# Europos Sąjungos C 252/2018

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 252 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 61 metai2018m. liepos 18d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 252

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

61 metai2018m. liepos 18d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPOS PARLAMENTAS
  2016–2017 m. SESIJA2017 m. vasario 1–2 d. posėdžiai
  Posėdžių protokolai paskelbti
  OL C 397, 2017 11 23 .PRIIMTI TEKSTAI2017 m. vasario 13–16 d. posėdžiai
  Posėdžių protokolai paskelbti
  OL C 407, 2017 11 30 .PRIIMTI TEKSTAI | 1 |

Turinys

Puslapis

EUROPOS PARLAMENTAS
  2016–2017 m. SESIJA2017 m. vasario 1–2 d. posėdžiai
  Posėdžių protokolai paskelbti
  OL C 397, 2017 11 23 .PRIIMTI TEKSTAI2017 m. vasario 13–16 d. posėdžiai
  Posėdžių protokolai paskelbti
  OL C 407, 2017 11 30 .PRIIMTI TEKSTAI

EUROPOS PARLAMENTAS

Posėdžių protokolai paskelbti

OL C 397, 2017 11 23

Posėdžių protokolai paskelbti

OL C 407, 2017 11 30

1

---

| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| --- | --- |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Europos Parlamentas |
| | 2017 m. vasario 2 d., ketvirtadienis |
| 2018/C 252/01 | 2017 m. vasario 2 d. Europos Parlamento rezoliucija Integruotas požiūris į sporto politiką: geras valdymas, prieinamumas ir sąžiningumas (2016/2143(INI)) | 2 |
| 2018/C 252/02 | 2017 m. vasario 2 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl tarpvalstybinių įvaikinimo aspektų (2015/2086(INL)) | 14 |
| 2018/C 252/03 | 2017 m. vasario 2 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl teisinės valstybės krizės Kongo Demokratinėje Respublikoje ir Gabone (2017/2510(RSP)) | 26 |
| 2018/C 252/04 | 2017 m. vasario 2 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1288/2013, kuriuo sukuriama Sąjungos švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto programa Erasmus+ ir kuriuo panaikinami sprendimai Nr. 1719/2006/EB, Nr. 1720/2006/EB ir Nr. 1298/2008/EB, įgyvendinimo (2015/2327(INI)) | 31 |
| | 2017 m. vasario 14 d., antradienis |
| 2018/C 252/05 | 2017 m. vasario 14 d. Europos Parlamento ne teisėkūros rezoliucija su ne teisėkūros pasiūlymu dėl rezoliucijos dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Kuko Salų Vyriausybės tausios žvejybos partnerystės susitarimo ir jo įgyvendinimo protokolo sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (07592/2016 – C8-0431/2016 – 2016/0077(NLE) – 2016/2230(INI)) | 48 |
| 2018/C 252/06 | 2017 m. vasario 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl registro kontrolės ir Komisijos ekspertų grupių sudėties (2015/2319(INI)) | 52 |
| 2018/C 252/07 | 2017 m. vasario 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl informatorių vaidmens saugant ES finansinius interesus (2016/2055(INI)) | 56 |
| 2018/C 252/08 | 2017 m. vasario 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos konsensuso dėl vystymosi peržiūros (2016/2094(INI)) | 62 |
| 2018/C 252/09 | 2017 m. vasario 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl metinės ES konkurencijos politikos ataskaitos (2016/2100(INI)) | 78 |
| 2018/C 252/10 | 2017 m. vasario 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl lyčių lygybės skatinimo psichikos sveikatos ir klinikinių tyrimų srityje (2016/2096(INI)) | 99 |
| | 2017 m. vasario 15 d., trečiadienis |
| 2018/C 252/11 | 2017 m. vasario 15 d. Europos Parlamento ne teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Mongolijos pagrindų susitarimo dėl partnerystės ir bendradarbiavimo sudarymo projekto (08919/2016 – C8-0218/2016 – 2015/0114(NLE) – 2016/2231(INI)) | 113 |
| 2018/C 252/12 | 2017 m. vasario 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2016 m. Komisijos ataskaitos dėl Albanijos (2016/2312(INI)) | 122 |
| 2018/C 252/13 | 2017 m. vasario 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos 2016 m. ataskaitos dėl Bosnijos ir Hercegovinos (2016/2313(INI)) | 129 |
| 2018/C 252/14 | 2017 m. vasario 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos ekonominės politikos koordinavimo semestro: 2017 m. metinė augimo apžvalga (2016/2306(INI)) | 138 |
| 2018/C 252/15 | 2017 m. vasario 15 d. Europos Parlamento rezoliucija Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras: užimtumo ir socialiniai aspektai 2017 m. metinėje augimo apžvalgoje (2016/2307(INI)) | 148 |
| 2018/C 252/16 | 2017 m. vasario 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl metinio pranešimo dėl bendrosios rinkos valdymo įgyvendinant 2017 m. Europos semestrą (2016/2248(INI)) | 164 |
| 2018/C 252/17 | 2017 m. vasario 15 d. Europos Parlamento rezoliucija Bankų sąjunga. 2016 m. metinė ataskaita (2016/2247(INI)) | 171 |
| 2018/C 252/18 | 2017 m. vasario 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl nedidelės rizikos biologinės kilmės pesticidų (2016/2903(RSP)) | 184 |
| | 2017 m. vasario 16 d., ketvirtadienis |
| 2018/C 252/19 | 2017 m. vasario 16 d. Europos Parlamento rezoliucija Žmogaus teisių ir demokratijos padėtis Nikaragvoje. Franciscos Ramirez atvejis (2017/2563(RSP)) | 189 |
| 2018/C 252/20 | 2017 m. vasario 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl egzekucijų Kuveite ir Bahreine (2017/2564(RSP)) | 192 |
| 2018/C 252/21 | 2017 m. vasario 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Gvatemalos, ypač dėl žmogaus teisių gynėjų padėties (2017/2565(RSP)) | 196 |
| 2018/C 252/22 | 2017 m. vasario 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl galimų dabartinės Europos Sąjungos institucinės sąrangos pakeitimų ir korekcijų (2014/2248(INI)) | 201 |
| 2018/C 252/23 | 2017 m. vasario 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Sąjungos veikimo gerinimo remiantis Lisabonos sutarties teikiamomis galimybėmis (2014/2249(INI)) | 215 |
| 2018/C 252/24 | 2017 m. vasario 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl euro zonos biudžeto pajėgumo (2015/2344(INI)) | 235 |
| 2018/C 252/25 | 2017 m. vasario 16 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl robotikai taikomų civilinės teisės nuostatų (2015/2103(INL)) | 239 |
| 2018/C 252/26 | 2017 m. vasario 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos debesijos iniciatyvos (2016/2145(INI)) | 258 |
| 2018/C 252/27 | 2017 m. vasario 16 d. Europos Parlamento rezoliucija Investavimas į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą. Kuo geriau panaudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas. Pagal Bendrųjų nuostatų reglamento 16 straipsnio 3 dalį pateiktos ataskaitos vertinimas (2016/2148(INI)) | 273 |
| 2018/C 252/28 | 2017 m. vasario 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos aviacijos strategijos (2016/2062(INI)) | 284 |
| 2018/C 252/29 | 2017 m. vasario 16 d. Europos Parlamento rezoliucija Vėlavimas įgyvendinant ESI fondų veiksmų programas. Poveikis sanglaudos politikai ir tolesni veiksmai (2016/3008(RSP)) | 294 |
| | REKOMENDACIJOS |
| | Europos Parlamentas |
| | 2017 m. vasario 14 d., antradienis |
| 2018/C 252/30 | 2017 m. vasario 14 d. Europos Parlamento rekomendacija Tarybai dėl ES prioritetų 61-ojoje Jungtinių Tautų Moterų padėties komisijos sesijoje (2017/2001(INI)) | 298 |

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2017 m. vasario 2 d., ketvirtadienis

2018/C 252/01

2017 m. vasario 2 d. Europos Parlamento rezoliucija Integruotas požiūris į sporto politiką: geras valdymas, prieinamumas ir sąžiningumas (2016/2143(INI))

2

2018/C 252/02

2017 m. vasario 2 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl tarpvalstybinių įvaikinimo aspektų (2015/2086(INL))

14

2018/C 252/03

2017 m. vasario 2 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl teisinės valstybės krizės Kongo Demokratinėje Respublikoje ir Gabone (2017/2510(RSP))

26

2018/C 252/04

2017 m. vasario 2 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1288/2013, kuriuo sukuriama Sąjungos švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto programa Erasmus+ ir kuriuo panaikinami sprendimai Nr. 1719/2006/EB, Nr. 1720/2006/EB ir Nr. 1298/2008/EB, įgyvendinimo (2015/2327(INI))

31

2017 m. vasario 14 d., antradienis

2018/C 252/05

2017 m. vasario 14 d. Europos Parlamento ne teisėkūros rezoliucija su ne teisėkūros pasiūlymu dėl rezoliucijos dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Kuko Salų Vyriausybės tausios žvejybos partnerystės susitarimo ir jo įgyvendinimo protokolo sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (07592/2016 – C8-0431/2016 – 2016/0077(NLE) – 2016/2230(INI))

48

2018/C 252/06

2017 m. vasario 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl registro kontrolės ir Komisijos ekspertų grupių sudėties (2015/2319(INI))

52

2018/C 252/07

2017 m. vasario 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl informatorių vaidmens saugant ES finansinius interesus (2016/2055(INI))

56

2018/C 252/08

2017 m. vasario 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos konsensuso dėl vystymosi peržiūros (2016/2094(INI))

62

2018/C 252/09

2017 m. vasario 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl metinės ES konkurencijos politikos ataskaitos (2016/2100(INI))

78

2018/C 252/10

2017 m. vasario 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl lyčių lygybės skatinimo psichikos sveikatos ir klinikinių tyrimų srityje (2016/2096(INI))

99

2017 m. vasario 15 d., trečiadienis

2018/C 252/11

2017 m. vasario 15 d. Europos Parlamento ne teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Mongolijos pagrindų susitarimo dėl partnerystės ir bendradarbiavimo sudarymo projekto (08919/2016 – C8-0218/2016 – 2015/0114(NLE) – 2016/2231(INI))

113

2018/C 252/12

2017 m. vasario 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2016 m. Komisijos ataskaitos dėl Albanijos (2016/2312(INI))

122

2018/C 252/13

2017 m. vasario 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos 2016 m. ataskaitos dėl Bosnijos ir Hercegovinos (2016/2313(INI))

129

2018/C 252/14

2017 m. vasario 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos ekonominės politikos koordinavimo semestro: 2017 m. metinė augimo apžvalga (2016/2306(INI))

138

2018/C 252/15

2017 m. vasario 15 d. Europos Parlamento rezoliucija Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras: užimtumo ir socialiniai aspektai 2017 m. metinėje augimo apžvalgoje (2016/2307(INI))

148

2018/C 252/16

2017 m. vasario 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl metinio pranešimo dėl bendrosios rinkos valdymo įgyvendinant 2017 m. Europos semestrą (2016/2248(INI))

164

2018/C 252/17

2017 m. vasario 15 d. Europos Parlamento rezoliucija Bankų sąjunga. 2016 m. metinė ataskaita (2016/2247(INI))

171

2018/C 252/18

2017 m. vasario 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl nedidelės rizikos biologinės kilmės pesticidų (2016/2903(RSP))

184

2017 m. vasario 16 d., ketvirtadienis

2018/C 252/19

2017 m. vasario 16 d. Europos Parlamento rezoliucija Žmogaus teisių ir demokratijos padėtis Nikaragvoje. Franciscos Ramirez atvejis (2017/2563(RSP))

189

2018/C 252/20

2017 m. vasario 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl egzekucijų Kuveite ir Bahreine (2017/2564(RSP))

192

2018/C 252/21

2017 m. vasario 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Gvatemalos, ypač dėl žmogaus teisių gynėjų padėties (2017/2565(RSP))

196

2018/C 252/22

2017 m. vasario 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl galimų dabartinės Europos Sąjungos institucinės sąrangos pakeitimų ir korekcijų (2014/2248(INI))

201

2018/C 252/23

2017 m. vasario 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Sąjungos veikimo gerinimo remiantis Lisabonos sutarties teikiamomis galimybėmis (2014/2249(INI))

215

2018/C 252/24

2017 m. vasario 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl euro zonos biudžeto pajėgumo (2015/2344(INI))

235

2018/C 252/25

2017 m. vasario 16 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl robotikai taikomų civilinės teisės nuostatų (2015/2103(INL))

239

2018/C 252/26

2017 m. vasario 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos debesijos iniciatyvos (2016/2145(INI))

258

2018/C 252/27

2017 m. vasario 16 d. Europos Parlamento rezoliucija Investavimas į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą. Kuo geriau panaudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas. Pagal Bendrųjų nuostatų reglamento 16 straipsnio 3 dalį pateiktos ataskaitos vertinimas (2016/2148(INI))

273

2018/C 252/28

2017 m. vasario 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos aviacijos strategijos (2016/2062(INI))

284

2018/C 252/29

2017 m. vasario 16 d. Europos Parlamento rezoliucija Vėlavimas įgyvendinant ESI fondų veiksmų programas. Poveikis sanglaudos politikai ir tolesni veiksmai (2016/3008(RSP))

294

REKOMENDACIJOS

Europos Parlamentas

2017 m. vasario 14 d., antradienis

2018/C 252/30

2017 m. vasario 14 d. Europos Parlamento rekomendacija Tarybai dėl ES prioritetų 61-ojoje Jungtinių Tautų Moterų padėties komisijos sesijoje (2017/2001(INI))

