus konkurencingumo didinimo; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pateikia teigiamą sėkmingo tarpvalstybinio bendradarbiavimo regionų lygmeniu pavyzdį – bendrą Rumunijos ir Serbijos kovos su vėžiu iniciatyvą pagal Interreg ir PNPP tarpvalstybinio bendradarbiavimo programą, kuria siekiama gerinti piktybinių navikų diagnostiką ir gydymą; |
| --- | --- |

51.

| 52. | be to, atkreipia dėmesį į didelius ekonominius ir socialinius skirtumus tarp Vakarų Balkanų regionų; palankiai vertina įmonių ir MVĮ konkurencingumui didinti skirtą ES programą, kuria siekiama tvirto privačiojo sektoriaus, ir planuojamą sukurti programą, remsiančią technologijų perdavimą ir pradedančiąsias įmones; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pabrėžia, kad makroregioninės strategijos ir kiti tarpvalstybinio bendradarbiavimo instrumentai, pavyzdžiui, ETBG ir Interreg programos, yra svarbūs būsimos ES elementai; |
| --- | --- |

53.

| 54. | palankiai vertina tai, kad kitas Tarybai pirmininkaujančios Bulgarijos prioritetas – skaitmeninė ekonomika, ir remia visas pastangas sujungti Vakarų Balkanų ir ES transporto, energetikos ir skaitmeninių paslaugų infrastruktūrą; |
| --- | --- |

54.

| 55. | tikisi, kad Vakarų Balkanų valstybės konstruktyviai prisidės prie regioninio bendradarbiavimo iniciatyvų, pavyzdžiui, Berlyno proceso, Dunojaus strategijos, Adrijos ir Jonijos jūrų iniciatyvos, Pietryčių Europos šalių bendradarbiavimo proceso, Regioninio bendradarbiavimo tarybos ir Vidurio Europos laisvosios prekybos susitarimo ir pabrėžia, kad Vakarų Balkanų Regioninis jaunimo bendradarbiavimo biuras yra svarbus siekiant susitaikymo regione; |
| --- | --- |

55.

| 56. | mano, kad ES Adrijos ir Jonijos jūrų regiono strategija gali suteikti didelių galimybių visam regionui, tačiau atkreipia dėmesį į išliekančias problemas, pavyzdžiui, išteklių trūkumą, valdymą ir migracijos krizės keliamus iššūkius; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pasisako už makroregionines strategijas, kaip Europos integracijos instrumentą, pagrįstas stabilumu, susitaikymu ir gerais kaimynystės santykiais tarp ES valstybių narių, šalių kandidačių ir potencialių šalių kandidačių; mano, jog ES makroregioninės strategijos turėtų apimti visą Vakarų Balkanų regioną; Kosovas ir buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija nedalyvauja nei Dunojaus regiono makroregioninėje strategijoje, nei Adrijos ir Jonijos jūrų regiono makroregioninėje strategijoje; todėl rekomenduoja, kad pirmiau minėtose makroregioninėse strategijose dalyvautų ir tos Vakarų Balkanų šalys, kurios iki šiol to nedarė, tačiau yra geografiniu ir ekonominiu požiūriu susijusios, kad makroregioninės strategijos apimtų visą Vakarų Balkanų regioną ir kad jis galėtų pasinaudoti finansavimo galimybėmis pagal projektus, kurie įgyvendinami pagal šias strategijas; |
| --- | --- |

57.

2018 m. kovo 22 d., Briuselis

Europos regionų komiteto pirmininkas

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Šis pavadinimas nekeičia pozicijos dėl statuso ir atitinka Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1244/99 bei Tarptautinio Teisingumo Teismo nuomonę dėl Kosovo nepriklausomybės deklaracijos.

1

(2)  ReSPA yra tarptautinė organizacija, kuriai pavesta skatinti regioninį bendradarbiavimą viešojo administravimo srityje Vakarų Balkanuose (https://www.respaweb.eu).

2

---

| 13.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 247/28 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 247/28

---

Europos regionų komiteto nuomonė „Prekybos dokumentų rinkinys“

(2018/C 247/06)

| Pranešėjas | Micaela Fanelli (IT/PES) Riccia komunos merė, Kampobaso provincija |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas | Pasiūlymas dėl reglamento, kuriuo nustatoma tiesioginių užsienio investicijų į Europos Sąjungą tikrinimo sistema
  COM(2017) 487 final
  Komunikatas dėl 2017 m. ES svarbiausių žaliavų sąrašo
  COM(2017) 490 final
  Ataskaita dėl prekybos politikos strategijos „Prekyba visiems“ įgyvendinimo. Pažangios prekybos politikos sukūrimas siekiant suvaldyti globalizaciją
  COM(2017) 491 final
  Komunikatas „Darni ir pažangi prekybos politika globalizacijai suvaldyti“
  COM (2017) 492 final
  Komunikatas „Skatinti tiesiogines užsienio investicijas kartu apsaugant svarbiausius interesus“
  COM(2017) 494 final
  Rekomendacijos dėl Tarybos sprendimų
  COM(2017) 469 final, COM(2017) 472 final ir COM(2017) 493 final |

Pranešėjas

Micaela Fanelli (IT/PES) Riccia komunos merė, Kampobaso provincija

Pamatinis dokumentas

Pasiūlymas dėl reglamento, kuriuo nustatoma tiesioginių užsienio investicijų į Europos Sąjungą tikrinimo sistema

COM(2017) 487 final

Komunikatas dėl 2017 m. ES svarbiausių žaliavų sąrašo

COM(2017) 490 final

Ataskaita dėl prekybos politikos strategijos „Prekyba visiems“ įgyvendinimo. Pažangios prekybos politikos sukūrimas siekiant suvaldyti globalizaciją

COM(2017) 491 final

Komunikatas „Darni ir pažangi prekybos politika globalizacijai suvaldyti“

COM (2017) 492 final

Komunikatas „Skatinti tiesiogines užsienio investicijas kartu apsaugant svarbiausius interesus“

COM(2017) 494 final

Rekomendacijos dėl Tarybos sprendimų

COM(2017) 469 final, COM(2017) 472 final ir COM(2017) 493 final

I.   SIŪLOMI PAKEITIMAI

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma tiesioginių užsienio investicijų į Europos Sąjungą tikrinimo sistema

COM(2017) 487 final

1 pakeitimas

13 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| (13) | būtina nustatyti valstybių narių atliekamo tiesioginių užsienio investicijų tikrinimo procedūrinės sistemos būtiniausius elementus, kad investuotojai, Komisija ir kitos valstybės narės galėtų suprasti, kaip tokios investicijos gali būti tikrinamos, ir užtikrinti, kad tokios investicijos būtų tikrinamos skaidriai ir nediskriminuojant trečiųjų šalių. Šie elementai turi bent apimti tikrinimo terminų nustatymą ir galimybę užsienio investuotojams siekti teisminio teisių gynimo dėl tikrinimo sprendimų; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

(13)

būtina nustatyti valstybių narių atliekamo tiesioginių užsienio investicijų tikrinimo procedūrinės sistemos būtiniausius elementus, kad investuotojai, Komisija ir kitos valstybės narės galėtų suprasti, kaip tokios investicijos gali būti tikrinamos, ir užtikrinti, kad tokios investicijos būtų tikrinamos skaidriai ir nediskriminuojant trečiųjų šalių. Šie elementai turi bent apimti tikrinimo terminų nustatymą ir galimybę užsienio investuotojams siekti teisminio teisių gynimo dėl tikrinimo sprendimų;

| (13) | būtina nustatyti valstybių narių atliekamo tiesioginių užsienio investicijų tikrinimo procedūrinės sistemos būtiniausius elementus, kad investuotojai, Komisija ir kitos valstybės narės
  , taip pat vietos ir regionų valdžios institucijos ir visi suinteresuotieji socialiniai partneriai
  galėtų suprasti, kaip tokios investicijos gali būti tikrinamos, ir užtikrinti, kad tokios investicijos būtų tikrinamos skaidriai ir nediskriminuojant trečiųjų šalių. Šie elementai turi bent apimti tikrinimo terminų nustatymą ir galimybę užsienio investuotojams siekti teisminio teisių gynimo dėl tikrinimo sprendimų; |
| --- | --- |

(13)

būtina nustatyti valstybių narių atliekamo tiesioginių užsienio investicijų tikrinimo procedūrinės sistemos būtiniausius elementus, kad investuotojai, Komisija ir kitos valstybės narės
  , taip pat vietos ir regionų valdžios institucijos ir visi suinteresuotieji socialiniai partneriai
  galėtų suprasti, kaip tokios investicijos gali būti tikrinamos, ir užtikrinti, kad tokios investicijos būtų tikrinamos skaidriai ir nediskriminuojant trečiųjų šalių. Šie elementai turi bent apimti tikrinimo terminų nustatymą ir galimybę užsienio investuotojams siekti teisminio teisių gynimo dėl tikrinimo sprendimų;

Paaiškinimas

Valstybių narių priimti sprendimai turės didelį poveikį vietos ir regionų valdžios institucijoms, kuriose planuojama arba padaryta tiesioginė užsienio investicija (TUI), todėl jos turi dalyvauti priimant tokius sprendimus.

2 pakeitimas

18 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| (18) | todėl ne mažiau svarbu užtikrinti, kad visose valstybėse narėse būtų renkama būtiniausia informacija apie tiesiogines užsienio investicijas, kurioms taikomas šis reglamentas, ir atliekami būtiniausi jų koordinavimo veiksmai. Tokią informaciją, valstybėms narėms arba Komisijai paprašius, turėtų pateikti valstybės narės, kuriose tiesioginės užsienio investicijos planuojamos arba padarytos. Teikiama informacija apie tokius investicijos aspektus, kaip užsienio investuotojo nuosavybės struktūra, planuojamos arba padarytos investicijos finansavimas, taip pat, kai žinoma, informacija apie trečiųjų šalių suteiktas subsidijas; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

(18)

todėl ne mažiau svarbu užtikrinti, kad visose valstybėse narėse būtų renkama būtiniausia informacija apie tiesiogines užsienio investicijas, kurioms taikomas šis reglamentas, ir atliekami būtiniausi jų koordinavimo veiksmai. Tokią informaciją, valstybėms narėms arba Komisijai paprašius, turėtų pateikti valstybės narės, kuriose tiesioginės užsienio investicijos planuojamos arba padarytos. Teikiama informacija apie tokius investicijos aspektus, kaip užsienio investuotojo nuosavybės struktūra, planuojamos arba padarytos investicijos finansavimas, taip pat, kai žinoma, informacija apie trečiųjų šalių suteiktas subsidijas;

| (18) | todėl ne mažiau svarbu užtikrinti, kad visose valstybėse narėse būtų renkama būtiniausia informacija apie tiesiogines užsienio investicijas, kurioms taikomas šis reglamentas, ir atliekami būtiniausi jų koordinavimo veiksmai. Tokią informaciją
  , pasikonsultavus su suinteresuotosiomis vietos ir regionų valdžios institucijomis,
  valstybėms narėms arba Komisijai paprašius, turėtų pateikti valstybės narės, kuriose tiesioginės užsienio investicijos planuojamos arba padarytos. Teikiama informacija apie tokius investicijos aspektus, kaip užsienio investuotojo nuosavybės struktūra, planuojamos arba padarytos investicijos finansavimas, taip pat, kai žinoma, informacija apie trečiųjų šalių suteiktas subsidijas; |
| --- | --- |

(18)

todėl ne mažiau svarbu užtikrinti, kad visose valstybėse narėse būtų renkama būtiniausia informacija apie tiesiogines užsienio investicijas, kurioms taikomas šis reglamentas, ir atliekami būtiniausi jų koordinavimo veiksmai. Tokią informaciją
  , pasikonsultavus su suinteresuotosiomis vietos ir regionų valdžios institucijomis,
  valstybėms narėms arba Komisijai paprašius, turėtų pateikti valstybės narės, kuriose tiesioginės užsienio investicijos planuojamos arba padarytos. Teikiama informacija apie tokius investicijos aspektus, kaip užsienio investuotojo nuosavybės struktūra, planuojamos arba padarytos investicijos finansavimas, taip pat, kai žinoma, informacija apie trečiųjų šalių suteiktas subsidijas;

Paaiškinimas

Valstybių narių priimti sprendimai turės didelį poveikį vietos ir regionų valdžios institucijoms, kuriose planuojama arba padaryta tiesioginė užsienio investicija, todėl jos turi dalyvauti priimant tokius sprendimus.

3 pakeitimas

3 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 3 straipsnis | 3 straipsnis |
| Tiesioginių užsienio investicijų tikrinimas | Tiesioginių užsienio investicijų tikrinimas |
| 2.   Komisija saugumo ar viešosios tvarkos sumetimais gali tikrinti tiesiogines užsienio investicijas, kurios gali daryti poveikį Sąjungos svarbos projektams ar programoms. | 2.   Komisija saugumo ar viešosios tvarkos sumetimais gali tikrinti tiesiogines užsienio investicijas, kurios gali daryti poveikį
  dabartiniams arba atsakingai numatytiems
  Sąjungos svarbos projektams ar programoms. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

3 straipsnis

3 straipsnis

Tiesioginių užsienio investicijų tikrinimas

Tiesioginių užsienio investicijų tikrinimas

2.   Komisija saugumo ar viešosios tvarkos sumetimais gali tikrinti tiesiogines užsienio investicijas, kurios gali daryti poveikį Sąjungos svarbos projektams ar programoms.

2.   Komisija saugumo ar viešosios tvarkos sumetimais gali tikrinti tiesiogines užsienio investicijas, kurios gali daryti poveikį
  dabartiniams arba atsakingai numatytiems
  Sąjungos svarbos projektams ar programoms.

4 pakeitimas

6 straipsnio 1 dalis ir 6 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 6 straipsnis | 6 straipsnis |
| Valstybių narių atliekamo tikrinimo sistema | Valstybių narių atliekamo tikrinimo sistema |
| 1.   Valstybių narių tikrinimo mechanizmai taikomi skaidriai ir nediskriminuojant trečiųjų šalių. Pirmiausia valstybės narės nustato aplinkybes, kurioms susiklosčius pradedamas tikrinimas, tikrinimo priežastis ir taikytinas išsamias procedūrines taisykles. | 1.   Valstybių narių tikrinimo mechanizmai taikomi skaidriai ir nediskriminuojant trečiųjų šalių. Pirmiausia valstybės narės nustato aplinkybes, kurioms susiklosčius pradedamas tikrinimas, tikrinimo priežastis ir taikytinas išsamias procedūrines taisykles.
  Be to, valstybės narės pagal anksčiau nurodytą procedūrą ir kiek įmanoma informuoja ir konsultuojasi su vietos ir regionų valdžios institucijomis, kuriose planuojama arba padaryta tiesioginė užsienio investicija. |
| 2.   Valstybės narės nustato tikrinimo sprendimų priėmimo terminus. Terminų trukmė turi būti pakankama, kad jos spėtų atsižvelgti į 8 straipsnyje nurodytas valstybių narių pastabas ir 8 ir 9 straipsniuose nurodytą Komisijos nuomonę. | 2.   Valstybės narės nustato tikrinimo sprendimų priėmimo terminus. Terminų trukmė turi būti pakankama, kad jos spėtų atsižvelgti į 
  vietos ir regionų valdžios institucijų, kuriose planuojama arba padaryta tiesioginė užsienio investicija, ir
  8 straipsnyje nurodytas valstybių narių pastabas ir 8 ir 9 straipsniuose nurodytą Komisijos nuomonę. |
| (...) | (...) |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

6 straipsnis

6 straipsnis

Valstybių narių atliekamo tikrinimo sistema

Valstybių narių atliekamo tikrinimo sistema

1.   Valstybių narių tikrinimo mechanizmai taikomi skaidriai ir nediskriminuojant trečiųjų šalių. Pirmiausia valstybės narės nustato aplinkybes, kurioms susiklosčius pradedamas tikrinimas, tikrinimo priežastis ir taikytinas išsamias procedūrines taisykles.

1.   Valstybių narių tikrinimo mechanizmai taikomi skaidriai ir nediskriminuojant trečiųjų šalių. Pirmiausia valstybės narės nustato aplinkybes, kurioms susiklosčius pradedamas tikrinimas, tikrinimo priežastis ir taikytinas išsamias procedūrines taisykles.
  Be to, valstybės narės pagal anksčiau nurodytą procedūrą ir kiek įmanoma informuoja ir konsultuojasi su vietos ir regionų valdžios institucijomis, kuriose planuojama arba padaryta tiesioginė užsienio investicija.

2.   Valstybės narės nustato tikrinimo sprendimų priėmimo terminus. Terminų trukmė turi būti pakankama, kad jos spėtų atsižvelgti į 8 straipsnyje nurodytas valstybių narių pastabas ir 8 ir 9 straipsniuose nurodytą Komisijos nuomonę.

2.   Valstybės narės nustato tikrinimo sprendimų priėmimo terminus. Terminų trukmė turi būti pakankama, kad jos spėtų atsižvelgti į 
  vietos ir regionų valdžios institucijų, kuriose planuojama arba padaryta tiesioginė užsienio investicija, ir
  8 straipsnyje nurodytas valstybių narių pastabas ir 8 ir 9 straipsniuose nurodytą Komisijos nuomonę.

(...)

(...)

Paaiškinimas

Valstybių narių priimti sprendimai turės didelį poveikį vietos ir regionų valdžios institucijoms, kuriose planuojama arba padaryta tiesioginė užsienio investicija, todėl jos turi dalyvauti priimant tokius sprendimus.

5 pakeitimas

8 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 8 straipsnis | 8 straipsnis |
| Bendradarbiavimo mechanizmas | Bendradarbiavimo mechanizmas |
| 1.   Valstybės narės informuoja Komisiją ir kitas valstybes nares apie kiekvieną tiesioginę užsienio investiciją, kuri tikrinama taikant tikrinimo mechanizmą, per penkias darbo dienas nuo tikrinimo pradžios. Tikrinimą atliekančios valstybės narės kartu su kita informacija, kai tinkama, stengiasi nurodyti, ar, jų nuomone, tikrinamai tiesioginei užsienio investicijai gali būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 139/2004. | 1.   Valstybės narės
  konsultuojasi su vietos ir regionų valdžios institucijomis, kuriose planuojama arba padaryta tiesioginė užsienio investicija,
  ir informuoja Komisiją ir kitas valstybes nares apie kiekvieną tiesioginę užsienio investiciją, kuri tikrinama taikant tikrinimo mechanizmą, per penkias darbo dienas nuo tikrinimo pradžios. Tikrinimą atliekančios valstybės narės kartu su kita informacija, kai tinkama, stengiasi nurodyti, ar, jų nuomone, tikrinamai tiesioginei užsienio investicijai gali būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 139/2004. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

8 straipsnis

8 straipsnis

Bendradarbiavimo mechanizmas

Bendradarbiavimo mechanizmas

1.   Valstybės narės informuoja Komisiją ir kitas valstybes nares apie kiekvieną tiesioginę užsienio investiciją, kuri tikrinama taikant tikrinimo mechanizmą, per penkias darbo dienas nuo tikrinimo pradžios. Tikrinimą atliekančios valstybės narės kartu su kita informacija, kai tinkama, stengiasi nurodyti, ar, jų nuomone, tikrinamai tiesioginei užsienio investicijai gali būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 139/2004.

1.   Valstybės narės
  konsultuojasi su vietos ir regionų valdžios institucijomis, kuriose planuojama arba padaryta tiesioginė užsienio investicija,
  ir informuoja Komisiją ir kitas valstybes nares apie kiekvieną tiesioginę užsienio investiciją, kuri tikrinama taikant tikrinimo mechanizmą, per penkias darbo dienas nuo tikrinimo pradžios. Tikrinimą atliekančios valstybės narės kartu su kita informacija, kai tinkama, stengiasi nurodyti, ar, jų nuomone, tikrinamai tiesioginei užsienio investicijai gali būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 139/2004.

Paaiškinimas

Svarbu, kad tikrinant, ypač tiesiogines užsienio investicijas, būtų konsultuojamasi su vietos ir regionų valdžios institucijomis.

6 pakeitimas

8 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 8 straipsnis | 8 straipsnis |
| Bendradarbiavimo mechanizmas | Bendradarbiavimo mechanizmas |
| 6.   Valstybės narės, kuriose planuojamos arba padarytos tiesioginės užsienio investicijos, deramai atsižvelgia į 2 dalyje nurodytas kitų valstybių narių pastabas ir 3 dalyje nurodytą Komisijos nuomonę. | 6.   Valstybės narės, kuriose planuojamos arba padarytos tiesioginės užsienio investicijos, deramai atsižvelgia į 
  1 dalyje nurodytas vietos ir regionų valdžios institucijų, kuriose planuojama arba padaryta tiesioginė užsienio investicija,
  ir 2 dalyje nurodytas kitų valstybių narių pastabas ir 3 dalyje nurodytą Komisijos nuomonę. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

8 straipsnis

8 straipsnis

Bendradarbiavimo mechanizmas

Bendradarbiavimo mechanizmas

6.   Valstybės narės, kuriose planuojamos arba padarytos tiesioginės užsienio investicijos, deramai atsižvelgia į 2 dalyje nurodytas kitų valstybių narių pastabas ir 3 dalyje nurodytą Komisijos nuomonę.

6.   Valstybės narės, kuriose planuojamos arba padarytos tiesioginės užsienio investicijos, deramai atsižvelgia į 
  1 dalyje nurodytas vietos ir regionų valdžios institucijų, kuriose planuojama arba padaryta tiesioginė užsienio investicija,
  ir 2 dalyje nurodytas kitų valstybių narių pastabas ir 3 dalyje nurodytą Komisijos nuomonę.

Paaiškinimas

Svarbu, kad tikrinant, ypač tiesiogines užsienio investicijas, būtų konsultuojamasi su vietos ir regionų valdžios institucijomis.

7 pakeitimas

12 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 12 straipsnis | 12 straipsnis |
| Ryšių palaikymo punktai | Ryšių palaikymo punktai |
| Tiesioginių užsienio investicijų tikrinimo tikslais kiekviena valstybė narė įsteigia ryšių dėl tiesioginių užsienio investicijų tikrinimo palaikymo punktą (ryšių dėl TUI tikrinimo palaikymo punktas). Komisija ir kitos valstybės narės įtraukia šiuos ryšių dėl TUI tikrinimo palaikymo punktus nagrinėdamos bet kokį su šio reglamento įgyvendinimu susijusį klausimą. | Tiesioginių užsienio investicijų tikrinimo tikslais kiekviena valstybė narė įsteigia bent vieną ryšių dėl tiesioginių užsienio investicijų tikrinimo palaikymo punktą (ryšių dėl TUI tikrinimo palaikymo punktas). Komisija ir kitos valstybės narės įtraukia šiuos ryšių dėl TUI tikrinimo palaikymo punktus nagrinėdamos bet kokį su šio reglamento įgyvendinimu susijusį klausimą.
  Ryšių palaikymo punktai tiesioginių užsienio investicijų tikrinimo klausimais suinteresuotųjų vietos ir regionų valdžios institucijų prašymu turi suteikti joms visą svarbią informaciją apie šių investicijų tikrinimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

12 straipsnis

12 straipsnis

Ryšių palaikymo punktai

Ryšių palaikymo punktai

Tiesioginių užsienio investicijų tikrinimo tikslais kiekviena valstybė narė įsteigia ryšių dėl tiesioginių užsienio investicijų tikrinimo palaikymo punktą (ryšių dėl TUI tikrinimo palaikymo punktas). Komisija ir kitos valstybės narės įtraukia šiuos ryšių dėl TUI tikrinimo palaikymo punktus nagrinėdamos bet kokį su šio reglamento įgyvendinimu susijusį klausimą.

Tiesioginių užsienio investicijų tikrinimo tikslais kiekviena valstybė narė įsteigia bent vieną ryšių dėl tiesioginių užsienio investicijų tikrinimo palaikymo punktą (ryšių dėl TUI tikrinimo palaikymo punktas). Komisija ir kitos valstybės narės įtraukia šiuos ryšių dėl TUI tikrinimo palaikymo punktus nagrinėdamos bet kokį su šio reglamento įgyvendinimu susijusį klausimą.
  Ryšių palaikymo punktai tiesioginių užsienio investicijų tikrinimo klausimais suinteresuotųjų vietos ir regionų valdžios institucijų prašymu turi suteikti joms visą svarbią informaciją apie šių investicijų tikrinimą.

Paaiškinimas

| i) | Atsižvelgiant į tai, kad kai kuriose valstybėse narėse atsakomybė už prekybos politiką yra perduota regionų lygmeniui, tokiais atvejais būtų tikslinga ryšių palaikymo punktus steigti regionų lygmeniu. |
| --- | --- |

i)

Atsižvelgiant į tai, kad kai kuriose valstybėse narėse atsakomybė už prekybos politiką yra perduota regionų lygmeniui, tokiais atvejais būtų tikslinga ryšių palaikymo punktus steigti regionų lygmeniu.

| ii) | Svarbu, kad vietos ir regionų valdžios institucijos priimdamos sprendimą dėl tiesioginių užsienio investicijų turėtų kuo išsamesnę informaciją. |
| --- | --- |

ii)

Svarbu, kad vietos ir regionų valdžios institucijos priimdamos sprendimą dėl tiesioginių užsienio investicijų turėtų kuo išsamesnę informaciją.

