xml version="1.0" encoding="UTF-8"?


Eiropas Savienības C 287/2018


| | | |
| --- | --- | --- |
| | | ISSN 1977-0952 |
| Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | | C 287 |
| European flag | | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 61. gadagājums 2018. gada 14. augusts |

---

| | | |
| --- | --- | --- |
| Saturs | | Lappuse |
| | IV   Paziņojumi | |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI | |
| | Eiropas Parlaments | |
| 2018/C 287/01 | [LIX COSAC plenārsēde Sofijā, 2018. gada 17.–19. jūnijā – LIX COSAC ieguldījums](http://publications.europa.eu/resource/uriserv/OJ.C_.2018.287.01.0001.01.LAV.xhtml) | [1](#C_2018287LV.01000101.doc) |

---

| | |
| --- | --- |
| LV | |

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

| | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| 14.8.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 287/1 |

---

LIX COSACPLENĀRSĒDE

Sofijā, 2018. gada 17.–19. jūnijā –

LIX COSACIEGULDĪJUMS

(2018/C 287/01)

1.   ES PARLAMENTI UN PILSOŅI

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.1. | COSAC uzsver dalībvalstu parlamentu būtisko lomu Eiropas Savienības darbībā un piešķir lielu nozīmi to veiksmīgai sadarbībai ar Eiropas Parlamentu. Dalībvalstu parlamentiem kā ES pilsoņu pārstāvjiem ir ļoti būtiska loma, lai tuvinātu Eiropas politiku iedzīvotājiem un nodrošinātu lēmumu pieņemšanas procesa efektivitāti. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 1.2. | COSAC uzsver, ka būtiska nozīme ir iedzīvotāju politiskai izglītošanai un efektīvai līdzdalībai politiskajā dzīvē, it īpaši vēlēšanās reģionālā, valsts un Eiropas līmenī. Dalībvalstu parlamenti un Eiropas Parlaments mudina visus ES pilsoņus izmantot savas demokrātiskās tiesības visos līmeņos, tostarp izmantot savas tiesības balsot gaidāmajās Eiropas Parlamenta vēlēšanās 2019. gada 23.–26. maijā. |