298

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | EUROPOS PARLAMENTAS |
| | 2017 m. vasario 2 d., ketvirtadienis |
| 2018/C 252/31 | P8_TA(2017)0014ES ir Kolumbijos bei Peru prekybos susitarimo dvišalė apsaugos sąlyga ir bananų importo stabilizavimo priemonė ***I2017 m. vasario 2 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 19/2013, kuriuo įgyvendinama Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Kolumbijos bei Peru prekybos susitarimo dvišalė apsaugos sąlyga ir bananų importo stabilizavimo priemonė, ir Reglamentas (ES) Nr. 20/2013, kuriuo įgyvendinama Susitarimo, kuriuo steigiama Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Centrinės Amerikos asociacija, dvišalė apsaugos sąlyga ir bananų importo stabilizavimo priemonė (COM(2015)0220 – C8-0131/2015 – 2015/0112(COD))P8_TC1-COD(2015)0112Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. vasario 2 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 19/2013, kuriuo įgyvendinama Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Kolumbijos bei Peru prekybos susitarimo dvišalė apsaugos sąlyga ir bananų importo stabilizavimo priemonė, ir Reglamentas (ES) Nr. 20/2013, kuriuo įgyvendinama Susitarimo, kuriuo steigiama Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Centrinės Amerikos asociacija, dvišalė apsaugos sąlyga ir bananų importo stabilizavimo priemonė | 303 |
| 2018/C 252/32 | P8_TA(2017)0015Tvarus išorės žvejybos laivynų valdymas ***I2017 m. vasario 2 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1006/2008 (COM(2015)0636 – C8-0393/2015 – 2015/0289(COD))P8_TC1-COD(2015)0289Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. vasario 2 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą(ES) 2017/... dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1006/2008 | 306 |
| 2018/C 252/33 | P8_TA(2017)0016Trečiosios šalys, kurių piliečiai privalo turėti vizas ir kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas – Gruzija ***I2017 m. vasario 2 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 539/2001, nustatantis trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorės sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus (Gruzija) (COM(2016)0142 – C8-0113/2016 – 2016/0075(COD))P8_TC1-COD(2016)0075Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. vasario 2 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 539/2001, nustatantis trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorines sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus (Gruzija) | 338 |
| | 2017 m. vasario 14 d., antradienis |
| 2018/C 252/34 | 2017 m. vasario 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Kuko Salų Vyriausybės tausios žvejybos partnerystės susitarimo ir jo įgyvendinimo protokolo sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (07592/2016 – C8-0431/2016 – 2016/0077(NLE)) | 339 |
| 2018/C 252/35 | 2017 m. vasario 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2009/935/TVR, kiek tai susiję su trečiųjų valstybių ir organizacijų, su kuriomis Europolas sudaro susitarimus, sąrašu, projekto (15778/2016 – C8-0007/2017 – 2016/0823(CNS)) | 340 |
| 2018/C 252/36 | 2017 m. vasario 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo dėl kontrolės priemonių taikymo 2- [[1- (cikloheksilmetil)] 1H-indol-3- karbonil]amino]-3,3-dimetilbutanoatui (MDMB-CHMICA) projekto (12356/2016 – C8-0405/2016 – 2016/0262(NLE)) | 342 |
| 2018/C 252/37 | 2017 m. vasario 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo (Nyderlandų paraiška EGF/2016/005 NL/Drenthe Overijssel – mažmeninė prekyba) (COM(2016)0742 – C8-0018/2017 – 2017/2014(BUD)) | 343 |
| | 2017 m. vasario 15 d., trečiadienis |
| 2018/C 252/38 | 2017 m. vasario 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Kanados ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių išsamaus ekonomikos ir prekybos susitarimo (IEPS) sudarymo projekto (10975/2016 – C8-0438/2016 – 2016/0205(NLE)) | 348 |
| 2018/C 252/39 | 2017 m. vasario 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Sąjungos bei jos valstybių narių ir Kanados strateginės partnerystės susitarimo sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (14765/2016 – C8-0508/2016 – 2016/0373(NLE)) | 349 |
| 2018/C 252/40 | 2017 m. vasario 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Mongolijos pagrindų susitarimo dėl partnerystės ir bendradarbiavimo sudarymo projekto (08919/2016 – C8-0218/2016 – 2015/0114(NLE)) | 350 |
| 2018/C 252/41 | 2017 m. vasario 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Protokolo (2015 m.), kuriuo iš dalies keičiamas Sutarties dėl civilinės aviacijos orlaivių prekybos priedas, sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (11018/2016 – C8-0391/2016 – 2016/0202(NLE)) | 351 |
| 2018/C 252/42 | 2017 m. vasario 15 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/87/EB siekiant ekonomiškai efektyviai dar labiau sumažinti išmetamų teršalų kiekį ir paskatinti investicijas į mažo anglies dioksido kiekio technologijas (COM(2015)0337 – C8-0190/2015 – 2015/0148(COD)) | 352 |
| | 2017 m. vasario 16 d., ketvirtadienis |
| 2018/C 252/43 | P8_TA(2017)0046Kova su terorizmu ***I2017 m. vasario 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl kovos su terorizmu, pakeičiančios Tarybos pamatinį sprendimą 2002/475/TVR dėl kovos su terorizmu (COM(2015)0625 – C8-0386/2015 – 2015/0281(COD))P8_TC1-COD(2015)0281Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. vasario 16 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2017/... dėl kovos su terorizmu, pakeičianti Tarybos pamatinį sprendimą 2002/475/TVR ir iš dalies keičianti Tarybos sprendimą 2005/671/TVR | 428 |
| 2018/C 252/44 | P8_TA(2017)0047Tikrinimo prie išorės sienų sugriežtinimas naudojant atitinkamas duomenų bazes ***I2017 m. vasario 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl atitinkamų duomenų bazių tikrinimo prie išorės sienų sugriežtinimo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 562/2006 (COM(2015)0670 – C8-0407/2015 – 2015/0307(COD))P8_TC1-COD(2015)0307Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. vasario 16 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) 2016/399 nuostatos, susijusios su atitinkamų duomenų bazių tikrinimo prie išorės sienų sugriežtinimu | 431 |

III   Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

2017 m. vasario 2 d., ketvirtadienis

2018/C 252/31

P8_TA(2017)0014ES ir Kolumbijos bei Peru prekybos susitarimo dvišalė apsaugos sąlyga ir bananų importo stabilizavimo priemonė ***I2017 m. vasario 2 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 19/2013, kuriuo įgyvendinama Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Kolumbijos bei Peru prekybos susitarimo dvišalė apsaugos sąlyga ir bananų importo stabilizavimo priemonė, ir Reglamentas (ES) Nr. 20/2013, kuriuo įgyvendinama Susitarimo, kuriuo steigiama Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Centrinės Amerikos asociacija, dvišalė apsaugos sąlyga ir bananų importo stabilizavimo priemonė (COM(2015)0220 – C8-0131/2015 – 2015/0112(COD))P8_TC1-COD(2015)0112Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. vasario 2 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 19/2013, kuriuo įgyvendinama Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Kolumbijos bei Peru prekybos susitarimo dvišalė apsaugos sąlyga ir bananų importo stabilizavimo priemonė, ir Reglamentas (ES) Nr. 20/2013, kuriuo įgyvendinama Susitarimo, kuriuo steigiama Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Centrinės Amerikos asociacija, dvišalė apsaugos sąlyga ir bananų importo stabilizavimo priemonė

303

2018/C 252/32

P8_TA(2017)0015Tvarus išorės žvejybos laivynų valdymas ***I2017 m. vasario 2 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1006/2008 (COM(2015)0636 – C8-0393/2015 – 2015/0289(COD))P8_TC1-COD(2015)0289Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. vasario 2 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą(ES) 2017/... dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1006/2008

306

2018/C 252/33

P8_TA(2017)0016Trečiosios šalys, kurių piliečiai privalo turėti vizas ir kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas – Gruzija ***I2017 m. vasario 2 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 539/2001, nustatantis trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorės sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus (Gruzija) (COM(2016)0142 – C8-0113/2016 – 2016/0075(COD))P8_TC1-COD(2016)0075Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. vasario 2 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 539/2001, nustatantis trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorines sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus (Gruzija)

338

2017 m. vasario 14 d., antradienis

2018/C 252/34

2017 m. vasario 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Kuko Salų Vyriausybės tausios žvejybos partnerystės susitarimo ir jo įgyvendinimo protokolo sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (07592/2016 – C8-0431/2016 – 2016/0077(NLE))

339

2018/C 252/35

2017 m. vasario 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2009/935/TVR, kiek tai susiję su trečiųjų valstybių ir organizacijų, su kuriomis Europolas sudaro susitarimus, sąrašu, projekto (15778/2016 – C8-0007/2017 – 2016/0823(CNS))

340

2018/C 252/36

2017 m. vasario 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo dėl kontrolės priemonių taikymo 2- [[1- (cikloheksilmetil)] 1H-indol-3- karbonil]amino]-3,3-dimetilbutanoatui (MDMB-CHMICA) projekto (12356/2016 – C8-0405/2016 – 2016/0262(NLE))

342

2018/C 252/37

2017 m. vasario 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo (Nyderlandų paraiška EGF/2016/005 NL/Drenthe Overijssel – mažmeninė prekyba) (COM(2016)0742 – C8-0018/2017 – 2017/2014(BUD))

343

2017 m. vasario 15 d., trečiadienis

2018/C 252/38

2017 m. vasario 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Kanados ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių išsamaus ekonomikos ir prekybos susitarimo (IEPS) sudarymo projekto (10975/2016 – C8-0438/2016 – 2016/0205(NLE))

348

2018/C 252/39

2017 m. vasario 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Sąjungos bei jos valstybių narių ir Kanados strateginės partnerystės susitarimo sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (14765/2016 – C8-0508/2016 – 2016/0373(NLE))

349

2018/C 252/40

2017 m. vasario 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Mongolijos pagrindų susitarimo dėl partnerystės ir bendradarbiavimo sudarymo projekto (08919/2016 – C8-0218/2016 – 2015/0114(NLE))

350

2018/C 252/41

2017 m. vasario 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Protokolo (2015 m.), kuriuo iš dalies keičiamas Sutarties dėl civilinės aviacijos orlaivių prekybos priedas, sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (11018/2016 – C8-0391/2016 – 2016/0202(NLE))

351

2018/C 252/42

2017 m. vasario 15 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/87/EB siekiant ekonomiškai efektyviai dar labiau sumažinti išmetamų teršalų kiekį ir paskatinti investicijas į mažo anglies dioksido kiekio technologijas (COM(2015)0337 – C8-0190/2015 – 2015/0148(COD))

352

2017 m. vasario 16 d., ketvirtadienis

2018/C 252/43

P8_TA(2017)0046Kova su terorizmu ***I2017 m. vasario 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl kovos su terorizmu, pakeičiančios Tarybos pamatinį sprendimą 2002/475/TVR dėl kovos su terorizmu (COM(2015)0625 – C8-0386/2015 – 2015/0281(COD))P8_TC1-COD(2015)0281Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. vasario 16 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2017/... dėl kovos su terorizmu, pakeičianti Tarybos pamatinį sprendimą 2002/475/TVR ir iš dalies keičianti Tarybos sprendimą 2005/671/TVR

428

2018/C 252/44

P8_TA(2017)0047Tikrinimo prie išorės sienų sugriežtinimas naudojant atitinkamas duomenų bazes ***I2017 m. vasario 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl atitinkamų duomenų bazių tikrinimo prie išorės sienų sugriežtinimo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 562/2006 (COM(2015)0670 – C8-0407/2015 – 2015/0307(COD))P8_TC1-COD(2015)0307Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. vasario 16 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) 2016/399 nuostatos, susijusios su atitinkamų duomenų bazių tikrinimo prie išorės sienų sugriežtinimu

431

---

| Simbolių paaiškinimai






  - | Konsultavimosi procedūra |
| --- | --- |
| *** | Pritarimo procedūra |
| ***I | Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas |
| ***II | Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas |
| ***III | Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas |

Simbolių paaiškinimai

*

Konsultavimosi procedūra

***

Pritarimo procedūra

***I

Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas

***II

Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas

***III

Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas

(Procedūra pasirenkama atsižvelgiant į teisės akto projekte pasiūlytą teisinį pagrindą.)

Parlamento pakeitimai

Naujos teksto dalys žymimos
  pusjuodžiu kursyvu
  . Išbrauktos teksto dalys nurodomos simboliu ▌ arba perbraukiamos. Pakeistos teksto dalys nurodomos naują tekstą pažymint
  pusjuodžiu kursyvu
  , o ankstesnį nereikalingą tekstą išbraukiant arba perbraukiant.

pusjuodžiu kursyvu

pusjuodžiu kursyvu

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

18.7.2018

| 18.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 252/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 252/1

---

EUROPOS PARLAMENTAS

2016–2017 m. SESIJA

2017 m. vasario 1–2 d. posėdžiai

Posėdžių protokolai paskelbti

  OL C 397, 2017 11 23
  .

PRIIMTI TEKSTAI

2017 m. vasario 13–16 d. posėdžiai

Posėdžių protokolai paskelbti

  OL C 407, 2017 11 30
  .

PRIIMTI TEKSTAI

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2017 m. vasario 2 d., ketvirtadienis

| 18.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 252/2 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 252/2

---

P8_TA(2017)0012

Integruotas požiūris į sporto politiką: geras valdymas, prieinamumas ir sąžiningumas

2017 m. vasario 2 d. Europos Parlamento rezoliucija „Integruotas požiūris į sporto politiką: geras valdymas, prieinamumas ir sąžiningumas“ (2016/2143(INI))

(2018/C 252/01)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 165 straipsnį, kuriame nurodyti ES sporto politikos tikslai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 165 straipsnį, kuriame nurodyti ES sporto politikos tikslai,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. sausio 18 d. Komisijos komunikatą „ES lygmens veiksmų sporto sektoriuje svarbos didinimas“ (COM(2011)0012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. sausio 18 d. Komisijos komunikatą „ES lygmens veiksmų sporto sektoriuje svarbos didinimas“ (COM(2011)0012),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. spalio mėn. ES Gero valdymo ekspertų grupės ataskaitą „ES gero valdymo principai sporto srityje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. spalio mėn. ES Gero valdymo ekspertų grupės ataskaitą „ES gero valdymo principai sporto srityje“,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio mėn. Mėgėjiško sporto aukšto lygio darbo grupės ataskaitą „Europą kuriantis mėgėjiškas sportas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio mėn. Mėgėjiško sporto aukšto lygio darbo grupės ataskaitą „Europą kuriantis mėgėjiškas sportas“,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio mėn. Sporto diplomatijos aukšto lygio darbo grupės ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio mėn. Sporto diplomatijos aukšto lygio darbo grupės ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į programą „Erasmus+“, kuria siekiama kovoti su tarpvalstybinėmis grėsmėmis sąžiningumui sporto srityje, skatinti ir remti gerą valdymą sporto srityje, dvikryptę sportininkų karjerą ir savanorišką veiklą sporto srityje, taip pat socialinę įtrauktį ir lygias galimybes, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į programą „Erasmus+“, kuria siekiama kovoti su tarpvalstybinėmis grėsmėmis sąžiningumui sporto srityje, skatinti ir remti gerą valdymą sporto srityje, dvikryptę sportininkų karjerą ir savanorišką veiklą sporto srityje, taip pat socialinę įtrauktį ir lygias galimybes,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos baltąją knygą dėl sporto (COM(2007)0391), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos baltąją knygą dėl sporto (COM(2007)0391),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. birželio 11 d. rezoliuciją dėl neseniai organizacijoje FIFA atskleistų aukšto lygio korupcijos atvejų (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. birželio 11 d. rezoliuciją dėl neseniai organizacijoje FIFA atskleistų aukšto lygio korupcijos atvejų (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 23 d. rezoliuciją „Kova su organizuotu nusikalstamumu, korupcija ir pinigų plovimu. Rekomendacijos dėl veiksmų ir iniciatyvų, kurių reikia imtis“ (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 23 d. rezoliuciją „Kova su organizuotu nusikalstamumu, korupcija ir pinigų plovimu. Rekomendacijos dėl veiksmų ir iniciatyvų, kurių reikia imtis“ (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. rugsėjo 10 d. rezoliuciją dėl internetinių lošimų vidaus rinkoje (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. rugsėjo 10 d. rezoliuciją dėl internetinių lošimų vidaus rinkoje (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl susitarimų dėl varžybų baigties ir korupcijos sporte (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl susitarimų dėl varžybų baigties ir korupcijos sporte (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. vasario 2 d. rezoliuciją dėl ES lygmens veiksmų sporto sektoriuje (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. vasario 2 d. rezoliuciją dėl ES lygmens veiksmų sporto sektoriuje (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. gegužės 8 d. rezoliuciją dėl Baltosios knygos dėl sporto (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. gegužės 8 d. rezoliuciją dėl Baltosios knygos dėl sporto (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. kovo 29 d. rezoliuciją dėl profesionalaus futbolo ateities Europoje (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. kovo 29 d. rezoliuciją dėl profesionalaus futbolo ateities Europoje (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. birželio 17 d. rezoliuciją dėl sporto žaidėjų agentų (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. birželio 17 d. rezoliuciją dėl sporto žaidėjų agentų (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. lapkričio 21 d. rezoliuciją „Darbuotojų migrantų padėtis Katare“ (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. lapkričio 21 d. rezoliuciją „Darbuotojų migrantų padėtis Katare“ (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl kultūrų dialogo, kultūrų įvairovės ir švietimo vaidmens puoselėjant pagrindines ES vertybes (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl kultūrų dialogo, kultūrų įvairovės ir švietimo vaidmens puoselėjant pagrindines ES vertybes (10),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 31 d. Tarybos išvadas dėl svarbių sporto renginių sąžiningumo ir skaidrumo didinimo bei geresnio valdymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 31 d. Tarybos išvadas dėl svarbių sporto renginių sąžiningumo ir skaidrumo didinimo bei geresnio valdymo,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 26 d. Tarybos išvadas dėl mėgėjiško sporto vaidmens didinimo ugdant universaliuosius gebėjimus, ypač tarp jaunimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 26 d. Tarybos išvadas dėl mėgėjiško sporto vaidmens didinimo ugdant universaliuosius gebėjimus, ypač tarp jaunimo,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 21 d. Tarybos rezoliuciją dėl Europos Sąjungos darbo plano sporto srityje (2014–2017 m.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 21 d. Tarybos rezoliuciją dėl Europos Sąjungos darbo plano sporto srityje (2014–2017 m.),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 26 d. Tarybos išvadas dėl sporto įnašo į ES ekonomiką, visų pirma sprendžiant jaunimo nedarbo ir socialinės įtraukties klausimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 26 d. Tarybos išvadas dėl sporto įnašo į ES ekonomiką, visų pirma sprendžiant jaunimo nedarbo ir socialinės įtraukties klausimus,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 25 d. Tarybos rekomendaciją dėl sveikatinamojo fizinio aktyvumo skatinimo įvairiuose sektoriuose, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 25 d. Tarybos rekomendaciją dėl sveikatinamojo fizinio aktyvumo skatinimo įvairiuose sektoriuose,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 18 d. Tarybos išvadas dėl sporto vaidmens kuriant ir plėtojant aktyvią socialinę įtrauktį (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 18 d. Tarybos išvadas dėl sporto vaidmens kuriant ir plėtojant aktyvią socialinę įtrauktį (11),