II.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | palankiai vertina pasiūlymų paketą dėl prekybos ir investicijų, kurį Komisija pristatė po Diskusijoms skirto dokumento dėl globalizacijos suvaldymo pateikimo ir kuris yra skirtas spręsti ES prekybos politikos srityje kylančius uždavinius; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mano, kad prekybos politikai tenka įveikti daugybę iššūkių ir kartu užtikrinti pusiausvyrą tarp įvairių tikslų: stiprinti ES prekybos poziciją sukuriant prekybos sąsajas su pasauliniais augimo centrais, atlikti lyderės vaidmenį remiant daugiašalę prekybos sistemą, didinti ekonomikos augimą ir mažinti skurdą, apsaugoti ES įmones, piliečius ir teritorijas nuo nesąžiningos konkurencijos ir valdyti socialines ir teritorines išlaidas, ypač pažeidžiamuose sektoriuose ir žemos kvalifikacijos darbuotojų kategorijoje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pritaria nuomonei, kad pastaraisiais metais tarptautinė prekyba skatino augimą ir didino konkurencingumą tiek ES, tiek už jos ribų; vis dėlto atkreipia dėmesį, kad vis didesnį susirūpinimą kelia nevienodas šios prekybos naudos socialinis paskirstymas, didelis jos poveikis spartėjantiems aglomeracijos ir teritorinės marginalizacijos procesams ir ypač sunkūs išbandymai kai kurių ekonomikos sektorių atsparumui ir vietos bendruomenėms; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tvirtai pritaria Komisijos nuomonei, kad prekybos politika turi atlikti svarbų vaidmenį užtikrinant globalizacijos teigiamą ekonominį, socialinį, teritorinį ir aplinkosaugos poveikį piliečiams ir įmonėms Europoje ir už jos ribų; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia ypač svarbų Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) vaidmenį remiant žmones, kurie dėl globalizacijos sukeltų pasaulio prekybos struktūrinių pokyčių praranda savo darbo vietas; tačiau pakartoja (1), kad būtina pertvarkyti jo veikimo mechanizmus, supaprastinant EGF patvirtinimo procedūrą, sumažinant viršutines ribas, taikomas fondo paramai gauti (2), padidinant jo biudžetą iki ne mažiau kaip 500 mln. EUR per metus ir įtraukiant fondą į DFP, kad būtų atsižvelgta į faktą, jog nuo 2014 m. EGF taikymo sritis buvo išplėsta, apimant nesimokantį ir nedirbantį jaunimą, ir į tai, kad taikymo sritį gali tekti išplėsti dar labiau, kad ji apimtų prevencines priemones; tvirtina, kad įgyvendinant Europos struktūrinius ir investicijų fondus (ESI fondus) reikia EGF papildomumo su Europos socialiniu fondu, nes EGF yra mechanizmas, kuris teikia trumpalaikę paramą, o ilgalaikės priemonės, kurios gali tapti tolesnėmis priemonėmis EGF srityse, remiamos iš ESI fondų; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad iš kai kurių valstybių narių prekybos srautų analizės (3) matyti, kad regionų eksporto rezultatai teigiamai veikia BVP, kad eksporto veikla daro teigiamą poveikį regionų konkurencingumo indeksui ir kad visose vertintose valstybėse narėse eksporte dalyvaujančios gamybos struktūros linkusios telktis kelete regionų; |
| --- | --- |

6.

| 7. | susirūpinęs pažymi, kad tokias išvadas patvirtino kitas tyrimas (4), kuris rodo, kad tiesioginių užsienio investicijų nauda yra kur kas mažesnė kaimo, nemetropoliniuose ir, palyginti su kitais, mažiau išsivysčiusiuose regionuose ir kad poveikis našumo didinimui yra mažesnis kaimo ir nemetropoliniuose regionuose, o mažiau išsivysčiusiuose jis tiesiog nulinis; todėl tikėtina, kad tiesioginių užsienio investicijų ir rinkų atvėrimo tiesioginis poveikis konvergenicijai yra labai ribotas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | šiuo požiūriu pabrėžia esminį sanglaudos politikos vaidmenį užtikrinant tinkamą viešųjų investicijų į ES regionus ir teritorijas, į kuriuos šie srautai nepatenka, lygį didinant jų konkurencingumą ir kartu skatinant jiems skirtas tiesiogines užsienio investicijas, taip pat sudarant palankias sąlygas augti Europoje jau veikiančioms įmonėms; |
| --- | --- |

8.

| 9. | primena, kad Europos Komisija 7-ojoje sanglaudos ataskaitoje (2017 m. spalio 9 d.) pabrėžė, kad globalizacijos suvaldymas, remiant ekonomikos pertvarką regionuose, inovacijas, pramonės modernizavimą ir technologijų diegimą turėtų būti vienas trijų būsimos sanglaudos politikos po 2020 m. prioritetų; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atkreipia dėmesį į tai, kad tolesni prekybos liberalizavimo susitarimai sumažina muitų sumą, o muitai sudaro didelę ES biudžeto nuosavų išteklių dalį, ir ragina Komisiją netrukus pateikti pasiūlymą dėl esminės ES nuosavų išteklių reformos, kaip prašoma RK nuomonėje 2017/1530 dėl ES išteklių reformos kitos DFP po 2020 m. laikotarpiu; |
| --- | --- |

10.

ES prekybos politikos skaidrumas ir demokratinis teisėtumas

| 11. | palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą didinti prekybos derybų skaidrumą ir yra įsitikinęs, kad toks požiūris suteiks valstybėms narėms galimybę įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas, ir (arba) kitus suinteresuotuosius subjektus jau į pirmuosius prekybos politikos tikslų nustatymo etapus, būdingus tam tikriems ES išorės prekybos derybų procesams; |
| --- | --- |

11.

| 12. | šiuo klausimu primena RK tyrimą dėl prekybos susitarimų derybų demokratinio aspekto, piliečių ir vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmens, kuriame pabrėžiama, kad vien tik informacijos nepakanka skaidriam ir įtraukiam procesui užtikrinti ir kad reikia skirti ypatingą dėmesį nacionalinio ir vietos lygmens mechanizmams, kuriais suteikiama prieiga prie šios informacijos; vietos ir regionų valdžios institucijos visų pirma pabrėžia, kad dažnai nėra formalių dialogo prekybos klausimais su atitinkamu nacionaliniu lygmeniu mechanizmų ir šis trūkumas dar labiau jaučiamas ES lygmeniu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vertina Komisijos pastangas užtikrinti didesnį prekybos susitarimų, kurių daugelis yra mišraus pobūdžio, aiškumą atskiriant investicijų skyrių; vis dėlto pabrėžia, kad bendras sutarimas dėl pasaulio rinkų atvėrimo nepasiekiamas ir nauji prekybos susitarimai nesudaromi iš esmės todėl, kad yra mažai duomenų apie teigiamą ir neigiamą tam tikrų susitarimų poveikį ir nelabai aiški Vyriausybių atsakomybė šalinant konkrečias neigiamas tokių susitarimų pasiskirstomojo poveikio pasekmes; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atsižvelgdamas į tai, kas išdėstyta pirmiau, primena RK poziciją, kad labai svarbu prieš pradedant kitus prekybos liberalizavimo etapus atlikti teritorinio poveikio vertinimus, kurie gali būti veiksminga priemonė, leidžianti prieš pradedant derybų procesą nustatyti ir kiekybiškai įvertinti konkretaus prekybos susitarimo poveikį Europos regionams ir taip sudaryti galimybę priimti tvirtus, informacija pagrįstus, skaidrius, konkrečiais duomenimis paremtus sprendimus dėl susitarimų turinio, taip pat skirti konkretiems atvejams pritaikytą paramą susijusiems regionams šių susitarimų poveikiui valdyti arba jį numatyti-; |
| --- | --- |

14.

| 15. | šiuo požiūriu apgailestauja, kad poveikio vertinimo, pridedamo prie Rekomendacijos dėl Tarybos sprendimo, pagal kurį suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl Laisvosios prekybos susitarimo su Australija ir Naująja Zelandija, skyriuje dėl įvairių politikos galimybių poveikio ir suinteresuotųjų subjektų, kuriems jos turės įtakos toks poveikio vertinimas nėra nenumatytas (5); |
| --- | --- |

15.

| 16. | mano, kad tyrimas dėl esamų ir būsimų ES ir dvylikos prekybos partnerių laisvosios prekybos susitarimų žemės ūkio srityje bendro ekonominio poveikio (6), kurį atliko Jungtinis tyrimų centras, yra geras pavyzdys, rodantis, kaip poveikio vertinimai gali padėti nustatyti tvirtą, skaidrią ir konkrečiais duomenimis grindžiamą prekybos politiką; |
| --- | --- |

16.

| 17. | palankiai vertina tai, kad minėtas tyrimas užtikrino konkrečiais duomenimis grindžiamą mokslinę paramą ES politikos nustatymo procesui, nes ES ūkininkai informuojami apie galimas prekybos susitarimų, ypač su Australija ir Naująja Zelandija, pasekmes; mano, kad, kaip nurodyta tyrime, šiose derybose Komisija ypatingą dėmesį turi skirti galimoms neigiamoms pasekmėms tam tikriems žemės ūkio sektoriams ir juos apsaugoti atsižvelgiant į svarbiausius Bendros žemės ūkio politikos principus ir į tai, kad žemės ūkis yra pagrindinė ir vienintelė sritis, kuria remiamas užimtumas, verslumas ir aprūpinimo maistu užtikrinimas vietos lygmeniu daugelyje ES vietovių, pavyzdžiui kalnų vietovėse, kuriose ūkininkai sunkiomis sąlygomis išlaiko kaimo vietovių gyvybingumą, taip kartu padėdami išsaugoti ypač svarbią ekologinę pusiausvyrą; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pakartoja – visų pirma atsižvelgdamas į derybas su Australija ir Naująja Zelandija – savo jau nuo seno ginamą poziciją, kad ES prekybos susitarimais neturi būti trukdoma bet kurio viešojo valdymo lygmeniu teikti, remti arba reglamentuoti viešąsias paslaugas, išplėsti piliečiams teikiamų paslaugų įvairovę (7) arba nustatyti tam tikras socialinės apsaugos sąlygas, be kita ko skirtas skatini socialinės ekonomikos vystymąsi, kaip numatyta 2015 m. gruodžio 7 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose; |
| --- | --- |

18.

| 19. | palankiai vertina tai, kad Komisija 2017 m. gruodžio 22 d. įsteigė patariamąją grupę ES prekybos susitarimų klausimais, siekiant didinti ES prekybos politikos skaidrumą ir įtraukumą, tačiau, atsižvelgdamas į tai, kas išdėstyta pirmiau, apgailestauja, kad nė vienas iš 28 jos ekspertų (8) neatstovauja vietos ar regionų valdžios institucijai ar asociacijai. Jei Komisija ir toliau laikysis tokios pozicijos, kad nė viena Sąjungos institucija arba organas nebus atstovaujamas patariamojoje grupėje, RK tikėtųsi būti kviečiamas joje dalyvauti bent jau stebėtojo teisėmis; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina užtikrinti, kad bus laikomasi ES ir nacionaliniu lygmeniu galiojančių darbo teisės normų ir teisinių standartų dėl produktų saugos, duomenų, vartotojų, sveikatos, aplinkos apsaugos ir gyvūnų gerovės jų nesusilpninant; turi būti užtikrinta galimybė valstybių narių lygmeniu šias normas ir standartus priderinti prie ES teisės, o regionų ir vietos lygmens reguliavimo ir finansinių veiksmų laisvei neturėtų būti daromas spaudimas pagal tarptautinius prekybos ir investicijų susitarimus; |
| --- | --- |

20.

Siekti teisingumo už ES ribų

| 21. | pabrėžia, kad prekybos politika yra susijusi ne tik su ekonominiais interesais: ji taip pat yra svarbi solidarumo su besivystančiomis ir regionines krizes patiriančiomis šalimis priemonė; todėl, kaip geriausią pavyzdį, primena ES ir Jordanijos bendrą sprendimą dėl dvišalei prekybai taikomų ES kilmės taisyklių supaprastinimo; |
| --- | --- |

21.

| 22. | palankiai vertina Komisijos parengtą neoficialų dokumentą dėl prekybos ir tvaraus vystymosi skyrių ES laisvosios prekybos susitarimuose (LPS) (9); šiuo dokumentu pradėtos diskusijos dėl atitikties ir vykdymo užtikrinimo ir dėl nuostatų, kaip susieti tvarumą ir prekybą; |
| --- | --- |

22.

| 23. | dėl klausimo, kaip nustatyti, ar pažeidus prekybos ir tvaraus vystymosi skyriaus nuostatas reikia numatyti pasekmes prekybai, ar iš karto taikyti sankcijas, RK pritaria nuostatai, kad šalims, kurios taikydamos žemesnius standartus, nei numatyti pagrindinėse darbo konvencijose (pvz., dėl vaikų darbo), vykdo nesąžiningą konkurenciją, turėtų būti taikomos sankcijos; mano, kad šioje srityje reikia atlikti naujus tyrimus ir vykdyti mokslinius projektus siekiant užtikrinti, kad rengiama politika būtų grindžiama patikimais įrodymais; |
| --- | --- |

23.

| 24. | teigiamai vertina Komisijos įsipareigojimą stiprinti daugiašalę prekybos sistemą, kurioje svarbiausias vaidmuo tenka PPO, ir pažymi, kad be šios organizacijos pasaulinei prekybai iš esmės įtakos turės valstybių galios dinamika, o ne vertybės; mano, kad PPO galėtų užtikrinti tinkamiausią pagrindą, kuris leistų kuo labiau sumažinti neigiamą dvišalių prekybos susitarimų išorės poveikį trečiosioms šalims, vykdyti daugiašalį bendradarbiavimą reglamentavimo srityje, kuris iki šiol vykdomas tarp tų pačių principų besilaikančių šalių, ir nustatyti aiškias sąlygas naryste PPO suinteresuotoms šalims; |
| --- | --- |

24.

Daugiašalis investicinių ginčų teismas

| 25. | palankiai vertina rekomendaciją dėl Tarybos sprendimo, kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas dėl daugiašalio investicinių ginčų teismo (angl. MIC) įsteigimo; tikimasi, kad šis sprendimas padės išspręsti daugelį investuotojų ir valstybės ginčų sprendimo sistemos (IVGS) problemų, visų pirma tokias kaip teisėtumo ir nepriklausomumo garantijų trūkumas, teismų praktikos nuspėjamumo ir nuoseklumo stoka, teisių gynimo galimybių nebuvimas, didelės sąnaudos, nepakankamai skaidri investuotojų ir valstybės ginčų sprendimo tvarka ir nepakankamos galimybės MVĮ; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pabrėžia, kad RK tyrime dėl prekybos susitarimų derybų demokratinio aspekto, piliečių ir vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmens dažniausiai vietos ir regionų valdžios institucijų nurodomas laisvosios prekybos susitarimų pasekmių aspektas yra susijęs su IVGS tvarka, kuri, jų nuomone, privačioms įmonėms suteikia galimybę teikti apeliacinius skundus dėl vietos valdžios institucijų sprendimų; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pabrėžia, kad būtina pusiausvyra tarp privačių investuotojų teisių apsaugos, užtikrinamos taikant sankcijų mechanizmus, ir darbuotojų teisių apsaugos, kuriai užtikrinti nėra numatyti panašūs mechanizmai; ragina Komisiją užtikrinti, kad pasiūlyme dėl daugiašalio investicinių ginčų teismo įsteigimo nebūtų numatyta išsaugoti paralelinę teisinę sistemą su specialiu teismu užsienio investuotojams, pagal kurią būtų galima apeiti nacionalines teisės sistemas, o tai būtų naudinga vien tik šiems investuotojams; taip pat prašo, kad Daugiašalio investicinių ginčų teismas gintų ne tik investuotojų teises, bet ir valstybių narių teisėkūros teisę ir trečiųjų šalių teises; |
| --- | --- |

27.

| 28. | tikisi, kad Komisija kuo greičiau paaiškins, ar toks daugiašalis investicinių ginčų sprendimo teismas gali būti laikomas vienašale institucija arba turi priklausyti kito teismo jurisdikcijai ir kokiu būdu suinteresuota bendruomenė gali dalyvauti teismo procese; |
| --- | --- |

28.

| 29. | prašo Komisijos suteikti daugiau informacijos apie numatomas pasekmes ginčams pagal galiojančias dvišales investicijų sutartis ir apie daugiašalio investicinių ginčų teismo ir nacionalinių teismų sąsajas, visų pirma, kai išnaudojamos visos nacionalinės teisių gynimo priemonės; atsižvelgdamas į ES vidaus dvišales investicijų sutartis ir į šiuo metu nagrinėjamą bylą C-284/16 Achmea, pritaria Komisijos nuomonei, kad investuotojų ir valstybės ginčų sprendimo mechanizmai, išdėstyti ES dvišalėse investicijų sutartyse (iki įstojimo), prieštarauja ES teisei dėl išimtinės ES teismų kompetencijos su ES teise susijusių ieškinių atveju; |
| --- | --- |

29.

| 30. | yra įsitikinęs, kad 2017 m. rugsėjo 6 d. Belgijos prašymas Europos Sąjungos Teisingumo Teismui parengti nuomonę dėl ES ir Kanados susitarime (IEPS) numatytos naujos dvišalės investicinių teismų sistemos (ITS) teisėtumo, padės aiškiau suprasti visas diskusijas dėl investicijų apsaugos; |
| --- | --- |

30.

| 31. | susirūpinęs pažymi, kad įvairūs pagrindiniai ES prekybos partneriai, tarp kurių JAV ir Japonija, gali nepriarti Daugiašalio investicinių ginčų teismo įsteigimui ir kad Japonijos teikiama pirmenybė investuotojų ir valstybės ginčų sprendimui yra vienas iš svarbiausių neišspręstų klausimų siekiant principinio susitarimo dėl laisvosios prekybos susitarimo, pasirašyto 2016 m. liepos 6 d.; |
| --- | --- |

31.

Pasiūlymas dėl reglamento, kuriuo nustatoma tiesioginių užsienio investicijų į Europos Sąjungą tikrinimo sistema

| 32. | pabrėžia tiesioginių užsienio investicijų svarbą ES ekonomikai apskritai ir konkrečiau kiekvienam jos regionui, atsižvelgiant į tai, kad 2003 m.–2015 m. laikotarpiu ne Europos investuotojai Europoje įgyvendino daugiau nei 52 000 tiesioginių užsienio investicijų projektų, kurių bendra vertė siekia daugiau kaip 2 600 mlrd. EUR (10); |
| --- | --- |

32.

| 33. | pritaria Komisijos nuostatai, kad atvirumas tiesioginėms užsienio investicijoms ir toliau yra svarbiausias ES principas ir svarbus augimo šaltinis; tai turi lydėti tvirta ir veiksminga politika, kad, viena vertus, atsivertų kitų šalių ekonomika ir būtų užtikrinta, jog visi vadovautųsi vienodomis taisyklėmis, ir, kita vertus, apsaugoti svarbiausią Europos turtą nuo investicijų, galėsiančių pakenkti teisėtiems ES arba jos valstybių narių interesams; |
| --- | --- |

33.

| 34. | todėl Komitetas palankiai vertina pagrindinius Europos Komisijos pasiūlymo dėl reglamento principus, nes Europos lygmeniu nėra vienintelio tiesioginių užsienio investicijų tikrinimą reglamentuojančio teisės akto ir šiuo metu valstybės narės gali jas skirtingai vertinti; |
| --- | --- |

34.

| 35. | reiškia susirūpinimą dėl Europos Komisijos teisės saugumo ir viešosios tvarkos sumetimais tikrinti tiesiogines užsienio investicijas, kurios gali turėti įtakos Sąjungos svarbos projektams ar programoms, nes šis kriterijus labai neapibrėžtas, gali apimti visų rūšių tiesiogines užsienio investicijas, o priede pateiktas sąrašas nėra baigtinis. Be to, nėra aiškios saugumo ir viešosios tvarkos apibrėžčių, dėl šios priežasties neaiški Europos Komisijos įgaliojimų vykdymo sritis; todėl gali būti, kad dėl saugumo ir viešosios tvarkos sumetimų valstybės narės nebegalės savarankiškai priimti sprendimo dėl tiesioginių užsienio investicijų; |
| --- | --- |

35.

| 36. | apgailestauja, kad tokios svarbos pasiūlymą Komisija pristatė neatlikusi poveikio vertinimo; pažymi, kad komunikate paskelbtas tyrimas, pridėtas prie pasiūlymo dėl investicijų srautų į ES, ir poveikio vertinimas turėjo būti atlikti prieš pristatant pasiūlymą siekiant, kad susijusiose institucijų diskusijose būtų galima remtis konkrečiais duomenimis; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina pasiūlyme dėl reglamento patikslinti, kad esamus laisvo kapitalo judėjimo į trečiąsias šalis ar iš jų apribojimus bus galima toliau visapusiškai taikyti atsižvelgiant į viešąją tvarką ir visuomenės saugumą ir (arba) netaikant specialios procedūrinės sistemos; |
| --- | --- |

37.

| 38. | mano, kad Komisija turėtų taip pat įvertinti politiką, kuri sudarė sąlygas probleminėms investicijoms, nes daugeliu atvejų tiesioginės užsienio investicijos į infrastruktūrą ar įmonės, kurios anksčiau priklausė valstybei, yra griežto taupymo politikos ir liberalizavimo strateginiuose sektoriuose pasekmė; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pabrėžia, kad pateisinti tiesioginių užsienio investicijų ribojimą saugumo ir viešosios tvarkos sumetimais yra kas kita nei jų apribojimas baiminantis, kad bus iškreipta rinka, ir ragina Komisiją užtikrinti, kad mechanizmas nebūtų naudojamas kaip užslėpta protekcionistinė priemonė; šiuo požiūriu pažymi, kad tiesioginių užsienio investicijų tikrinimo mechanizmas, kuriuo ribojamos investicijos tik todėl, kad tiesioginės užsienio investicijos yra subsidijuojamos, negali būti pakankama priežastis blokuoti investicijas ir turi būti įrodyta, kad konkrečios investicijos yra susijusios su užsienio valstybės pramonės arba nacionaliniais strateginiais tikslais; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ragina Komisiją suteikti daugiau informacijos apie poveikį tuo atveju, jeigu valstybė narė prieštarauja Komisijos pozicijai ir taip pat kokiu mastu pasiūlyta sistema leis laiku pateikti proporcingą reakciją, atsižvelgiant į tai, kad ES investicijų tikrinimas neturėtų trukti ilgiau nei laikas, nustatytas nacionalinėms procedūroms; |
| --- | --- |

40.

| 41. | prašo pradėti dialogą su pagrindiniais ES prekybos partneriais dėl investicijų tikrinimo. Tarptautiniu mastu suderintos taisyklės dėl tiesioginių užsienio investicijų tikrinimo realiai sumažintų prieštaravimus ir padidintų investicijų tikrumą; |
| --- | --- |

41.

| 42. | palankiai vertina tai, kad teisės aktų leidėjai pasiekė susitarimą dėl dabartinės ES antidempingo metodikos pakeitimo; joje turėtų būti atsižvelgiama į pagrindines TDO konvencijas, siekiant įvertinti, ar esama didelių iškraipymų; |
| --- | --- |

42.

| 43. | vis dėlto pažymi, kad nauji teisės aktai bus veiksmingi tik tuo atveju, jei ES atnaujins prekybos apsaugos priemones, ir kad teigiamas poveikis pramonei priklausys nuo sėkmingo 2013 m. nustatytų prekybos apsaugos priemonių modernizavimo planų įgyvendinimo; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pritaria išimtinei Europos Sąjungos kompetencijai tiesioginių užsienio investicijų atžvilgiu, nes pagal SESV 207 straipsnio 1 dalį jos susijusios su bendra prekybos politika. Tačiau pažymi, kad Komisija šį reglamentą siūlo tik toms valstybėms narėms, kurios yra sukūrusios investicijų tikrinimo mechanizmus ir kad pasiūlymas nereikalauja, jog valstybės narės sukurtų savo investicijų tikrinimo mechanizmus. Taigi pasiūlymas visiškai atitinka subsidiarumo principą. |
| --- | --- |

44.

Briuselis, 2018 m. kovo 23 d.

Europos regionų komiteto pirmininkas

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  RK nuomonė dėl „Diskusijoms skirto dokumento dėl globalizacijos suvaldymo“, pranešėja Micaela Fanelli, priimta 2017 m. spalio 10 d.

1

(2)  Visų pirma atsižvelgiant į tai, kad analogiškoje JAV programoje (angl. Trade Adjustment Assistance, TAA) nenumatytas konkretus atleidžiamų darbuotojų skaičius, kurį būtina pasiekti, kad būtų skiriama parama.

2

Trade Adjustment Assistance

(3)  EPRS.

3

(4)  ESPON, The World in Europe, global FDI flows towards Europe (Pasaulis Europoje, pasaulio tiesioginių užsienio investicijų srautai į Europą).

4

The World in Europe, global FDI flows towards Europe

(5)  Žr. čia http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?qid=1505372743628&uri=SWD:2017:293:FIN., dokumento18 puslapis.

5

(6)  Tyrimas paskelbtas 2016 m. lapkričio 15 d., žr. čia: https://ec.europa.eu/jrc/en/publication/eur-scientific-and-technical-research-reports/cumulative-economic-impact-future-trade-agreements-eu-agriculture.

6

(7)  2016 m. balandžio 8 d. priimta RK nuomonė Atsakingesnė prekybos ir investicijų politika, pranešėjas Neale Richmond (IE/EPP).

7

(8)  http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156487.pdf

8

(9)  Žr. čia: http://trade.ec.europa.eu/doclib/press/index.cfm?id=1689.

9

(10)  ESPON mokslinių tyrimų projektas The World in Europe, global FDI flows towards Europe (Pasaulis Europoje, pasaulio tiesioginių užsienio investicijų srautai į Europą).