2.   SUBSIDIARITĀTE UN PROPORCIONALITĀTE

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.1. | COSAC atzinīgi vērtē darbu, ko veic Darba grupa par subsidiaritāti, proporcionalitāti un “Darīt mazāk, bet efektīvāk”, un aicina visas ieinteresētās personas turpināt īstenot centienus, lai uzlabotu subsidiaritātes un proporcionalitātes principa piemērošanu Savienībā. Ņemot vērā dalībvalstu parlamentu aktīvo dalību COSAC darba grupas sanāksmē 2018. gada 26. martā, kā arī to rakstiskos ieguldījumus visā Bulgārijas prezidentūras laikā, COSAC mudina parlamentārās delegācijas turpināt piedalīties gaidāmajās debatēs par šo jautājumu. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.2. | COSAC aicina apspriesties ar dalībvalstu parlamentiem savlaicīgi, proti, ES lēmumu pieņemšanas procesa sākumposmā, lai Eiropas tautas aktīvāk iesaistītos un gūtu labāku izpratni par Savienības stratēģijām un paredzētajiem noteikumiem. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.3. | Lai gan kopumā subsidiaritātes agrīnās brīdināšanas mehānisms nodrošina lielisku iespēju dalībvalstu parlamentiem tikt uzklausītiem, LIV un LV COSAC ieguldījumā norādīts, ka vēl joprojām ir vairāki aspekti, ko var un ko vajadzētu uzlabot, negrozot līgumus. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.4. | Konkrētāk, COSAC atkārtoti aicina Eiropas Komisiju apsvērt iespēju no līgumos paredzētā astoņu nedēļu termiņa subsidiaritātes pārbaudes veikšanai izslēgt vairākus periodus līdzīgi, kā to paredz pašreizējā kārtība saistībā ar augusta mēnesi. Šāds periods varētu būtu laikposms no decembra vidus līdz Jaunā gada brīvdienām, kā ierosināts LIV un LV COSAC ieguldījumā, kā arī citi darba pārtraukšanas periodi, kurus varētu apspriest plašāk. Būtu arī jāturpina izskatīt iespējas pagarināt astoņu nedēļu termiņu līdz divpadsmit nedēļām. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.5. | Atzīstot ikviena parlamenta/palātas tiesības nākt klajā ar saviem ierosinājumiem attiecībā uz subsidiaritātes pārbaudes procesu, COSAC aicina stiprināt sadarbību un koordināciju dalībvalstu parlamentu starpā, lai pēc iespējas pastiprinātu to centienu rezultātus. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.6. | COSAC uzsver, ka ir svarīgi uzlabot dalībvalstu parlamentu veiktās pārbaudes attiecībā uz valdībām, kā arī stiprināt ES iedzīvotāju demokrātiskās tiesības, un norāda, ka jāuzlabo Padomes lēmumu pieņemšanas pārredzamība. COSAC aicina dalībvalstu parlamentārās delegācijas kopā ar to attiecīgajām valdībām pievērsties jautājumam par ES, it īpaši Padomes, pārredzamību, ievērojot valsts konstitucionālo satvaru un praksi. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.7. | Atsaucoties uz LVIII COSAC plenārsēdes ieguldījuma 2.8. punktu par pārredzamību, COSAC aicina Padomi un saistītās struktūras, punktu pa punktam sniedzot atbildes attiecībā uz priekšlikumiem, ko ES iestādēm iesniedza 26 dalībvalstu parlamenti/palātas, turpināt apsvērt to, kā uzlabot tiesību aktu apspriešanas atvērtību ES līmenī. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.8. | COSAC aicina Eiropas Komisiju uzlabot tās sniegto atbilžu uz dalībvalstu parlamentu ieguldījumu kvalitāti, sniedzot skaidras un savlaicīgas atbildes uz to iebildumiem. COSAC atkārtoti aicina Eiropas Komisiju atbildēt uz dalībvalstu parlamentu argumentētajiem atzinumiem ne vēlāk kā 8 nedēļu laikā pēc subsidiaritātes pārbaudes termiņa beigām. Būtu jāņem vērā šā ieguldījuma 2.3. punktā minētie periodi. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.9. | Likumdevējiem lielāka vērība jāpievērš dalībvalstu parlamentu atzinumiem, ņemot vērā to, ka tie aktīvi piedalās Savienības efektīvas darbības nodrošināšanā, kā to paredz Līguma par Eiropas Savienību 12. pants. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.10. | COSAC aicina Eiropas Komisiju tās tiesību aktu priekšlikumu paskaidrojumu rakstos iekļaut labākus ietekmes novērtējumus, lai šos tiesību aktu priekšlikumus pienācīgi pamatotu. COSAC arī aicina Komisiju papildus tās veiktajai subsidiaritātes principa analīzei labāk pamatot izvēlēto juridisko pamatu un tās viedokli par proporcionalitātes principu. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.11. | COSAC atgādina par tās ieteikumiem, kas iekļauti iepriekšējā ieguldījumā par zaļās kartes mehānisma ieviešanu kā daļu no ciešāka dialoga, kas varētu veicināt priekšlikumu iesniegšanu Eiropas Komisijai par tiesību aktu ierosināšanu, kā arī spēkā esošo ES tiesību aktu grozīšanu un atcelšanu, un mudina dalībvalstu parlamentus turpināt izvērtēt zaļās kartes iniciatīvu izmantošanas iespējas nākotnē. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 2.12. | COSAC aicina labāk izmantot esošos mehānismus dalībvalstu parlamentu un ES iestāžu politiskā dialoga īstenošanai. |