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos 2016 m. liepos 3 d. konvenciją dėl integruoto požiūrio į saugumą, apsaugą ir paslaugas per futbolo rungtynes ir kitus sporto renginius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos 2016 m. liepos 3 d. konvenciją dėl integruoto požiūrio į saugumą, apsaugą ir paslaugas per futbolo rungtynes ir kitus sporto renginius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos 2014 m. rugsėjo 18 d. konvenciją dėl kovos su manipuliavimu sporto varžybomis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos 2014 m. rugsėjo 18 d. konvenciją dėl kovos su manipuliavimu sporto varžybomis,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo ir Bendrojo Teismo praktiką bei Komisijos sprendimus sporto, lažybų ir lošimo klausimais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo ir Bendrojo Teismo praktiką bei Komisijos sprendimus sporto, lažybų ir lošimo klausimais,

| — | atsižvelgdamas į pasaulinę Darnaus vystymosi tikslų darbotvarkę iki 2030 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasaulinę Darnaus vystymosi tikslų darbotvarkę iki 2030 m.,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 6 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 6 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto pranešimą (A8-0381/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto pranešimą (A8-0381/2016),

| A. | kadangi, 2009 m. įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, Europos Sąjungai įgijo konkrečią kompetenciją sporto srityje formuoti ir įgyvendinti suderintą ES sporto politiką, kuriai remti skiriama speciali biudžeto eilutė, ir sporto srityje plėtoti bendradarbiavimą su tarptautinėmis institucijomis, atsižvelgiant į specifinį sporto pobūdį ir paisant sporto sektoriaus valdymo organų autonomijos; |
| --- | --- |

A.

kadangi, 2009 m. įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, Europos Sąjungai įgijo konkrečią kompetenciją sporto srityje formuoti ir įgyvendinti suderintą ES sporto politiką, kuriai remti skiriama speciali biudžeto eilutė, ir sporto srityje plėtoti bendradarbiavimą su tarptautinėmis institucijomis, atsižvelgiant į specifinį sporto pobūdį ir paisant sporto sektoriaus valdymo organų autonomijos;

| B. | kadangi sportas atlieka svarbų vaidmenį milijonų ES piliečių gyvenime; kadangi mėgėjiškas ir profesionalus sportas yra ne tik susiję su atletiniais įgūdžiais, sporto laimėjimais ir varžybomis, bet taip pat turi didelį socialinį, šviečiamąjį, ekonominį, kultūrinį ir vienijamąjį poveikį ES ekonomikai ir visuomenei, taip pat strateginiams ES tikslams ir socialinėms vertybėms; |
| --- | --- |

B.

kadangi sportas atlieka svarbų vaidmenį milijonų ES piliečių gyvenime; kadangi mėgėjiškas ir profesionalus sportas yra ne tik susiję su atletiniais įgūdžiais, sporto laimėjimais ir varžybomis, bet taip pat turi didelį socialinį, šviečiamąjį, ekonominį, kultūrinį ir vienijamąjį poveikį ES ekonomikai ir visuomenei, taip pat strateginiams ES tikslams ir socialinėms vertybėms;

| C. | kadangi sporto sektorius yra svarbus ir greitai augantis ES ekonomikos sektorius ir jis vertingai prisideda prie ekonomikos augimo, darbo vietų kūrimo ir visuomenės, taip pat ir vietos mastu, o jame sukuriama pridėtinė vertė ir darbo vietos viršija vidutinį augimo tempą; kadangi apskaičiuota, kad su sportu susijusios darbo vietos sudaro 3,51 proc. visų ES darbo vietų, o su sportu susijusių prekių ir paslaugų bendroji pridėtinė vertė siekia 294 mlrd. EUR (2,98 proc. visos ES bendrosios pridėtinės vertės); |
| --- | --- |

C.

kadangi sporto sektorius yra svarbus ir greitai augantis ES ekonomikos sektorius ir jis vertingai prisideda prie ekonomikos augimo, darbo vietų kūrimo ir visuomenės, taip pat ir vietos mastu, o jame sukuriama pridėtinė vertė ir darbo vietos viršija vidutinį augimo tempą; kadangi apskaičiuota, kad su sportu susijusios darbo vietos sudaro 3,51 proc. visų ES darbo vietų, o su sportu susijusių prekių ir paslaugų bendroji pridėtinė vertė siekia 294 mlrd. EUR (2,98 proc. visos ES bendrosios pridėtinės vertės);

| D. | kadangi sportas yra ne tik stiprėjanti ekonominė realybė, bet ir socialinis reiškinys, kuris labai padeda siekti strateginių Europos Sąjungos tikslų ir puoselėti tokias socialines vertybes kaip tolerancija, solidarumas, gerovė, taika, pagarba žmogaus teisėms ir tautų bei kultūrų tarpusavio supratimas; |
| --- | --- |

D.

kadangi sportas yra ne tik stiprėjanti ekonominė realybė, bet ir socialinis reiškinys, kuris labai padeda siekti strateginių Europos Sąjungos tikslų ir puoselėti tokias socialines vertybes kaip tolerancija, solidarumas, gerovė, taika, pagarba žmogaus teisėms ir tautų bei kultūrų tarpusavio supratimas;

| E. | kadangi sportavimas padeda užsitikrinti geresnę gyvenimo kokybę ir apsisaugoti nuo ligų, taip pat atlieka svarbų vaidmenį stiprinant asmeninį tobulėjimą ir gerinant sveikatos būklę; |
| --- | --- |

E.

kadangi sportavimas padeda užsitikrinti geresnę gyvenimo kokybę ir apsisaugoti nuo ligų, taip pat atlieka svarbų vaidmenį stiprinant asmeninį tobulėjimą ir gerinant sveikatos būklę;

| F. | kadangi profesionaliems sportininkams labai svarbu, kad būtų laikomasi pagrindinių darbo teisių; |
| --- | --- |

F.

kadangi profesionaliems sportininkams labai svarbu, kad būtų laikomasi pagrindinių darbo teisių;

| G. | kadangi sportas taip pat padeda užtikrinti žmonių integraciją ir peržengia rasines, religines ir etnines ribas; |
| --- | --- |

G.

kadangi sportas taip pat padeda užtikrinti žmonių integraciją ir peržengia rasines, religines ir etnines ribas;

| H. | kadangi, siekiant skatinti sporto patikimumą ir patrauklumą, sąžiningumas sporte yra be galo svarbus; |
| --- | --- |

H.

kadangi, siekiant skatinti sporto patikimumą ir patrauklumą, sąžiningumas sporte yra be galo svarbus;

| I. | kadangi sportas yra ypatingo pobūdžio, kuris grindžiamas savanoriškomis struktūromis ir yra būtina jo šviečiamųjų ir visuomeninių funkcijų sąlyga; |
| --- | --- |

I.

kadangi sportas yra ypatingo pobūdžio, kuris grindžiamas savanoriškomis struktūromis ir yra būtina jo šviečiamųjų ir visuomeninių funkcijų sąlyga;

| J. | kadangi neseniai įvykę korupcijos skandalai sporto srityje ir Europos bei tarptautinio lygmens sporto organizacijų viduje sugadino sporto įvaizdį ir paskatino reikšti nuomonę bei kelti klausimus dėl neatidėliotinos būtinybės atlikti tikras struktūrines sporto sektoriaus valdymo institucijų ir organizacijų reformas, atsižvelgiant į tai, kad skirtingose Europos šalyse esama labai skirtingų sporto struktūrų ir kad sporto organizacijos iš esmės pačios save reguliuoja; |
| --- | --- |

J.

kadangi neseniai įvykę korupcijos skandalai sporto srityje ir Europos bei tarptautinio lygmens sporto organizacijų viduje sugadino sporto įvaizdį ir paskatino reikšti nuomonę bei kelti klausimus dėl neatidėliotinos būtinybės atlikti tikras struktūrines sporto sektoriaus valdymo institucijų ir organizacijų reformas, atsižvelgiant į tai, kad skirtingose Europos šalyse esama labai skirtingų sporto struktūrų ir kad sporto organizacijos iš esmės pačios save reguliuoja;

| K. | kadangi tiek profesionalus, tiek mėgėjiškas sportas atlieka pagrindinį vaidmenį visame pasaulyje skatinant taiką, pagarbą žmogaus teisėms ir solidarumą, yra naudingas sveikatai ir visuomenei duoda ekonominės naudos, taip pat atlieka labai svarbų vaidmenį pabrėžiant svarbiausias švietimo ir kultūros vertybes bei skatinant socialinę įtrauktį; |
| --- | --- |

K.

kadangi tiek profesionalus, tiek mėgėjiškas sportas atlieka pagrindinį vaidmenį visame pasaulyje skatinant taiką, pagarbą žmogaus teisėms ir solidarumą, yra naudingas sveikatai ir visuomenei duoda ekonominės naudos, taip pat atlieka labai svarbų vaidmenį pabrėžiant svarbiausias švietimo ir kultūros vertybes bei skatinant socialinę įtrauktį;

| L. | kadangi geras valdymas sporto srityje turėtų būti grindžiamas tinkamu sporto reguliavimu taikant veiksmingo, skaidraus, etinio ir demokratinio valdymo principus bei dalyvaujamojo valdymo metodus, procesus ir struktūras, dalyvaujant suinteresuotiesiems subjektams; |
| --- | --- |

L.

kadangi geras valdymas sporto srityje turėtų būti grindžiamas tinkamu sporto reguliavimu taikant veiksmingo, skaidraus, etinio ir demokratinio valdymo principus bei dalyvaujamojo valdymo metodus, procesus ir struktūras, dalyvaujant suinteresuotiesiems subjektams;

| M. | kadangi sporto organizacijos yra atsakingos už aukštų valdymo ir sąžiningumo standartų užtikrinimą ir, siekdamos atkurti piliečių pasitikėjimą bei didinti visuomenės tikėjimą teigiamu sporto poveikiu, turėtų šiuos standartus toliau kelti ir visomis aplinkybėmis jų laikytis; |
| --- | --- |

M.

kadangi sporto organizacijos yra atsakingos už aukštų valdymo ir sąžiningumo standartų užtikrinimą ir, siekdamos atkurti piliečių pasitikėjimą bei didinti visuomenės tikėjimą teigiamu sporto poveikiu, turėtų šiuos standartus toliau kelti ir visomis aplinkybėmis jų laikytis;

| N. | kadangi, norint pagerinti finansinius ir valdymo standartus, labai svarbu įgyvendinti suderintą politiką, kuria būtų siekiama padidinti finansinį skaidrumą, stabilumą ir patikimumą sporto srityje; |
| --- | --- |

N.

kadangi, norint pagerinti finansinius ir valdymo standartus, labai svarbu įgyvendinti suderintą politiką, kuria būtų siekiama padidinti finansinį skaidrumą, stabilumą ir patikimumą sporto srityje;

| O. | kadangi Europos organizuoto sporto modelis paremtas teritoriškumo ir pilietybės principais, vienai sporto šakai įsteigiant vieną federaciją, ir elitinio bei mėgėjiško sporto tarpusavio solidarumo mechanizmais, taip pat perkėlimu į aukštesnę / žemesnę lygą, atviromis varžybomis ir lėšų perskirstymu; |
| --- | --- |

O.

kadangi Europos organizuoto sporto modelis paremtas teritoriškumo ir pilietybės principais, vienai sporto šakai įsteigiant vieną federaciją, ir elitinio bei mėgėjiško sporto tarpusavio solidarumo mechanizmais, taip pat perkėlimu į aukštesnę / žemesnę lygą, atviromis varžybomis ir lėšų perskirstymu;

| P. | kadangi labai svarbu pripažinti vienos federacijos vienai sporto šakai principą, kuris sporto svarbos visuomenei plotmėje įtvirtintas kaip geriausias būdas sportiniams interesams ir sporto visuomenei teikiamai naudai apsaugoti; |
| --- | --- |

P.

kadangi labai svarbu pripažinti vienos federacijos vienai sporto šakai principą, kuris sporto svarbos visuomenei plotmėje įtvirtintas kaip geriausias būdas sportiniams interesams ir sporto visuomenei teikiamai naudai apsaugoti;

| Q. | kadangi visi suinteresuotieji subjektai turi teisę ir privalo reikalauti, kad bet kokios sporto varžybos vyktų ir dėl jų būtų sprendžiama remiantis tarptautiniu mastu pripažintomis žaidimo taisyklėmis; |
| --- | --- |

Q.

kadangi visi suinteresuotieji subjektai turi teisę ir privalo reikalauti, kad bet kokios sporto varžybos vyktų ir dėl jų būtų sprendžiama remiantis tarptautiniu mastu pripažintomis žaidimo taisyklėmis;

| R. | kadangi sporto arbitražas atlieka esminį vaidmenį užtikrinant žaidimo taisyklių universalumą, teisę į teisingą bylos nagrinėjimą sprendžiant su sportu susijusius ginčus ir gerą valdymą, nes jis yra tinkamiausia priemonė sportiniams ginčams spręsti, laikantis pagrindinių ES procesinių teisių; |
| --- | --- |

R.

kadangi sporto arbitražas atlieka esminį vaidmenį užtikrinant žaidimo taisyklių universalumą, teisę į teisingą bylos nagrinėjimą sprendžiant su sportu susijusius ginčus ir gerą valdymą, nes jis yra tinkamiausia priemonė sportiniams ginčams spręsti, laikantis pagrindinių ES procesinių teisių;

| S. | kadangi dėl vis didesnių sporto sektoriuje ir su juo susijusiose organizacijose cirkuliuojančių pinigų sumų atsirado poreikis užtikrinti geresnį valdymą ir didesnį skaidrumą; kadangi sporto, kaip ekonominės veiklos, srityje pasitaiko nemažai susitarimų dėl varžybų baigties, susijusių su įvairiais kitais nusikaltimais ir neteisėta veikla, pavyzdžiui, pinigų plovimu, korupcija ir kyšininkavimu; |
| --- | --- |

S.

kadangi dėl vis didesnių sporto sektoriuje ir su juo susijusiose organizacijose cirkuliuojančių pinigų sumų atsirado poreikis užtikrinti geresnį valdymą ir didesnį skaidrumą; kadangi sporto, kaip ekonominės veiklos, srityje pasitaiko nemažai susitarimų dėl varžybų baigties, susijusių su įvairiais kitais nusikaltimais ir neteisėta veikla, pavyzdžiui, pinigų plovimu, korupcija ir kyšininkavimu;

| T. | kadangi vis dažniau pasitaikantys dopingo vartojimo atvejai ir toliau kelia grėsmę sąžiningumui sporto srityje ir sporto reputacijai, nes vartojant dopingą pažeidžiamos etinės sporto vertybės ir principai, kaip antai sąžiningas žaidimas; kadangi dopingo vartojimas kelia rimtą pavojų jį vartojančių sportininkų sveikatai, nes jis dažnai padaro didelę ir išliekančią žalą; kadangi kova su dopingo vartojimu yra viešojo intereso ir visuomenės sveikatos klausimas; |
| --- | --- |

T.

kadangi vis dažniau pasitaikantys dopingo vartojimo atvejai ir toliau kelia grėsmę sąžiningumui sporto srityje ir sporto reputacijai, nes vartojant dopingą pažeidžiamos etinės sporto vertybės ir principai, kaip antai sąžiningas žaidimas; kadangi dopingo vartojimas kelia rimtą pavojų jį vartojančių sportininkų sveikatai, nes jis dažnai padaro didelę ir išliekančią žalą; kadangi kova su dopingo vartojimu yra viešojo intereso ir visuomenės sveikatos klausimas;

| U. | kadangi smurto aktai, chuliganizmas ir diskriminacija, nukreipti prieš asmenų grupę ar tokios grupės narį tiek mėgėjiško, tiek profesionalaus sporto srityje gadina sporto įvaizdį ir atgraso žiūrovus nuo dalyvavimo sporto renginiuose; |
| --- | --- |

U.

kadangi smurto aktai, chuliganizmas ir diskriminacija, nukreipti prieš asmenų grupę ar tokios grupės narį tiek mėgėjiško, tiek profesionalaus sporto srityje gadina sporto įvaizdį ir atgraso žiūrovus nuo dalyvavimo sporto renginiuose;

| V. | kadangi Europos, nacionaliniu ir vietos lygmenimis svarbus prioritetas turėtų būti protinę arba fizinę negalią turinčių asmenų sporto propagavimas; |
| --- | --- |

V.