10

The World in Europe, global FDI flows towards Europe

---

| 13.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 247/38 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 247/38

---

Europos regionų komiteto nuomonė „Europos pramonės strategija. Vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo ir perspektyva“

(2018/C 247/07)

| Pranešėjas: | Heinz Lehmann (DE/EPP), Saksonijos Landtago narys |
| --- | --- |
| Pamatiniai dokumentai: | Komisijos komunikatas „Investavimas į pažangią, novatorišką ir tvarią pramonę. Atnaujinta ES pramonės politikos strategija“
  (COM(2017) 479) |

Pranešėjas:

Heinz Lehmann (DE/EPP), Saksonijos Landtago narys

Pamatiniai dokumentai:

Komisijos komunikatas „Investavimas į pažangią, novatorišką ir tvarią pramonę. Atnaujinta ES pramonės politikos strategija“

(COM(2017) 479)

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | palankiai vertina Komisijos komunikatą (1) kaip tolesnį svarbų žingsnį ir ragina Komisiją remiantis šiuo komunikatu ir atsižvelgiant į Europos Vadovų Tarybos (2), Europos Parlamento (3), Konkurencingumo tarybos (4), RK (5) ir „Pramonės draugų“ grupės (6) raginimus parengti plataus užmojo ES pramonės politikos strategiją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mano, kad Europos pramonės politikos strategija turi atspindėti dabartinius ir būsimus uždavinius, taip pat pramonės konkurencingumo pasaulio mastu galimybes ir veiksnius ir laikosi nuomonės, kad ši strategija turi būti grindžiama aiškia Europos pramonės vizija, parengta vidutinės trukmės laikotarpiui ir plėtojama orientuojantis į 2030 m. ir vėlesnį laikotarpį; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina į strategiją įtraukti stiprų teritorinį aspektą, kartu atsižvelgiant į regionų pažangiąją specializaciją. Komitetas primena SESV 173 straipsnyje išdėstytą bendrą ir nuolatinę užduotį užtikrinti Europos pramonės politikos veiksmingumą ir pareiškia, kad yra pasirengęs, vadovaudamasis partnerystės principu, remti Komisiją, Tarybą ir Parlamentą, visų pirma dėl to, kad strategijai įgyvendinti reikės visų subjektų bendro įsipareigojimo ir bendrų pastangų visais lygmenimis; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mano, kad pramonės strategija turėtų būti horizontalioji – joje turėtų būti iškelti tikslai, nustatytos strateginės priemonės ir rodikliai, numatytas griežtas poveikio vertinimas ir sukurta tinkama stebėsenos ir valdymo sistema. Taip pat ragina numatyti konkrečias priemones ekonominių pokyčių patiriantiems ir didelį augimo potencialą turintiems sektoriams. Komitetas pabrėžia, kad strategijoje turėtų būti pabrėžiamos inovacijos, bazinės didelio poveikio technologijos (angl. KET), bendriems Europos interesams svarbūs projektai (angl. IPCEI), skaitmeninimas ir MVĮ, nes šios sritys yra svarbios įvairiems sektoriams; |
| --- | --- |

4.

Europos pramonė naujajame amžiuje

| 5. | pabrėžia, kad pramonės sektorius – kaip 50 mln. darbo vietų, eksporto ir inovacijų šaltinis – gyvybiškai svarbus Europos regionams ir miestams ir kad būsimo Europos pramonės konkurencingumo užtikrinimas sparčiai besikeičiančiame pasauliniame kontekste turi lemiamą reikšmę subalansuotam ir darniam vystymuisi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atkreipia dėmesį į palyginti didelę užsienio prekybos svarbą kuriant BVP (2015 m. 83,05 %) (7). Atsižvelgdamas į tai, Komitetas ragina skirti daugiau dėmesio vidaus vartojimo skatinimui, kadangi tai padės užtikrinti stabilų Sąjungos pramonės funkcionavimą ir paspartins ekonomikos augimą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mano, kad siekiant užtikrinti socialinę darną turi būti įmanomas endogeninis augimas bet kurioje vietovėje – kad visi regionai, taip pat kaimo, galėtų dalyvauti kuriant pridėtinę vertę ir turėtų galimybę vietoje rengti ir išlaikyti kvalifikuotus darbuotojus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pritaria inovacijoms palankios aplinkos sukūrimui ir kartu ragina spręsti ekonominius uždavinius siekiant didinti visuomenės pritarimą pramonės sektoriaus veiklai visais visuomenės lygmenimis – nuo vaikų darželio iki įmonių ir administravimo institucijų; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pažymi, kad skaitmeninimo pažangos paskatintas verslo modelių pertvarkymas vis labiau tampa pagrindiniu ateities raidos elementu, tad ateityje valstybėms imantis veiksmų turėtų būti diferencijuojama ne tik pagal sektorius, bet ir pagal verslo modelius; |
| --- | --- |

9.

Europos pramonės stiprinimas

| 10. | ragina po 2020 m. toliau siekti strateginio tikslo – išlaikyti 20 % pramonės sektoriaus sukuriamą BVP dalį; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mano, jog Europos galimybės išlaikyti ir plėtoti pasaulyje konkurencingą pramonę priklauso nuo jos technologinio suverenumo; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina visų pirma strateginę reikšmę Europai turinčioms technologijoms (pvz., mikroelektronika, baterijų elementai) sukurti ir taikyti vienodas konkurencijos Europoje ir pasaulyje sąlygas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | primena, kad bendrosios sąlygos, taikomos kitose reglamentuojamose srityse, kurių reglamentavimas turi ribojamąjį poveikį tik ES įmonėms (pvz., dėl kai kurių medžiagų), gali nulemti tai, jog bus atsisakoma atskirų veiklos sričių arba jos bus perkeliamos į trečiąsias šalis ir tai turės pasekmių visai ES vertės grandinei; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia strateginę bendriems Europos interesams svarbių projektų reikšmę Europos pramonės konkurencingumui; ragina Komisiją visiškai išnaudoti jų potencialą. Komitetas palankiai vertina Komisijos siūlymą parengiamajame etape kurti strateginius forumus, siekiant gerinti suinteresuotųjų šalių koordinavimą tarptautiniu lygmeniu; ragina nuosekliai, laiku ir remiantis sukaupta patirtimi plėtoti bendriems Europos interesams svarbių projektų koncepciją; |
| --- | --- |

14.

| 15. | palankiai vertina Komisijos pastabas dėl gynybos pramonės; pritaria suderintam strateginiam požiūriui, nes jis turi didelę reikšmę ekonominei, technologijų ir saugumo politikai. Turėtų būti sudaryta galimybė Europos gynybos fondo išteklius naudoti moksliniams tyrimams ir jam turėtų būti skirta atskira biudžeto eilutė; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia jūrų pramonės svarbą sprendžiant mėlynosios ekonomikos problemas ir išnaudojant visą jos potencialą ir palankiai vertina pažangą, pvz., keleivinių laivų ir atsinaujinančiųjų jūrų išteklių energijos srityse. Komitetas mano, kad įgyvendinus iniciatyvą „LeaderSHIP 2020“ turi būti įmanoma, įtraukiant visas Europos politikos sritis, parengti jūrų pramonės rėmimo veiksmų gaires; |
| --- | --- |

16.

Gilesnė ir teisinga bendroji rinka: žmonių ir įmonių įgalinimas

| 17. | pritaria, kad sklandžiai veikianti prekių ir paslaugų bendroji rinka gali palengvinti įmonėms integruotis į pasaulines vertės grandines, todėl ji būtina Europos pramonės sėkmingam vystymuisi užtikrinti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | primena, kad Europos rinka regionams yra svarbesnė negu pasaulinė rinka, ir ragina įgyvendinti bendrosios rinkos strategiją (8), veiksmingai taikyti bendrosios rinkos teisės aktus ir imtis ryžtingų veiksmų prieš rinką apribojantį poveikį turinčias dvišales priemones ES (pvz., dvišales tarpusavio investicijų sutartis (angl. intra-ES-BIT)). Komitetas pabrėžia, kad konkurencingos įmonių paslaugos yra vis svarbesnės gamybos pramonės produktyvumui ir sąnaudų konkurencingumui; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina viešiesiems pirkimams suteikti daugiau lankstumo, kad jie būtų palankesni inovacijoms ir atviri technologijoms; |
| --- | --- |

19.

| 20. | palankiai vertina Europos socialinių teisių ramsčio sukūrimą, tačiau pabrėžia, kad jį reikia papildyti stipria Europos socialine darbotvarke, kuri, be kita ko, sudarytų sąlygas realiai našumą atitinkančiai darbo užmokesčio konvergencijai; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kad profesinį išsilavinimą įgiję kvalifikuoti specialistai ir vadovai yra daugelio įmonių, visų pirma MVĮ, produktyvumo pagrindas. Komitetas primena, kad aukšti kvalifikacijos reikalavimai ir subalansuotas praktinio ir teorinio mokymo santykis turi lemiamą reikšmę labai specializuotiems, technologijoms ir žinioms imliems pramonės sektoriams; |
| --- | --- |

21.

| 22. | primena nacionalinio arba regionų lygmens uždavinį parengti bendrųjų gebėjimų įgijimo ir išlaikymo strategijas; |
| --- | --- |

22.

Pramonės modernizavimas skaitmeniniam amžiui

| 23. | pabrėžia, kad svarbiausias rūpestis dėl skaitmeninės ateities tegali būti apskritai geresnis pramonės ir visuomenės pasiruošimas ateičiai; |
| --- | --- |

23.

| 24. | primena vietos ir regionų valdžios institucijų kompetencijai priskirtą uždavinį žvelgiant į ateitį plėtoti visą skaitmeninimui reikalingą infrastruktūrą, užtikrinti jos atvirumą visiems techniniams sprendimams ir atsižvelgti į veiksmingą plačiajuosčio ryšio, radijo dažnių ir skaitmeninio administravimo sistemų derinį ir suderinamumą; |
| --- | --- |

24.

| 25. | primena, kad skaitmeninių technologijų diegimo jau veikiančiose įmonėse etape taikant sektinus išlaidų efektyvumo apskaičiavimo pavyzdžius galima sumažinti diegimo ir naudojimo kliūtis ir palengvinti verslo modelių keitimą, ir ragina skatinti MVĮ rėmimui skaitmeninimo srityje reikalingos infrastruktūros (skaitmeninių inovacijų centrų) kūrimą; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina Komisiją 9-ojoje bendrojoje mokslinių tyrimų ir inovacijų programoje kaip tikslą įtvirtinti Europos pramonės sektoriaus pirmaujantį vaidmenį. Komitetas ragina dėti daugiau pastangų siekiant įgyvendinti tikslą skirti 3 % BVP moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai ir stiprinti pramonės sektoriaus gebėjimą keistis ir jo inovacinį pajėgumą kuriant kitas temines pramonės modernizavimo platformas, pvz., sudarant partnerystės susitarimus dėl naujų gamybos metodų, tvarios gamybos, trimačio spausdinimo, vystant „Pramonė 4.0“ iniciatyvas; |
| --- | --- |

26.

Europos, kaip mažo anglies dioksido kiekio technologijų žiedinės ekonomikos lyderės, vaidmens stiprinimas

| 27. | pritaria Komisijos, Parlamento ir Tarybos nuomonei, kad reikia stiprinti Europos, kaip mažo anglies dioksido kiekio technologijų žiedinės ekonomikos lyderės vaidmenį ir taip reikšmingai prisidėti prie Paryžiaus klimato susitarimo įgyvendinimo; primena savo raginimą aplinkos, klimato kaitos švelninimo ir energetikos politikos priemones ES ir nacionaliniu lygmenimis kurti taip, kad energijai imliems ir nuo išorės prekybos priklausomiems sektoriams netektų neproporcingos naštos arba nekiltų pavojus jų tarptautiniam konkurencingumui; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina veiksmingai skatinti vietos žaliavų sektorių teikiant paramą žaliavų žvalgymui, gavybai ir panaudojimui, užbaigiant medžiagų gyvavimo ciklus taip, kad vienos medžiagos būtų pakeičiamos kitomis, siekiant sumažinti priklausomybę nuo žaliavų importo. Komitetas ragina Europoje intensyvinti bendradarbiavimą efektyvaus išteklių naudojimo ir pridėtinės gamybos klausimais, o veikiančius ir į bendradarbiavimą nukreiptus verslo modelius kuo labiau remti teikiant paskatas; |
| --- | --- |

28.

| 29. | sutinka, kad energijos kaupimo sistemų kūrimas ir gamyba turi lemiamą reikšmę mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos veikimui ES. Komitetas ragina šiam sektoriui, kurį reikia stiprinti Europoje, nesudaryti kliūčių ir užtikrinti anglies dioksido kiekio mažinimo tikslų ir energijos tiekimo saugumo pusiausvyrą; |
| --- | --- |

29.

Parama pramonės inovacijoms vietose

| 30. | palankiai vertina Komisijos sukurtą pažangiosios specializacijos koncepciją ir ragina pažaboti naują potencialą, pvz., diegiant įvairius sektorius apimančias inovacijas, nes tarptautiškumas, tarpdiscipliniškumas ir perspektyvų įvairovė yra kertiniai holistinių inovacijų procesų veiksniai; |
| --- | --- |

30.

| 31. | primena, kad regioniai ir tarpregioniniai tinklai, kaip antai lengvų statybos konstrukcijų sektoriaus klasteris MERGE arba iniciatyva „Vanguard“, gali padėti išsivaduoti iš užburto emigracijos, kvalifikuotos darbo jėgos trūkumo ir nedidelio masto ekonomikos rato, gerinti regiono kaip inovacijų centro įvaizdį, didinti paskatas steigti ir pritraukti įmones ir skatinti naujų vertės grandinių atsiradimą; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pabrėžia pasiūlytus supaprastinimus pradedančiosioms ir veiklą plečiančioms įmonėms (9); |
| --- | --- |

32.

| 33. | pripažįsta, kad 2014 m. įvykdžius išsamią valstybės pagalbos reformą procedūros įmonėms ir vietos ir regionų valdžios institucijoms tapo gerokai paprastesnės; vis dėlto ragina didinant paramos normas gerokai pagerinti klasterių iniciatyvų rėmimą (Bendrojo bendrosios išimties reglamento 27 straipsnis). Komitetas ragina ateityje suteikti lengvatų tarpvalstybiniams klasteriams ir klasterių tinklams bei suteikti ateityje prioritetą finansavimo derinimui, ypač bandomosios infrastruktūros ir pavyzdinių projektų atvejais; |
| --- | --- |

33.

Tarptautinis aspektas

| 34. | supranta, kad labai svarbu Europos pramonei integruotis į pasaulines vertės grandines ir kad tik sudarant prekybos susitarimus, abipusiškai pripažįstant standartus ir pašalinant tarifines ir netarifines prekybos kliūtis užtikrinamas laisvas ir sąžiningas patekimas į pasaulines rinkas; |
| --- | --- |

34.

| 35. | palankiai vertina visų pirma prekybos apsaugos priemonių stiprinimą, siekiant sukurti sąžiningas vienodas pasaulinės prekybos sąlygas, pirmiausia tradiciniams pramonės sektoriams, kaip antai plieno pramonei (10); |
| --- | --- |

35.

| 36. | prašo reikalauti, kad COP šalys visus sutartus mažinimo tikslus nedelsdamos perkeltų į nacionalinius standartus, ir tikisi, kad visi suinteresuotieji subjektai imsis veiksmų, kad būtų užkirstas kelias aplinkosauginiam dempingui su visais jo neigiamais padariniais; |
| --- | --- |

36.

| 37. | mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijos turi dalyvauti nustatant strategines sritis, kuriose svarbu tikrinti tiesiogines užsienio investicijas; |
| --- | --- |

37.

Partnerystė su valstybėmis narėmis, regionais, miestais ir privačiuoju sektoriumi

| 38. | pabrėžia pagrindinį regionų ir jų ekosistemų vaidmenį modernizuojant pramonę, nes šiuo lygmeniu lengvai plėtojamas MVĮ, universitetų ir mokslinių tyrimų centrų bei vietos valdžios institucijų dialogas, ir ragina taikyti vieta grindžiamą Europos pramonės politikos koncepciją. Komitetas pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos turi svarbių galių ir kompetencijų tokiose politikos srityse kaip moksliniai tyrimai ir inovacijos, švietimas ir gebėjimai, eksporto rėmimas, infrastruktūra, MVĮ ir reguliavimas; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pasirengęs būti aktyviu Komisijos, Parlamento ir Tarybos partneriu. Jis palankiai vertina Komisijos siūlymą kasmet rengti pramonės dieną, – visų pirma tai, kad 2018 m. dėmesys bus sutelkiamas į bazines didelio poveikio technologijas ir bendriems Europos interesams svarbius projektus – ir jos pasiūlymą surengti aukšto lygio apskritojo stalo diskusijas pramonės politikos klausimais; ragina į diskusijas dėl strategiškai Europai svarbių bazinių didelio poveikio technologijų įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas. Komitetas ragina regionų suinteresuotuosius subjektus, kaip antai verslininkus, socialinius partnerius ir pilietinę visuomenę, aktyviai dalyvauti ir palankiai vertina bandomąsias priemones, kurios padeda regionams, remiantis partnerystės principu, spręsti su struktūriniais pokyčiais susijusius klausimus. |
| --- | --- |

39.

Briuselis, 2018 m. kovo 23 d.

Europos regionų komiteto pirmininkas

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  Komisijos komunikatas „Investavimas į pažangią, novatorišką ir tvarią pramonę. Atnaujinta ES pramonės politikos strategija“ (COM(2017) 479).

1

(2)  2016 m. gruodžio 15 d. ir 2017 m. birželio 22–23 d. Europos Vadovų Tarybos išvados.

2

(3)  2017 m. liepos 5 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl plataus užmojo ES pramonės strategijos parengimo kaip strateginio prioriteto augimui, užimtumui ir naujovių diegimui Europoje užtikrinti (2017/2732(RSP))

3

(4)  2017 m. gegužės 29 d. Konkurencingumo tarybos išvados dėl būsimos ES pramonės politikos strategijos (283/17); 2017 m. lapkričio 30 d. Konkurencingumo tarybos išvados dėl atnaujintos ES pramonės politikos strategijos (705/17).

4

(5)  2013 m. balandžio 11 d. RK nuomonė „Stipresnė Europos pramonė ekonomikos augimui ir atsigavimui skatinti“.

5

2016 m. birželio 15 d. RK nuomonė „Plienas. Tvarių darbo vietų ir ekonomikos augimo Europoje apsauga“, COR-2016–01726–00–00-PAC-TRA (LT)

(6)  Varšuvos deklaracija: 2016 m. balandžio 22 d. Bendra Ketvirtosios „Pramonės draugų“ grupės ministrų konferencijos deklaracija;

6

Berlyno deklaracija: 2017 m. birželio 30 d. Bendra Penktosios „Pramonės draugų“ grupės ministrų konferencijos deklaracija dėl pramonės politikos.

(7)  Pasaulio banko duomenys, Prekyba (BVP proc.), [https://data.worldbank.org/indicator/NE.TRD.GNFS.ZS], 2018 m. sausio 7 d.

7

(8)  Europos regionų komiteto nuomonė – Bendrosios rinkos tobulinimas, 2016 m. balandžio mėn. (pranešėjas Alessandro Pastacci (IT/PES)); Europos regionų komiteto nuomonė – Paslaugų dokumentų rinkinys. Europiečiams naudinga paslaugų ekonomika, 2017 m. spalio mėn. (pranešėjas Jean-Luc Vanraes (BE/ALDE)).

8

(9)  Pradedančiųjų ir veiklą plečiančių įmonių Europoje stiprinimas – vietos ir regionų perspektyva“, COR-2017–00032–00–01-AC-TRA.

9

(10)  Europos regionų komiteto nuomonė – Plienas. Tvarių darbo vietų ir ekonomikos augimo Europoje apsauga (pranešėja Isolde Ries (DE/PES)).

10

---

| 13.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 247/43 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 247/43

---

Europos regionų komiteto nuomonė. Pasiūlymas dėl Europos gynybos fondo

(2018/C 247/08)

| Pranešėjas | Dainis Turlais (LV/ALDE), Rygos miesto tarybos narys |
| --- | --- |
| Pamatiniai dokumentai | Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriama Europos gynybos pramonės plėtros programa ES gynybos pramonės konkurencingumui ir inovaciniam pajėgumui remti
  COM(2017) 294 final – 2017/0125(COD)
  Komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Pradeda veikti Europos gynybos fondas“
  COM(2017) 295 final |

Pranešėjas

Dainis Turlais (LV/ALDE), Rygos miesto tarybos narys

Pamatiniai dokumentai

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriama Europos gynybos pramonės plėtros programa ES gynybos pramonės konkurencingumui ir inovaciniam pajėgumui remti

COM(2017) 294 final – 2017/0125(COD)

Komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Pradeda veikti Europos gynybos fondas“

COM(2017) 295 final

I.   SIŪLOMI PAKEITIMAI

1 pakeitimas

Nauja nurodomoji dalis po paskutinės nurodomosios dalies:

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | atsižvelgdamas į nuolatinį struktūrizuotą bendradarbiavimą saugumo ir gynybos srityje, dėl kurio 2017 m. lapkričio 13 d. susitarė 23 ES valstybės narės, kaip nurodyta ES sutarties 42 straipsnio 6 dalyje ir 46 straipsnyje bei šios Sutarties Protokole Nr. 10; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

atsižvelgdamas į nuolatinį struktūrizuotą bendradarbiavimą saugumo ir gynybos srityje, dėl kurio 2017 m. lapkričio 13 d. susitarė 23 ES valstybės narės, kaip nurodyta ES sutarties 42 straipsnio 6 dalyje ir 46 straipsnyje bei šios Sutarties Protokole Nr. 10;

2 pakeitimas

2 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| (2) | siekiant padėti didinti Sąjungos gynybos pramonės konkurencingumą ir inovacinį pajėgumą, turėtų būti sukurta Europos gynybos pramonės plėtros programa (toliau – programa).
  Programos tikslas
  turėtų būti didinti Sąjungos gynybos pramonės, be kita ko, kibernetinės gynybos, konkurencingumą, remiant įmonių bendradarbiavimą gynybos produktų ir technologijų plėtojimo etape. Plėtojimo etapas, kuris eina po mokslinių tyrimų ir technologijų etapo, yra susijęs su didele rizika ir sąnaudomis, dėl kurių sudėtinga toliau panaudoti mokslinių tyrimų rezultatus ir daromas neigiamas poveikis Sąjungos gynybos pramonės konkurencingumui. Remdama plėtojimo etapą, programa padėtų geriau išnaudoti gynybos mokslinių tyrimų rezultatus ir padėtų pašalinti atotrūkį tarp mokslinių tyrimų bei gamybos ir skatinti visų formų inovacijas. Programa turėtų papildyti veiklą, vykdomą pagal SESV 182 straipsnį, ir yra netaikoma gynybos produktų ir technologijų gamybai; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

(2)

siekiant padėti didinti Sąjungos gynybos pramonės konkurencingumą ir inovacinį pajėgumą, turėtų būti sukurta Europos gynybos pramonės plėtros programa (toliau – programa).
  Programos tikslas
  turėtų būti didinti Sąjungos gynybos pramonės, be kita ko, kibernetinės gynybos, konkurencingumą, remiant įmonių bendradarbiavimą gynybos produktų ir technologijų plėtojimo etape. Plėtojimo etapas, kuris eina po mokslinių tyrimų ir technologijų etapo, yra susijęs su didele rizika ir sąnaudomis, dėl kurių sudėtinga toliau panaudoti mokslinių tyrimų rezultatus ir daromas neigiamas poveikis Sąjungos gynybos pramonės konkurencingumui. Remdama plėtojimo etapą, programa padėtų geriau išnaudoti gynybos mokslinių tyrimų rezultatus ir padėtų pašalinti atotrūkį tarp mokslinių tyrimų bei gamybos ir skatinti visų formų inovacijas. Programa turėtų papildyti veiklą, vykdomą pagal SESV 182 straipsnį, ir yra netaikoma gynybos produktų ir technologijų gamybai;

| (2) | siekiant padėti didinti Sąjungos gynybos pramonės konkurencingumą ir inovacinį pajėgumą
  bei visų gynybos išlaidų Sąjungoje efektyvumą ir tokiu būdu stiprinti ES strateginį savarankiškumą
  turėtų būti sukurta Europos gynybos pramonės plėtros programa (toliau – programa).
  Programa
  turėtų būti
  užtikrinama, kad būtų didinamas
  Sąjungos gynybos pramonės, be kita ko, kibernetinės gynybos, konkurencingumas, remiant
  keleto valstybių
  įmonių
  , visų pirma MVĮ,
  bendradarbiavimą gynybos produktų ir technologijų plėtojimo etape. Plėtojimo etapas, kuris eina po mokslinių tyrimų ir technologijų etapo, yra susijęs su didele rizika ir sąnaudomis, dėl kurių sudėtinga toliau panaudoti mokslinių tyrimų rezultatus ir daromas neigiamas poveikis Sąjungos gynybos pramonės konkurencingumui. Remdama plėtojimo etapą, programa padėtų geriau išnaudoti gynybos mokslinių tyrimų rezultatus ir padėtų pašalinti atotrūkį tarp mokslinių tyrimų bei gamybos ir skatinti visų formų inovacijas. Programa turėtų papildyti veiklą, vykdomą pagal SESV 182 straipsnį, ir yra netaikoma gynybos produktų ir technologijų gamybai; |
| --- | --- |

(2)

siekiant padėti didinti Sąjungos gynybos pramonės konkurencingumą ir inovacinį pajėgumą
  bei visų gynybos išlaidų Sąjungoje efektyvumą ir tokiu būdu stiprinti ES strateginį savarankiškumą
  turėtų būti sukurta Europos gynybos pramonės plėtros programa (toliau – programa).
  Programa
  turėtų būti
  užtikrinama, kad būtų didinamas
  Sąjungos gynybos pramonės, be kita ko, kibernetinės gynybos, konkurencingumas, remiant
  keleto valstybių
  įmonių
  , visų pirma MVĮ,
  bendradarbiavimą gynybos produktų ir technologijų plėtojimo etape. Plėtojimo etapas, kuris eina po mokslinių tyrimų ir technologijų etapo, yra susijęs su didele rizika ir sąnaudomis, dėl kurių sudėtinga toliau panaudoti mokslinių tyrimų rezultatus ir daromas neigiamas poveikis Sąjungos gynybos pramonės konkurencingumui. Remdama plėtojimo etapą, programa padėtų geriau išnaudoti gynybos mokslinių tyrimų rezultatus ir padėtų pašalinti atotrūkį tarp mokslinių tyrimų bei gamybos ir skatinti visų formų inovacijas. Programa turėtų papildyti veiklą, vykdomą pagal SESV 182 straipsnį, ir yra netaikoma gynybos produktų ir technologijų gamybai;

3 pakeitimas

3 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| (3) | siekiant geriau išnaudoti masto ekonomiją gynybos pramonėje, pagal programą turėtų būti remiamas įmonių bendradarbiavimas plėtojant gynybos pramonės produktus ir technologijas; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

(3)

siekiant geriau išnaudoti masto ekonomiją gynybos pramonėje, pagal programą turėtų būti remiamas įmonių bendradarbiavimas plėtojant gynybos pramonės produktus ir technologijas;

| (3) | siekiant geriau išnaudoti masto ekonomiją gynybos pramonėje, pagal programą turėtų būti remiamas
  atitinkamai valstybių narių ir
  įmonių bendradarbiavimas plėtojant gynybos pramonės produktus ir technologijas,
  tokiu būdu skatinant karinių
  sistemų standartizavimą ir gerinant jų sąveikumą; |
| --- | --- |

(3)

siekiant geriau išnaudoti masto ekonomiją gynybos pramonėje, pagal programą turėtų būti remiamas
  atitinkamai valstybių narių ir
  įmonių bendradarbiavimas plėtojant gynybos pramonės produktus ir technologijas,
  tokiu būdu skatinant karinių
  sistemų standartizavimą ir gerinant jų sąveikumą;

4 pakeitimas

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | programa turėtų būti vykdoma dvejus metus nuo 2019 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d., ir šiuo laikotarpiu turėtų būti nustatyta programos įgyvendinimui skirta suma; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

(4)

programa turėtų būti vykdoma dvejus metus nuo 2019 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d., ir šiuo laikotarpiu turėtų būti nustatyta programos įgyvendinimui skirta suma;

| (4) | programa turėtų būti vykdoma dvejus metus nuo 2019 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d., ir šiuo laikotarpiu turėtų būti nustatyta programos įgyvendinimui skirta suma
  . Norint finansuoti programą iš Sąjungos bendrojo biudžeto, šiam tikslui turėtų būti skirta 500 mln. EUR dabartinėmis kainomis. Atsižvelgiant į tai, kad programa yra nauja iniciatyva, kuri nebuvo numatyta rengiant 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą, ir siekiant išvengti bet kokio neigiamo poveikio esamų daugiamečių programų finansavimui, ši suma turėtų būti paimta iš nepaskirstytų maržų atsižvelgiant į daugiametėje finansinėje programoje nustatytas viršutines ribas. Galutinę sumą biudžeto procedūros metu turėtų patvirtinti Europos Parlamentas ir Taryba; |
| --- | --- |

(4)

programa turėtų būti vykdoma dvejus metus nuo 2019 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d., ir šiuo laikotarpiu turėtų būti nustatyta programos įgyvendinimui skirta suma
  . Norint finansuoti programą iš Sąjungos bendrojo biudžeto, šiam tikslui turėtų būti skirta 500 mln. EUR dabartinėmis kainomis. Atsižvelgiant į tai, kad programa yra nauja iniciatyva, kuri nebuvo numatyta rengiant 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą, ir siekiant išvengti bet kokio neigiamo poveikio esamų daugiamečių programų finansavimui, ši suma turėtų būti paimta iš nepaskirstytų maržų atsižvelgiant į daugiametėje finansinėje programoje nustatytas viršutines ribas. Galutinę sumą biudžeto procedūros metu turėtų patvirtinti Europos Parlamentas ir Taryba;

Paaiškinimas

Savaime suprantama.