3.   RIETUMBALKĀNU VALSTU INTEGRĀCIJA UN SAVIENOJAMĪBA

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.1. | COSAC atzinīgi vērtē Rietumbalkānu valstu Eiropas perspektīvu ar stingru uzsvaru uz reģiona savienojamību un tā saiknes ar ES vienotā tirgus uzlabošanu kā Eiropas Savienības Padomes Bulgārijas prezidentūras būtisku stratēģisko prioritāti. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.2. | COSAC Komisijas 2018. gada 6. februāra paziņojumu “Ticama paplašināšanās perspektīva Rietumbalkāniem un padziļināta ES iesaiste šajā reģionā” uzskata par ieguldījumu stabilas, spēcīgas un vienotas Eiropas veidošanā, pamatojoties uz kopīgām vērtībām un Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijas pilnīgu ievērošanu. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.3. | COSAC pozitīvi vērtē 2018. gada 17. aprīļa ziņojumus par partneriem Rietumbalkānos un Turciju un tajos sniegtos secinājumus un ieteikumus. COSAC uzsver, ka ir svarīgi atbalstīt un virzīt partnerus šajā reģionā, lai tie īstenotu nepieciešamās reformas. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.4. | COSAC uzsver, ka progress virzībā uz pievienošanos ES ir balstīts uz cieņpilnu attieksmi pret ES vērtībām, kā arī uz reģiona partneru individuālajiem sasniegumiem Kopenhāgenas kritēriju un stabilizācijas un asociācijas procesa nosacījumu izpildē; uzsver, ka ir būtiski pilnībā pielāgoties ES kopējai ārpolitikai un drošības politikai. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.5. | COSAC, atzīstot Rietumbalkānu valstu sasniegumus, uzsver, ka jāpastiprina centieni, lai paātrinātu reformu procesus valstīs, un jāpanāk neatgriezeniski un ilgtspējīgi rezultāti, it īpaši tādās jomās kā tiesiskums, cīņa pret korupciju un organizēto noziedzību, cilvēktiesības, vārda brīvība un plašsaziņas līdzekļu neatkarība, demokrātisku iestāžu stiprināšana un publiskās pārvaldes reforma, ekonomikas attīstība un konkurētspēja, kā arī labas kaimiņattiecības, tādējādi uzlabojot stabilitāti un nodrošinot labklājību reģionā. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.6. | COSAC norāda, ka pastāvīgi ir jāīsteno noteikti centieni, lai risinātu nenokārtotās divpusējās domstarpības reģionā, tostarp robežincidentus, nolūkā panākt, lai tie neradītu negatīvu ietekmi uz pievienošanās procesu. COSAC uzsver, ka nenokārtotās domstarpības un jautājumi būtu jārisina saskaņā ar starptautiskajām tiesībām un iedibinātiem principiem, tostarp īstenojot juridiski saistošus nolīgumus. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.7. | Atbilstīgi Padomes 22. marta secinājumiem COSAC atzinīgi vērtē ES nelokāmo apņemšanos īstenot Eiropas perspektīvu Rietumbalkānos, kas vēlreiz apstiprināta 2018. gada 17. maija Sofijas deklarācijā. ES dalībvalstu parlamenti pauda atbalstu šai sakarā KĀDP/KDAP starpparlamentārajā konferencē, kas notika Sofijā, 2018. gada 15.–17. februārī. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.8. | COSAC pauž atbalstu ES un Rietumbalkānu Sofijas samita mērķiem, saistībām un rezultātiem un tā intensīvajai programmai, lai izveidotu labāku un efektīvāku infrastruktūru un digitālo savienojamību, kā arī kontaktus iedzīvotāju starpā un izglītošanās iespējas, padarot Eiropas perspektīvu šajā reģionā vēl pamanāmāku un nodrošinot tiešu ietekmi un būtiskus ieguvumus iedzīvotājiem un uzņēmējiem reģionā un ES. Pieņemtās Sofijas prioritāšu programmas īstenošanai arī turpmāk jābūt nākamo Padomes prezidentvalstu uzmanības centrā. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.9. | COSAC uzsver, ka draudi, ko rada radikalizācija, terorisms un vardarbīgais ekstrēmisms, nosaka nepieciešamību ES un partneriem Rietumbalkānos veidot ciešāku savstarpējo sadarbību un aktīvāk apmainīties ar informāciju un paraugpraksi tādās jomās kā kopīgu vērtību noteikšana, radikalizācijas novēršana un reaģēšana uz teroristu darbībām. COSAC uzsver arī, ka ir vajadzīga kopīga rīcība migrācijas, patvēruma un robežu pārvaldības jomā, kā arī cīņā pret neatbilstīgas migrācijas plūsmām un cilvēku tirdzniecību. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 3.10. | COSAC norāda, ka pirmspievienošanās un sarunu procesa parlamentārā uzraudzība nodrošina šo procesu lielāku demokrātisko leģitimitāti, uzlabojot procesa pārredzamību un stratēģisko komunikāciju ar sabiedrību par visiem ES jautājumiem. Ņemot to vērā, COSAC pauž vispārēju atbalstu Rietumbalkānu valstu parlamentu aktīvākai un ciešākai līdzdalībai COSAC darbā un darbībās nākotnē. |