kadangi Europos, nacionaliniu ir vietos lygmenimis svarbus prioritetas turėtų būti protinę arba fizinę negalią turinčių asmenų sporto propagavimas;

| W. | kadangi reikia užtikrinti, kad moterys aktyviau dalyvautų sportinėje veikloje ir sporto varžybose ir būtų labiau matomos; |
| --- | --- |

W.

kadangi reikia užtikrinti, kad moterys aktyviau dalyvautų sportinėje veikloje ir sporto varžybose ir būtų labiau matomos;

| X. | kadangi sportininkai, visų pirma nepilnamečiai, susiduria su didėjančiu ekonominiu spaudimu ir su jais elgiamasi kaip su prekėmis, todėl jie turi būti apsaugoti nuo bet kokio išnaudojimo, smurto ar diskriminacijos, kurių gali pasitaikyti jiems dalyvaujant sportinėje veikloje; |
| --- | --- |

X.

kadangi sportininkai, visų pirma nepilnamečiai, susiduria su didėjančiu ekonominiu spaudimu ir su jais elgiamasi kaip su prekėmis, todėl jie turi būti apsaugoti nuo bet kokio išnaudojimo, smurto ar diskriminacijos, kurių gali pasitaikyti jiems dalyvaujant sportinėje veikloje;

| Y. | kadangi Europoje komandinio sporto šakose populiarėja nerimą kelianti žaidėjų teisių priklausymo trečiajai šaliai tendencija, kai žaidėjai, kurie neretai yra labai jauni, iš dalies arba visiškai priklauso privatiems investuotojams ir nebegali spręsti dėl savo būsimos karjeros; |
| --- | --- |

Y.

kadangi Europoje komandinio sporto šakose populiarėja nerimą kelianti žaidėjų teisių priklausymo trečiajai šaliai tendencija, kai žaidėjai, kurie neretai yra labai jauni, iš dalies arba visiškai priklauso privatiems investuotojams ir nebegali spręsti dėl savo būsimos karjeros;

| Z. | kadangi dėl blogos praktikos, susijusios su agentais ir žaidėjų perkėlimais, atsirado pinigų plovimo, sukčiavimo ir nepilnamečių išnaudojimo atvejų; |
| --- | --- |

Z.

kadangi dėl blogos praktikos, susijusios su agentais ir žaidėjų perkėlimais, atsirado pinigų plovimo, sukčiavimo ir nepilnamečių išnaudojimo atvejų;

| AA. | kadangi mėgėjiškas sportas suteikia galimybių kovoti su diskriminacija, puoselėti socialinę įtrauktį, sanglaudą ir integraciją ir svariai prisidėti prie universaliųjų įgūdžių ugdymo; |
| --- | --- |

AA.

kadangi mėgėjiškas sportas suteikia galimybių kovoti su diskriminacija, puoselėti socialinę įtrauktį, sanglaudą ir integraciją ir svariai prisidėti prie universaliųjų įgūdžių ugdymo;

| AB. | kadangi vis daugiau klubų, užuot daugiau dėmesio skyrę vietos lygmeniu treniruojamiems žaidėjams, sudarydami komandas iš esmės pasikliauja žaidėjų perkėlimo rinka; |
| --- | --- |

AB.

kadangi vis daugiau klubų, užuot daugiau dėmesio skyrę vietos lygmeniu treniruojamiems žaidėjams, sudarydami komandas iš esmės pasikliauja žaidėjų perkėlimo rinka;

| AC. | kadangi sportas suvokiamas kaip pagrindinė visų asmenų teisė ir visi asmenys turėtų turėti lygias teises užsiimti fizine veikla ir sportuoti; |
| --- | --- |

AC.

kadangi sportas suvokiamas kaip pagrindinė visų asmenų teisė ir visi asmenys turėtų turėti lygias teises užsiimti fizine veikla ir sportuoti;

| AD. | kadangi apskritai fizinė veikla stagnuoja, nepaisant tvirtų įrodymų, kad fizinis aktyvumas padeda gerinti žmonių sveikatą, įskaitant psichikos sveikatą, ir didinti gerovę, padedant valstybėms narėms sutaupyti daug sveikatai skiriamų viešųjų išlaidų, ir nepaisant to, kad populiarėja rekreacinis sportas, pvz., bėgiojimas, kuriam praktikuoti nereikia organizuotų struktūrų; |
| --- | --- |

AD.

kadangi apskritai fizinė veikla stagnuoja, nepaisant tvirtų įrodymų, kad fizinis aktyvumas padeda gerinti žmonių sveikatą, įskaitant psichikos sveikatą, ir didinti gerovę, padedant valstybėms narėms sutaupyti daug sveikatai skiriamų viešųjų išlaidų, ir nepaisant to, kad populiarėja rekreacinis sportas, pvz., bėgiojimas, kuriam praktikuoti nereikia organizuotų struktūrų;

| AE. | kadangi sporto renginiai ir sportinė veikla, visų pirma svarbiausios tarptautinės varžybos, yra sporto teikiamos naudos įrodymai ir daro teigiamą socialinį, ekonominį poveikį ir poveikį aplinkai; |
| --- | --- |

AE.

kadangi sporto renginiai ir sportinė veikla, visų pirma svarbiausios tarptautinės varžybos, yra sporto teikiamos naudos įrodymai ir daro teigiamą socialinį, ekonominį poveikį ir poveikį aplinkai;

| AF. | kadangi nacionalinės rinktinės atlieka labai svarbų vaidmenį ne tik puoselėjant tautiškumą ir įkvepiant jaunus sportininkus siekti aukščiausio sportinio meistriškumo lygio, bet ir skatinant solidarumą su mėgėjišku sportu; |
| --- | --- |

AF.

kadangi nacionalinės rinktinės atlieka labai svarbų vaidmenį ne tik puoselėjant tautiškumą ir įkvepiant jaunus sportininkus siekti aukščiausio sportinio meistriškumo lygio, bet ir skatinant solidarumą su mėgėjišku sportu;

| AG. | kadangi tolesnis sportininkų švietimas ir mokymas yra labai svarbus norint parengti juos darbui pabaigus sportinę veiklą; |
| --- | --- |

AG.

kadangi tolesnis sportininkų švietimas ir mokymas yra labai svarbus norint parengti juos darbui pabaigus sportinę veiklą;

| AH. | kadangi, norint užtikrinti ilgalaikę sporto plėtrą ir visuomeninį jo vaidmenį, labai svarbu investuoti į jaunų talentingų sportininkų švietimą ir mokymą vietos lygmeniu ir jį skatinti; |
| --- | --- |

AH.

kadangi, norint užtikrinti ilgalaikę sporto plėtrą ir visuomeninį jo vaidmenį, labai svarbu investuoti į jaunų talentingų sportininkų švietimą ir mokymą vietos lygmeniu ir jį skatinti;

| AI. | kadangi savanoriai yra organizuoto sporto pagrindas, suteikiantis galimybę plėtoti sportinę veiklą ir užtikrinti jos prieinamumą, ypač mėgėjiško sporto lygmeniu; kadangi tai yra dar viena puiki jaunimo mokymo ir neformaliojo švietimo galimybė, taip pat tarptautiniu mastu ir derinant ją su bendradarbiavimo ir plėtros programomis už ES ribų, kur reikia stiprinti dialogą ir remti ES išorės politiką; |
| --- | --- |

AI.

kadangi savanoriai yra organizuoto sporto pagrindas, suteikiantis galimybę plėtoti sportinę veiklą ir užtikrinti jos prieinamumą, ypač mėgėjiško sporto lygmeniu; kadangi tai yra dar viena puiki jaunimo mokymo ir neformaliojo švietimo galimybė, taip pat tarptautiniu mastu ir derinant ją su bendradarbiavimo ir plėtros programomis už ES ribų, kur reikia stiprinti dialogą ir remti ES išorės politiką;

| AJ. | kadangi sportas plačiausia prasme yra bendruomenės vertybių sistema ir kadangi šios vertybės sudaro bendros kalbos, kuri peržengia visas kultūrines ir kalbines ribas, pagrindą; kadangi sportas gali padėti ir turėtų būti laikomas galimybe sustiprinti dialogą ir solidarumą su trečiosiomis šalimis, skatinti visame pasaulyje užtikrinti pagrindinių žmogaus teisių ir laisvių apsaugą ir remti ES išorės politiką; |
| --- | --- |

AJ.

kadangi sportas plačiausia prasme yra bendruomenės vertybių sistema ir kadangi šios vertybės sudaro bendros kalbos, kuri peržengia visas kultūrines ir kalbines ribas, pagrindą; kadangi sportas gali padėti ir turėtų būti laikomas galimybe sustiprinti dialogą ir solidarumą su trečiosiomis šalimis, skatinti visame pasaulyje užtikrinti pagrindinių žmogaus teisių ir laisvių apsaugą ir remti ES išorės politiką;

| AK. | kadangi dėl sporto organizacijų padarytų intelektinės nuosavybės teisių pažeidimų, įskaitant piratavimo skaitmeninėje erdvėje forma, ypač dėl tiesioginių sporto renginių transliacijų be licencijų, visais lygmenimis kyla didelis susirūpinimas dėl ilgalaikio sporto finansavimo; |
| --- | --- |

AK.

kadangi dėl sporto organizacijų padarytų intelektinės nuosavybės teisių pažeidimų, įskaitant piratavimo skaitmeninėje erdvėje forma, ypač dėl tiesioginių sporto renginių transliacijų be licencijų, visais lygmenimis kyla didelis susirūpinimas dėl ilgalaikio sporto finansavimo;

| AL. | kadangi per visus sporto renginius privalu užtikrinti spaudos laisvę; |
| --- | --- |

AL.

kadangi per visus sporto renginius privalu užtikrinti spaudos laisvę;

| AM. | kadangi sportas gali padėti pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslus; |
| --- | --- |

AM.

kadangi sportas gali padėti pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslus;

Sąžiningumas ir geras valdymas sporto srityje

| 1. | pakartoja, kad, norint kovoti su korupcija sporto srityje, reikia, kad visi suinteresuotieji subjektai, įskaitant valdžios ir teisėsaugos institucijas, sporto sektoriaus atstovus, sportininkus ir rėmėjus, tarpvalstybiniu lygmeniu dėtų pastangas ir bendradarbiautų; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina tarptautines, Europos ir nacionalines sporto organizacijas įsipareigoti taikyti gero valdymo praktiką ir kurti skaidrumo ir tvaraus finansavimo kultūrą, viešai skelbiant finansinius duomenis ir vykdomos veiklos ataskaitas, įskaitant pareigas atskleisti informaciją apie aukščiausiojo lygio vadovų atlyginimus ir kadencijos trukmę; |
| --- | --- |

2.

| 3. | laikosi nuomonės, kad kuriant skaidrumo kultūrą privalu tinkamiau paskirstyti įgaliojimus sporto sektoriaus valdymo institucijoms, geriau atskirti komercinę ir labdaringą veiklą ir nustatyti geresnes vidaus savireguliavimo procedūras, kad būtų galima kuo anksčiau nustatyti ir ištirti nusikaltimus sporto srityje ir neteisėtą sporto organizacijų veiklą ir už juos skirti sankcijas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | primena, kad geras valdymas, kuris turėtų būti vienas iš kito ES darbo plano sporto srityje prioritetų, turi būti sporto organizacijų autonomijos sąlyga ir atitikti skaidrumo, atskaitomybės, lygių galimybių, socialinės įtraukties ir demokratijos principus, įskaitant atitinkamą suinteresuotųjų subjektų įtraukimą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad būtina vykdyti visiško korupcijos ir kitų rūšių nusikaltimų netoleravimo sporto srityje politiką; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad gero valdymo principų taikymas sporto srityje, kartu su stebėsena, priežiūra ir tinkamomis teisinėmis priemonėmis, yra pagrindinis veiksnys siekiant panaikinti korupciją ir kitą netinkamą praktiką; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Komisiją, valstybes nares, sporto organizacijas ir pasiūlymus teikiančius subjektus užtikrinti, kad teikiant paraiškas organizuoti didelius renginius būtų laikomasi gero valdymo standartų, žmogaus bei darbo teisių ir demokratijos principo, kad būtų galima užtikrinti teigiamą socialinį, ekonominį poveikį ir poveikį aplinkai vietos bendruomenėse, gerbiant įvairovę bei tradicijas ir siekiant užtikrinti sporto išliekamąją vertę ir patikimumą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | laikosi nuomonės, kad pasiūlymus rengti sporto renginius teikiančios arba juos rengiančios šalys turi socialiniu, aplinkos ir ekonominiu požiūriais atsakingai planuoti, organizuoti ir rengti šiuos rengininius, juose dalyvauti ir dėl jų imtis tolesnių veiksmų; ragina sporto organizacijas ir tokius renginius organizuojančias šalis vengti nepageidaujamų vietos gyventojų gyvenamosios aplinkos pokyčių, įskaitant vietos gyventojų perkėlimą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina Komisiją sudaryti pasižadėjimų sąrašą ir išnagrinėti galimybę parengti gero valdymo ir sąžiningumo sporto srityje elgesio kodeksą; mano, kad sporto organizacijos turėtų parengti skaidrumo taisykles, etikos standartus ir elgesio kodeksą, kuris būtų taikomas jų priežiūros organams, vykdomiesiems komitetams ir nariams, taip pat nustatyti veiklos politiką bei praktiką, kad galėtų užtikrinti nepriklausomumą ir nustatytų taisyklių laikymąsi; be to, mano, kad nagrinėjant naujų vyriausybių, sporto organizacijų ir ES bendradarbiavimo priemonių galimybes bus galima išspręsti tam tikras problemas, su kuriomis šiuo metu susiduria sporto sektorius; |
| --- | --- |

9.

| 10. | primygtinai ragina valstybes nares užtikrinti, kad viešasis sporto finansavimas būtų teikiamas su sąlyga, kad atitinkami nustatyti ir viešai skelbiami minimalūs valdymo, stebėsenos ir ataskaitų teikimo standartai; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mano, kad, norint pagerinti valdymą ir padidinti sąžiningumą sporto srityje, reikia, kad pasikeistų visų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų mąstysena; remia sporto organizacijų ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų iniciatyvas, kuriomis siekiama pagerinti valdymo standartus sporto srityje ir stiprinti dialogą ir bendradarbiavimą su vietos ir nacionalinėmis valdžios institucijomis; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Komisiją ir sporto organizacijas iki 2018 m. pateikti ir po to tinkamai įgyvendinti konkrečius pasiūlymus, kaip pagerinti sporto organizacijų, sporto sektoriaus valdymo institucijų ir asociacijų, kurios yra jų narės, gero valdymo standartus, ir paskelbti rezultatus; pabrėžia, kad šiuo aspektu labai svarbi tinkama stebėsena; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina valstybes nares įtvirtinti, kad susitarimai dėl varžybų baigties yra tam tikra baudžiamoji veika, ir, jeigu tokia praktika dar netaikoma, užtikrinti, kad dėl bet kokios baudžiamosios veiklos, pvz., susitarimų dėl varžybų baigties ir korupcijos sporto srityje, būtų pradedami teismo procesai ir taikomos atitinkamos sankcijos, nes susitarimai dėl varžybų baigties ir manipuliavimas sporto varžybomis nusižengia sporto etikai ir sąžiningumui sporto srityje ir už tai sporto srities valdymo institucijos jau taiko sankcijas; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atkreipia dėmesį į tai, kad dėl problemų, su kuriomis susiduriama tiriant tarptautinius susitarimus dėl varžybų baigties, būtina, kad sporto įstaigos, valstybinės institucijos ir lažybų organizatoriai dalytųsi tarpvalstybine informacija ir bendradarbiautų naudodamiesi nacionalinėmis platformomis, kad galėtų nustatyti ir ištirti susitarimus dėl varžybų baigties ir patraukti už juos baudžiamojon atsakomybėn; ragina valstybes nares, jei jos to dar nepadarė, apsvarstyti galimybę įsteigti specialias prokuratūras, kurios pirmiausia būtų atsakingos už sukčiavimo sporto srityje atvejų tyrimą; primena, kad ketvirtojoje Kovos su pinigų plovimu direktyvoje nustatytas lošimo paslaugų teikėjams taikytinas reikalavimas išsamiai tikrinti didelės vertės sandorius; |
| --- | --- |

14.