5 pakeitimas

5 konstatuojamoji dalis

| Europos
  Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| (5) | programa turėtų būti įgyvendinama visapusiškai laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (6). Finansavimas gali būti pirmiausia skiriamas dotacijų forma. Kai tinkama, gali būti naudojamos finansinės priemonės arba viešieji pirkimai; |

Europos
  Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

(5)

programa turėtų būti įgyvendinama visapusiškai laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (6). Finansavimas gali būti pirmiausia skiriamas dotacijų forma. Kai tinkama, gali būti naudojamos finansinės priemonės arba viešieji pirkimai;

| (5) | programa turėtų būti įgyvendinama visapusiškai laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (6). Finansavimas gali būti pirmiausia skiriamas dotacijų forma. Kai tinkama, gali būti naudojamos finansinės priemonės arba viešieji pirkimai;
  gali būti naudinga pasinaudoti derinimo mechanizmais; |
| --- | --- |

(5)

programa turėtų būti įgyvendinama visapusiškai laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (6). Finansavimas gali būti pirmiausia skiriamas dotacijų forma. Kai tinkama, gali būti naudojamos finansinės priemonės arba viešieji pirkimai;
  gali būti naudinga pasinaudoti derinimo mechanizmais;

Paaiškinimas

—

6 pakeitimas

10 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| (10) | kadangi programos tikslas – paremti Sąjungos gynybos pramonės konkurencingumą panaikinant bendradarbiavimo projektų plėtojimo etapo riziką, su gynybos produkto ar technologijos plėtra susiję veiksmai, būtent bendrųjų techninių specifikacijų apibrėžimas, dizainas, prototipo kūrimas, bandymas, kvalifikavimas, sertifikavimas, taip pat galimybių studijos ir kitos pagalbinės priemonės, turėtų būti tinkami finansuoti pagal programą. Tai taip pat bus taikoma esamų gynybos produktų ir technologijų naujinimui; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

(10)

kadangi programos tikslas – paremti Sąjungos gynybos pramonės konkurencingumą panaikinant bendradarbiavimo projektų plėtojimo etapo riziką, su gynybos produkto ar technologijos plėtra susiję veiksmai, būtent bendrųjų techninių specifikacijų apibrėžimas, dizainas, prototipo kūrimas, bandymas, kvalifikavimas, sertifikavimas, taip pat galimybių studijos ir kitos pagalbinės priemonės, turėtų būti tinkami finansuoti pagal programą. Tai taip pat bus taikoma esamų gynybos produktų ir technologijų naujinimui;

| (10) | kadangi programos tikslas –
  padidinti ES strateginę nepriklausomybę plėtojant jos gynybos pajėgumus ir
  paremti Sąjungos gynybos pramonės konkurencingumą panaikinant bendradarbiavimo projektų plėtojimo etapo riziką, su gynybos produkto ar technologijos plėtra susiję veiksmai, būtent bendrųjų techninių specifikacijų apibrėžimas, dizainas, prototipo kūrimas, bandymas, kvalifikavimas, sertifikavimas, taip pat galimybių studijos ir kitos pagalbinės priemonės, turėtų būti tinkami finansuoti pagal programą. Tai taip pat bus taikoma
  valstybėse narėse sukurtų
  esamų gynybos produktų ir technologijų naujinimui; |
| --- | --- |

(10)

kadangi programos tikslas –
  padidinti ES strateginę nepriklausomybę plėtojant jos gynybos pajėgumus ir
  paremti Sąjungos gynybos pramonės konkurencingumą panaikinant bendradarbiavimo projektų plėtojimo etapo riziką, su gynybos produkto ar technologijos plėtra susiję veiksmai, būtent bendrųjų techninių specifikacijų apibrėžimas, dizainas, prototipo kūrimas, bandymas, kvalifikavimas, sertifikavimas, taip pat galimybių studijos ir kitos pagalbinės priemonės, turėtų būti tinkami finansuoti pagal programą. Tai taip pat bus taikoma
  valstybėse narėse sukurtų
  esamų gynybos produktų ir technologijų naujinimui;

7 pakeitimas

13 konstatuojamoji dalis

| Europos
  Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| (13) | kadangi programa siekiama didinti Sąjungos gynybos pramonės konkurencingumą, paramą turėtų galėti gauti tik Sąjungoje įsisteigę ir valstybių narių arba jų piliečių faktiškai kontroliuojami subjektai. Be to, siekiant užtikrinti esminių Sąjungos ir jos valstybių narių saugumo interesų apsaugą, infrastruktūra, patalpos, turtas ir ištekliai, kuriais naudojasi paramos gavėjai ir subrangovai, vykdydami pagal programą finansuojamus veiksmus, neturi būti už valstybių narių teritorijos ribų; |

Europos
  Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

(13)

kadangi programa siekiama didinti Sąjungos gynybos pramonės konkurencingumą, paramą turėtų galėti gauti tik Sąjungoje įsisteigę ir valstybių narių arba jų piliečių faktiškai kontroliuojami subjektai. Be to, siekiant užtikrinti esminių Sąjungos ir jos valstybių narių saugumo interesų apsaugą, infrastruktūra, patalpos, turtas ir ištekliai, kuriais naudojasi paramos gavėjai ir subrangovai, vykdydami pagal programą finansuojamus veiksmus, neturi būti už valstybių narių teritorijos ribų;

| (13) | kadangi programa siekiama didinti Sąjungos gynybos pramonės konkurencingumą, paramą turėtų galėti gauti tik Sąjungoje įsisteigę ir valstybių narių arba jų piliečių faktiškai kontroliuojami subjektai. Be to, siekiant užtikrinti esminių Sąjungos ir jos valstybių narių saugumo interesų apsaugą, infrastruktūra, patalpos, turtas ir ištekliai, kuriais naudojasi paramos gavėjai ir subrangovai, vykdydami pagal programą finansuojamus veiksmus, neturi būti už valstybių narių teritorijos ribų.


  Turi būti užtikrinama, kad, vykdant tarpvalstybinį bendradarbiavimą, įmonės, kurių buveinė yra ES, būtų apsaugotos nuo trečiųjų valstybių įmonių įtakos; |
| --- | --- |

(13)

kadangi programa siekiama didinti Sąjungos gynybos pramonės konkurencingumą, paramą turėtų galėti gauti tik Sąjungoje įsisteigę ir valstybių narių arba jų piliečių faktiškai kontroliuojami subjektai. Be to, siekiant užtikrinti esminių Sąjungos ir jos valstybių narių saugumo interesų apsaugą, infrastruktūra, patalpos, turtas ir ištekliai, kuriais naudojasi paramos gavėjai ir subrangovai, vykdydami pagal programą finansuojamus veiksmus, neturi būti už valstybių narių teritorijos ribų.

Turi būti užtikrinama, kad, vykdant tarpvalstybinį bendradarbiavimą, įmonės, kurių buveinė yra ES, būtų apsaugotos nuo trečiųjų valstybių įmonių įtakos;

8 pakeitimas

21 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| (21) | atsižvelgdama į programos tikslus Komisija turėtų parengti daugiametę darbo programą. Komisijai rengti darbo programą turėtų padėti valstybių narių komitetas (toliau – programos komitetas). Atsižvelgiant į Sąjungos mažųjų ir vidutinių įmonių politiką, kuri yra pagrindas siekiant užtikrinti ekonomikos augimą, inovacijas, darbo vietų kūrimą ir socialinę integraciją Sąjungoje, ir į tai, kad remiamiems veiksmams įgyvendinti paprastai reikės bendradarbiauti tarptautiniu mastu, svarbu, kad darbo programoje būtų parodytas toks tarpvalstybinis MVĮ dalyvavimas ir sudaromos tam sąlygos ir kad
  todėl dalis
  bendro biudžeto
  bus skiriama tokiems veiksmams
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

(21)

atsižvelgdama į programos tikslus Komisija turėtų parengti daugiametę darbo programą. Komisijai rengti darbo programą turėtų padėti valstybių narių komitetas (toliau – programos komitetas). Atsižvelgiant į Sąjungos mažųjų ir vidutinių įmonių politiką, kuri yra pagrindas siekiant užtikrinti ekonomikos augimą, inovacijas, darbo vietų kūrimą ir socialinę integraciją Sąjungoje, ir į tai, kad remiamiems veiksmams įgyvendinti paprastai reikės bendradarbiauti tarptautiniu mastu, svarbu, kad darbo programoje būtų parodytas toks tarpvalstybinis MVĮ dalyvavimas ir sudaromos tam sąlygos ir kad
  todėl dalis
  bendro biudžeto
  bus skiriama tokiems veiksmams
  ;

| (21) | atsižvelgdama į programos tikslus Komisija turėtų parengti daugiametę darbo programą. Komisijai rengti darbo programą turėtų padėti valstybių narių komitetas (toliau – programos komitetas). Atsižvelgiant į Sąjungos mažųjų ir vidutinių įmonių politiką, kuri yra pagrindas siekiant užtikrinti ekonomikos augimą, inovacijas, darbo vietų kūrimą ir socialinę integraciją Sąjungoje, ir į tai, kad remiamiems veiksmams įgyvendinti paprastai reikės bendradarbiauti tarptautiniu mastu, svarbu, kad darbo programoje būtų parodytas toks tarpvalstybinis MVĮ dalyvavimas ir sudaromos tam sąlygos
  ir kad tam skirta finansinė parama siektų ne mažiau kaip 20 % metinio
  bendro biudžeto; |
| --- | --- |

(21)

atsižvelgdama į programos tikslus Komisija turėtų parengti daugiametę darbo programą. Komisijai rengti darbo programą turėtų padėti valstybių narių komitetas (toliau – programos komitetas). Atsižvelgiant į Sąjungos mažųjų ir vidutinių įmonių politiką, kuri yra pagrindas siekiant užtikrinti ekonomikos augimą, inovacijas, darbo vietų kūrimą ir socialinę integraciją Sąjungoje, ir į tai, kad remiamiems veiksmams įgyvendinti paprastai reikės bendradarbiauti tarptautiniu mastu, svarbu, kad darbo programoje būtų parodytas toks tarpvalstybinis MVĮ dalyvavimas ir sudaromos tam sąlygos
  ir kad tam skirta finansinė parama siektų ne mažiau kaip 20 % metinio
  bendro biudžeto;

9 pakeitimas

Po 25 konstatuojamosios dalies įrašyti naują konstatuojamąją dalį

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | (26) | Komisija turėtų taikyti teritorinį ar su vieta susietą požiūrį ir MVĮ, regioninėms grupėms ir regionams teikti informaciją apie galimybes pasinaudoti programa ir apie kitas gynybos projektų finansavimo galimybes, visų pirma atsižvelgiant į regionų pažangiosios specializacijos strategijų apsaugą; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

(26)

Komisija turėtų taikyti teritorinį ar su vieta susietą požiūrį ir MVĮ, regioninėms grupėms ir regionams teikti informaciją apie galimybes pasinaudoti programa ir apie kitas gynybos projektų finansavimo galimybes, visų pirma atsižvelgiant į regionų pažangiosios specializacijos strategijų apsaugą;

10 pakeitimas

2 straipsnis

| Europos
  Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 2 straipsnis | 2 straipsnis |
| Tikslai | Tikslai |
| Programos tikslai: | Programos tikslai: |
| a) | skatinti Sąjungos gynybos pramonės konkurencingumą ir inovacinį pajėgumą remiant veiksmus jų plėtojimo etape; |

Europos
  Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

2 straipsnis

2 straipsnis

Tikslai

Tikslai

Programos tikslai:

Programos tikslai:

a)

skatinti Sąjungos gynybos pramonės konkurencingumą ir inovacinį pajėgumą remiant veiksmus jų plėtojimo etape;

| a) | skatinti Sąjungos gynybos pramonės konkurencingumą ir inovacinį pajėgumą remiant veiksmus jų plėtojimo etape; |
| --- | --- |

a)

skatinti Sąjungos gynybos pramonės konkurencingumą ir inovacinį pajėgumą remiant veiksmus jų plėtojimo etape;

| b) | remti ir stiprinti įmonių, įskaitant mažąsias ir vidutines įmones, bendradarbiavimą technologijų ir produktų plėtojimo etape vadovaujantis gynybos pajėgumų prioritetais, dėl kurių bendrai susitarė Sąjungos valstybės narės; |
| --- | --- |

b)

remti ir stiprinti įmonių, įskaitant mažąsias ir vidutines įmones, bendradarbiavimą technologijų ir produktų plėtojimo etape vadovaujantis gynybos pajėgumų prioritetais, dėl kurių bendrai susitarė Sąjungos valstybės narės;

| b) | remti ir stiprinti įmonių, įskaitant mažąsias ir vidutines įmones, bendradarbiavimą technologijų ir produktų plėtojimo etape vadovaujantis gynybos pajėgumų prioritetais, dėl kurių bendrai susitarė Sąjungos valstybės narės; |
| --- | --- |

b)

remti ir stiprinti įmonių, įskaitant mažąsias ir vidutines įmones, bendradarbiavimą technologijų ir produktų plėtojimo etape vadovaujantis gynybos pajėgumų prioritetais, dėl kurių bendrai susitarė Sąjungos valstybės narės;

| c) | skatinti geriau išnaudoti gynybos mokslinių tyrimų rezultatus ir padėti pašalinti atotrūkį tarp mokslinių tyrimų ir plėtojimo. |
| --- | --- |

c)

skatinti geriau išnaudoti gynybos mokslinių tyrimų rezultatus ir padėti pašalinti atotrūkį tarp mokslinių tyrimų ir plėtojimo.

| c) | skatinti geriau išnaudoti gynybos mokslinių tyrimų rezultatus ir padėti pašalinti atotrūkį tarp mokslinių tyrimų ir plėtojimo; |
| --- | --- |

c)

skatinti geriau išnaudoti gynybos mokslinių tyrimų rezultatus ir padėti pašalinti atotrūkį tarp mokslinių tyrimų ir plėtojimo;

| d) | plėtoti prie ES išorės sienų esančių valstybių narių gynybos ir saugumo pajėgumus. |
| --- | --- |

d)

plėtoti prie ES išorės sienų esančių valstybių narių gynybos ir saugumo pajėgumus.

Paaiškinimas

Programa turi būti įtrauki ir atvira visiems valstybių narių paramos gavėjams, neatsižvelgiant į geografines kliūtis. Tam, kad būtų galima įgyvendinti su ES išorės sienų kontrole ir apsauga susijusius įsipareigojimus, atitinkamoms valstybėms narėms turėtų būti suteikta galimybė plėtoti pažangiąją specializaciją gynybos pramonės srityje.

11 pakeitimas

3 straipsnis

| Europos
  Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 3 straipsnis | 3 straipsnis |
| Biudžetas | Biudžetas |
| Programos įgyvendinimui skirta suma 2019–2020 m. laikotarpiu yra 500 mln. EUR dabartinėmis kainomis. | Programos įgyvendinimui skirta suma 2019–2020 m. laikotarpiu yra 500 mln. EUR dabartinėmis kainomis
  , kuri turi būti paimta tik iš nepaskirstytų maržų, o ne perskirstant biudžetą
  . |

Europos
  Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

3 straipsnis

3 straipsnis

Biudžetas

Biudžetas

Programos įgyvendinimui skirta suma 2019–2020 m. laikotarpiu yra 500 mln. EUR dabartinėmis kainomis.

Programos įgyvendinimui skirta suma 2019–2020 m. laikotarpiu yra 500 mln. EUR dabartinėmis kainomis
  , kuri turi būti paimta tik iš nepaskirstytų maržų, o ne perskirstant biudžetą
  .

Paaiškinimas

Neįsivaizduojama, kad šios programos biudžetas, kuris nebuvo numatytas rengiant daugiametę finansinę programą, būtų formuojamas iš lėšų, kurios jau skirtos esamoms ES programoms.

12 pakeitimas

4 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Bendrosios finansavimo nuostatos | Bendrosios finansavimo nuostatos |
| Sąjungos finansinei paramai teikti gali būti naudojami Reglamente (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 numatyti finansavimo būdai, visų pirma:








  a) | dotacijos; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Bendrosios finansavimo nuostatos

Bendrosios finansavimo nuostatos

Sąjungos finansinei paramai teikti gali būti naudojami Reglamente (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 numatyti finansavimo būdai, visų pirma:

a)

dotacijos;

| b) | finansinės priemonės; |
| --- | --- |

b)

finansinės priemonės;

| c) | viešieji pirkimai. |
| --- | --- |

c)

viešieji pirkimai.

Bendrosios finansavimo nuostatos Sąjungos finansinei paramai teikti gali būti naudojami Reglamente (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 numatyti finansavimo būdai, visų pirma dotacijos,
  taip pat prireikus
  finansinės priemonės ir viešieji pirkimai.
  Sąjungos finansinė parama gali būti teikiama techninei pagalbai MVĮ projektų planavimui remti.

13 pakeitimas

7 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Reikalavimus atitinkantys subjektai | Reikalavimus atitinkantys subjektai |
| Paramos gavėjai – Sąjungoje įsisteigusios įmonės, kurių daugiau nei 50 % nuosavybės priklauso valstybėms narėms ir (arba) valstybių narių piliečiams, ir jie pagal 6 straipsnio 3 dalį faktiškai kontroliuoja tą įmonę tiesiogiai arba netiesiogiai per vieną ar daugiau tarpinių įmonių. Be to, visa infrastruktūra, patalpos, turtas ir ištekliai, naudojami dalyvių, įskaitant subrangovus ir kitas trečiąsias šalis, vykdant pagal programą finansuojamus veiksmus, per visą veiksmo vykdymo laikotarpį neturi būti už valstybių narių teritorijos ribų. | Paramos gavėjai
  , atitinkantys tarpvalstybinio bendradarbiavimo kriterijus ir jų subrangovai
   – Sąjungoje įsisteigusios įmonės, kurių daugiau nei 50 % nuosavybės priklauso valstybėms narėms ir (arba) valstybių narių piliečiams, ir jie pagal 6 straipsnio 3 dalį faktiškai kontroliuoja tą įmonę tiesiogiai arba netiesiogiai per vieną ar daugiau tarpinių įmonių. Be to, visa infrastruktūra, patalpos, turtas ir ištekliai, naudojami dalyvių, įskaitant subrangovus ir kitas trečiąsias šalis, vykdant pagal programą finansuojamus veiksmus, per visą veiksmo vykdymo laikotarpį neturi būti už valstybių narių teritorijos ribų. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Reikalavimus atitinkantys subjektai

Reikalavimus atitinkantys subjektai

Paramos gavėjai – Sąjungoje įsisteigusios įmonės, kurių daugiau nei 50 % nuosavybės priklauso valstybėms narėms ir (arba) valstybių narių piliečiams, ir jie pagal 6 straipsnio 3 dalį faktiškai kontroliuoja tą įmonę tiesiogiai arba netiesiogiai per vieną ar daugiau tarpinių įmonių. Be to, visa infrastruktūra, patalpos, turtas ir ištekliai, naudojami dalyvių, įskaitant subrangovus ir kitas trečiąsias šalis, vykdant pagal programą finansuojamus veiksmus, per visą veiksmo vykdymo laikotarpį neturi būti už valstybių narių teritorijos ribų.

Paramos gavėjai
  , atitinkantys tarpvalstybinio bendradarbiavimo kriterijus ir jų subrangovai
   – Sąjungoje įsisteigusios įmonės, kurių daugiau nei 50 % nuosavybės priklauso valstybėms narėms ir (arba) valstybių narių piliečiams, ir jie pagal 6 straipsnio 3 dalį faktiškai kontroliuoja tą įmonę tiesiogiai arba netiesiogiai per vieną ar daugiau tarpinių įmonių. Be to, visa infrastruktūra, patalpos, turtas ir ištekliai, naudojami dalyvių, įskaitant subrangovus ir kitas trečiąsias šalis, vykdant pagal programą finansuojamus veiksmus, per visą veiksmo vykdymo laikotarpį neturi būti už valstybių narių teritorijos ribų.

14 pakeitimas

10 straipsnis

| Europos
  Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Paramos skyrimo kriterijai | Paramos skyrimo kriterijai |
| Pagal programą finansuoti siūlomi veiksmai įvertinami remiantis šiais kartu taikomais kriterijais: | Pagal programą finansuoti siūlomi veiksmai įvertinami remiantis šiais kartu taikomais kriterijais: |
| a) | kompetencija; |

Europos
  Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Paramos skyrimo kriterijai

Paramos skyrimo kriterijai

Pagal programą finansuoti siūlomi veiksmai įvertinami remiantis šiais kartu taikomais kriterijais:

Pagal programą finansuoti siūlomi veiksmai įvertinami remiantis šiais kartu taikomais kriterijais:

a)

kompetencija;

| a) | kompetencija; |
| --- | --- |

a)

kompetencija;

| b) | indėlis į gynybos pramonės inovacijų ir technologinę plėtrą ir atitinkamai į Sąjungos pramonės autonomiškumo gynybos technologijų srityje skatinimą; |
| --- | --- |

b)

indėlis į gynybos pramonės inovacijų ir technologinę plėtrą ir atitinkamai į Sąjungos pramonės autonomiškumo gynybos technologijų srityje skatinimą;

| b) | indėlis į gynybos pramonės inovacijų ir technologinę plėtrą ir atitinkamai į Sąjungos pramonės autonomiškumo gynybos technologijų srityje skatinimą; |
| --- | --- |

b)

indėlis į gynybos pramonės inovacijų ir technologinę plėtrą ir atitinkamai į Sąjungos pramonės autonomiškumo gynybos technologijų srityje skatinimą;

| c) | indėlis į Sąjungos saugumo ir gynybos interesus tobulinant gynybos technologijas, kurios padeda įgyvendinti gynybos pajėgumų prioritetus, dėl kurių bendrai susitarė Sąjungos valstybės narės; |
| --- | --- |

c)

indėlis į Sąjungos saugumo ir gynybos interesus tobulinant gynybos technologijas, kurios padeda įgyvendinti gynybos pajėgumų prioritetus, dėl kurių bendrai susitarė Sąjungos valstybės narės;

| c) | indėlis į Sąjungos saugumo ir gynybos interesus tobulinant gynybos technologijas, kurios padeda įgyvendinti gynybos pajėgumų prioritetus, dėl kurių bendrai susitarė Sąjungos valstybės narės; |
| --- | --- |

c)

indėlis į Sąjungos saugumo ir gynybos interesus tobulinant gynybos technologijas, kurios padeda įgyvendinti gynybos pajėgumų prioritetus, dėl kurių bendrai susitarė Sąjungos valstybės narės;

| d) | įgyvendinamumas; paramos gavėjai pirmiausia turi įrodyti, kad likusios tinkamo finansuoti veiksmo išlaidos padengiamos kitomis finansavimo priemonėmis, pavyzdžiui, valstybių narių įnašais, ir |
| --- | --- |

d)

įgyvendinamumas; paramos gavėjai pirmiausia turi įrodyti, kad likusios tinkamo finansuoti veiksmo išlaidos padengiamos kitomis finansavimo priemonėmis, pavyzdžiui, valstybių narių įnašais, ir

| d) | įgyvendinamumas; paramos gavėjai pirmiausia turi įrodyti, kad likusios tinkamo finansuoti veiksmo išlaidos padengiamos kitomis finansavimo priemonėmis, pavyzdžiui, valstybių narių įnašais, ir |
| --- | --- |

d)

įgyvendinamumas; paramos gavėjai pirmiausia turi įrodyti, kad likusios tinkamo finansuoti veiksmo išlaidos padengiamos kitomis finansavimo priemonėmis, pavyzdžiui, valstybių narių įnašais, ir

| e) | dėl 6 straipsnio 1 dalies b–e punktuose aprašytų veiksmų – indėlis į Europos gynybos pramonės konkurencingumą; paramos gavėjai įrodo, kad valstybės narės įsipareigojo bendrai ir koordinuotai gaminti galutinį produktą ar technologiją ir vykdyti jų viešuosius pirkimus, taip pat, kai tinkama, bendrus viešuosius pirkimus. |
| --- | --- |

e)

dėl 6 straipsnio 1 dalies b–e punktuose aprašytų veiksmų – indėlis į Europos gynybos pramonės konkurencingumą; paramos gavėjai įrodo, kad valstybės narės įsipareigojo bendrai ir koordinuotai gaminti galutinį produktą ar technologiją ir vykdyti jų viešuosius pirkimus, taip pat, kai tinkama, bendrus viešuosius pirkimus.

| e) | dėl 6 straipsnio 1 dalies b–e punktuose aprašytų veiksmų – indėlis į Europos gynybos pramonės konkurencingumą; paramos gavėjai įrodo, kad valstybės narės įsipareigojo bendrai ir koordinuotai gaminti galutinį produktą ar technologiją ir vykdyti jų viešuosius pirkimus, taip pat, kai tinkama, bendrus viešuosius pirkimus. |
| --- | --- |

e)

dėl 6 straipsnio 1 dalies b–e punktuose aprašytų veiksmų – indėlis į Europos gynybos pramonės konkurencingumą; paramos gavėjai įrodo, kad valstybės narės įsipareigojo bendrai ir koordinuotai gaminti galutinį produktą ar technologiją ir vykdyti jų viešuosius pirkimus, taip pat, kai tinkama, bendrus viešuosius pirkimus.