4.   KOHĒZIJAS POLITIKA PĒC 2020. GADA

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.1. | COSAC ņem vērā Eiropas Komisijas 2018. gada 2. maija priekšlikumu “Moderns budžets Savienībai, kas aizsargā, dod iespējas un aizstāv”, proti, daudzgadu finanšu shēmu 2021.–2027. gadam. COSAC, atzīstot priekšlikumu par labu sākumu sarunām, uzskata, ka ir svarīgi, lai daudzgadu finanšu shēma būtu piesaistīta visaptverošai ilgtermiņa politikas stratēģijai attiecībā uz Eiropas Savienības attīstību un publiskā sektora ieguldījumu atjaunošanu Eiropas un dalībvalstu līmenī. Ir svarīgi ņemt vērā dalībvalstu atšķirīgo nostāju attiecībā uz budžeta satvaru. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.2. | COSAC atbalsta kohēzijas politikas īstenošanu pēc 2020. gada un apņemšanos saglabāt atbilstīgu finansējuma līmeni, kas dos iespēju sasniegt tās mērķus. Tā kā kohēzijas politika ir galvenais solidaritātes mehānisms, lai veicinātu dalībvalstu un to reģionu konverģenci, COSAC uzsver, ka, izmantojot kohēzijas politikas instrumentus, tiks panākts ieguldījumu paātrinātāja un multiplikatora efekts un mazinātas reģionu atšķirības. Turklāt ir svarīgi, lai ieguvēji no kohēzijas politikas īstenošanas būtu visi reģioni, taču arī turpmāk tā galvenokārt būs vērsta uz mazāk attīstītajiem reģioniem. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.3. | COSAC norāda, ka reāliem ieguldījumiem izaugsmē, nodarbinātībā un līdzsvarotā teritoriālā attīstībā jābūt kohēzijas politikas galvenajam mērķim arī pēc 2020. gada un ka šie ieguldījumi jāveic galvenokārt dotāciju veidā. Jaunus uzdevumus un mērķus nevajadzētu finansēt, kaitējot kohēzijas politikas īstenošanai. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.4. | COSAC aicina īstenot uz rezultātiem vērstu, efektīvu un rezultatīvu kohēzijas politiku 2021.–2027. gada plānošanas periodā, pārredzami izvērtējot projektu konkrēto ietekmi un ilgtspēju vietējā un reģionālā līmenī attiecībā uz Eiropas pievienoto vērtību, nevis tikai uzraugot izmaksas un produktivitāti. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.5. | COSAC aicina veikt uzlabojumus, lai novērstu būtiskākos trūkumus kohēzijas politikas īstenošanā, piemēram, saistībā ar ilgstošajām un sarežģītajām administratīvajām procedūrām, elastīguma trūkumu projektu pārvaldībā un līdzfinansēšanas procedūru. |