| 15. | primygtinai ragina Tarybą surasti sprendimą, kuriuo remdamosi ES ir valstybės narės galėtų pasirašyti ir ratifikuoti Europos Tarybos konvenciją dėl kovos su manipuliavimu sporto varžybomis, kad būtų sudarytos sąlygos visapusiškai ją įgyvendinti ir ratifikuoti, ir primygtinai ragina Komisiją remti šį procesą ir sudaryti jam palankesnes sąlygas bei užtikrinti, kad būtų imtasi veiksmingos su juo susijusios tolesnės veiklos; |
| --- | --- |

15.

| 16. | primena Komisijai jos pažadą pateikti rekomendaciją dėl dalijimosi gerąja patirtimi, susijusia su manipuliacijų varžybų rezultatais dėl lažybų prevencija ir kontrole, taip pat ragina Komisiją nedelsiant paskelbti šią rekomendaciją viešai; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina Komisiją stiprinti institucinius ryšius su Europos Taryba ir paskui parengti suderintas veiksmų programas, kuriomis būtų užtikrinamas kuo veiksmingesnis išteklių naudojimas; |
| --- | --- |

17.

| 18. | remia ir toliau skatina prevencijos, švietimo, sąmoningumo ugdymo ir informavimo programas, kuriomis siekiama sportininkams, treneriams, pareigūnams ir susijusiems suinteresuotiesiems subjektams visais lygmenimis teikti patarimus dėl susitarimų dėl varžybų baigties, dopingo ir kitų su sąžiningumu susijusių problemų grėsmės, įskaitant dėl pavojų, su kuriais jie gali susidurti, ir būdų, kuriais jie gali pranešti apie abejonių keliančius metodus; ragina Komisiją ir valstybes nares siūlyti konkrečių priemonių, kurias būtų galima įtraukti į kitą ES darbo planą, įskaitant bandomąsias programas ir projektus, kuriais siekiama užtikrinti, kad jaunimui kuo ankstyvesniame amžiuje būtų teikiamas pilietinis ugdymas sporto srityje; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina Komisiją ir toliau remti kovos su dopingu projektus įgyvendinant programą „Erasmus+“, t. y. įvertinti jos poveikį ir užtikrinti, kad ši programa naudingai papildytų esamas kovos su dopingu finansavimo sistemas; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina Komisiją pagal programą „Erasmus+“ sporto vadybos projektuose remti gerą valdymą; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina valstybes nares remti dopingo kontrolę, nacionalines tikrinimo programas ir teisėkūrą, kuria sudaromos sąlygos valstybinių institucijų, sporto organizacijų ir kovos su dopingu agentūrų veiklos koordinavimui ir dalijimuisi informacija; ragina valstybes nares sudaryti šioms agentūroms sąlygas sukurti plačias dopingo stebėsenos programas ir, laikantis dabartinių ir būsimų ES duomenų apsaugos taisyklių, tvarkyti duomenis bei jais keistis; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atkreipia dėmesį į svarbų Pasaulinės antidopingo agentūros (angl. WADA) svarbą visame pasaulyje stebint ir koordinuojant antidopingo politiką ir taisykles; ragina Komisiją ir valstybes nares glaudžiai bendradarbiauti su WADA, UNESCO ir Europos Taryba, siekiant veiksmingiau užkirsti kelią dopingo vartojimui ir su juo kovoti, sustiprinti Pasauliniame antidopingo kodekse (angl. WADAC) nustatytus teisinius ir politinius įsipareigojimus; ragina ES skatinti visame pasaulyje kovojant su dopingo vartojimu keistis informacija ir geriausios patirties pavyzdžiais sveikatos ir prevencijos politikos srityse; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina Komisiją ir Tarybą skatinti ir sudaryti palankesnes sąlygas derėtis dėl šalių tarpusavio susitarimų, pagal kuriuos tinkamai įgaliotoms kitų šalių dopingo kontrolės grupėms būtų leidžiama, paisant sportininkų pagrindinių teisių ir laikantis Tarptautinės konvencijos prieš dopingo vartojimą sporte nuostatų, atlikti patikrinimus; |
| --- | --- |

23.

| 24. | laikosi nuomonės, kad dopingo vartojimas taip pat yra vis dažnesnė problema rekreacinio sporto sektoriuje, kuriame, norint padėti skatinti rinktis ne dopingą, o sveiką gyvenseną, reikalingos švietimo ir informavimo kampanijos bei patyrę ir profesionalūs instruktoriai ir treneriai; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina valstybes nares ir Komisiją, formuojant informatorių apsaugos politiką, glaudžiai bendradarbiauti su WADA ir Europos Taryba; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina sporto organizacijas ir nacionalines valdžios institucijas sukurti suderintas antidopingo sistemas tarpvalstybinei stebėsenai užtikrinti ir imtis konkrečių priemonių, siekiant kovoti su neteisėtų rezultatus gerinančių cheminių medžiagų gamyba ir neteisėta jų prekyba sporto pasaulyje; |
| --- | --- |

26.

| 27. | palankiai vertina naująją Europos Tarybos konvenciją dėl integruoto požiūrio į saugumą, apsaugą ir paslaugas per futbolo rungtynes ir kitus sporto renginius ir ragina valstybes nares nedelsiant ją pasirašyti ir ratifikuoti; dar kartą pabrėžia savo pasiūlymą Europoje pradėti taikyti abipusį draudimo patekti į stadionus pripažinimą ir keistis duomenimis šiuo klausimu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina Komisiją išnagrinėti, kaip, naudojantis esamais tinklais, būtų galima dalytis informacija, kai sporte prasiveržia smurtas; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pažymi, kad dėl terorizmo grėsmės reikalingos naujos pastangos, kad būtų galima užtikrinti veiklos saugumą ir apsaugą per sporto renginius; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pabrėžia, kad sporto įstaigos turėtų sudaryti reikiamas sąlygas, kad nepriklausomos žiniasklaidos atstovai galėtų patekti į visus sporto renginius, juose rinkti naujienas ir atlikti savo, kaip svarbių ir kritiškų sporto renginių ir sporto sektoriaus administravimo institucijų stebėtojų, vaidmenį; |
| --- | --- |

30.

| 31. | stipriai smerkia visų formų diskriminaciją ir smurtą sporto srityje – tiek sporto aikštelėse, tiek už jų ribų – ir pabrėžia, kad visais lygmenimis reikia užkirsti kelią tokiam elgesiui, pagerinti pranešimų apie tokius incidentus teikimą bei jų stebėseną ir skatinti tokias pagrindines vertybes kaip pagarba, draugystė, tolerancija sąžiningumas; mano, kad sporto organizacijos, kurios laikosi aukštų gero valdymo standartų, yra geriau pasirengusios populiarinti visuomeninį sporto vaidmenį ir kovoti su rasizmu, diskriminacija ir smurtu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | primena, kad reikia stiprinti kovą su prekyba žmonėmis, ypač vaikais, sporto srityje; |
| --- | --- |

32.

| 33. | palankiai vertina geros savireguliavimo praktikos pavyzdžius, kaip antai Finansinio sąžiningumo iniciatyva, nes jais profesionalaus sporto srityje skatinama užtikrinti didesnį ekonominį racionalumą ir taikyti geresnius finansų valdymo standartus, daugiausia dėmesio skiriant ne trumpajam, o ilgajam laikotarpiui, taigi prisidedama prie teisingos ir tvarios sporto plėtrą Europoje užtikrinimo; pabrėžia, kad Finansinio sąžiningumo iniciatyva buvo paskatinta taikyti geresnius finansinio valdymo standartus, todėl ją reikia griežtai taikyti; |
| --- | --- |

33.

| 34. | palankiai vertina skaidrias ir tvarias investicijas investicijas į sportą ir sporto organizacijas, jei jos griežtai kontroliuojamos, joms taikomi informacijos atskleidimo reikalavimai ir jos nekenkia varžybų ir sportininkų sąžiningumui; |
| --- | --- |

34.

| 35. | mano, kad Vokietijoje taikomas modelis, pagal kurį, remiantis taisykle „50+1“, klubo nariai turi išlaikyti klubo kontrolę, yra vienas iš ES gerosios patirties pavyzdžių, ir ragina valstybes nares, sporto sektoriaus valdymo institucijas, nacionalines federacijas ir lygas pradėti dalykinį dialogą ir keistis informacija tokio modelio taikymo klausimais; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pabrėžia, kad sportininkai, ypač nepilnamečiai, turi būti apsaugoti nuo piktnaudžiavimo, pvz., žaidėjų teisių priklausymo trečiajai šaliai, kuris kelia daugybę klausimų dėl sąžiningumo ir platesnį etinį susirūpinimą; pritaria valdymo institucijų sprendimams uždrausti žaidėjų teisių priklausymo trečiajai šaliai praktiką ir ragina Komisiją apsvarstyti galimybę uždrausti žaidėjų teisių priklausymą trečiajai šaliai ES teisės aktais bei paskatinti valstybes nares imtis papildomų priemonių sportininkų teisių srityje; |
| --- | --- |

36.

| 37. | mano, kad, siekiant suteikti talentingiems jauniems žaidėjams daugiau galimybių žaisti pagrindinėje savo klubų komandoje ir taip visoje Europoje pagerinti konkurencinę pusiausvyrą, reikia iš naujo įvertinti su vietos žaidėjų skatinimu susijusias taisykles; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ragina visais lygmenimis veikiančias valdymo ir nacionalines valdžios institucijas imtis priemonių, kuriomis treniravimo klubams būtų užtikrinamos kompensacijos, kad būtų skatinama samdyti ir treniruoti jaunus žaidėjus, kaip nustatyta 2010 m. kovo 16 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendime Bernard; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pakartoja, kad palaiko Europos organizuoto sporto modelį, pagal kurį federacijos atlieka pagrindinį vaidmenį, nes jos randa pusiausvyrą tarp skirtingų visų suinteresuotųjų subjektų, pvz., sportininkų, žaidėjų, klubų, lygų, asociacijų ir savanorių, interesų ir užtikrina tinkamą demokratinį atstovavimą bei skaidrumo mechanizmus priimant sprendimus ir sportiniais pranašumais grindžiamas atviras varžybas; ragina visais lygmenimis laikytis didesnio finansinio solidarumo; |
| --- | --- |

39.

| 40. | palankiai vertina kasmetinį ES sporto forumą, kuriame skatinama vesti dialogą su tarptautinių ir Europos sporto federacijų, olimpinio judėjimo, Europos ir nacionalinių sporto sektoriaus skėtinių organizacijų ir kitų su sportu susijusių organizacijų suinteresuotaisiais subjektais; pažymi, kad reikia toliau tobulinti šio dialogo su suinteresuotaisiais subjektais struktūrą, forumo funkcijas ir veiksmus, kurių imamasi po diskusijų; |
| --- | --- |

40.

| 41. | palankiai vertina Komisijos ir visų susijusių suinteresuotųjų subjektų pastangas skatinti socialinį dialogą sporto srityje, nes tai puiki galimybė rasti pusiausvyrą tarp sportininkų pagrindinių bei darbo teisių ir sporto ekonominio pobūdžio, į diskusijas ir susitarimų sudarymo procesus įtraukiant visus suinteresuotuosius subjektus, įskaitant socialinius partnerius; pripažįsta sporto organizacijų atsakomybę įsipareigoti ugdyti skaidrumo kultūrą; atkakliai tvirtina, kad ES turėtų visoje Europoje aktyviai skatinti taikyti minimalius profesionalių sportininkų užimtumo ir darbo standartus; |
| --- | --- |

41.

| 42. | dar kartą ragina, siekiant sustabdyti netinkamą agentų praktiką, bendradarbiaujant su atitinkamomis valdžios institucijomis sukurti skaidrumo registrus, taikomus sporto agentų užmokesčiams, kuriuos papildytų veiksminga stebėsenos sistema, kaip antai mokėjimų tarpuskaita ir tinkamos sankcijos; dar kartą ragina išduoti sporto agentams licencijas ir juos registruoti, taip pat nustatyti minimalų kvalifikacijos lygį; ragina Komisiją imtis tolesnių veiksmų, susijusių su jos atlikto Sportininkų agentų Europos Sąjungoje tyrimo išvadomis, visų pirma su pastaba, kad agentai yra svarbiausia finansinių srautų, kurie dažnai nėra skaidrūs ir veikia kaip paskata imtis neteisėtos veiklos, grandis; |
| --- | --- |

42.

| 43. | mano, kad integruotas požiūris į lyčių lygybę sporto srityje gali padėti išvengti stereotipų ir sukurti visiems teigiamą socialinę aplinką; palankiai vertina iniciatyvas, kuriomis skatinama lyčių lygybė ir lygiateisiškas dalyvavimas priimant sprendimus sporto srityje, sportininkėms sudaromos sąlygos suderinti šeimos gyvenimą su profesionaliu sportu bei siekiama sumažinti lytimi grindžiamus darbo užmokesčio ir apdovanojimų skirtumus, taip pat kovoti su bet kokio pobūdžio stereotipais ir priekabiavimu sporto srityje; ragina sporto organizacijas ypatingą dėmesį skirti lyčių aspektui skatinant moteris dalyvauti sportinėje veikloje; |
| --- | --- |

43.

Socialinė įtrauktis, socialinė funkcija ir sporto prieinamumas

| 44. | mano, kad investicijos į sportą, tiesiant tiltus tarp įvairių kultūrų ir atskirtų etninių bei socialinių grupių, padės mums sukurti vieningą ir įtraukią visuomenę, pašalinti kliūtis ir sudaryti sąlygas žmonėms gerbti vieniems kitus bei siųsti teigiamą žinią apie tokias bendras vertybes kaip tarpusavio pagarba, tolerancija, užuojauta, lyderystė, lygios galimybės ir teisės viršenybė; |
| --- | --- |

44.

| 45. | palankiai vertina įvairiose Europos šalyse rengiamus tarptautinius sporto renginius, jei jie padeda skatinti tokias esmines bendras ES vertybes kaip pliuralizmas, tolerancija, teisingumas, lygybė ir solidarumas; primena, kad sportinė veikla ir renginiai padeda skatinti turizmą Europos miesteliuose, miestuose ir teritorijose; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pabrėžia sportuojant – o sportas yra neformaliojo ir savaiminio mokymosi dalis – įgytų universaliųjų gebėjimų vertę, taip pat sporto sąsajas su įsidarbinamumu, švietimu ir mokymu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pabrėžia sporto vaidmenį įtraukiant ir integruojant nepalankiose sąlygose esančias grupes; palankiai vertina iniciatyvas, kuriomis siekiama pabėgėliams, migrantams ir prieglobsčio prašytojams suteikti galimybę dalyvauti sporto varžybose kaip sportininkams; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pabrėžia švietimo per sportą svarbą ir sporto teikiamas galimybes padėti socialiai pažeidžiamam jaunimui grįžti į teisingą kelią; pripažįstą mėgėjiško sporto svarbą užkertant kelią radikalizacijai ir su ja kovojant ir skatina bei remia šios srities iniciatyvas; palankiai vertina du Europos Parlamento patvirtintus bandomuosius projektus: „Sportas kaip pabėgėlių integracijos ir socialinės įtraukties priemonė“ ir „Jaunuolių, kuriems gresia radikalizacija, stebėsena ir ugdomasis vadovavimas jiems per sportą“; |
| --- | --- |

48.