Veiksmai, siūlomi finansuoti pagal programos dalį, kuria siekiama remti MVĮ ir plėtoti prie ES išorės sienų esančių regionų gynybos ir saugumo pajėgumus, įvertinami remiantis šiais kriterijais:

| a) | kompetencija; |
| --- | --- |

a)

kompetencija;

| b) | potencialas sukurti integruotą įmonių sistemą saugumo ir gynybos srityje; |
| --- | --- |

b)

potencialas sukurti integruotą įmonių sistemą saugumo ir gynybos srityje;

| c) | įgyvendinamumas; paramos gavėjai turi įrodyti, kad likusios išlaidos padengiamos kitomis finansavimo priemonėmis, pavyzdžiui, valstybių narių įnašais. |
| --- | --- |

c)

įgyvendinamumas; paramos gavėjai turi įrodyti, kad likusios išlaidos padengiamos kitomis finansavimo priemonėmis, pavyzdžiui, valstybių narių įnašais.

Paaiškinimas

—

15 pakeitimas

13 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Darbo programa | Darbo programa |
| Darbo programa užtikrinama, kad
  tinkama dalis
  bendro biudžeto bus skiriama veiksmams, kuriuose MVĮ gali dalyvauti tarpvalstybiniu lygmeniu. | Darbo programa užtikrinama, kad
  bent 20 %
  bendro biudžeto būtų skiriama veiksmams, kuriuose MVĮ gali dalyvauti tarpvalstybiniu lygmeniu. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Darbo programa

Darbo programa

Darbo programa užtikrinama, kad
  tinkama dalis
  bendro biudžeto bus skiriama veiksmams, kuriuose MVĮ gali dalyvauti tarpvalstybiniu lygmeniu.

Darbo programa užtikrinama, kad
  bent 20 %
  bendro biudžeto būtų skiriama veiksmams, kuriuose MVĮ gali dalyvauti tarpvalstybiniu lygmeniu.

Paaiškinimas

—

II.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

Įžanga

| 1. | pažymi, kad pasaulio saugumui kyla vis daugiau grėsmių (karas, ginkluotieji konfliktai, terorizmas, neteisėta imigracija, korupcija, populizmas). Konkrečių saugumo problemų yra kiekvienoje ES valstybėje narėje ir kiekviename regione. Europos regionų komitetas (RK) remia siūlomą Europos gynybos pramonės plėtros programą ir jos tikslus – didinti Sąjungos gynybos pramonės, įskaitant kibernetinę gynybą, konkurencingumą ir inovacijų kūrimą, geriau išnaudoti gynybos mokslinių tyrimų rezultatus, skatinti įmones bendradarbiauti plėtojant gynybos produktus ir technologijas ir išnaudoti ilgalaikius valstybių narių bendradarbiavimo projektus. RK taip pat palankiai vertina iniciatyvą sukurti Europos gynybos fondą, kuris apimtų Europos gynybos pramonės plėtros programą ir parengiamuosius veiksmus gynybos mokslinių tyrimų srityje; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mano, kad kiekvienos šalies ir visos ES saugumą iš esmės sudaro du ramsčiai – ekonomikos potencialas ir vieninga ir darni visuomenė. Kiekvienos valstybės narės saugumas reiškia visos ES saugumą. ES turi imtis ryžtingesnių veiksmų savo saugumui užtikrinti ir stiprinti savo kaip įtakingos pasaulinės veikėjos vaidmenį siekiant taikos; |
| --- | --- |

2.

Subsidiarumo ir proporcingumo principų laikymasis

| 3. | pripažįsta, kad SESV 173 straipsnis yra tinkamas programos teisinis pagrindas, nes jis yra susiję su pramonės konkurencingumu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad Europos gynybos pramonės plėtros programos įgyvendinimą valdys Europos gynybos agentūra, veikianti kaip reguliavimo agentūra, atskaitinga tik Tarybai. Be to, nėra įprasta, kad reguliavimo agentūra valdytų tokius didelius biudžeto asignavimus. Todėl Regionų komitetas ragina Europos Komisiją užtikrinti didžiausią skaidrumą įgyvendinant Europos gynybos pramonės plėtros programą ir imti pavyzdį iš Europos Parlamentui atskaitingų vykdomųjų įstaigų veiklos; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Komisiją išnaudoti visų ES valstybių narių potencialą ir paramos nesutelkti tik į tam tikras sritis – negalima pamiršti ir to, kad regioninė plėtra taip pat turi reikšmės ES valstybių narių vidaus saugumui ir yra vienas iš jų vystymosi tikslų; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina skirti dėmesį prie ES išorės sienų esančių regionų saugumo ir gynybos pajėgumų plėtojimui; |
| --- | --- |

6.

Susitelkimas į Europos pridėtinę vertę

| 7. | tvirtina, kad ES gali pasiekti taiką, laisvę, lygybę ir stabilumą, jei skirdama dėmesį Europos pridėtinės vertės klausimui glaudžiai bendradarbiaus su valstybių narių Vyriausybėmis. Šio tikslo turi būti siekiama ir veiksmų planu, kuriuo siūloma sukurti Europos gynybos fondą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | remia Europos Komisijos iniciatyvą pasinaudoti visais jai suteiktais įgaliojimais, kad sustiprintų ES valstybių narių gynybos pajėgumus ir remtų valstybių bendradarbiavimą, siekiant užtikrinti glaudesnę integraciją ir aiškiai nurodyti nacionalinių gynybos pajėgumų planavimo ir konkurencingų, integruotų tiekimo grandinių vystymo rėmimo kryptį; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pažymi, kad konkurencingų, integruotų tiekimo grandinių vystymas priklauso nuo valstybių narių politinės valios įsipareigoti šiuo klausimu. Europos gynybos fondo tikslas turėtų būti kurti ir remti bendrus valstybių narių veiksmus gynybos įrangos ir technologijų srityje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad turėtų būti aktyviai vystoma ES strateginė autonomija ir didinami gynybos pajėgumai. Turi būti remiamas Europos gynybos pramonės konkurencingumas ir atidžiai tikrinama, ar pareiškėjai yra tikrai iš ES. Pagrindiniai rangovai ir subrangovai turi būti įsisteigę Europos Sąjungoje ir bent pusė įmonių kapitalo turi priklausyti valstybėms narėms arba ES fiziniams arba juridiniams asmenims, ir jie turi būti faktiškai kontroliuojami Europos kapitalo. Šių įmonių valdymas ir faktinė kontrolė turi vykti Europos Sąjungoje. Europos Komisija taip pat turi stebėti, kad jokia trečioji valstybė nevykdytų faktinės konsorciumui priklausančių organizacijų kontrolės; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad Europos gynybos fondas valstybių narių veiksmus ne pakeičia, o papildo tarpvalstybiniais projektais, kurių valstybė narė viena negalėtų finansuoti. Europos gynybos fondu – bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, NATO ir kitais tarptautiniais investuotojais – papildomi valstybių narių veiksmai ir sukuriama aiški Europos pridėtinė vertė ES gynybos politikos srityje; |
| --- | --- |

11.

MVĮ integravimas į Europos gynybos pramonės tiekimo grandines

| 12. | palankiai vertina „gyvavimo ciklo“ principo taikymą Europos gynybos fondui, siekiant remti gynybos mokslinius tyrimus ir produktų bei technologijų plėtrą, ir tam numatytas dvi Europos gynybos fondo sritis (finansavimo kryptis); |
| --- | --- |

12.

| 13. | tvirtai pritaria tam, kad, vertinant pateiktus projektus, konsorciumams, kuriuose dalyvauja nemažas skaičius MVĮ, būtų suteikiama papildomų taškų; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pažymi, kad svarbi abiejų Europos gynybos fondo sričių vystymo sąlyga yra veiksmingas pajėgumų planavimo mechanizmas, kurį taikant būtų nustatomi mokslinių tyrimų ir gebėjimų prioritetai ir glaudžiai koordinuojamos abi sritys; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mano, kad ES turi skirti papildomų lėšų gynybos pramonei savo teritorijoje remti, ir pritaria Komisijos komunikate pateiktai paramos gavėjų apibrėžčiai; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina valstybes nares aktyviai dalyvauti valdant abi fondo sritis ir nustatyti jų poreikius ir prioritetus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | palankiai vertina Komisijos planus civilines technologijas veiksmingiau naudoti karinėms reikmėms; mano, kad investicijos į šias technologijas yra puiki galimybė paspartinti ES ekonomikos augimą ir sukurti aukštos kvalifikacijos darbo vietų, nes šioje srityje kertasi daugybė sektorių – elektronikos, aviacijos, robotikos, itin našių kompiuterinių sistemų, kosmoso, tekstilės, statybos, telekomunikacijų, stebėjimo technologijų, energetikos, navigacijos ir kt.; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pažymi, kad įmonės, dirbančios su šiomis inovatyviomis technologijomis, visų pirma yra naujos įmonės ir MVĮ ir, gavusios tinkamą paramą, jos galėtų labai prisidėti prie technologinės pažangos gynybos sektoriuje. Komisijos sprendimas, kad ES ketina tikslingai remti šiame sektoriuje veikiančias MVĮ, vertintinas kaip reikšmingas ir teigiamas; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mano, kad būtinas geresnis koordinavimas tarp kompetentingų tarnybų, siekiant teikti informaciją suinteresuotosioms šalims ir remti naujų dvejopo naudojimo prekių ir technologijų kūrimą. ES turi išnaudoti šį didžiulį potencialą, siekdama spartinti augimą ir didinti konkurencingumą; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pritaria Europos Komisijos nuomonei, kad MVĮ turi būti lengviau dalyvauti tarpvalstybiniuose projektuose ir parama tam turi būti finansuojama iš Europos gynybos fondo lėšų. Svarbu suprasti, kad MVĮ įtraukiant į Europos gynybos pramonės tiekimo grandines turėtų būti siekiama stiprinti ES saugumą ir gynybą, konkurencingumą ir strateginę autonomiją. Europos gynybos fondas turėtų suteikti paskatų šiems tikslams įgyvendinti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | mano, kad Europos Komisija turi sutelkti visas turimas priemones, kad MVĮ visoje ES turėtų vienodas galimybes pasinaudoti Europos gynybos fondu. Inovacijų pažanga vertinama ne trumpuoju laikotarpiu, o tik tuomet, kai rezultatai gali būti iš tikrųjų pritaikomi. Gerai suplanuota ir visus lygmenis apimanti koordinuojama inovacijų politika tikrai suteiktų paskatų inovatyviausioms įmonėms tapti strateginėmis MVĮ investuotojomis; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina Komisiją remti šias priemones, kuriomis būtų galima padidinti MVĮ dalyvavimą gynybos projektuose:






  — | į paramos skyrimo kriterijus, taikomus bendradarbiavimo projektų finansavimui pagal dabartinę daugiametę finansinę programą (DFP), turėtų būti įtraukiama sąlyga, kad projekte dalyvautų bent trys įmonės iš bent dviejų valstybių narių. Svarbu, kad siūlomi projektai iš tikrųjų būtų tarpvalstybiniai ir galėtų padėti sumažinti ES gynybos įrangos rinkos susiskaidymą. Pagal paramos skyrimo kriterijus papildomų taškų turėtų būtų suteikiama konsorciumams, kuriuose dalyvauja daugiau įmonių ir valstybių narių, |
| --- | --- | --- |

22.

—

į paramos skyrimo kriterijus, taikomus bendradarbiavimo projektų finansavimui pagal dabartinę daugiametę finansinę programą (DFP), turėtų būti įtraukiama sąlyga, kad projekte dalyvautų bent trys įmonės iš bent dviejų valstybių narių. Svarbu, kad siūlomi projektai iš tikrųjų būtų tarpvalstybiniai ir galėtų padėti sumažinti ES gynybos įrangos rinkos susiskaidymą. Pagal paramos skyrimo kriterijus papildomų taškų turėtų būtų suteikiama konsorciumams, kuriuose dalyvauja daugiau įmonių ir valstybių narių,

| — | konsorciumams, kuriuose dalyvauja nemažas skaičius MVĮ, turėtų būti teikiama pirmenybė prieš panašius projektus, kuriuose dalyvauja nedaug MVĮ, |
| --- | --- |

—

konsorciumams, kuriuose dalyvauja nemažas skaičius MVĮ, turėtų būti teikiama pirmenybė prieš panašius projektus, kuriuose dalyvauja nedaug MVĮ,

| — | mano, kad, kiek įmanoma, bent viena mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros sritis turėtų būti susijusi su MVĮ, kaip jau yra mokslinių tyrimų pasiūlymų viešųjų pirkimų atveju, |
| --- | --- |

—

mano, kad, kiek įmanoma, bent viena mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros sritis turėtų būti susijusi su MVĮ, kaip jau yra mokslinių tyrimų pasiūlymų viešųjų pirkimų atveju,

| — | ragina sukurti stabilią ryšių sistemą bendroms informavimo priemonėms, kurių imasi atitinkamos Komisijos tarnybos, koordinuoti. Vienas iš pagrindinių tokios sistemos pranašumų turėtų būti vieno langelio principu teikiama informacija apie visas finansavimo galimybes, įskaitant visas atitinkamas ES programas, skirtas gynybos sričiai ir dvejopo naudojimo prekėms. Svarbu naudojant šią programą skelbti geriausios patirties pavyzdžius, |
| --- | --- |

—

ragina sukurti stabilią ryšių sistemą bendroms informavimo priemonėms, kurių imasi atitinkamos Komisijos tarnybos, koordinuoti. Vienas iš pagrindinių tokios sistemos pranašumų turėtų būti vieno langelio principu teikiama informacija apie visas finansavimo galimybes, įskaitant visas atitinkamas ES programas, skirtas gynybos sričiai ir dvejopo naudojimo prekėms. Svarbu naudojant šią programą skelbti geriausios patirties pavyzdžius,

| — | palankiai vertina Europos Komisijos sprendimą dalį Europos gynybos fondo lėšų skirti MVĮ, konkrečiai projektams, kuriuose MVĮ gali dalyvauti tarpvalstybiniu lygmeniu; palankiai vertina sprendimą, kad Sąjungos parama neturėtų viršyti 20 % visų tinkamų finansuoti veiksmo išlaidų; |
| --- | --- |

—

palankiai vertina Europos Komisijos sprendimą dalį Europos gynybos fondo lėšų skirti MVĮ, konkrečiai projektams, kuriuose MVĮ gali dalyvauti tarpvalstybiniu lygmeniu; palankiai vertina sprendimą, kad Sąjungos parama neturėtų viršyti 20 % visų tinkamų finansuoti veiksmo išlaidų;

Finansavimas

| 23. | pažymi, kad EIB grupė yra svarbus partneris investuojant į dvejopo naudojimo technologijas, kurių požiūriu MVĮ atlieka svarbų vaidmenį karinės įrangos ar karinių technologijų, skirtų civilinėms reikmėms, kibernetinio saugumo, vakcinų, biologinio saugumo ir telekomunikacijų ir informacinės infrastruktūros srityse; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pabrėžia, kad, atsižvelgiant į gynybos sektoriaus ypatumus, ne visos bankų paslaugos tinkamos MVĮ remti; palankiai vertina EIB iniciatyvą naudoti kitas priemones, kaip antai paskolas, garantijas ir nuosavą kapitalą; |
| --- | --- |

24.

| 25. | mano, kad Europos gynybos fondo kūrimas neturėtų būti pretekstas sumažinti arba kitaip paveikti asignavimus sanglaudos politikai, kuri turi išlikti pagrindinis Europos Sąjungos viešųjų investicijų įrankis siekiant per socialinę, ekonominę ir teritorinę sanglaudą pagerinti Europos integraciją. |
| --- | --- |

25.

2018 m. kovo 23 d., Briuselis

Europos regionų komiteto pirmininkas

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(6)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (OL L 298, 2012 10 26, p. 1).

6

(6)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 (OL L 298, 2012 10 26, p. 1).

6

---

III Parengiamieji aktai

REGIONŲ KOMITETAS

128-oji RK plenarinė sesija, 2018 3 22–2018 3 23

| 13.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 247/54 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 247/54

---

Europos regionų komiteto nuomonė „Pakeista struktūrinių reformų rėmimo programa ir naujos biudžeto priemonės euro zonai“

(2018/C 247/09)

| Pagrindinė pranešėja: | Olga Zrihen (BE/PES), Valonijos regiono parlamento narė |
| --- | --- |
| Susiję dokumentai: | Komunikatas „Naujos biudžeto priemonės Sąjungos sistemoje euro zonos stabilumui užtikrinti“
  COM(2017) 822 final
  Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2017/825 siekiant padidinti struktūrinių reformų rėmimo programos finansinį paketą ir pritaikyti jo bendrąjį tikslą
  COM(2017) 825 final
  Susipažinti
  Komunikatas „Baigiama kurti Europos ekonominė ir pinigų sąjunga. Veiksmų planas“
  COM(2017) 821 final |

Pagrindinė pranešėja:

Olga Zrihen (BE/PES), Valonijos regiono parlamento narė

Susiję dokumentai:

Komunikatas „Naujos biudžeto priemonės Sąjungos sistemoje euro zonos stabilumui užtikrinti“

COM(2017) 822 final

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2017/825 siekiant padidinti struktūrinių reformų rėmimo programos finansinį paketą ir pritaikyti jo bendrąjį tikslą

COM(2017) 825 final

Susipažinti

Komunikatas „Baigiama kurti Europos ekonominė ir pinigų sąjunga. Veiksmų planas“

COM(2017) 821 final

I.   SIŪLOMI PAKEITIMAI

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2017/825 siekiant padidinti struktūrinių reformų rėmimo programos finansinį paketą ir pritaikyti jo bendrąjį tikslą, COM(2017) 825 final

1 pakeitimas

1 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| struktūrinių reformų rėmimo programa (toliau – programa) buvo sukurta siekiant stiprinti valstybių narių gebėjimą parengti ir įgyvendinti augimą skatinančias administracines ir struktūrines reformas, be kita ko, padedant joms veiksmingai ir efektyviai naudotis Sąjungos fondais. Paramą pagal programą teikia Komisija valstybės narės prašymu,
  ir ji gali būti skiriama įvairiose politikos srityse
  . Atsparios ekonomikos, pagrįstos tvirtomis ekonominėmis ir socialinėmis struktūromis, kurios leidžia valstybėms narėms veiksmingai atlaikyti sukrėtimus ir sparčiai po jų atsigauti, kūrimas prisideda prie ekonominės
  ir
  socialinės sanglaudos.
  Institucinių, administracinių ir augimą skatinančių struktūrinių reformų įgyvendinimas yra tinkama priemonė tokioms permainoms pasiekti; | struktūrinių reformų rėmimo programa (toliau – programa) buvo sukurta siekiant stiprinti valstybių narių gebėjimą parengti ir įgyvendinti augimą skatinančias administracines ir struktūrines reformas,
  kurios reikalingos ES sutarties tikslų įgyvendinimui ir yra tiesiogiai susijusios su ES kompetencijos sritimis
  , be kita ko, padedant joms veiksmingai ir efektyviai naudotis Sąjungos fondais. Paramą pagal programą teikia Komisija valstybės narės prašymu. Atsparios ekonomikos, pagrįstos tvirtomis ekonominėmis ir socialinėmis struktūromis, kurios leidžia valstybėms narėms veiksmingai atlaikyti sukrėtimus ir sparčiai po jų atsigauti, kūrimas
  turėtų prisidėti
  prie ekonominės, socialinės
  ir teritorinės
  sanglaudos.
  Vietos lygmens atsakomybė už ES svarbias struktūrines reformas, visų pirma užtikrinama per vietos ir regionų valdžios institucijas bei socialinius partnerius, yra pagrindinė sąlyga siekiant sėkmingai įgyvendinti šią programą. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

struktūrinių reformų rėmimo programa (toliau – programa) buvo sukurta siekiant stiprinti valstybių narių gebėjimą parengti ir įgyvendinti augimą skatinančias administracines ir struktūrines reformas, be kita ko, padedant joms veiksmingai ir efektyviai naudotis Sąjungos fondais. Paramą pagal programą teikia Komisija valstybės narės prašymu,
  ir ji gali būti skiriama įvairiose politikos srityse
  . Atsparios ekonomikos, pagrįstos tvirtomis ekonominėmis ir socialinėmis struktūromis, kurios leidžia valstybėms narėms veiksmingai atlaikyti sukrėtimus ir sparčiai po jų atsigauti, kūrimas prisideda prie ekonominės
  ir
  socialinės sanglaudos.
  Institucinių, administracinių ir augimą skatinančių struktūrinių reformų įgyvendinimas yra tinkama priemonė tokioms permainoms pasiekti;

struktūrinių reformų rėmimo programa (toliau – programa) buvo sukurta siekiant stiprinti valstybių narių gebėjimą parengti ir įgyvendinti augimą skatinančias administracines ir struktūrines reformas,
  kurios reikalingos ES sutarties tikslų įgyvendinimui ir yra tiesiogiai susijusios su ES kompetencijos sritimis
  , be kita ko, padedant joms veiksmingai ir efektyviai naudotis Sąjungos fondais. Paramą pagal programą teikia Komisija valstybės narės prašymu. Atsparios ekonomikos, pagrįstos tvirtomis ekonominėmis ir socialinėmis struktūromis, kurios leidžia valstybėms narėms veiksmingai atlaikyti sukrėtimus ir sparčiai po jų atsigauti, kūrimas
  turėtų prisidėti
  prie ekonominės, socialinės
  ir teritorinės
  sanglaudos.
  Vietos lygmens atsakomybė už ES svarbias struktūrines reformas, visų pirma užtikrinama per vietos ir regionų valdžios institucijas bei socialinius partnerius, yra pagrindinė sąlyga siekiant sėkmingai įgyvendinti šią programą.

2 pakeitimas

3 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| sėkmingai narystei ekonominėje ir pinigų sąjungoje nepaprastai svarbu stiprinti ekonominę
  ir
  socialinę sanglaudą
  aktyviau vykdant
  struktūrines reformas. Tai ypač svarbu valstybėms narėms, kurių valiuta nėra euro, rengiantis prisijungti prie euro zonos; | sėkmingai narystei
  ir didesnei konvergencijai
  ekonominėje ir pinigų sąjungoje nepaprastai svarbu stiprinti ekonominę, socialinę
  ir teritorinę
  sanglaudą
  vykdant ES svarbias
  struktūrines reformas. Tai ypač svarbu valstybėms narėms, kurių valiuta nėra euro, rengiantis prisijungti prie euro zonos; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

sėkmingai narystei ekonominėje ir pinigų sąjungoje nepaprastai svarbu stiprinti ekonominę
  ir
  socialinę sanglaudą
  aktyviau vykdant
  struktūrines reformas. Tai ypač svarbu valstybėms narėms, kurių valiuta nėra euro, rengiantis prisijungti prie euro zonos;

sėkmingai narystei
  ir didesnei konvergencijai
  ekonominėje ir pinigų sąjungoje nepaprastai svarbu stiprinti ekonominę, socialinę
  ir teritorinę
  sanglaudą
  vykdant ES svarbias
  struktūrines reformas. Tai ypač svarbu valstybėms narėms, kurių valiuta nėra euro, rengiantis prisijungti prie euro zonos;

3 pakeitimas

5 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| taip pat būtina nurodyti, kad programos veiksmais ir veikla galima remti reformas, kurios įsivesti euro norinčioms valstybėms narėms gali padėti pasirengti narystei euro zonoje; | |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

taip pat būtina nurodyti, kad programos veiksmais ir veikla galima remti reformas, kurios įsivesti euro norinčioms valstybėms narėms gali padėti pasirengti narystei euro zonoje;

Pagrindimas

Nereikalinga, atsižvelgiant į 3 konstatuojamąją dalį.