ES makroreģionālās stratēģijas

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.6. | Ņemot vērā ES makroreģionu nozīmi virzībā uz ilgtspējīgu attīstību, drošību un labklājību, COSAC uzsver, ka ES makroreģionālās stratēģijas ir nozīmīga sadarbības platforma, kas sniedz nenovērtējamu un inovatīvu devumu, un ka tās jāturpina attīstīt. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.7. | COSAC atzīst, ka jāuzlabo mijiedarbība starp ES stratēģiju Donavas reģionam un pārrobežu sadarbība Melnās jūras reģionā, lai pārvarētu kopīgas problēmas plašākā reģionā. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 4.8. | COSAC uzsver, cik būtiska nozīme ir savienojamībai ES. Tādēļ COSAC uzsver, ka gan Eiropas Savienībai, gan arī tās pilsoņiem ļoti svarīga ir stingra apņemšanās veiksmīgi un savlaicīgi īstenot ikvienu pārrobežu projektu. Īpaša vērība būtu jāpievērš transporta infrastruktūras attīstībai un ES transporta tīkla paplašināšanai; šajā jomā makroreģionālās stratēģijas nodrošina labu pamatu daudzpusējo centienu integrēšanai. |

5.   EIROPAS SOCIĀLO TIESĪBU PĪLĀRS

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.1. | COSAC uzsver, ka ES sociālās dimensijas stiprināšanai ir ļoti būtiska nozīme, lai sasniegtu Līgumā noteiktos sociālos mērķus un panāktu, ka Eiropas pilsoņi identificē sevi ar Eiropas projektu un saskata tā sniegtos ieguvumus. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.2. | COSAC atbalsta spēcīgu un stabilu Eiropas sociālo tiesību pīlāru ar mērķi veicināt un sekmēt to, ka ES un dalībvalstis kopā uzņemas atbildību par esošajiem sociālajiem standartiem un principiem. Iniciatīvām, kas izveidotas pīlāra mērķu sasniegšanai, jābūt pamatotām uz konkrētiem instrumentiem, turpmākiem likumdošanas pasākumiem, efektīviem politikas veidošanas mehānismiem un finanšu instrumentiem, ko apspriedīs sarunās par nākamo ES budžetu. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.3. | COSAC uzsver, ka, ņemot vērā sabiedrības novecošanu un iedzīvotāju skaita samazināšanos, globalizāciju, tehnisko progresu un sabiedrības un ekonomikas digitalizāciju, notiekošās pārmaiņas nodarbinātības jomā un attiecīgi saistībā ar darbinieku veicamajiem uzdevumiem, ir ļoti svarīgi veikt ieguldījumus cilvēkkapitālā, lai panāktu produktivitātes pieaugumu, augstus sociālos standartus un stabilu ekonomiku, kas nodrošina darbvietas, kā arī atbilstīgas sociālās aizsardzības sistēmas. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.4. | COSAC uzsver, cik būtiska nozīme ir piekļuvei kvalitatīvai un iekļaujošai izglītībai, mācībām un mūžizglītībai, lai saglabātu un iegūtu attiecīgās prasmes, kas vajadzīgas, lai pilnībā piedalītos sabiedrības norisēs un mainīgajā darba tirgū. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.5. | COSAC uzsver, ka visās jomās, tostarp tādās kā līdzdalības darba tirgū veicināšana, nodarbinātības noteikumi un nosacījumi, karjeras virzība un tāda principa piemērošana, kas paredz vienādu darba samaksu par vienādu darbu, būtu jāveicina vienāda attieksme un iespējas, it īpaši sieviešu un vīriešu starpā, tostarp jāīsteno pasākumi, lai veicinātu labu darba un privātās dzīves līdzsvaru. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.6. | COSAC atzīst sociālā dialoga būtisko nozīmi un uzsver, ka sociālie partneri aktīvi jāiesaista politikas plānošanā, īstenošanā un uzraudzībā atbilstīgi dalībvalstu un ES noteikumiem. |

| | | |
| --- | --- | --- |
| | 5.7. | COSAC ņem vērā 29. pusgada ziņojumu, kurā dalībvalstu parlamenti/palātas kā vienu no piemērotākajiem risinājumiem Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanai un uzraudzībai minējuši Eiropas pusgada stiprināšanu, kurā ņemti vērā pīlāra principi, un ES finansēšanas instrumentus, kuri izveidoti, lai atbalstītu reformu īstenošanu dalībvalstu līmenī. |

---