| 49. | primena, kad jauni Europos sportininkai dažnai susiduria su sportinės karjeros derinimo su mokymusi ir darbu problema; pripažįsta, kad aukštasis mokslas ir profesinis mokymas yra labai svarbūs siekiant ateityje užtikrinti kuo geresnę sportininkų integraciją darbo rinkoje; pritaria minčiai pradėti taikyti veiksmingas dvikryptės karjeros sistemas, nustatant minimalius kokybės reikalavimus ir užtikrinant tinkamą pažangos, Europoje daromos įgyvendinant dvikryptės karjeros programas, stebėseną, taip pat pritaria karjeros orientavimo paslaugų teikimui, sudarant sutartis su universitetais ir aukštosiomis mokyklomis; ragina Komisiją ir valstybes nares sudaryti palankesnes sąlygas tarpvalstybiniam sportininkų judumui, suderinti sporto ir mokslo kvalifikacijų pripažinimą, įskaitant sportuojant įgytos neformaliojo ir savaiminio mokymosi kvalifikacijos pripažinimą, ir sustiprinti keitimąsi gerąja patirtimi; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pabrėžia būtinybę ES ir nacionaliniu lygmenimis užtikrinti tvarią finansinę paramą dvikryptės karjeros mainų programoms programos „Erasmus+“ paprogramės „Sportas“ lėšomis ir skatinti tolesnius šios srities mokslinius tyrimus; ragina valstybes nares, bendradarbiaujant su švietimo įstaigomis, skatinti tarpvalstybinius sportininkų mainus ir sudaryti sportininkams sąlygas gauti stipendijas; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pritaria trenerių ir kitų paslaugų teikėjų (pavyzdžiui, fizioterapeutų ir dvikryptės karjeros konsultantų) judumui ir keitimuisi gerąja patirtimi, didžiausią dėmesį skiriant kvalifikacijų pripažinimui ir techninėms naujovėms; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ragina sporto organizacijas kartu su valstybėmis narėmis skatinti taikyti minimalius standartus treneriams, kurie apimtų tokius aspektus kaip informacijos apie teistumą tikrinimas, mokymas nepilnamečių ir pažeidžiamų suaugusiųjų apsaugos klausimais, taip pat dopingo vartojimo ir susitarimų dėl varžybų baigties prevencija ir kova su šiais reiškiniais; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pabrėžia, kad PSO nustatė, jog nepakankamas fizinis aktyvumas yra ketvirtas pagal svarbą pasaulinio mirtingumo rizikos veiksnys, darantis didelį tiesioginį ir netiesioginį, socialinį ir ekonominį poveikį ir lemiantis dideles valstybių narių išlaidas; nerimauja dėl to, kad, nepaisant daugybės fiziniam aktyvumui skatinti skirtų lėšų ir didelio jo trūkumo poveikio bendrai sveikatos būklei, kai kuriose valstybėse narėse fizinio aktyvumo lygis mažėja; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ragina sporto organizacijas ir valstybes nares bendradarbiauti, siekiant paremti trenerių, norinčių dirbti visoje ES, įsidarbinamumą ir judumą, t. y. įsipareigoti užtikrinti jų kompetencijos treniruoti kokybės patikrinimus ir kvalifikacijos bei mokymo standartus; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ragina valstybes nares ir Komisiją užtikrinti, kad fizinis aktyvumas, visų pirma jaunimo ir pažeidžiamų bendruomenių, gyvenančių socialiniu požiūriu nepalankiose vietovėse, kuriose fizinis aktyvumas menkas, būtų vienas iš politinių kito ES darbo plano sporto srityje prioritetų; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ragina tarptautines ir nacionalines federacijas, taip pat kitus švietimo paslaugų teikėjus užtikrinti, kad į sporto trenerio kvalifikaciją suteikiančių mokymų programas būtų įtraukiami su sąžiningumu sporto srityje susiję klausimai; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pakartoja, kad fizinio lavinimo skatinimas mokyklose – labai svarbus vaikų atspirties taškas, padedantis ugdyti gyvenimo įgūdžius, požiūrį, vertybes, žinias ir supratimą, taip pat susiformuoti visą gyvenimą trunkančio fizinio aktyvumo įpročius; pabrėžia, kad studentų ir vyresnio amžiaus žmonių dalyvavimas sportinėje veikloje atlieka itin svarbų vaidmenį siekiant išlaikyti sveiką gyvenimo būdą ir skatinti bendravimą su žmonėmis; |
| --- | --- |

57.

| 58. | atkreipia dėmesį, kad ES gyventojai senėja ir dėl to ypatingą dėmesį reikėtų skirti teigiamam poveikiui, kurį fizinis aktyvumas gali turėti vyresnio amžiaus žmonių sveikatai ir gerovei; |
| --- | --- |

58.

| 59. | pabrėžia, kad visuose sektoriuose reikėtų geriau populiarinti sportą ir fizinį aktyvumą; ragina vietos valdžios institucijas ir savivaldybes skatinti užtikrinti vienodas fizinio aktyvumo galimybes; rekomenduoja valstybėms narėms ir Komisijai įgyvendinti atitinkamą sveikatos politiką ir jų kasdieniam gyvenimui skirtas programas ir taip skatinti piliečius reguliariau užsiimti fizine veikla; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ragina valstybes nares labiau propaguoti sportą tarp socialiai atskirtų grupių ir socialiniu požiūriu nepalankiose vietovėse, kuriose fizinis aktyvumas menkas, gyvenančių žmonių ir stiprinti bendradarbiavimą su šiose srityje dirbančiomis nevyriausybinėmis organizacijomis ir mokyklomis, ypač planuojant miestus ir statant sporto bazes, kad būtų atsižvelgiama į specialiuosius visuomenės, visų pirma pažeidžiamų asmenų grupių, poreikius; ragina valstybes nares užtikrinti visapuses ir vienodas galimybes naudotis viešomis sporto bazėmis ir skatinti steigti naujus sporto klubus, visų pirma kaimo ir palankių sąlygų neturinčiose miesto vietovėse; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pabrėžia, kad neįgalieji turėtų turėti vienodas galimybes naudotis visomis sporto bazėmis, taip pat transportu bei kitomis priemonėmis ir kompetentingų pagalbinių darbuotojų paslaugomis šioje srityje, ir ragina labiau integruoti visus su sportu susijusius komponentus, remiantis visuotinio sporto bazių prieinamumo principu; primygtinai ragina valstybes nares mokyklose ir universitetuose įgyvendinti neįgaliesiems skirtas įtraukaus sporto programas, pvz., teikiant parengtus trenerius ir pritaikytas fizinio aktyvumo programas pradedant ankstyvais švietimo etapais, kad neįgalūs moksleiviai ir studentai galėtų dalyvauti fizinio lavinimo pamokose ir užklasinėje sportinėje veikloje; |
| --- | --- |

61.

| 62. | pripažįsta, kad, didinant informuotumą, kovojant su diskriminacija ir skatinant neįgaliųjų galimybes sportuoti, labai svarbų vaidmenį atlieka tarptautinės parolimpinės žaidynės; ragina valstybes nares labiau stengtis įtraukti neįgaliuosius į sportinę veiklą ir didinti parolimpinių žaidynių bei kitų varžybų, kuriose dalyvauja neįgalūs sportininkai, matomumą visuomeninėje žiniasklaidoje ir jų transliavimo mastą; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ragina valstybes nares ir Komisiją užtikrinti, kad vaikai sportuotų saugioje aplinkoje; |
| --- | --- |

63.

| 64. | palankiai vertina iniciatyvas, kurių imtasi sporto įtraukumui, sąžiningumui ir prieinamumui skatinti naudojantis naujomis technologijomis ir diegiant inovacijas; |
| --- | --- |

64.

| 65. | džiaugiasi Europos sporto savaitės, kuria siekiama skatinti sportą, fizinį aktyvumą ir sveikesnį gyvenimo būdą visiems visoje Europoje, neatsižvelgiant į amžių, kilmę ar fizinio parengtumo lygį, ir ragina visas ES institucijas ir valstybes nares dalyvauti įgyvendinant šią iniciatyvą ir toliau ją skatinti, užtikrinant, kad ji būtų prieinama kuo platesniam žmonių ratui, ypač mokyklose; |
| --- | --- |

65.

| 66. | mano, kad tradicinės sporto šakos yra Europos kultūros paveldo dalis; |
| --- | --- |

66.

| 67. | palankiai vertina Komisijos atliktą tyrimą dėl specifinio sporto pobūdžio; ragina Komisiją ir sporto organizacijas apsvarstyti tolesnius veiksmus specifinio sporto pobūdžio plėtojimo srityje; |
| --- | --- |

67.

| 68. | pabrėžia, kad finansavimas – tai svarbi ES politikos priemonė, naudojama pagrindinėms su sportu susijusioms ES veiklos sritims tobulinti; ragina Komisiją skirti daugiau lėšų sportui pagal programą „Erasmus+“, didžiausią dėmesį skiriant mėgėjiškam sportui ir švietimui, skatinti jo matomumą bei prieinamumą ir pagerinti sporto integravimą į kitas finansavimo programas, pavyzdžiui, ESI fondus arba Sveikatos programą; ragina glaudžiau bendrauti Komisiją ir valstybes nares, kad šios lėšos būtų naudojamos veiksmingiau ir sumažinti mėgėjiško sporto organizacijoms tenkančią administracinę naštą; |
| --- | --- |

68.

| 69. | ragina valstybes nares ir Komisiją remti priemones ir programas, kuriomis skatinamas judumas, dalyvavimas, švietimas, įgūdžių ugdymas ir savanorių sporto srityje mokymas, taip pat jų darbo pripažinimas; rekomenduoja keistis geriausia patirtimi savanorystės srityje, padedant skatinti sportinę veiklą bei sporto kultūrą, taip pat taikant programoje „Erasmus+“ numatytas gaires; |
| --- | --- |

69.

| 70. | prašo Komisijos, siekiant užtikrinti didesnį teisinį tikrumą, paskelbti valstybės pagalbos taisyklių taikymo sporto srityje gaires, atsižvelgiant į socialinius, kultūrinius ir švietėjiškus sporto tikslus; todėl mano, kad jokia sporto organizacija, ypač mėgėjiško sporto, kreipdamasi dėl viešojo finansavimo nacionaliniu ir vietos lygmeniu, neturėtų būti diskriminuojama; |
| --- | --- |

70.

| 71. | mano, jog labai svarbu, kad taikant sporto srities finansinio solidarumo mechanizmus būtų sukuriamas būtinas profesionalaus ir mėgėjiško sporto ryšys; šiuo požiūriu palankiai vertina nacionalinių loterijų įnašą į mėgėjišką sportą ir skatina valstybes nares įpareigoti lažybų organizatorius, kuriems išduotos licencijos, suteikti sąžiningą finansinę grąžą mėgėjiškam sportui ir projektams, kuriais siekiama pagerinti masinį sporto prieinamumą, siekiant užtikrinti jų tvarumą, skaidrumą ir atsekamumą, papildant jau esamus finansinius įnašus, gaunamus iš žiniasklaidos ir transliavimo teisių pardavimo; |
| --- | --- |

71.

| 72. | tvirtina, kad TV teisių pardavimas centralizuotu, išimtiniu ir teritoriniu pagrindu taikant sąžiningą padalijant pajamas yra labai svarbus siekiant visais lygmenimis užtikrinti tvarų sporto finansavimą ir vienodas sąlygas; |
| --- | --- |

72.

| 73. | pabrėžia, kad intelektinės nuosavybės teisių pažeidimai sporto srityje kelia grėsmę ilgalaikiam jo finansavimui; |
| --- | --- |

73.

| 74. | rekomenduoja valstybėms narėms savo mokesčių sistemose numatyti ir aktyviai taikyti mėgėjiško sporto atleidimą nuo PVM, mokesčių lengvatas ir kitokio pobūdžio finansines paskatas; pripažįsta, kad tokiai paramai neturėtų būti taikomos valstybės pagalbos taisyklės; |
| --- | --- |

74.

| 75. | ragina Komisiją ir valstybes nares, siekiant suteikti daugiau galimybių mėgėjiškai sportuoti, daugiau lėšų skirti atviroms viešosioms sporto ir žaidimų aikštelėms; |
| --- | --- |

75.

| 76. | mano, kad tvarumas ir aplinkos apsauga turėtų būti neatsiejama sporto renginių dalis ir kad sporto srities suinteresuotieji subjektai turėtų prisidėti įgyvendinant pasaulinę Darnaus vystymosi tikslų darbotvarkę iki 2030 m.; |
| --- | --- |

76.

| 77. | ragina valstybių narių nacionalinius olimpinius komitetus ir sporto federacijas per tarptautinius sporto renginius kartu su atskiromis vėliavomis ir nacionaliniais simboliais naudoti Europos Sąjungos vėliavą ir simbolį; |
| --- | --- |

77.

| 78. | pabrėžia, kad sportas yra stiprus veiksnys ugdant ir stiprinant priklausymo vietos, nacionalinei ir netgi Europos bendruomenei jausmą; |
| --- | --- |

78.

| 79. | pabrėžia, kad svarbu užtikrinti visišką profesionalaus sporto klubų nuosavybės skaidrumą; |
| --- | --- |

79.

o

o o

| 80. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir Europos, tarptautinėms ir nacionalinėms sporto federacijoms ir lygoms. |
| --- | --- |

80.

---

(1)  OL C 407, 2016 11 4, p. 81.

(2)  OL C 208, 2016 6 10, p. 89.

(3)  OL C 93, 2016 3 9, p. 42.

(4)  OL C 36, 2016 1 29, p. 137.

(5)  OL C 239 E, 2013 8 20, p. 46.

(6)  OL C 271 E, 2009 11 12, p. 51.

(7)  OL C 27 E, 2008 1 31, p. 232.

(8)  OL C 236 E, 2011 8 12, p. 99.

(9)  OL C 436, 2016 11 24, p. 42.

(10)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0005.

(11)  OL C 326, 2010 12 3, p. 5.

---

| 18.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 252/14 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 252/14

---

P8_TA(2017)0013

Tarpvalstybiniai įvaikinimo procedūros aspektai

2017 m. vasario 2 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl tarpvalstybinių įvaikinimo aspektų (2015/2086(INL))

(2018/C 252/02)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 225 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 225 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 67 straipsnio 4 dalį ir 81 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 67 straipsnio 4 dalį ir 81 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 1989 m. lapkričio 20 d. Jungtinių Tautų vaiko teisių konvenciją, ypač į jos 7, 21 ir 35 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1989 m. lapkričio 20 d. Jungtinių Tautų vaiko teisių konvenciją, ypač į jos 7, 21 ir 35 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2000 m. gegužės 25 d. Jungtinių Tautų vaiko teisių konvencijos fakultatyvinio protokolo dėl vaikų pardavimo, vaikų prostitucijos ir vaikų pornografijos 2 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2000 m. gegužės 25 d. Jungtinių Tautų vaiko teisių konvencijos fakultatyvinio protokolo dėl vaikų pardavimo, vaikų prostitucijos ir vaikų pornografijos 2 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 1963 m. balandžio 24 d. Vienos konvenciją dėl diplomatinių santykių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1963 m. balandžio 24 d. Vienos konvenciją dėl diplomatinių santykių,

| — | atsižvelgdamas į 1993 m. gegužės 29 d. Hagos konvenciją dėl vaikų apsaugos ir bendradarbiavimo tarptautinio įvaikinimo srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1993 m. gegužės 29 d. Hagos konvenciją dėl vaikų apsaugos ir bendradarbiavimo tarptautinio įvaikinimo srityje,

| — | atsižvelgdamas į Žmogaus teisių komisaro „Teminį dokumentą dėl vaikų įvaikinimo: žmogaus teisių perspektyva“, paskelbtą 2011 m. balandžio 28 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žmogaus teisių komisaro „Teminį dokumentą dėl vaikų įvaikinimo: žmogaus teisių perspektyva“, paskelbtą 2011 m. balandžio 28 d.,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 46 ir 52 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 46 ir 52 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir į Peticijų komiteto nuomonę (A8-0370/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir į Peticijų komiteto nuomonę (A8-0370/2016),

Bendri minimalieji įvaikinimo standartai

| A. | kadangi įvaikinimo srityje svarbu, kad visi sprendimai būtų priimami vadovaujantis vaiko interesų principu, nediskriminavimo principu ir paisant pagrindinių jo teisių; |
| --- | --- |

A.

kadangi įvaikinimo srityje svarbu, kad visi sprendimai būtų priimami vadovaujantis vaiko interesų principu, nediskriminavimo principu ir paisant pagrindinių jo teisių;

| B. | kadangi įvaikinimo tikslas – ne suteikti suaugusiesiems teisę į vaiką, bet užtikrinti vaikui stabilią aplinką harmoningai augti ir vystytis, kurioje jis būtų mylimas ir juo būtų rūpinamasi; |
| --- | --- |

B.

kadangi įvaikinimo tikslas – ne suteikti suaugusiesiems teisę į vaiką, bet užtikrinti vaikui stabilią aplinką harmoningai augti ir vystytis, kurioje jis būtų mylimas ir juo būtų rūpinamasi;

| C. | kadangi įvaikinimo procedūra susijusi su vaikais, kuriems įvaikinimo paraiškos pateikimo metu dar nėra suėję 18 metų arba jie dar nėra sulaukę savo kilmės šalyse nustatyto pilnametystės amžiaus; |
| --- | --- |

C.

kadangi įvaikinimo procedūra susijusi su vaikais, kuriems įvaikinimo paraiškos pateikimo metu dar nėra suėję 18 metų arba jie dar nėra sulaukę savo kilmės šalyse nustatyto pilnametystės amžiaus;

| D. | kadangi reikia rasti tinkamą pusiausvyrą tarp įvaikinto vaiko teisės pažinti savo tapatybę ir biologinių tėvų teisės saugoti savąją; |
| --- | --- |