4 pakeitimas

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| siekiant patenkinti augančią valstybių narių paklausą gauti paramą ir atsižvelgiant į poreikį remti struktūrinių reformų įgyvendinimą valstybėse narėse, kurių valiuta nėra euro, programos finansiniai asignavimai turėtų būti padidinti iki pakankamo lygio, kuris leistų Sąjungai teikti prašančiųjų valstybių narių poreikius atitinkančią paramą; | siekiant patenkinti augančią valstybių narių paklausą gauti paramą ir atsižvelgiant į poreikį remti
  ES svarbių
  struktūrinių reformų įgyvendinimą valstybėse narėse, kurių valiuta nėra euro,
  taikant dabartinės daugiametės finansinės programos 11 straipsnyje numatytą lankstumo priemonę
  programos finansiniai asignavimai turėtų būti padidinti iki pakankamo lygio, kuris leistų Sąjungai teikti prašančiųjų valstybių narių poreikius atitinkančią paramą; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

siekiant patenkinti augančią valstybių narių paklausą gauti paramą ir atsižvelgiant į poreikį remti struktūrinių reformų įgyvendinimą valstybėse narėse, kurių valiuta nėra euro, programos finansiniai asignavimai turėtų būti padidinti iki pakankamo lygio, kuris leistų Sąjungai teikti prašančiųjų valstybių narių poreikius atitinkančią paramą;

siekiant patenkinti augančią valstybių narių paklausą gauti paramą ir atsižvelgiant į poreikį remti
  ES svarbių
  struktūrinių reformų įgyvendinimą valstybėse narėse, kurių valiuta nėra euro,
  taikant dabartinės daugiametės finansinės programos 11 straipsnyje numatytą lankstumo priemonę
  programos finansiniai asignavimai turėtų būti padidinti iki pakankamo lygio, kuris leistų Sąjungai teikti prašančiųjų valstybių narių poreikius atitinkančią paramą;

5 pakeitimas

1 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| „4 straipsnis | „4 straipsnis |
| Bendrasis tikslas | Bendrasis tikslas |
| Bendrasis programos tikslas – padėti valstybėms narėms įgyvendinti institucines, administracines ir augimą skatinančias struktūrines reformas, remiant
  nacionalinių
  institucijų priemones, kuriomis, reaguojant į ekonominius ir socialinius uždavinius ir visų pirma vykdant ekonominį valdymą, siekiama reformuoti ir sutvirtinti institucijas, valdymo sistemą, viešąjį administravimą ir ekonominį bei socialinį sektorius ir taip padidinti sanglaudą, konkurencingumą, produktyvumą, tvarų augimą, paskatinti kurti darbo vietas bei investuoti, kad, be kita ko, būtų pasirengta narystei euro zonoje, ir taip pat remiant veiksmingą, efektyvų ir skaidrų Sąjungos fondų naudojimą.“; | Bendrasis programos tikslas – padėti valstybėms narėms įgyvendinti institucines, administracines ir augimą skatinančias struktūrines reformas,
  kurios suteikia Europos pridėtinę vertę pasidalijamajai Sąjungos ir valstybių narių kompetencijai priklausančiose politikos srityse ir kurios dar nėra numatytos techninės pagalbos programoje,
  remiant
  valstybių narių
  valdžios institucijų priemones, kuriomis, reaguojant į ekonominius ir socialinius uždavinius ir visų pirma vykdant ekonominį valdymą, siekiama reformuoti ir sutvirtinti institucijas, valdymo sistemą, viešąjį administravimą ir ekonominį bei socialinį sektorius ir taip padidinti sanglaudą, konkurencingumą, produktyvumą, tvarų augimą, paskatinti kurti darbo vietas bei investuoti, kad, be kita ko, būtų pasirengta narystei euro zonoje, ir taip pat remiant veiksmingą, efektyvų ir skaidrų Sąjungos fondų naudojimą.“; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

„4 straipsnis

„4 straipsnis

Bendrasis tikslas

Bendrasis tikslas

Bendrasis programos tikslas – padėti valstybėms narėms įgyvendinti institucines, administracines ir augimą skatinančias struktūrines reformas, remiant
  nacionalinių
  institucijų priemones, kuriomis, reaguojant į ekonominius ir socialinius uždavinius ir visų pirma vykdant ekonominį valdymą, siekiama reformuoti ir sutvirtinti institucijas, valdymo sistemą, viešąjį administravimą ir ekonominį bei socialinį sektorius ir taip padidinti sanglaudą, konkurencingumą, produktyvumą, tvarų augimą, paskatinti kurti darbo vietas bei investuoti, kad, be kita ko, būtų pasirengta narystei euro zonoje, ir taip pat remiant veiksmingą, efektyvų ir skaidrų Sąjungos fondų naudojimą.“;

Bendrasis programos tikslas – padėti valstybėms narėms įgyvendinti institucines, administracines ir augimą skatinančias struktūrines reformas,
  kurios suteikia Europos pridėtinę vertę pasidalijamajai Sąjungos ir valstybių narių kompetencijai priklausančiose politikos srityse ir kurios dar nėra numatytos techninės pagalbos programoje,
  remiant
  valstybių narių
  valdžios institucijų priemones, kuriomis, reaguojant į ekonominius ir socialinius uždavinius ir visų pirma vykdant ekonominį valdymą, siekiama reformuoti ir sutvirtinti institucijas, valdymo sistemą, viešąjį administravimą ir ekonominį bei socialinį sektorius ir taip padidinti sanglaudą, konkurencingumą, produktyvumą, tvarų augimą, paskatinti kurti darbo vietas bei investuoti, kad, be kita ko, būtų pasirengta narystei euro zonoje, ir taip pat remiant veiksmingą, efektyvų ir skaidrų Sąjungos fondų naudojimą.“;

6 pakeitimas

Naujas 1 straipsnio 1 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | 5.2 straipsnis |
| | 1 dalyje nustatyti konkretūs tikslai taikomi politikos sritims, susijusioms su sanglauda, konkurencingumu, produktyvumu, inovacijomis, pažangiu, tvariu ir integraciniu augimu, darbo vietų kūrimu ir investicijomis, visų pirma, vienai ar daugiau šių sričių: |
| | a) | viešųjų finansų ir turto valdymas, biudžeto sudarymas, skolų valdymas ir pajamų administravimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

5.2 straipsnis

1 dalyje nustatyti konkretūs tikslai taikomi politikos sritims, susijusioms su sanglauda, konkurencingumu, produktyvumu, inovacijomis, pažangiu, tvariu ir integraciniu augimu, darbo vietų kūrimu ir investicijomis, visų pirma, vienai ar daugiau šių sričių:

a)

viešųjų finansų ir turto valdymas, biudžeto sudarymas, skolų valdymas ir pajamų administravimas;

| b) | institucinė reforma ir

  veiksmingas

  į paslaugas orientuotas

  viešųjų administracijų veikimas, be kita ko, jei reikia, supaprastinant taisykles, veiksminga teisinė valstybė, teisingumo sistemos reforma ir kovos su sukčiavimu, korupcija ir pinigų plovimu stiprinimas; |
| --- | --- |

b)

institucinė reforma ir

  veiksmingas

  į paslaugas orientuotas

  viešųjų administracijų veikimas, be kita ko, jei reikia, supaprastinant taisykles, veiksminga teisinė valstybė, teisingumo sistemos reforma ir kovos su sukčiavimu, korupcija ir pinigų plovimu stiprinimas;

| c) | verslo aplinka (įskaitant MVĮ), reindustrializacija, privačiojo sektoriaus vystymas, investavimas, visuomenės dalyvavimas įmonėse,

  privatizacija,

  prekyba ir tiesioginės užsienio investicijos, konkurencija ir viešieji pirkimai, tvarus sektorių vystymasis ir inovacijų bei skaitmeninimo rėmimas; |
| --- | --- |

c)

verslo aplinka (įskaitant MVĮ), reindustrializacija, privačiojo sektoriaus vystymas, investavimas, visuomenės dalyvavimas įmonėse,

  privatizacija,

  prekyba ir tiesioginės užsienio investicijos, konkurencija ir viešieji pirkimai, tvarus sektorių vystymasis ir inovacijų bei skaitmeninimo rėmimas;

| d) | švietimas ir mokymas, darbo rinkos politika, įskaitant socialinį dialogą, siekiant kurti darbo vietas, kovoti su skurdu, skatinti socialinę įtrauktį, socialinės apsaugos ir socialinės paramos sistemas, taip pat sanglaudos, prieglobsčio, migracijos ir sienų politika; |
| --- | --- |

d)

švietimas ir mokymas, darbo rinkos politika, įskaitant socialinį dialogą, siekiant kurti darbo vietas, kovoti su skurdu, skatinti socialinę įtrauktį, socialinės apsaugos ir socialinės paramos sistemas, taip pat sanglaudos, prieglobsčio, migracijos ir sienų politika;

| e) | klimato, energijos vartojimo efektyvumo skatinimo ir energijos šaltinių įvairinimo politika, taip pat žemės ūkio bei žuvininkystės sektorių ir tvarios kaimo vietovių plėtros politika; |
| --- | --- |

e)

klimato, energijos vartojimo efektyvumo skatinimo ir energijos šaltinių įvairinimo politika, taip pat žemės ūkio bei žuvininkystės sektorių ir tvarios kaimo vietovių plėtros politika;

| f) | finansų sektoriaus politika, įskaitant finansinio raštingumo skatinimą, finansinį stabilumą, galimybes gauti finansavimą ir skolinimą realiajai ekonomikai, duomenų ir statistikos rengimas, teikimas ir kokybiška stebėsena ir kovos su mokesčių slėpimu politika. |
| --- | --- |

f)

finansų sektoriaus politika, įskaitant finansinio raštingumo skatinimą, finansinį stabilumą, galimybes gauti finansavimą ir skolinimą realiajai ekonomikai, duomenų ir statistikos rengimas, teikimas ir kokybiška stebėsena ir kovos su mokesčių slėpimu politika.

II.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

Dėl pasiūlymo iš dalies keisti reglamentą dėl 2018–2020 m. struktūrinių reformų rėmimo programos (SRRP)

| 1. | pritaria šią rėmimo programą, kuria siekiama – savanoriškai ir gavus prašymą – teikti techninę pagalbą valstybėse narėse įgyvendinant struktūrines reformas, pagrindžiančiam principui. Tačiau, RK nuomone, struktūrinių reformų, kurioms galima teikti ES paramą, mastas turėtų apsiriboti tik tomis politikos sritimis, kurios yra susijusios su ES sutarties tikslų įgyvendinimu ir tiesiogiai priklauso ES kompetencijai. RK nepritaria bet kokiam siūlymui valstybėse narėse finansuoti konkrečiai neapibrėžtas struktūrines reformas, dėl kurių nebuvo atliktas išankstinis vertinimas Europos pridėtinės vertės požiūriu ir kurios nėra tiesiogiai susijusios su Sutartimis grindžiama ES kompetencija. Tokiomis aplinkybėmis RK primena 2018 m. vasario 1 d. priimtą savo rezoliuciją, kurioje atmetamas 2017 m. gruodžio 6 d. Europos Komisijos pasiūlymas dėl reglamento (1), kuriuo iš dalies keičiamas Bendrųjų nuostatų reglamentas (ES) Nr. 1303/2013; |
| --- | --- |

1.

| 2. | sutinka su Komisija, kad vienas iš pagrindinių rėmimo programos tikslų turėtų būti prašančiųjų valstybių narių nacionalinių, regionų ir vietos valdžios institucijų administracinių gebėjimų gerinimas; pabrėžia daugiapakopio valdymo ir teritorinio požiūrio svarbą nustatant ir įgyvendinant reformas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina sukurti vienas bendras gaires, kurios apimtų visas ES finansuojamas administravimo struktūrų gerinimo priemones ir sudarytų sąlygas veiksmingesniam koordinavimui su esamomis techninės paramos programomis ES ir remiamų valstybių narių lygmeniu, kaip prašo ir Europos Audito Rūmai; |
| --- | --- |

3.

| 4. | apgailestauja, kad Komisija nepateikė jokių kiekybinių ir kokybinių įrodymų, kad programa yra pajėgi šią užduotį atlikti; taip pat pabrėžia, kad kaip techninės paramos programa SRRP po 2020 m. turėtų tapti nuolatinė tik teigiamai įvertinus jos 2017–2020 m. rezultatus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad, remiantis kiekvienoje valstybėje narėje galiojančiu galių ir kompetencijų pasidalijimu ir konkrečioms šalims skirtomis rekomendacijomis, kurios dažnai būna skirtos vietos ir regionų valdžios institucijoms, turi būti sudaryta galimybė šioms institucijoms naudotis programa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | teigiamai vertina tai, kad Komisija siūlo padidinti pakeistos SRRP biudžetą naudojant dabartinės daugiametės finansinės programos 11 straipsnyje numatytą lankstumo priemonę; |
| --- | --- |

6.

Atsakomybė už ES svarbias struktūrines reformas ir jų finansavimas

| 7. | pabrėžia, kad yra daug kliūčių, trukdančių tinkamai planuoti ir įgyvendinti su ES susijusias struktūrines reformas valstybėse narėse, be kita ko, trukdo atsakomybės stoka, politinis ir institucinis reformų sudėtingumas, galimas neigiamas poveikis tam tikroms socialinėms grupėms ir teritorijoms, fiskaliniai suvaržymai, neleidžiantys padengti reformų sąnaudų, nepakankami administraciniai ir instituciniai gebėjimai ir koordinavimo skirtingais valdymo lygmenimis trūkumas. Apskritai nacionalinio lygmens atsakomybė už konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų įgyvendinimą vis dar laikoma nepakankama ir taip yra iš dalies dėl to, kad į šį procesą kaip partnerės nėra visapusiškai įtraukiamos vietos ir regionų valdžios institucijos; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad žinių centrai, kurie vietos ir regionų valdžios institucijoms teikia nemokamą techninę pagalbą dėl ES taisyklių aiškinimo ir ES fondų lėšų panaudojimo, atlieka svarbų vaidmenį užtikrinant veiksmingą taisyklių įgyvendinimą ir fondų lėšų panaudojimą; ragina valstybes nares, kurios neturi tokių žinių centrų, apsvarstyti galimybę juos sukurti, kad būtų lengviau veiksmingai naudotis naujomis biudžeto priemonėmis; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad, nors tam tikros konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos yra teisiškai įtvirtintos atitinkamomis Stabilumo ir augimo pakto (SAP) ir makroekonominio disbalanso (MDP) procedūromis, kitos jų yra svarbios politiniu požiūriu, bet nėra teisiškai privalomos; pažymi, kad nei gresiantis sankcijų pagal SAP ir MDP taikymas, nei politinė rizika neužtikrino patenkinamo konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų įgyvendinimo ir didesnės atsakomybės už reformas; ragina dažniau taikyti principą „iš apačios į viršų“, įtraukiant vietos ir regionų valdžios institucijas, kurios padėtų užtikrinti didesnę atsakomybę; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pažymi, kad, nepaisant neginčijamos ES ekonominės politikos koordinavimo svarbos, vis dar reikėtų patikrinti, ar finansinės paskatos ir įsipareigojimai, numatyti vykdyti tam tikras reformas valstybėse narėse, iš tiesų turi atitinkamą teisinį pagrindą Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo; be to, abejoja dėl plano privalomai skirti daug finansinių išteklių priemonei, pagal kurią pagalba teikiama vien tik savanoriškai ir grindžiama neskaidria prašymų atrankos ir tvirtinimo sistema, o tai sukeltų nemažai teminių prioritetų nustatymo, biudžeto planavimo ir tinkamos teritorinės pusiausvyros problemų; |
| --- | --- |

10.

| 11. | taip pat pabrėžia, kad, atsižvelgiant į dabartinį galių pasidalijimą, daugelis ES svarbių struktūrinių reformų daro poveikį nacionalinio ir subnacionalinio valdymo lygmenų pasidalijamosios kompetencijos sritims. Todėl, kad nebūtų pažeisti subsidiarumo ir proporcingumo principai, valstybės narės turi užtikrinti savo regionų ir vietos valdžios institucijų kaip nuolatinių partnerių dalyvavimą rengiant ir įgyvendinant struktūrines reformas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | todėl apgailestauja dėl Komisijos pasiūlymo, kad dėl įsipareigojimų vykdyti reformas ir finansinių paskatų turi tarpusavyje susitarti Komisija ir nacionalinės Vyriausybės ir kad reformos bus įgyvendinamos Europos semestro procese, nenumatant formaliai įtraukti regionų ir vietos lygmenį atsižvelgiant į atitinkamos valstybės narės vidaus kompetencijos pasidalijimą. Iš tiesų, kyla realus pavojus, kad laikantis pasiūlyto požiūrio kils abejonių dėl šio kompetencijos pasidalijimo ir bus pažeisti subsidiarumo ir vietos arba regionų savivaldos principai, apibrėžti ir atitinkamose Europos Tarybos chartijose. Pavyzdžiui, diskusijoms skirtame Komisijos dokumente dėl ekonominės ir pinigų sąjungos stiprinimo, kurį Komisija paskelbė 2017 m. gegužės mėn., be kita ko nurodomi pasiūlymai susitarti dėl privalomų standartų, skirtų viešųjų išlaidų kokybei įvertinti. Tokių standartų priežiūra pagal esamas rodiklių suvestines būtų įtvirtinta Europos semestre. Nustatant sąlygą, kad galimybė naudotis ES lėšomis priklauso nuo tam tikro lygio šių standartų įgyvendinimo, reikštų, kad ES verčia taikyti savo požiūrį ir politikos kryptį tose politikos srityse, kuriose ji dalijasi kompetencija su žemesniais valdymo lygmenimis, o tokiu atveju būtų pažeistas subsidiarumo principas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | be to, apgailestauja dėl to, kad kriterijus, pagal kuriuos vertinamas reformų įsipareigojimų įgyvendinimas, ir leidimus išmokėti mokėjimų dalis nustato ir administruoja vien Komisija, be valstybių narių valdžios institucijų; atkreipia dėmesį į tai, kad pasiūlymui trūksta skaidrumo dėl vertinimo kriterijų ir kad tokie kriterijai negali išplaukti iš konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų, kurios paprastai yra apibrėžiamos be kiekybinių tikslų, gairių ir sisteminės priežiūros nuostatų; galiausiai mano, kad ES finansinės paskatos neturėtų būti vertinamos kaip noras Europos arba nacionaliniu lygmeniu apeiti demokratinius procesus arba kaip finansinis šantažas; |
| --- | --- |

13.

| 14. | apgailestauja, kad Komisija nepateikia jokio pagrindo ar nuorodų, kaip kiekybiškai įvertinti siūlomas finansinės paskatas, nors ji pripažįsta, kad tikėtina, jog kiekybinis reformų trumpalaikių sąnaudų įvertinimas labai skirsis, priklausomai nuo to, ar jos apims tik administracines išlaidas (planavimo, įgyvendinimo ir gebėjimų stiprinimo) ar taip pat ir socialines sąnaudas; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia, kad įsipareigojimai vykdyti reformas turėtų būti grindžiami realistiniu įvertinimu, kokių su instituciniais ir administraciniais gebėjimais susijusių problemų gali kilti atitinkamoms valdžios institucijoms, taip pat turi būti numatytos administravimo struktūrų gerinimo strategijos. Būtina atsižvelgti į nevienodas skirtingų ES valstybių narių ir regionų sąlygas administravimo struktūrų požiūriu, kaip tai buvo atskleista ir RK atliktame konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų tyrime iš teritorinės perspektyvos; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pažymi, kad kitų sričių ES politika padeda skatinti struktūrines reformas. Tai pasakytina apie ESI fondus, kurių paramai gauti taikomos ex ante sąlygos, kiek jos susijusios su ES teisės aktų įgyvendinimu, administracinių struktūrų gerinimu ir, vykdant paramos telkimą pagal temas, strategijai „Europa 2020“ priskiriamų reformų įgyvendinimu; todėl pabrėžia, kad absoliučiai būtina parengti politikos sistemą, pakeisiančią strategiją „Europa 2020“, kad būtų galima tęsti paramos telkimą pagal temas kitu programavimo laikotarpiu; pabrėžia, kad ši nauja programa turi būti grindžiama nauja teritorine vizija, kuria būtų atnaujinta 1999 m. Europos teritorijų planavimo perspektyva (2); |
| --- | --- |

16.

| 17. | taip pat primygtinai teigia, kad atsižvelgiant į bet kokį tolesnį su ES susijusių struktūrinių reformų ir sanglaudos politikos susiejimą darosi dar svarbiau Europos semestrą padaryti demokratiškesnį Europos lygmeniu ir papildyti jį elgesio kodeksu, kuriame būtų nustatyti standartai, kaip įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas, siekiant padidinti šio proceso veiksmingumą ir atsakomybę už jį (3); pabrėžia, kad subsidiarumo, proporcingumo, partnerystės ir daugiapakopio valdymo principai turėtų būti bendras sanglaudos politikos ir kitų sričių ES politikos, remiančios struktūrines reformas, pagrindas; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pakartoja savo prašymą, kad naujos EPS biudžeto priemonės būtų finansuojamos neišstumiant privačiojo sektoriaus investicijų, taip pat kitų viešojo finansavimo programų, pavyzdžiui, sanglaudos politikos finansavimo; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mano, kad pasiūlymas dėl finansinių paskatų struktūrinėms reformoms, kaip nurodyta komunikate, yra nepakankamas pagrindas būtiniems pasiūlymams dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų kurti; apgailestauja dėl to, kad Komisija prieš paskelbimą neatliko poveikio vertinimo ir nesurengė konsultacijų su suinteresuotaisiais subjektais; |
| --- | --- |

19.

| 20. | apgailestauja, kad pasiūlymas nustatyti reformų įgyvendinimo priemonės bandomąjį etapą 2018–2020 m. ir susiję SRRP reglamento ir Bendrųjų nuostatų reglamento pakeitimai yra nesuderinami su numatytu pasiūlymo dėl naujos DFP paskelbimu 2018 m. gegužės mėn.; |
| --- | --- |

20.

| 21. | todėl siūlo rengiant finansinės paramos priemonę, skirtą struktūrinėms reformoms remti, atsižvelgti į šiuos principus:






  — | biudžetinė parama struktūrinėms reformoms, kuriomis siekiama skatinti ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą ir kurios priklauso sanglaudos politikos sričiai, turėtų būti finansuojama pagal būsimų ESI fondų programas, laikantis subsidiarumo, partnerystės ir daugiapakopio valdymo principų, o ne kuriant atskirą finansavimo programą; |
| --- | --- | --- |

21.

—

biudžetinė parama struktūrinėms reformoms, kuriomis siekiama skatinti ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą ir kurios priklauso sanglaudos politikos sričiai, turėtų būti finansuojama pagal būsimų ESI fondų programas, laikantis subsidiarumo, partnerystės ir daugiapakopio valdymo principų, o ne kuriant atskirą finansavimo programą;

| — | siekiant užtikrinti sanglaudos politikos efektyvumą, kitoje daugiametėje finansinėje programoje šiai politikai skirta dalis turi išlikti tokia pati kaip dabar ir negalima imti naudoti ESI fondų išteklių struktūrinių reformų vykdymui finansuoti; |
| --- | --- |

—

siekiant užtikrinti sanglaudos politikos efektyvumą, kitoje daugiametėje finansinėje programoje šiai politikai skirta dalis turi išlikti tokia pati kaip dabar ir negalima imti naudoti ESI fondų išteklių struktūrinių reformų vykdymui finansuoti;

| — | struktūrines reformas, kurios nepriklauso sanglaudos politikos sričiai, ES turėtų finansuoti teikdama paskolas, o ne dotacijas; |
| --- | --- |

—

struktūrines reformas, kurios nepriklauso sanglaudos politikos sričiai, ES turėtų finansuoti teikdama paskolas, o ne dotacijas;

| — | reikia persvarstyti struktūrinių reformų rengimo ir sprendimų priėmimo būdus, į Europos semestro procesą įtraukiant vietos ir regionų valdžios institucijas. Tai leistų Europos semestrui suteikti teritorinį aspektą, sudaryti palankesnes sąlygas teritorinei įvairovei Europoje ir į ją atsižvelgti, padėtų užtikrinti visapusišką vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimą įgyvendinant nacionalines reformų programas ir laikytis galių pasiskirstymo ES; |
| --- | --- |

—

reikia persvarstyti struktūrinių reformų rengimo ir sprendimų priėmimo būdus, į Europos semestro procesą įtraukiant vietos ir regionų valdžios institucijas. Tai leistų Europos semestrui suteikti teritorinį aspektą, sudaryti palankesnes sąlygas teritorinei įvairovei Europoje ir į ją atsižvelgti, padėtų užtikrinti visapusišką vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimą įgyvendinant nacionalines reformų programas ir laikytis galių pasiskirstymo ES;

| — | bet koks pasiūlymas dėl ES skiriamo struktūrinių reformų finansavimo turi apimti ex ante poveikio vertinimą ir konsultacijas su suinteresuotaisiais subjektais, taip pat nuostatas dėl laikotarpio vidurio vertinimo; |
| --- | --- |

—

bet koks pasiūlymas dėl ES skiriamo struktūrinių reformų finansavimo turi apimti ex ante poveikio vertinimą ir konsultacijas su suinteresuotaisiais subjektais, taip pat nuostatas dėl laikotarpio vidurio vertinimo;

Biudžeto priemonės, skirtos valstybėms narėms, norinčioms įsivesti eurą, ir bankų sąjungai

| 22. | atkreipia dėmesį į tai, kad ekonominių struktūrų atsparumas ir aukštas tvarios konvergencijos lygis yra būtinos išankstinės sąlygos valstybėms narėms įsivesti eurą; palankiai vertina pasiūlymą sukurti konvergencijos priemonę, skirtą remti valstybių narių pastangas šioje srityje; primygtinai ragina Komisiją paaiškinti, kokius atitinkamus vaidmenis atlieka konvergencijos priemonė, SRRP, ESI fondai ir Sanglaudos fondas; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pakartoja, kad remia bankų sąjungos sukūrimą; atkreipia dėmesį į tai, kad valstybės narės dar nesusitarė dėl bendros fiskalinio stabilumo priemonės (angl. fiscal backstop), jeigu Bendras pertvarkymo fondas pasirodytų esantis nepakankamas; teigiamai vertina Komisijos pasiūlymą nustatyti kredito liniją arba garantijas, kurios bus teikiamos per būsimą Europos valiutos fondą; |
| --- | --- |

23.

Stabilizavimo funkcija, kuri apsaugotų investicijas nuo didelių asimetrinių sukrėtimų

| 24. | pakartoja, kad euro zonos valstybių narių verslo ciklų skirtumus, atsirandančius dėl struktūrinių veiksnių, būtų galima išlyginti sukuriant ES priemonę, skirtą asimetriniams sukrėtimams; pritaria Komisijai dėl kriterijų, kuriuos turi tenkinti stabilizavimo funkcija; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pakartoja savo nuomonę, kad siekiant veiksmingumo bet kokia galima parama turėtų ne dubliuoti, o papildyti esamas priemones, kaip antai Europos struktūrinių ir investicijų fondus (ESI fondų) ir Europos strateginių investicijų fondą (ESIF); |
| --- | --- |

25.

| 26. | sutinka su Komisija, jog fiskalinis pajėgumas turėtų būti pakankamai didelis, kad būtų veiksmingas; tačiau pakartoja, jog nepritaria, kad euro zonos fiskalinis pajėgumas būtų viena iš ES biudžeto eilučių, skirta euro zonai, jei nuosavų išteklių viršutinė riba išliks nepakitusi, t. y. dabartinis 1,23 % ES bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP), kad nebūtų sukurtas išstūmimo poveikis (angl. crowding out) kalbant apie Europos struktūrinių ir investicijų (ESI) fondų ir kitų sričių ES politikos finansavimą; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms yra itin svarbi stabilizavimo funkcija, sunkmečiu apsaugojanti viešųjų investicijų lygį nuo didelių asimetrinių sukrėtimų; mano, kad siūloma Europos investicijų apsaugos sistema galėtų būti pirmas žingsnis siekiant sukurti tokią stabilizavimo funkciją; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pabrėžia, kokia svarbi sanglaudos politikos atliekama stabilizavimo funkcija, susieta su lankstumo elementais, pavyzdžiui, padidinta ES bendro finansavimo dalimi ir išankstinio finansavimo koregavimu, kurie atliko svarbų vaidmenį per finansų krizę, užtikrindami viešąsias investicijas regionuose, patyrusiuose asimetrinius ekonomikos sukrėtimus; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pažymi, kad pagal pasiūlytą Europos investicijų apsaugos sistemą pirmiausia turėtų būti teikiamos paskolos, palyginti nedidelė dotacijų dalis ir draudimo mechanizmas, grindžiamas savanoriškais valstybių narių įnašais; pabrėžia, kad ši sistema gali pasirodyti esanti mažai naudinga toms valstybėms narėms, kurių fiskalinės galimybės menkos, nes joms gali būti sunku skolintis krizės metu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ragina Komisiją išsamiau aprašyti dotacijomis ar draudimu grindžiamas stabilizavimo sistemas, pavyzdžiui, „juodos dienos“ fondą; |
| --- | --- |

30.

| 31. | laukia, kol pradės veikti paskelbtos nacionalinės investicijų platformos, kuriose tam tikras vaidmuo teks vietos ir regionų valdžios institucijoms, remiantis jų patirtimi, susijusia su ESI fondais ir ESIF. |
| --- | --- |

31.

Briuselis, 2018 m. kovo 22 d.

Europos regionų komiteto pirmininkas

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  COM(2017) 826 final.

1

(2)  CdR 4285/2015

2

(3)  CdR 5386/2016

3

---

| 13.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 247/62 |
| --- | --- | --- | --- |

13.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 247/62

---

Europos regionų komiteto nuomonė „Europos piliečių iniciatyva“

(2018/C 247/10)

| Pranešėjas | Luc Van den Brande (BE/EPP), Europos ir Flandrijos ryšių palaikymo agentūros pirmininkas |
| --- | --- |
| Pamatiniai dokumentai | COM(2017) 482 final

  SWD(2017) 294 final |

Pranešėjas

Luc Van den Brande (BE/EPP), Europos ir Flandrijos ryšių palaikymo agentūros pirmininkas

Pamatiniai dokumentai

COM(2017) 482 final

SWD(2017) 294 final

I.   SIŪLOMI PAKEITIMAI

1 pakeitimas

1 straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Dalykas | Dalykas |
| Šiuo reglamentu nustatomos iniciatyvos, kuria Europos Komisija raginama, neviršydama savo įgaliojimų, pateikti atitinkamą pasiūlymą tam tikru klausimu, dėl kurio piliečiai mano, kad Sutartims įgyvendinti reikalingas Sąjungos teisės aktas (toliau – Europos piliečių iniciatyva, arba iniciatyva), teikimo tvarka ir sąlygos. | Šiuo reglamentu nustatomos iniciatyvos, kuria Europos Komisija raginama, neviršydama savo įgaliojimų, pateikti atitinkamą pasiūlymą tam tikru klausimu, dėl kurio piliečiai mano, kad Sutartims įgyvendinti reikalingas Sąjungos teisės aktas, kaip nustatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 288 straipsnyje (toliau – Europos piliečių iniciatyva, arba iniciatyva), teikimo tvarka ir sąlygos. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Dalykas

Dalykas

Šiuo reglamentu nustatomos iniciatyvos, kuria Europos Komisija raginama, neviršydama savo įgaliojimų, pateikti atitinkamą pasiūlymą tam tikru klausimu, dėl kurio piliečiai mano, kad Sutartims įgyvendinti reikalingas Sąjungos teisės aktas (toliau – Europos piliečių iniciatyva, arba iniciatyva), teikimo tvarka ir sąlygos.

Šiuo reglamentu nustatomos iniciatyvos, kuria Europos Komisija raginama, neviršydama savo įgaliojimų, pateikti atitinkamą pasiūlymą tam tikru klausimu, dėl kurio piliečiai mano, kad Sutartims įgyvendinti reikalingas Sąjungos teisės aktas, kaip nustatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 288 straipsnyje (toliau – Europos piliečių iniciatyva, arba iniciatyva), teikimo tvarka ir sąlygos.

Paaiškinimas

Nuoroda į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 288 straipsnį pateikiama siekiant paaiškinti, kad teisės aktas yra susijęs ne tik su teisiškai privalomais reglamentais, direktyvomis ir sprendimais, bet ir su privalomosios galios neturinčiomis rekomendacijomis ir nuomonėmis.

2 pakeitimas

1 straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Dalykas | Dalykas |
| Šiuo reglamentu nustatomos iniciatyvos, kuria Europos Komisija raginama, neviršydama savo įgaliojimų, pateikti atitinkamą pasiūlymą tam tikru klausimu, dėl kurio piliečiai mano, kad Sutartims įgyvendinti reikalingas Sąjungos teisės aktas (toliau – Europos piliečių iniciatyva, arba iniciatyva), teikimo tvarka ir sąlygos. | Šiuo reglamentu nustatomos iniciatyvos, kuria Europos Komisija raginama, neviršydama savo įgaliojimų, pateikti atitinkamą pasiūlymą tam tikru klausimu, dėl kurio piliečiai mano, kad Sutartims įgyvendinti reikalingas Sąjungos teisės aktas (toliau – Europos piliečių iniciatyva, arba iniciatyva), teikimo tvarka ir sąlygos. |
| | Suprantama, kad teiginys „Sutartims įgyvendinti“ taip pat apima pagal ES sutarties 48 straipsnį Komisijai suteiktą galimybę teikti projektus dėl Sutarčių keitimo. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Dalykas

Dalykas

Šiuo reglamentu nustatomos iniciatyvos, kuria Europos Komisija raginama, neviršydama savo įgaliojimų, pateikti atitinkamą pasiūlymą tam tikru klausimu, dėl kurio piliečiai mano, kad Sutartims įgyvendinti reikalingas Sąjungos teisės aktas (toliau – Europos piliečių iniciatyva, arba iniciatyva), teikimo tvarka ir sąlygos.

Šiuo reglamentu nustatomos iniciatyvos, kuria Europos Komisija raginama, neviršydama savo įgaliojimų, pateikti atitinkamą pasiūlymą tam tikru klausimu, dėl kurio piliečiai mano, kad Sutartims įgyvendinti reikalingas Sąjungos teisės aktas (toliau – Europos piliečių iniciatyva, arba iniciatyva), teikimo tvarka ir sąlygos.

Suprantama, kad teiginys „Sutartims įgyvendinti“ taip pat apima pagal ES sutarties 48 straipsnį Komisijai suteiktą galimybę teikti projektus dėl Sutarčių keitimo.

Paaiškinimas

Europos Sąjungos sutarties 48 straipsnyje numatyta, kad Komisija gali teikti Tarybai projektus dėl Sutarčių keitimo. Kadangi Komisija turi įgaliojimus siūlyti Sutarties pakeitimus, piliečių iniciatyvos, kuriose siūlomi tokie pakeitimai, taip pat turi būti laikomos priimtinomis.

3 pakeitimas

4 straipsnio 4 dalis

| RK pakeitimas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisijos ir valstybių narių teikiama informacija ir pagalba | Komisijos ir valstybių narių teikiama informacija ir pagalba |
| Užregistravusi iniciatyvą pagal 6 straipsnį, Komisija pateikia tos iniciatyvos turinio vertimus į visas oficialiąsias Sąjungos kalbas, kad jie būtų skelbiami registre ir naudojami pritarimo pareiškimams rinkti pagal šį reglamentą.
  Organizatorių grupė gali papildomai pateikti
  priedo ir,
  priklausomai nuo konkretaus atvejo
  , II priede nurodyto ir pagal 6 straipsnio 2 dalį pateikto teisės akto projekto vertimus
  į visas oficialiąsias Sąjungos kalbas
  , kad jie būtų skelbiami registre. | Užregistravusi iniciatyvą pagal 6 straipsnį, Komisija pateikia tos iniciatyvos turinio vertimus į visas oficialiąsias Sąjungos kalbas, kad jie būtų skelbiami registre ir naudojami pritarimo pareiškimams rinkti pagal šį reglamentą,
  įskaitant
  priedo ir,
  jei taikytina
  , II priede nurodyto ir pagal 6 straipsnio 2 dalį pateikto teisės akto projekto vertimus, kad jie būtų skelbiami registre. |

RK pakeitimas

RK pakeitimas

Komisijos ir valstybių narių teikiama informacija ir pagalba

Komisijos ir valstybių narių teikiama informacija ir pagalba

Užregistravusi iniciatyvą pagal 6 straipsnį, Komisija pateikia tos iniciatyvos turinio vertimus į visas oficialiąsias Sąjungos kalbas, kad jie būtų skelbiami registre ir naudojami pritarimo pareiškimams rinkti pagal šį reglamentą.
  Organizatorių grupė gali papildomai pateikti
  priedo ir,
  priklausomai nuo konkretaus atvejo
  , II priede nurodyto ir pagal 6 straipsnio 2 dalį pateikto teisės akto projekto vertimus
  į visas oficialiąsias Sąjungos kalbas
  , kad jie būtų skelbiami registre.

Užregistravusi iniciatyvą pagal 6 straipsnį, Komisija pateikia tos iniciatyvos turinio vertimus į visas oficialiąsias Sąjungos kalbas, kad jie būtų skelbiami registre ir naudojami pritarimo pareiškimams rinkti pagal šį reglamentą,
  įskaitant
  priedo ir,
  jei taikytina
  , II priede nurodyto ir pagal 6 straipsnio 2 dalį pateikto teisės akto projekto vertimus, kad jie būtų skelbiami registre.

Paaiškinimas

Atrodo, būtų pagrįsta, jei Europos Komisija, užregistravusi iniciatyvą, taip pat pateiktų priedo dokumentų vertimus, ypač teisės akto projekto vertimus, jeigu tai yra iniciatyvos dalis.

4 pakeitimas

6 straipsnis

| RK pakeitimas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Registracija | Registracija |
| 1.   Pritarimo iniciatyvai pareiškimai gali būti renkami tik po to, kai Komisija iniciatyvą užregistruoja. | 1.   Pritarimo iniciatyvai pareiškimai gali būti renkami tik po to, kai Komisija iniciatyvą užregistruoja. |
| 2.   Organizatorių grupė registracijos prašymą Komisijai pateikia registre. | 2.   Organizatorių grupė registracijos prašymą Komisijai pateikia registre. |
| Teikdama prašymą organizatorių grupė taip pat: | Teikdama prašymą organizatorių grupė taip pat: |
| a) | perduoda II priede nurodytą informaciją viena iš oficialiųjų Sąjungos kalbų; |

RK pakeitimas

RK pakeitimas

Registracija

Registracija

1.   Pritarimo iniciatyvai pareiškimai gali būti renkami tik po to, kai Komisija iniciatyvą užregistruoja.

1.   Pritarimo iniciatyvai pareiškimai gali būti renkami tik po to, kai Komisija iniciatyvą užregistruoja.

2.   Organizatorių grupė registracijos prašymą Komisijai pateikia registre.

2.   Organizatorių grupė registracijos prašymą Komisijai pateikia registre.

Teikdama prašymą organizatorių grupė taip pat:

Teikdama prašymą organizatorių grupė taip pat:

a)

perduoda II priede nurodytą informaciją viena iš oficialiųjų Sąjungos kalbų;

| a) | perduoda II priede nurodytą informaciją viena iš oficialiųjų Sąjungos kalbų; |
| --- | --- |

a)

perduoda II priede nurodytą informaciją viena iš oficialiųjų Sąjungos kalbų;

| b) | jei grupę sudaro daugiau nei 7 nariai, nurodo tuos septynis narius, į kuriuos reikia atsižvelgti taikant 5 straipsnio 1 ir 2 dalis; |
| --- | --- |

b)

jei grupę sudaro daugiau nei 7 nariai, nurodo tuos septynis narius, į kuriuos reikia atsižvelgti taikant 5 straipsnio 1 ir 2 dalis;

| b) | jei grupę sudaro daugiau nei 7 nariai, nurodo tuos septynis narius, į kuriuos reikia atsižvelgti taikant 5 straipsnio 1 ir 2 dalis; |
| --- | --- |

b)

jei grupę sudaro daugiau nei 7 nariai, nurodo tuos septynis narius, į kuriuos reikia atsižvelgti taikant 5 straipsnio 1 ir 2 dalis;

| c) | priklausomai nuo konkretaus atvejo nurodo, kad pagal 5 straipsnio 7 dalį įsteigtas juridinis subjektas. |
| --- | --- |

c)

priklausomai nuo konkretaus atvejo nurodo, kad pagal 5 straipsnio 7 dalį įsteigtas juridinis subjektas.

| c) | priklausomai nuo konkretaus atvejo nurodo, kad pagal 5 straipsnio 7 dalį įsteigtas juridinis subjektas. |
| --- | --- |

c)

priklausomai nuo konkretaus atvejo nurodo, kad pagal 5 straipsnio 7 dalį įsteigtas juridinis subjektas.

Nedarant poveikio 5 ir 6 dalių taikymui, Komisija priima sprendimą dėl prašymo per du mėnesius nuo jo pateikimo.

Nedarant poveikio 5 ir 6 dalių taikymui, Komisija priima sprendimą dėl prašymo per du mėnesius nuo jo pateikimo.

Komisija registracijos prašymą pateikia nepriklausomam 7 narių komitetui, kurį sudaro teisininkai, mokslininkai ir Europos pilietinės visuomenės atstovai. Komitetas vertina registracijos prašymo priimtinumą. Su organizatorių grupe jis gali surengti svarstymą. Komitetas pateikia motyvuotą sprendimą Komisijai, kuri, juo remdamasi, priima atitinkamą sprendimą.

3.   Komisija iniciatyvą užregistruoja, jeigu:

(...)

3.   Komisija iniciatyvą užregistruoja, jeigu:

Paaiškinimas

Vienas iš pagrindinių klausimų dėl naujojo reglamento tebėra interesų konfliktas ir Komisijos monopolis visais procedūros etapais. Todėl siūloma, kaip nurodyta 2015 m. priimtoje RK nuomonėje, sprendimą dėl registracijos patikėti nepriklausomam komitetui, sudarytam iš teisininkų, mokslininkų ir Europos pilietinės visuomenės atstovų.

5 pakeitimas

8 straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Rinkimo laikotarpis | Rinkimo laikotarpis |
| 1.   Nedarant poveikio 11 straipsnio 6 dalies taikymui, visi pritarimo pareiškimai surenkami per ne ilgesnį kaip
  12
   mėn. laikotarpį nuo organizatorių grupės pasirinktos datos (toliau – rinkimo laikotarpis). Ta data negali būti vėliau nei praėjus trims mėnesiams nuo iniciatyvos užregistravimo pagal 6 straipsnį. | 1.   Nedarant poveikio 11 straipsnio 6 dalies taikymui, visi pritarimo pareiškimai surenkami per ne ilgesnį kaip
  18
   mėn. laikotarpį nuo organizatorių grupės pasirinktos datos (toliau – rinkimo laikotarpis). Ta data negali būti vėliau nei praėjus trims mėnesiams nuo iniciatyvos užregistravimo pagal 6 straipsnį. |
| Organizatorių grupė informuoja Komisiją apie pasirinktą datą ne vėliau kaip likus 10 darbo dienų iki tos datos. | Organizatorių grupė informuoja Komisiją apie pasirinktą datą ne vėliau kaip likus 10 darbo dienų iki tos datos. |
| Kai organizatorių grupė pageidauja nutraukti pritarimo pareiškimų rinkimą nepraėjus
  12
  mėn. nuo rinkimo laikotarpio pradžios, ji informuoja Komisiją apie datą, kurią rinkimo laikotarpis turi užsibaigti. | Kai organizatorių grupė pageidauja nutraukti pritarimo pareiškimų rinkimą nepraėjus
  18
  mėn. nuo rinkimo laikotarpio pradžios, ji informuoja Komisiją apie datą, kurią rinkimo laikotarpis turi užsibaigti. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Rinkimo laikotarpis

Rinkimo laikotarpis

1.   Nedarant poveikio 11 straipsnio 6 dalies taikymui, visi pritarimo pareiškimai surenkami per ne ilgesnį kaip
  12
   mėn. laikotarpį nuo organizatorių grupės pasirinktos datos (toliau – rinkimo laikotarpis). Ta data negali būti vėliau nei praėjus trims mėnesiams nuo iniciatyvos užregistravimo pagal 6 straipsnį.

1.   Nedarant poveikio 11 straipsnio 6 dalies taikymui, visi pritarimo pareiškimai surenkami per ne ilgesnį kaip
  18
   mėn. laikotarpį nuo organizatorių grupės pasirinktos datos (toliau – rinkimo laikotarpis). Ta data negali būti vėliau nei praėjus trims mėnesiams nuo iniciatyvos užregistravimo pagal 6 straipsnį.

Organizatorių grupė informuoja Komisiją apie pasirinktą datą ne vėliau kaip likus 10 darbo dienų iki tos datos.

Organizatorių grupė informuoja Komisiją apie pasirinktą datą ne vėliau kaip likus 10 darbo dienų iki tos datos.

Kai organizatorių grupė pageidauja nutraukti pritarimo pareiškimų rinkimą nepraėjus
  12
  mėn. nuo rinkimo laikotarpio pradžios, ji informuoja Komisiją apie datą, kurią rinkimo laikotarpis turi užsibaigti.

Kai organizatorių grupė pageidauja nutraukti pritarimo pareiškimų rinkimą nepraėjus
  18
  mėn. nuo rinkimo laikotarpio pradžios, ji informuoja Komisiją apie datą, kurią rinkimo laikotarpis turi užsibaigti.

Paaiškinimas

Surinkti vieną milijoną parašų yra didelis darbas ir šiuo tikslu reikia piliečiams pateikti daug informacijos bei ugdyti jų sąmoningumą. Kad organizatorių grupė savo galutinį tikslą galėtų pasiekti per vienerius metus, ji turi būti labai gerai organizuota. Reikėtų vengti tokios situacijos, kai Europos piliečių iniciatyvas gali inicijuoti tik tarpvalstybinės sudėties didelės nevyriausybinės organizacijos. Todėl siūloma pareiškimų rinkimo laikotarpio trukmę prailginti iki 18 mėnesių. Tai darytų mažesnį atgrasomąjį poveikį potencialiems iniciatyvų teikėjams.

6 pakeitimas

14 straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Paskelbimas ir viešas svarstymas | Paskelbimas ir viešas svarstymas |
| 1.   (...) | 1.   (...) |
| 2.   Per tris mėnesius nuo iniciatyvos pateikimo organizatorių grupei suteikiama galimybė pristatyti iniciatyvą viešame svarstyme. | 2.   Per tris mėnesius nuo iniciatyvos pateikimo organizatorių grupei suteikiama galimybė pristatyti iniciatyvą viešame svarstyme. |
| Viešą svarstymą
  Komisija ir
  Europos Parlamentas
  kartu
  organizuoja Europos Parlamente. Svarstyme suteikiama galimybė dalyvauti kitų Sąjungos institucijų ir patariamųjų organų atstovams, taip pat suinteresuotiesiems subjektams. | Viešą svarstymą Europos Parlamentas organizuoja Europos Parlamente. Svarstyme suteikiama galimybė dalyvauti kitų Sąjungos institucijų ir patariamųjų organų atstovams
  , nacionalinių parlamentų atstovams
  , taip pat suinteresuotiesiems subjektams. |
| Komisija ir
  Europos Parlamentas užtikrina, kad atitinkamiems viešiems ir privatiesiems interesams būtų atstovaujama tolygiai. | Europos Parlamentas užtikrina, kad
  svarstyme
  atitinkamiems interesams būtų atstovaujama tolygiai. |
| 3.   Komisijai svarstyme atstovaujama atitinkamu lygmeniu. | 3.   Komisijai svarstyme atstovaujama atitinkamu lygmeniu. |
| | 4
  .   
  Po svarstymo Europos Parlamentas priima rekomendaciją Europos Komisijai dėl veiksmų, kurių reikėtų imtis atsakant į nagrinėjamą Europos piliečių iniciatyvą. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Paskelbimas ir viešas svarstymas

Paskelbimas ir viešas svarstymas

1.   (...)

1.   (...)

2.   Per tris mėnesius nuo iniciatyvos pateikimo organizatorių grupei suteikiama galimybė pristatyti iniciatyvą viešame svarstyme.

2.   Per tris mėnesius nuo iniciatyvos pateikimo organizatorių grupei suteikiama galimybė pristatyti iniciatyvą viešame svarstyme.

Viešą svarstymą
  Komisija ir
  Europos Parlamentas
  kartu
  organizuoja Europos Parlamente. Svarstyme suteikiama galimybė dalyvauti kitų Sąjungos institucijų ir patariamųjų organų atstovams, taip pat suinteresuotiesiems subjektams.

Viešą svarstymą Europos Parlamentas organizuoja Europos Parlamente. Svarstyme suteikiama galimybė dalyvauti kitų Sąjungos institucijų ir patariamųjų organų atstovams
  , nacionalinių parlamentų atstovams
  , taip pat suinteresuotiesiems subjektams.

Komisija ir
  Europos Parlamentas užtikrina, kad atitinkamiems viešiems ir privatiesiems interesams būtų atstovaujama tolygiai.

Europos Parlamentas užtikrina, kad
  svarstyme
  atitinkamiems interesams būtų atstovaujama tolygiai.

3.   Komisijai svarstyme atstovaujama atitinkamu lygmeniu.

3.   Komisijai svarstyme atstovaujama atitinkamu lygmeniu.

4
  .   
  Po svarstymo Europos Parlamentas priima rekomendaciją Europos Komisijai dėl veiksmų, kurių reikėtų imtis atsakant į nagrinėjamą Europos piliečių iniciatyvą.

Paaiškinimas

Geriausia vieta, kurioje organizatorių grupė gali paaiškinti savo iniciatyvą – tai Europos Parlamentas. Todėl būtų logiška, jei Europos Parlamentas prisiimtų visą atsakomybę už šio svarstymo organizavimą. Nėra jokių institucinių priežasčių, dėl kurių į šį organizacinį darbą turėtų būti įtraukta Europos Komisija. Tai taip pat padidintų organizatorių pasitikėjimą skaidriu ir nepriklausomu svarstymu. Į šį procesą įtraukus nacionalinius parlamentus būtų padidintos galimybės pradėti Europos masto diskusijas.

Svarbu, kad Europos Parlamentas po svarstymo priimtų savo poziciją dėl atitinkamos iniciatyvos.

7 pakeitimas

Po 15 straipsnio įterpti naują straipsnį:

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | Iniciatyvas, dėl kurių negauta 12 straipsnio 5 dalyje numatyto sertifikato, tačiau dėl kurių per rinkimo laikotarpį surinkta 75 % parašų, Komisija pateikia Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Europos regionų komitetui susipažinti. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Iniciatyvas, dėl kurių negauta 12 straipsnio 5 dalyje numatyto sertifikato, tačiau dėl kurių per rinkimo laikotarpį surinkta 75 % parašų, Komisija pateikia Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Europos regionų komitetui susipažinti.

Paaiškinimas

Patirtis parodė, kad kai kurios iniciatyvos, dėl kurių nesugebėta surinkti reikalaujamo pritarimo pareiškimų skaičiaus, turėjo novatoriškos vertės Europos politikai. Todėl būtų gaila prarasti tokiomis iniciatyvomis siunčiamą politinę žinią. Europos Parlamentas, atsižvelgdamas į socialinę ir politinę tokių iniciatyvų svarbą, galėtų nuspręsti parengti savo paties iniciatyvas.

8 pakeitimas

24 straipsnis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Peržiūra | Peržiūra |
| Komisija reguliariai peržiūri Europos piliečių iniciatyvos taikymą ir ne vėliau kaip per
  penkerius
  metus nuo šio reglamento taikymo pradžios, o vėliau kas
  penkerius
  metus, Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia šio reglamento taikymo ataskaitą. Ataskaitos skelbiamos viešai. | Komisija reguliariai peržiūri Europos piliečių iniciatyvos taikymą ir ne vėliau kaip per
  trejus
  metus nuo šio reglamento taikymo pradžios, o vėliau kas
  trejus
  metus, Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia šio reglamento taikymo ataskaitą. Ataskaitos skelbiamos viešai. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Peržiūra

Peržiūra

Komisija reguliariai peržiūri Europos piliečių iniciatyvos taikymą ir ne vėliau kaip per
  penkerius
  metus nuo šio reglamento taikymo pradžios, o vėliau kas
  penkerius
  metus, Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia šio reglamento taikymo ataskaitą. Ataskaitos skelbiamos viešai.