D.

kadangi reikia rasti tinkamą pusiausvyrą tarp įvaikinto vaiko teisės pažinti savo tapatybę ir biologinių tėvų teisės saugoti savąją;

| E. | kadangi atitinkamos valdžios institucijos niekuomet neturėtų manyti, jog ekonominės biologinių tėvų aplinkybės yra vienintelis tėvų valdžios apribojimo ir vaiko atidavimo įvaikinimui pagrindas ir pateisinimas; |
| --- | --- |

E.

kadangi atitinkamos valdžios institucijos niekuomet neturėtų manyti, jog ekonominės biologinių tėvų aplinkybės yra vienintelis tėvų valdžios apribojimo ir vaiko atidavimo įvaikinimui pagrindas ir pateisinimas;

| F. | kadangi nereikėtų pradėti įvaikinimo procedūros dar nepriėmus galutinio sprendimo, kuriuo apribojama biologinių tėvų valdžia, ir biologiniams tėvams nesuteikus galimybės išnaudoti visas teisines teisių gynimo priemones apskundžiant tą sprendimą; kadangi kitos valstybės narės gali atsisakyti pripažinti sprendimą dėl įvaikinimo, kuris buvo pripažintas nesant tokioms procedūrinėms garantijoms; |
| --- | --- |

F.

kadangi nereikėtų pradėti įvaikinimo procedūros dar nepriėmus galutinio sprendimo, kuriuo apribojama biologinių tėvų valdžia, ir biologiniams tėvams nesuteikus galimybės išnaudoti visas teisines teisių gynimo priemones apskundžiant tą sprendimą; kadangi kitos valstybės narės gali atsisakyti pripažinti sprendimą dėl įvaikinimo, kuris buvo pripažintas nesant tokioms procedūrinėms garantijoms;

| G. | kadangi didesnis veiksmingumas ir skaidrumas sudarys sąlygas patobulinti nacionalines įvaikinimo procedūras ir galėtų palengvinti tarptautinio lygmens įvaikinimą, ir dėl to padidėtų įvaikinamų vaikų skaičius; kadangi, atsižvelgiant į tai, JT Vaiko teisių konvencijos, kurią ratifikavo visos valstybės narės, 21 straipsnio laikymasis turėtų būti pagrindinis orientyras vykdant bet kokią procedūrą, priemonę ar strategiją, susijusią su įvaikinimu tarpvalstybinėmis aplinkybėmis, atsižvelgiant į vaiko interesus; |
| --- | --- |

G.

kadangi didesnis veiksmingumas ir skaidrumas sudarys sąlygas patobulinti nacionalines įvaikinimo procedūras ir galėtų palengvinti tarptautinio lygmens įvaikinimą, ir dėl to padidėtų įvaikinamų vaikų skaičius; kadangi, atsižvelgiant į tai, JT Vaiko teisių konvencijos, kurią ratifikavo visos valstybės narės, 21 straipsnio laikymasis turėtų būti pagrindinis orientyras vykdant bet kokią procedūrą, priemonę ar strategiją, susijusią su įvaikinimu tarpvalstybinėmis aplinkybėmis, atsižvelgiant į vaiko interesus;

| H. | kadangi reikia daugiau ryžtingai dirbti siekiant užkirsti kelią tam, kad skrupulų neturinčios tarpininkavimo organizacijos neišnaudotų įvaikinimu susidomėjusių pasiturinčių tėvų, ir kadangi šioje srityje taip pat reikia stiprinti bendradarbiavimą kovojant su nusikalstamumu ir korupcija ES; |
| --- | --- |

H.

kadangi reikia daugiau ryžtingai dirbti siekiant užkirsti kelią tam, kad skrupulų neturinčios tarpininkavimo organizacijos neišnaudotų įvaikinimu susidomėjusių pasiturinčių tėvų, ir kadangi šioje srityje taip pat reikia stiprinti bendradarbiavimą kovojant su nusikalstamumu ir korupcija ES;

| I. | kadangi reikia skatinti, kad, jei tik įmanoma, broliai ir seserys patektų į tą pačią įvaikinančią šeimą, kad būtų galima išvengti papildomo išsiskyrimo lemiamo traumavimo; |
| --- | --- |

I.

kadangi reikia skatinti, kad, jei tik įmanoma, broliai ir seserys patektų į tą pačią įvaikinančią šeimą, kad būtų galima išvengti papildomo išsiskyrimo lemiamo traumavimo;

Tarptautinis įvaikinimas pagal 1993 m. Hagos konvenciją

| J. | kadangi 1993 m. gegužės 29 d. Hagos konvencijoje dėl vaikų apsaugos ir bendradarbiavimo tarptautinio įvaikinimo srityje (toliau – Hagos konvencija), kurią ratifikavo visos valstybės narės, numatyta tarptautinio įvaikinimo, t. y. įvaikinimo, kai įvaikintojų ir vaiko ar vaikų nuolatinė gyvenamoji vieta yra skirtingose šalyse, pripažinimo ir administracinio bendradarbiavimo sistema; |
| --- | --- |

J.

kadangi 1993 m. gegužės 29 d. Hagos konvencijoje dėl vaikų apsaugos ir bendradarbiavimo tarptautinio įvaikinimo srityje (toliau – Hagos konvencija), kurią ratifikavo visos valstybės narės, numatyta tarptautinio įvaikinimo, t. y. įvaikinimo, kai įvaikintojų ir vaiko ar vaikų nuolatinė gyvenamoji vieta yra skirtingose šalyse, pripažinimo ir administracinio bendradarbiavimo sistema;

| K. | kadangi Hagos konvencijoje nustatyta, kad tarptautinis įvaikinimas automatiškai pripažįstamas visose konvenciją pasirašiusiose valstybėse ir tam, kad įvaikinimas įsigaliotų, nereikia jokių specialių procedūrų; |
| --- | --- |

K.

kadangi Hagos konvencijoje nustatyta, kad tarptautinis įvaikinimas automatiškai pripažįstamas visose konvenciją pasirašiusiose valstybėse ir tam, kad įvaikinimas įsigaliotų, nereikia jokių specialių procedūrų;

| L. | kadangi, remiantis Hagos konvencija, gali būti atsisakoma pripažinti įvaikinimą tik tuo atveju, jei, atsižvelgiant į vaiko interesus, jis akivaizdžiai prieštarauja atitinkamos valstybės viešajai tvarkai; |
| --- | --- |

L.

kadangi, remiantis Hagos konvencija, gali būti atsisakoma pripažinti įvaikinimą tik tuo atveju, jei, atsižvelgiant į vaiko interesus, jis akivaizdžiai prieštarauja atitinkamos valstybės viešajai tvarkai;

Bendradarbiavimas įvaikinimo klausimais civilinės teisenos srityje

| M. | kadangi teisėjų mokymas plačiausia prasme yra itin svarbus tarpusavio pasitikėjimui visose teisės srityse, įskaitant įvaikinimą; kadangi dėl šios priežasties įgyvendinant jau esamas ES teisėjų mokymo ir paramos Europos teisminių institucijų tinklams programas reikia skirti daugiau dėmesio specializuotiems teismams, pvz., šeimos teismams ir nepilnamečių teismams; |
| --- | --- |

M.

kadangi teisėjų mokymas plačiausia prasme yra itin svarbus tarpusavio pasitikėjimui visose teisės srityse, įskaitant įvaikinimą; kadangi dėl šios priežasties įgyvendinant jau esamas ES teisėjų mokymo ir paramos Europos teisminių institucijų tinklams programas reikia skirti daugiau dėmesio specializuotiems teismams, pvz., šeimos teismams ir nepilnamečių teismams;

| N. | kadangi reikėtų gerinti piliečių prieigą prie išsamios informacijos apie teisinius ir procesinius įvaikinimo valstybėse narėse aspektus; kadangi šiuo atžvilgiu galėtų būti išplėstas e. teisingumo portalas; |
| --- | --- |

N.

kadangi reikėtų gerinti piliečių prieigą prie išsamios informacijos apie teisinius ir procesinius įvaikinimo valstybėse narėse aspektus; kadangi šiuo atžvilgiu galėtų būti išplėstas e. teisingumo portalas;

| O. | kadangi 1997 m. užtikrintas bendradarbiavimas Europos vaikų teisių ombudsmenų tinkle ir reikėtų paraginti su vaikais susijusiais klausimais dirbančius Europos ombudsmenus glaudžiau bendradarbiauti ir koordinuoti veiksmus šiame forume; kadangi šie veiksmai galėtų apimti jų įtraukimą į esamas ES finansuojamas teisėjų mokymo sistemas; |
| --- | --- |

O.

kadangi 1997 m. užtikrintas bendradarbiavimas Europos vaikų teisių ombudsmenų tinkle ir reikėtų paraginti su vaikais susijusiais klausimais dirbančius Europos ombudsmenus glaudžiau bendradarbiauti ir koordinuoti veiksmus šiame forume; kadangi šie veiksmai galėtų apimti jų įtraukimą į esamas ES finansuojamas teisėjų mokymo sistemas;

| P. | kadangi reikėtų atlikti išsamią analizę, nes reikia daugiau nuveikti siekiant užkirsti kelią tarpvalstybinei prekybai vaikais įvaikinimo tikslu ir su ja kovoti bei tobulinti tinkamą ir veiksmingą esamų kovos su prekyba vaikais taisyklių ir gairių įgyvendinimą; kadangi šiame sektoriuje reikia sustiprinti bendradarbiavimą siekiant kovoti su nusikalstamumu ir korupcija ES ir užkirsti kelią vaikų grobimui, pardavimui arba prekybai jais; |
| --- | --- |

P.

kadangi reikėtų atlikti išsamią analizę, nes reikia daugiau nuveikti siekiant užkirsti kelią tarpvalstybinei prekybai vaikais įvaikinimo tikslu ir su ja kovoti bei tobulinti tinkamą ir veiksmingą esamų kovos su prekyba vaikais taisyklių ir gairių įgyvendinimą; kadangi šiame sektoriuje reikia sustiprinti bendradarbiavimą siekiant kovoti su nusikalstamumu ir korupcija ES ir užkirsti kelią vaikų grobimui, pardavimui arba prekybai jais;

Tarpvalstybinis valstybėse narėse priimtų sprendimų dėl įvaikinimo pripažinimas

| Q. | kadangi valstybių narių tarpusavio pasitikėjimo principas Sąjungos teisėje turi ypatingą reikšmę, nes jis sudaro sąlygas sukurti ir išlaikyti erdvę be vidaus sienų; kadangi tarpusavio pripažinimo, kuris yra grindžiamas tarpusavio pasitikėjimu, principu valstybės narės įpareigojamos įgyvendinti kitoje valstybėje narėje priimtą sprendimą; |
| --- | --- |

Q.

kadangi valstybių narių tarpusavio pasitikėjimo principas Sąjungos teisėje turi ypatingą reikšmę, nes jis sudaro sąlygas sukurti ir išlaikyti erdvę be vidaus sienų; kadangi tarpusavio pripažinimo, kuris yra grindžiamas tarpusavio pasitikėjimu, principu valstybės narės įpareigojamos įgyvendinti kitoje valstybėje narėje priimtą sprendimą;

| R. | kadangi, nepaisant tarptautinių šioje srityje taikomų taisyklių, valstybių narių nuomonės dėl principų, kuriais turėtų būti pagrįstas įvaikinimo procesas, vis dar skiriasi ir, be to, yra skirtumų, susijusių su įvaikinimo procedūromis ir teisinėmis įvaikinimo proceso pasekmėmis; |
| --- | --- |

R.

kadangi, nepaisant tarptautinių šioje srityje taikomų taisyklių, valstybių narių nuomonės dėl principų, kuriais turėtų būti pagrįstas įvaikinimo procesas, vis dar skiriasi ir, be to, yra skirtumų, susijusių su įvaikinimo procedūromis ir teisinėmis įvaikinimo proceso pasekmėmis;

| S. | kadangi Europos Sąjunga turi kompetenciją imtis priemonių, kurių tikslas – sustiprinti valstybių narių teisminį bendradarbiavimą nedarant poveikio nacionalinei šeimos teisei, įskaitant įvaikinimo sritį; |
| --- | --- |

S.

kadangi Europos Sąjunga turi kompetenciją imtis priemonių, kurių tikslas – sustiprinti valstybių narių teisminį bendradarbiavimą nedarant poveikio nacionalinei šeimos teisei, įskaitant įvaikinimo sritį;

| T. | kadangi viešosios tvarkos išlygos padeda apsaugoti valstybių narių tapatybę, kurią atspindi valstybių narių materialinė šeimos teisė; |
| --- | --- |

T.

kadangi viešosios tvarkos išlygos padeda apsaugoti valstybių narių tapatybę, kurią atspindi valstybių narių materialinė šeimos teisė;

| U. | kadangi šiuo metu nėra jokių Europos Sąjungos nuostatų, reglamentuojančių (automatinį ar kitokį) sprendimų dėl įvaikinimo valstybėje narėje pripažinimą, t. y. įvaikinimą vienoje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

U.

kadangi šiuo metu nėra jokių Europos Sąjungos nuostatų, reglamentuojančių (automatinį ar kitokį) sprendimų dėl įvaikinimo valstybėje narėje pripažinimą, t. y. įvaikinimą vienoje valstybėje narėje;

| V. | kadangi dėl tokių nuostatų nebuvimo kyla didelių sunkumų europiečių šeimoms, persikeliančioms į kitą valstybę narę po įvaikinimo, nes gali būti, kad įvaikinimas nebus pripažįstamas, o tėvai gali turėti problemų teisiškai naudodamiesi savo tėvų valdžia ir patirti finansinių sunkumų dėl skirtingų šioje srityje taikomų mokesčių; |
| --- | --- |

V.

kadangi dėl tokių nuostatų nebuvimo kyla didelių sunkumų europiečių šeimoms, persikeliančioms į kitą valstybę narę po įvaikinimo, nes gali būti, kad įvaikinimas nebus pripažįstamas, o tėvai gali turėti problemų teisiškai naudodamiesi savo tėvų valdžia ir patirti finansinių sunkumų dėl skirtingų šioje srityje taikomų mokesčių;

| W. | kadangi dėl tokių nuostatų nebuvimo kyla pavojus vaikų teisei į stabilią ir nuolatinę šeimą; |
| --- | --- |

W.

kadangi dėl tokių nuostatų nebuvimo kyla pavojus vaikų teisei į stabilią ir nuolatinę šeimą;

| X. | kadangi šiuo metu tėvai, persikeldami į kitą valstybę narę, gali būti įpareigoti atlikti specialias nacionalines pripažinimo procedūras arba netgi iš naujo įvaikinti, o dėl to susidaro didelis teisinis netikrumas; |
| --- | --- |

X.

kadangi šiuo metu tėvai, persikeldami į kitą valstybę narę, gali būti įpareigoti atlikti specialias nacionalines pripažinimo procedūras arba netgi iš naujo įvaikinti, o dėl to susidaro didelis teisinis netikrumas;

| Y. | kadangi dabartinė padėtis gali sudaryti rimtų sunkumų ir neleisti šeimoms visapusiškai naudotis laisvo judėjimo teise; |
| --- | --- |

Y.

kadangi dabartinė padėtis gali sudaryti rimtų sunkumų ir neleisti šeimoms visapusiškai naudotis laisvo judėjimo teise;

| Z. | kadangi gali prireikti, kad valstybių narių kompetentingos institucijos surengtų konsultacijas ir persvarstytų bei įvertintų bendrąją padėtį; |
| --- | --- |

Z.

kadangi gali prireikti, kad valstybių narių kompetentingos institucijos surengtų konsultacijas ir persvarstytų bei įvertintų bendrąją padėtį;

| AA. | kadangi Reglamente „Briuselis II“ nesprendžiamas klausimas dėl sprendimų dėl įvaikinimo pripažinimo, nes jame reglamentuojamos išskirtinai tėvų pareigos; |
| --- | --- |

AA.

kadangi Reglamente „Briuselis II“ nesprendžiamas klausimas dėl sprendimų dėl įvaikinimo pripažinimo, nes jame reglamentuojamos išskirtinai tėvų pareigos;

| AB. | kadangi dėl šios priežasties itin svarbu priimti teisės aktus, reglamentuojančius automatinį vienoje valstybėje narėje priimto sprendimo dėl įvaikinimo pripažinimą kitoje valstybėje narėje, su sąlyga, kad būtų užtikrinta, kad būtų visapusiškai laikomasi nacionalinių viešosios tvarkos nuostatų ir subsidiarumo bei proporcingumo principų; |
| --- | --- |