Komisija reguliariai peržiūri Europos piliečių iniciatyvos taikymą ir ne vėliau kaip per
  trejus
  metus nuo šio reglamento taikymo pradžios, o vėliau kas
  trejus
  metus, Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia šio reglamento taikymo ataskaitą. Ataskaitos skelbiamos viešai.

Paaiškinimas

Europos piliečių iniciatyvos įgyvendinimą svarbu reguliariai vertinti, atsižvelgiant ne tik į procedūras, bet ir į jos politinį poveikį bei faktinį piliečių įtraukimą į politiką. Būtina peržiūras atlikti laiku, kad būtų galima imtis taisomųjų veiksmų, todėl trejų metų laikotarpis būtų tinkamesnis. Jeigu šis naujas reglamentas nebus įgyvendintas tinkamai, nesėkmę patirs ir Europos piliečių iniciatyva.

II.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | 2015 m. spalio 13 d. Regionų komitetas priėmė nuomonę dėl Europos piliečių iniciatyvos (EPI) (1). Parengti nuomonę paskatino Europos Komisijos ataskaita dėl Reglamento Nr. 211/2011 taikymo. Kadangi vykdomos procedūros metu gauta daug svarbios grįžtamosios informacijos, Regionų komitetas paragino persvarstyti pirmiau minėtą reglamentą. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europos projektas yra skirtas europiečiams. Europos dalyvaujamąją demokratiją reikia suvokti kaip Europos piliečių skatinimą dalyvauti ES politikoje ir kurti Europos ateitį. Sutartis (10 straipsnio 3 dalis) suteikia kiekvienam piliečiui teisę dalyvauti demokratiniame Sąjungos gyvenime. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europos piliečių iniciatyva yra Europos piliečių teisė. Ji gali padėti sumažinti jaučiamą Europos Sąjungos demokratijos trūkumą ir įveikti atotrūkį tarp ES piliečių ir Europos institucijų bei politikos formuotojų. Besitęsiant ES ekonomikos ir pasitikėjimo krizei labai svarbu suteikti galimybių užmegzti atvirą dialogą tarp ES piliečių siekiant išvengti tolesnio nusivylimo Europos integracija. Tai itin svarbu siekiant įgyti ar susigrąžinti jaunų europiečių, kurie galbūt nebetiki Europos integracijos procesu, pasitikėjimą. Suteikiant piliečiams teisėkūros iniciatyvos teisę, EPI kaip tarpvalstybine priemone atveriama galimybė dalyvauti ES politinėje darbotvarkėje ir siekiama skatinti Europos masto diskusijas Europos piliečiams rūpimais klausimais. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europos Sąjungos sutarties 11 straipsnyje numatyta, kad ES institucijoms tenka užduotis informuoti piliečius ir atstovaujamąsias asociacijas ir suteikti jiems galimybę skelbti nuomones apie visas Sąjungos veiklos sritis ir viešai jomis keistis. Tame pačiame straipsnyje aiškiai nurodyta, kad, siekdama užtikrinti Sąjungos veiksmų nuoseklumą ir skaidrumą, Europos Komisija plačiai konsultuojasi su suinteresuotomis šalimis; Europos Komisija turėtų laikytis esminio „atskaitomybės“ reikalavimo, kuris yra būtinoji demokratijos ir gero valdymo sąlyga, užtikrinant griežtą atitiktį Sutarčių dvasiai. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Siekiant užtikrinti, kad EPI galėtų tapti rezultatyvia ES demokratinės struktūros dalimi, itin svarbu, kad sėkmingos Europos piliečių iniciatyvos paskatintų tikrus politinius debatus ir ES institucijos imtųsi platesnio masto atsakomųjų politinių veiksmų. |
| --- | --- |

5.

| 6. | EPI nepakeičia Europos Komisijos iniciatyvos teisės, kuri užtikrino tvirtesnės Sąjungos integracijos pažangą ir kuri turi būti toliau taikoma. EPI – dar vienas būdas geresniam piliečių tarpusavio supratimui skatinti ir ji ES diskusijoms suteikia tarptautinį matmenį, o tai naudinga visai ES institucinei sistemai, įskaitant ir pačią Europos Komisiją; todėl EPI gali būti labai geras „veikiančios demokratijos“ pavyzdys. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europos piliečių iniciatyva suteikia Europos piliečiams galimybę dalyvauti Europos sprendimų priėmimo procese ir daryti poveikį ES politikos darbotvarkei. Tačiau Komisija turi parengti papildomas iniciatyvas, kuriomis siekiama sustiprinti pilietinį dialogą ir priartinti žmones prie įvairių sričių ES politikos. EPI turėtų būti laikoma viena iš priemonių siekti dalyvaujamosios demokratijos tikslų, tačiau nereikėtų tikėtis, kad ši iniciatyva automatiškai užtikrins visuomenės dalyvavimą ES sprendimų priėmimo procese. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Būtina atkreipti dėmesį į Sutartyje numatytas galimybes, susijusias su dalyvaujamąja demokratija, ir ypač į vertikalųjį pilietinį dialogą (2). Siekdama palaikyti „atvirą, skaidrų ir nuolatinį dialogą su atstovaujamosiomis asociacijomis ir pilietine visuomene“ (ES sutarties 11 straipsnio 2 dalis), Europos Komisija galėtų inicijuoti „dialogo režimą“, pagal kurį ES institucijos daugiausia dėmesio skirtų esminių dalykų įgyvendinimui, o ne procedūroms. EPI nėra darbinė bendro sprendimų priėmimo priemonė – ji turi būti vertinama kaip esminis dalyvaujamosios demokratijos ramstis, skirtas svarstymams, bendradarbiavimui ir bendro kūrimo procesui, ir laikoma galimybe kreiptis į Europos Komisiją didelį susirūpinimą keliančiais klausimais siekiant didinti informuotumą ir skatinti tarpusavio supratimą. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europos piliečių iniciatyva yra dalyvaujamosios demokratijos išraiška, papildanti atstovaujamosios demokratijos sąvoką; ji sustiprina teises, susijusias su Europos Sąjungos pilietybe, ir viešas diskusijas apie Europos politiką; ji turėtų didinti piliečių atsakomybę už Sąjungą ir tapatinimąsi su ja. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Reikėtų stiprinti teisinį ir politinį dalyvavimą skatinančias priemones, kad atsirastų nauja valdymo struktūra, pagrįsta daugiapakopio valdymo principu. Daugiapakopis valdymas iš esmės yra daugiakanalis, todėl jis suteikia daugiau galimybių „aktyviam“ Europos pilietiškumui. Svarbiausia – sukurti naujoviško atstovavimo interesams sistemą, kurioje žmonės jaustųsi atstovaujami vienodai nepaisant jų tapatybės įvairovės. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europos viešoji erdvė piliečių ir sprendimų priėmėjų diskusijoms yra svarbi ES teisėtumui ir atskaitomybei. Demokratijos trūkumą galima pašalinti tik sukūrus Europos viešąją erdvę, į kurią yra integruotas demokratinis procesas. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Politinės rekomendacijos dėl dalyvaujamosios demokratijos Europos lygmeniu, pateiktos 2015 m. spalio 13 d. priimtoje Regionų komiteto nuomonėje, visiškai neprarado savo aktualumo. |
| --- | --- |

12.

Naujas reglamentas dėl Europos piliečių iniciatyvos

| 13. | 2015 m. priimtoje nuomonėje Regionų komitetas nurodė, kad dabartinės formos EPI neskatins dalyvaujamosios demokratijos, nes procedūra ir įvairios taisyklės apima pernelyg daug administracinių ir techninių apribojimų, kliūčių ir trikdžių, kurie atgrasys piliečius dalyvauti Europos demokratiniame procese. Be to, dabartinė piliečių iniciatyva neleidžia piliečiams daryti įtakos Europos politikos darbotvarkei ir politinių sprendimų priėmimo procesui. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Pritardamas požiūriui, kurį jau išreiškė Europos Parlamentas, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas ir Europos ombudsmenas, Regionų komitetas mano, kad naujasis reglamentas yra svarbus žingsnis teisinga kryptimi siekiant pagerinti EPI procedūras. |
| --- | --- |

14.

Naujame reglamente numatyti procedūriniai ir administraciniai patobulinimai

| 15. | Regionų komitetas palankiai vertina toliau nurodytus Komisijos pasiūlyme dėl naujo reglamento išdėstytus procedūrinius ir administracinius patobulinimus:






  — | Iniciatyvą teikiantys piliečiai yra fiziniai asmenys (organizatoriai), tačiau nuo šiol jie gali įsteigti juridinio asmens statusą turintį subjektą, kad būtų sumažinta organizatorių baudžiamoji atsakomybė už sukčiavimą ir didelį aplaidumą. |
| --- | --- | --- |

15.

—

Iniciatyvą teikiantys piliečiai yra fiziniai asmenys (organizatoriai), tačiau nuo šiol jie gali įsteigti juridinio asmens statusą turintį subjektą, kad būtų sumažinta organizatorių baudžiamoji atsakomybė už sukčiavimą ir didelį aplaidumą.

| — | Parašų rinkimo laikotarpis ir toliau yra 12 mėnesių, tačiau iniciatyvos organizatoriams po registracijos suteikiamas papildomas trijų mėnesių laikotarpis, per kurį jie turi priimti sprendimą dėl pareiškimų rinkimo laikotarpio pradžios datos. |
| --- | --- |

—

Parašų rinkimo laikotarpis ir toliau yra 12 mėnesių, tačiau iniciatyvos organizatoriams po registracijos suteikiamas papildomas trijų mėnesių laikotarpis, per kurį jie turi priimti sprendimą dėl pareiškimų rinkimo laikotarpio pradžios datos.

| — | Pritarimo pareiškimą gali pasirašyti visi vyresni nei 16 metų amžiaus asmenys. |
| --- | --- |

—

Pritarimo pareiškimą gali pasirašyti visi vyresni nei 16 metų amžiaus asmenys.

| — | Supaprastinti reikalavimai, taikomi asmens duomenims, kuriuos privalo pateikti kiekvienas pritarimo pareiškimą pasirašantis asmuo. Bus sudaryta galimybė visiems ES piliečiams pritarti iniciatyvai pagal savo pilietybę, nepriklausomai nuo gyvenamosios vietos. Komisija siūlo dvi pasirinktinas pritarimo pareiškimų formas (šiuo metu valstybėse narėse naudojama 13 skirtingų formų). |
| --- | --- |

—

Supaprastinti reikalavimai, taikomi asmens duomenims, kuriuos privalo pateikti kiekvienas pritarimo pareiškimą pasirašantis asmuo. Bus sudaryta galimybė visiems ES piliečiams pritarti iniciatyvai pagal savo pilietybę, nepriklausomai nuo gyvenamosios vietos. Komisija siūlo dvi pasirinktinas pritarimo pareiškimų formas (šiuo metu valstybėse narėse naudojama 13 skirtingų formų).

| — | Patobulinta registravimo procedūra, įskaitant galimybę iniciatyvas registruoti iš dalies, o ne atmesti visą iniciatyvą kaip nepriimtiną, Komisijai užregistruojant tik priimtiną dalį. |
| --- | --- |

—

Patobulinta registravimo procedūra, įskaitant galimybę iniciatyvas registruoti iš dalies, o ne atmesti visą iniciatyvą kaip nepriimtiną, Komisijai užregistruojant tik priimtiną dalį.

| — | Bus sukurta internetinė EPI skirta bendradarbiavimo platforma organizatorių diskusijoms, konsultacijoms ir paramai jiems teikti. |
| --- | --- |

—

Bus sukurta internetinė EPI skirta bendradarbiavimo platforma organizatorių diskusijoms, konsultacijoms ir paramai jiems teikti.

| — | Komisija sukurs ir valdys internetinę centrinę pritarimo pareiškimų rinkimo sistemą, kad būtų paprasčiau rinkti ir rūšiuoti pritarimo pareiškimus, o nacionalinėms institucijoms – juos patikrinti. Komisija šią sistemą parengs, suteiks jai nuolatinę prieglobą ir leis ja naudotis nemokamai. |
| --- | --- |

—

Komisija sukurs ir valdys internetinę centrinę pritarimo pareiškimų rinkimo sistemą, kad būtų paprasčiau rinkti ir rūšiuoti pritarimo pareiškimus, o nacionalinėms institucijoms – juos patikrinti. Komisija šią sistemą parengs, suteiks jai nuolatinę prieglobą ir leis ja naudotis nemokamai.

| — | Užregistravusi EPI, Komisija ją išvers į visas ES kalbas ir apie naują EPI informuos visas kitas ES institucijas ir įstaigas. |
| --- | --- |

—

Užregistravusi EPI, Komisija ją išvers į visas ES kalbas ir apie naują EPI informuos visas kitas ES institucijas ir įstaigas.

| — | Komisija teiks paramą (galimiems) EPI organizatoriams (valstybių narių prašoma įsteigti vieną ar daugiau informacijos centrų). |
| --- | --- |

—

Komisija teiks paramą (galimiems) EPI organizatoriams (valstybių narių prašoma įsteigti vieną ar daugiau informacijos centrų).

| — | Komisija vykdys informuotumo didinimo ir komunikacijos veiklą EPI klausimais. |
| --- | --- |

—

Komisija vykdys informuotumo didinimo ir komunikacijos veiklą EPI klausimais.

Tebetrūksta politinio požiūrio

| 16. | Nepaisant pirmiau nurodytų į naująjį reglamentą įtrauktų pasiūlymų ir priemonių, kuriais siekiama patobulinti EPI procedūrą ir pašalinti daug kliūčių, vis dar susidaro įspūdis, kad Komisija yra užėmusi nepakankamai atvirą ir pernelyg atsargią poziciją. Tai ypač akivaizdu nagrinėjant labiau politinius piliečių iniciatyvos aspektus:






  — | Dalyvaujamoji demokratija yra itin svarbi siekiant atkurti arba didinti pasitikėjimą Europos projektu. Todėl EPI turi būti vertinama kaip tarptautinė priemonė, leidžianti piliečiams dalyvauti Europos demokratiniame procese ir suteikianti jiems galimybę pareikšti savo nuomonę formuojant ES politiką, kaip viešoji Europos erdvė piliečių ir politikos formuotojų diskusijoms. Naujasis reglamentas nesuteikia tam tinkamo pagrindo. |
| --- | --- | --- |

16.

—

Dalyvaujamoji demokratija yra itin svarbi siekiant atkurti arba didinti pasitikėjimą Europos projektu. Todėl EPI turi būti vertinama kaip tarptautinė priemonė, leidžianti piliečiams dalyvauti Europos demokratiniame procese ir suteikianti jiems galimybę pareikšti savo nuomonę formuojant ES politiką, kaip viešoji Europos erdvė piliečių ir politikos formuotojų diskusijoms. Naujasis reglamentas nesuteikia tam tinkamo pagrindo.

| — | Dabartinis interesų konfliktas iš Komisijos pusės daro didelę žalą EPI veiksmingumui skatinant piliečių dalyvavimą ir pasitikėjimą: Komisija tuo pačiu metu turi būti ir viena svarbiausių informacijos teikėjų bei EPI struktūros rėmėjų, ir pagrindinė EPI gavėja, priimanti sprendimus dėl iniciatyvų registravimo ir priimtinumo. |
| --- | --- |

—

Dabartinis interesų konfliktas iš Komisijos pusės daro didelę žalą EPI veiksmingumui skatinant piliečių dalyvavimą ir pasitikėjimą: Komisija tuo pačiu metu turi būti ir viena svarbiausių informacijos teikėjų bei EPI struktūros rėmėjų, ir pagrindinė EPI gavėja, priimanti sprendimus dėl iniciatyvų registravimo ir priimtinumo.

| — | Naujajame reglamente niekaip nesprendžiamas Komisijos interesų konfliktas, būtent tai, kad ji yra: 1) pagrindinė informacijos teikėja, 2) piliečių iniciatyvos paramos struktūra, 3) institucija, į kurią privalo kreiptis organizatoriai ir kurioje jie turi užsiregistruoti, 4) institucija, kuri nusprendžia, ar iniciatyva gali būti užregistruota, ir 5) organizacija, kuri privalo imtis tolesnių veiksmų įgyvendinant sėkmingas EPI. Nesugebėjimas išspręsti šio interesų konflikto toliau daro žalą Europos piliečių iniciatyvos veiksmingumui ir teisėtumui. Todėl 2015 m. priimtoje nuomonėje RK pasiūlė įsteigti nešališką ad hoc komitetą, kurį sudarytų ekspertai, mokslininkai ir teisininkai ir kuris vertintų priimtinumo kriterijus, veikdamas tarsi „išmintingųjų taryba“ arba „Europos piliečių palaikymo grupė“. |
| --- | --- |

—

Naujajame reglamente niekaip nesprendžiamas Komisijos interesų konfliktas, būtent tai, kad ji yra: 1) pagrindinė informacijos teikėja, 2) piliečių iniciatyvos paramos struktūra, 3) institucija, į kurią privalo kreiptis organizatoriai ir kurioje jie turi užsiregistruoti, 4) institucija, kuri nusprendžia, ar iniciatyva gali būti užregistruota, ir 5) organizacija, kuri privalo imtis tolesnių veiksmų įgyvendinant sėkmingas EPI. Nesugebėjimas išspręsti šio interesų konflikto toliau daro žalą Europos piliečių iniciatyvos veiksmingumui ir teisėtumui. Todėl 2015 m. priimtoje nuomonėje RK pasiūlė įsteigti nešališką ad hoc komitetą, kurį sudarytų ekspertai, mokslininkai ir teisininkai ir kuris vertintų priimtinumo kriterijus, veikdamas tarsi „išmintingųjų taryba“ arba „Europos piliečių palaikymo grupė“.

| — | Komisija nustato, kad EPI galima tik Komisijos kompetencijai priklausančiose srityse, kuriose pagal Sutartis gali būti reikalaujama ES teisės akto. Komisija ištikimai laikosi grynai formalaus požiūrio ir nesuteikia pakankamai aiškumo remiantis kriterijais, kurie turi būti nustatyti. Tai gali paskatinti savavališkus vertinimus ir riziką, užkertant kelią bet kokioms atviroms ir skaidrioms politinėms diskusijoms. |
| --- | --- |

—

Komisija nustato, kad EPI galima tik Komisijos kompetencijai priklausančiose srityse, kuriose pagal Sutartis gali būti reikalaujama ES teisės akto. Komisija ištikimai laikosi grynai formalaus požiūrio ir nesuteikia pakankamai aiškumo remiantis kriterijais, kurie turi būti nustatyti. Tai gali paskatinti savavališkus vertinimus ir riziką, užkertant kelią bet kokioms atviroms ir skaidrioms politinėms diskusijoms.

| — | Analogiškai, Komisija nepateikė jokio pasiūlymo, kad būtų patenkintas pageidavimas priimti piliečių iniciatyvas, kuriomis siūloma keisti ES sutartis. |
| --- | --- |

—

Analogiškai, Komisija nepateikė jokio pasiūlymo, kad būtų patenkintas pageidavimas priimti piliečių iniciatyvas, kuriomis siūloma keisti ES sutartis.

| — | Atitikties reikalavimuose būtų buvę prasminga nurodyti piliečių teises bei pareigas ir subsidiarumo principą. |
| --- | --- |

—

Atitikties reikalavimuose būtų buvę prasminga nurodyti piliečių teises bei pareigas ir subsidiarumo principą.

| — | Kai kurios piliečių iniciatyvos buvo pradėtos dėl svarbių klausimų, tačiau nesurinko milijono arba kai kuriose šalyse mažiausio reikalaujamo skaičiaus parašų. Tokios EPI tiesiog nutraukiamos. Vis dėlto tais atvejais, kai surinkta daug parašų, Komisija turėtų parengti tinkamų sprendimų, kad nebūtų ignoruota galima politinė žinia ir piliečių susitelkimas. |
| --- | --- |

—

Kai kurios piliečių iniciatyvos buvo pradėtos dėl svarbių klausimų, tačiau nesurinko milijono arba kai kuriose šalyse mažiausio reikalaujamo skaičiaus parašų. Tokios EPI tiesiog nutraukiamos. Vis dėlto tais atvejais, kai surinkta daug parašų, Komisija turėtų parengti tinkamų sprendimų, kad nebūtų ignoruota galima politinė žinia ir piliečių susitelkimas.

| — | Komisija savo oficialiame atsakyme dėl EPI, kuri surinko daugiau kaip milijoną parašų, turėtų išsamiai ir skaidriai paaiškinti visuomenei savo politinius sprendimus. Turėtų būti užtikrinta politiškai tvirta tolesnė veikla. |
| --- | --- |

—

Komisija savo oficialiame atsakyme dėl EPI, kuri surinko daugiau kaip milijoną parašų, turėtų išsamiai ir skaidriai paaiškinti visuomenei savo politinius sprendimus. Turėtų būti užtikrinta politiškai tvirta tolesnė veikla.

| — | Europos Parlamentui tenka esminis vaidmuo inicijuojant politinę diskusiją su plačiąja visuomene, pavyzdžiui, rengiant numatytus viešuosius svarstymus. Be to, Parlamentas turėtų užtikrinti tolesnius su sėkmingomis EPI susijusius politinius veiksmus ir atsižvelgti į reikiamo parašų skaičiaus nesurinkusių EPI siunčiamą politinę žinią. |
| --- | --- |

—

Europos Parlamentui tenka esminis vaidmuo inicijuojant politinę diskusiją su plačiąja visuomene, pavyzdžiui, rengiant numatytus viešuosius svarstymus. Be to, Parlamentas turėtų užtikrinti tolesnius su sėkmingomis EPI susijusius politinius veiksmus ir atsižvelgti į reikiamo parašų skaičiaus nesurinkusių EPI siunčiamą politinę žinią.

| — | Reikėtų rimtai apsvarstyti galimybes imtis labiau struktūruotų ilgalaikių veiksmų atsižvelgiant į Europos Parlamento svarstymus, sudarant piliečiams sąlygas peržiūrėti veiksmus, kurių buvo imtasi atsakant į sėkmingas EPI ir tęsti diskusijas šiuo klausimu. Reikėtų apsvarstyti galimybę paskelbus Europos Komisijos nuomonę dėl EPI surengti antrą oficialų svarstymą, kurį organizuotų Europos Parlamentas ir kuriame dalyvautų EPI šalininkai, sudarant galimybes visoms suinteresuotosioms šalims tęsti diskusijas. |
| --- | --- |

—

Reikėtų rimtai apsvarstyti galimybes imtis labiau struktūruotų ilgalaikių veiksmų atsižvelgiant į Europos Parlamento svarstymus, sudarant piliečiams sąlygas peržiūrėti veiksmus, kurių buvo imtasi atsakant į sėkmingas EPI ir tęsti diskusijas šiuo klausimu. Reikėtų apsvarstyti galimybę paskelbus Europos Komisijos nuomonę dėl EPI surengti antrą oficialų svarstymą, kurį organizuotų Europos Parlamentas ir kuriame dalyvautų EPI šalininkai, sudarant galimybes visoms suinteresuotosioms šalims tęsti diskusijas.

Bendro informuotumo ir žinių apie EPI didinimas

| 17. | Svarbu užtikrinti visuomenės informuotumą apie EPI. Šiuo tikslu reikėtų organizuoti viešinimo ir propagavimo kampanijas, kad EPI būtų plačiau nušviesta žiniasklaidoje ir kad apie ją daugiau sužinotų visuomenė. |
| --- | --- |

17.

| 18. | EPI gali būti veiksminga demokratinio dalyvavimo priemonė. Todėl Komisija ir valstybės narės turėtų skleisti kiek įmanoma daugiau informacijos apie šią priemonę, kad į ją atkreiptų dėmesį kuo daugiau piliečių ir būtų paskatintas aktyvus dalyvavimas ją įgyvendinant. |
| --- | --- |

18.

Regionų komiteto bei vietos ir regionų valdžios institucijų indėlis

| 19. | Komisija turėtų taip pat remti ir skatinti vietos ir regionų lygmens išrinktus atstovus dėti daugiau pastangų informuojant savo piliečius apie EPI priemonę. |
| --- | --- |

19.

| 20. | EPI suteikia ES piliečiams priemonę, leidžiančią jiems aktyviai dalyvauti formuojant Europos politiką. Europos regionų komitetas pripažįsta jam pačiam tenkantį vaidmenį bei pareigas ir šiuo požiūriu pabrėžia savo Biuro sprendimą (3) dėl RK dalyvavimo Europos piliečių iniciatyvose. Komitetas pakartoja, kad yra pasirengęs remti RK politinei kompetencijai priklausančias EPI, kurios laikomos politiškai aktualiomis, pavyzdžiui: teikti paramą Europos Komisijai įvertinant siūlomas EPI vietos ir (arba) regioninio aktualumo ir subsidiarumo požiūriu; organizuoti renginius, susijusius su EPI; padėti vykdyti decentralizuotą komunikaciją EPI klausimais; prireikus rengti nuomones savo iniciatyva dėl EPI; aktyviai dalyvauti svarstymuose Europos Parlamente ir vykdant tolesnę politinę veiklą; remti sėkmingų EPI įgyvendinimą ir prireikus pagal jas parengtų teisės aktų taikymą. |
| --- | --- |

20.

2018 m. kovo 23 d., Briuselis

Europos regionų komiteto pirmininkas

Karl-Heinz LAMBERTZ

---

(1)  OL C 423, 2015 12 17, p. 1.

1

(2)  Reaching out to ES citizens; A new opportunity ‘About us, with us, for us’, pranešimas, kurį parengė Luc Van den Brande, specialusis Europos Komisijos pirmininko Jean-Claude Juncker patarėjas, 2017 m. spalio mėn.

2

Reaching out to ES citizens; A new opportunity ‘About us, with us, for us’

(3)  144-asis Regionų komiteto biuro posėdis, 2013 m. balandžio 10 d., 8 punktas, CDR1335–2013_11_00_TRA_NB-item 8.

3

---