AB.

kadangi dėl šios priežasties itin svarbu priimti teisės aktus, reglamentuojančius automatinį vienoje valstybėje narėje priimto sprendimo dėl įvaikinimo pripažinimą kitoje valstybėje narėje, su sąlyga, kad būtų užtikrinta, kad būtų visapusiškai laikomasi nacionalinių viešosios tvarkos nuostatų ir subsidiarumo bei proporcingumo principų;

| AC. | kadangi tokie teisės aktai papildytų Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2201/2003 (1) dėl jurisdikcijos ir tėvų pareigų klausimų („Briuselis IIa“) ir užpildytų esamą įvaikinimo pripažinimo, kaip reikalaujama pagal tarptautinę teisę (Hagos konvencija), spragą; |
| --- | --- |

AC.

kadangi tokie teisės aktai papildytų Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2201/2003 (1) dėl jurisdikcijos ir tėvų pareigų klausimų („Briuselis IIa“) ir užpildytų esamą įvaikinimo pripažinimo, kaip reikalaujama pagal tarptautinę teisę (Hagos konvencija), spragą;

Bendri minimalieji įvaikinimo standartai

| 1. | ragina valstybių narių valdžios institucijas visus sprendimus įvaikinimo bylose priiminėti atsižvelgiant į vaiko interesus, gerbiant jo pagrindines teises ir visuomet atsižvelgiant į tam tikras konkrečios bylos aplinkybes; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad įvaikinimui skirti vaikai jokiu būdu neturėtų būti laikomi valstybės nuosavybe, bet asmenybėmis, turinčiomis tarptautiniu mastu pripažintas pagrindines teises; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad kiekviena įvaikinimo byla skiriasi ir turi būti vertinama atsižvelgiant į atskiras aplinkybes; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mano, kad tarpvalstybinį aspektą turinčio įvaikinimo atvejais turėtų būti kiek įmanoma atsižvelgiama į vaiko kultūrines ir kalbines tradicijas ir jos kiek įmanoma turėtų būti puoselėjamos; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mano, kad vykdant įvaikinimo procedūrą vaikui visuomet reikėtų suteikti galimybę būti išklausytam nedarant spaudimo ir pareikšti savo nuomonę apie įvaikinimo procesą atsižvelgiant į jo amžių ir brandą; todėl mano, kad labai svarbu, kai tik galima ir nepaisant amžiaus, gauti vaiko sutikimą būti įvaikintam; atsižvelgdamas į tai, ragina atkreipti ypatingą dėmesį į mažus vaikus ir kūdikius, kurių neįmanoma išklausyti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mano, kad nereikėtų priimti jokių sprendimų dėl įvaikinimo neišklausius biologinių tėvų ir, jei reikia, jiems neišnaudojus visų teisinių teisių gynimo priemonių, susijusių su savo, kaip tėvų, valdžia, bei tol, kol bus priimtas galutinis sprendimas dėl tėvų valdžios atėmimo iš biologinių tėvų; todėl ragina valstybių narių valdžios institucijas imtis visų reikiamų priemonių, kad užtikrintų vaiko gerovę naudojimosi teisinėmis teisių gynimo priemonėmis laikotarpiu ir vykstant visiems su įvaikinimu susijusiems teismo procesams, ir suteikti jiems apsaugą ir priežiūrą, kad jie galėtų harmoningai vystytis; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Komisiją apsvarstyti galimybę atlikti lyginamąjį tyrimą siekiant išnagrinėti skundus, susijusius su įvaikinimu be sutikimo, turinčiu tarpvalstybinių aspektų; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad, atlikus individualų vaiko poreikių įvertinimą, atitinkamos valdžios institucijos, prieš atiduodamos vaiką įvaikinti nepažįstamiems asmenims, visuomet turėtų pirma svarstyti galimybę vaiką atiduoti giminaičiams, netgi tuomet, kai jie gyvena kitoje šalyje, jei vaikas palaiko ryšius su tais šeimos nariais; mano, kad šeimos narių, pageidaujančių prisiimti atsakomybę už vaiką, nuolatinė gyvenamoji vieta neturėtų būti lemiamu veiksniu priimant sprendimą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina procesų, susijusių su tėvų pareigomis ir įvaikinimu, metu skirtingų pilietybių tėvams taikyti vienodas sąlygas; ragina valstybes nares užtikrinti įvaikinimo procedūroje dalyvaujančių giminaičių, kurie yra kitų valstybių narių piliečiai, procesinių teisių lygybę, įskaitant teisinės pagalbos teikimą, savalaikį informavimą apie posėdžius, teisę naudotis vertėjo žodžiu paslaugomis ir visų su byla susijusių dokumentų pateikimą jų gimtąja kalba; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad tais atvejais, kai įvaikinimui skirtas vaikas yra kitos valstybės narės pilietis, prieš priimant bet kokį sprendimą reikėtų informuoti tos valstybės narės konsulines įstaigas ir toje valstybėje narėje gyvenančią vaiko šeimą ir su jais konsultuotis; |
| --- | --- |

10.

| 11. | be to, ragina valstybes nares teikti ypatingą dėmesį nelydimiems nepilnamečiams, turintiems pabėgėlio statusą arba jo prašantiems, ir užtikrinti jiems apsaugą, pagalbą ir priežiūrą, kaip ir privalo laikydamosi savo tarptautinių įsipareigojimų, ir ypač remti laikinąsias vaiko patikėjimo šeimai priemones; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kaip svarbu socialiniams darbuotojams sudaryti tinkamas darbo sąlygas, kad jie galėtų tinkamai vykdyti atskirų atvejų vertinimą nepatirdami jokio finansinio ar teisinio spaudimo ir visapusiškai atsižvelgdami į vaiko interesus svarstant visas trumpalaikes, vidutinės trukmės ir ilgalaikes perspektyvas; |
| --- | --- |

12.

Tarptautinis įvaikinimas pagal 1993 m. Hagos konvenciją

| 13. | atkreipia dėmesį į Hagos konvencijos laimėjimus ir jos taikymo svarbą ir ragina visas šalis pasirašyti ir ratifikuoti šią konvenciją ar prie jos prisijungti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | apgailestauja dėl to, kad sunkumų dažnai kyla dėl įvaikinimo pažymėjimų išdavimo; todėl ragina valstybių narių valdžios institucijas užtikrinti, jog visuomet būtų laikomasi Hagos konvencijoje nustatytų procedūrų ir garantijų, siekiant užtikrinti automatinį pripažinimą; ragina valstybes nares nekurti nereikalingų biurokratinių kliūčių įvaikinimo, patenkančio į Hagos konvencijos taikymo sritį, pripažinimui, nes jos gali prailginti ir pabranginti procedūrą; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia, kad, siekiant laikytis Hagos konvencijos ir griežtai įgyvendinti jos nuostatas, būtų galima labiau pasistengti, nes kai kurios valstybės narės įvaikinimo pripažinimo atveju reikalauja papildomų administracinių procedūrų ar neproporcingų mokesčių, pvz., norint nustatyti ar pakeisti civilinės būklės įrašus ar gauti pilietybę, nors tokie reikalavimai prieštarauja Hagos konvencijos nuostatoms; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina valstybes nares laikytis procedūrų dėl konsultacijų ir sutikimo reikalavimų, nustatytų Hagos konvencijos 4 straipsnyje; |
| --- | --- |

16.

Bendradarbiavimas įvaikinimo klausimais civilinės teisenos srityje

| 17. | ragina valstybes nares aktyviau bendradarbiauti įvaikinimo srityje, taip pat dėl teisinių ir socialinių aspektų, ir ragina atsakingas institucijas labiau bendradarbiauti prireikus imantis veiksmų po įvertinimų; šiuo tikslu taip pat ragina ES išlaikyti nuoseklų požiūrį į vaikų teises visose svarbiausiose savo vidaus ir išorės politikos srityse; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina Komisiją sukurti įvaikinimo klausimais besispecializuojančių Europos teisėjų ir valdžios institucijų tinklą, siekiant sudaryti geresnes sąlygas keistis informacija ir gerąja patirtimi, nes tai itin naudinga tais atvejais, kai įvaikinimas susijęs su užsienio valstybe; mano, kad labai svarbu sudaryti palankesnes sąlygas koordinavimui ir keitimuisi gerąja patirtimi su esamu Europos teisėjų mokymo tinklu, siekiant užtikrinti didesnį nuoseklumą su ES jau finansuojamais projektais; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją teikti finansavimą specializuotam tarpvalstybinio įvaikinimo srityje dirbančių teisėjų mokymui; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mano, kad teisėjų, dirbančių tarpvalstybinio įvaikinimo srityje, mokymai ir susitikimo galimybės gali padėti tiksliai nustatyti tikėtinus ir būtinus teisinius sprendimus valstybinio įvaikinimo pripažinimo srityje; todėl ragina Komisiją suteikti finansavimą tokiems mokymams ir susitikimo galimybėms reglamento rengimo etapu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina Komisiją Europos e. teisingumo portale paskelbti visą susijusią teisinę ir procesinę informaciją apie įvaikinimo teisę ir praktiką visose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atkreipia dėmesį į Europos vaikų teisių ombudsmenų tinklo veiklą ir mano, kad reikėtų toliau vystyti ir gerinti šį bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia, kad, siekiant užkirsti kelią tarpvalstybiniam vaikų grobimui, pardavimui arba prekybai jais įvaikinimo tikslu, reikia glaudžiau bendradarbiauti, ypač per tokias Europos įstaigas kaip Europolas; pažymi, kad patikimos nacionalinės gimimo registravimo sistemos gali užkirsti kelią prekybai vaikais įvaikinimo tikslu; atsižvelgdamas į tai ragina geriau koordinuoti jautrią vaikų iš trečiųjų šalių įvaikinimo sritį; |
| --- | --- |

22.

Tarpvalstybinis valstybėse narėse priimtų sprendimų dėl įvaikinimo pripažinimas

| 23. | pabrėžia, kad akivaizdžiai reikia Europos teisės aktų, reglamentuojančių automatinį tarpvalstybinį valstybių narių priimtų sprendimų dėl įvaikinimo pripažinimą; |
| --- | --- |

23.

| 24. | prašo Komisijos ne vėliau kaip 2017 m. liepos 31 d. pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 67 ir 81 straipsnius pateikti pasiūlymą dėl akto dėl tarpvalstybinio sprendimų dėl įvaikinimo pripažinimo, atsižvelgiant į priede pateikiamas rekomendacijas ir laikantis šios srities tarptautinės teisės nuostatų; |
| --- | --- |

24.

| 25. | patvirtina, kad prie šio pasiūlymo dėl rezoliucijos pridėtose rekomendacijose laikomasi pagrindinių teisių ir subsidiarumo ir proporcingumo principų; |
| --- | --- |

25.

| 26. | mano, kad prašomas pateikti pasiūlymas neturės finansinių padarinių, nes galutinis tikslas, automatinis sprendimų dėl įvaikinimo pripažinimas, sumažins sąnaudas; |
| --- | --- |

26.

o

o o

| 27. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir pridedamas išsamias rekomendacijas Komisijai ir Tarybai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

27.

---

(1)  2003 m. lapkričio 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2201/2003 dėl jurisdikcijos ir teismo sprendimų, susijusių su santuoka ir tėvų pareigomis, panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 1347/2000 (OL L 338, 2003 12 23, p. 1).

---

REZOLIUCIJOS PRIEDAS

IŠSAMIOS REKOMENDACIJOS DĖL TARYBOS REGLAMENTO DĖL TARPVALSTYBINIO SPRENDIMŲ DĖL ĮVAIKINIMO PRIPAŽINIMO

A.   PRAŠOMO PATEIKTI PASIŪLYMO PRINCIPAI IR TIKSLAI

| 1. | Naudodamiesi savo laisvo judėjimo teise vis daugiau Sąjungos piliečių kasmet nusprendžia persikelti į kitą Sąjungos valstybę narę. Dėl tokios padėties kyla sunkumų, susijusių su judumo teise besinaudojančių asmenų asmeninės ir šeimos teisės padėties pripažinimu ir teisiniu reglamentavimu. Sąjunga ėmėsi spręsti tokio pobūdžio problemas, pvz., priimdama Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 650/2012 (1) dėl paveldėjimo ir pradėdama taikyti tvirtesnį bendradarbiavimą sutuoktinių turto teisinių režimų tam tikrų aspektų pripažinimo ir registruotų partnerysčių turtinių pasekmių srityje. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Visose valstybėse narėse galioja 1993 m. gegužės 29 d. Hagos konvencija dėl vaikų apsaugos ir bendradarbiavimo tarptautinio įvaikinimo srityje (toliau – Hagos konvencija). Joje aptariama tarptautinio įvaikinimo procedūra ir reikalaujama automatiškai pripažinti tokį įvaikinimą. Vis dėlto, Hagos konvencijoje neaptariama padėtis, kai šeima turi įsivaikinusi vaiką vien pagal nacionalinę procedūrą ir persikelia gyventi į kitą valstybę narę. Dėl tokios padėties, kai automatiškai nepripažįstamas teisinis vienos tėvų pusės ar tėvų ir įvaikinto vaiko santykis, gali kilti didelių teisinių sunkumų. Gali būti reikalaujama atlikti papildomas administracines ar teismines procedūras, o ypatingais atvejais iš viso atsisakoma pripažinti įvaikinimą. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Todėl, siekiant apsaugoti pagrindines tokių Sąjungos piliečių teises ir laisves, reikia priimti reglamentą, nustatantį automatinį tarpvalstybinį sprendimų dėl įvaikinimo pripažinimą. Tinkamas tokio pasiūlymo teisinis pagrindas – Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 67 straipsnio 4 dalis, reglamentuojanti teisminių ir neteisminių sprendimų tarpusavio pripažinimą, ir Sutarties 81 straipsnio 3 dalis dėl šeimos teisės priemonių. Šį reglamentą priims Taryba, pasikonsultavusi su Europos Parlamentu. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Pasiūlyme dėl reglamento aptariamas automatinis sprendimų dėl įvaikinimo, priimtų valstybėje narėje laikantis kitų procedūrų, nei nustatytos pagal Hagos konvenciją, pripažinimas. Kadangi europiečių šeimos taip pat gali turėti sąsajų su trečiąja šalimi arba būti joje gyvenusios, reglamente taip pat numatyta, kad, kai tik kuri nors valstybė narė pripažįsta trečiojoje šalyje laikantis atitinkamų tos šalies procesinių taisyklių priimtą sprendimą dėl įvaikinimo, toks sprendimas dėl įvaikinimo pripažįstamas visose kitose valstybėse narėse. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Vis dėlto, siekiant išvengti palankesnio teisinio reglamentavimo ieškojimo ar nederamų nacionalinės teisės aktų taikymo, automatinis pripažinimas visų pirma turi būti siejamas su sąlyga, kad jis neturi akivaizdžiai prieštarauti sprendimą pripažįstančios valstybės narės viešajai tvarkai, pabrėžiant, kad atsisakymas pripažinti sprendimą niekada negali lemti faktinės diskriminacijos, kuri draudžiama pagal Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 21 straipsnį, ir, antra, sprendimą dėl įvaikinimo priėmusi valstybė narė turi turėti jurisdikciją pagal B dalyje prašomo pateikti pasiūlymo 4 straipsnį (toliau – pasiūlymas). Tik vienos tėvų pusės, tėvų ar vaiko nuolatinės gyvenamosios vietos valstybė narė gali turėti jurisdikciją. Tačiau tais atvejais, kai sprendimas dėl įvaikinimo priimtas trečiojoje šalyje, jurisdikcija už pradinį to įvaikinimo pripažinimą Sąjungoje taip pat gali tekti tėvų ar vaiko pilietybės valstybei narei. Tokios sąlygos nustatytos siekiant užtikrinti teisę kreiptis į teismą europiečių šeimoms, kurios gyvena užsienyje. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Priimant sprendimus dėl bet kokio prieštaravimo specialiose bylose reikalaujama taikyti specialias procedūras. Šios nuostatos panašios į kitų civilinės teisenos Sąjungos aktų nuostatas. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Siekiant paspartinti visų administracinių, su automatiniu pripažinimu susijusių klausimų nagrinėjimą reikėtų sukurti Europos įvaikinimo pažymėjimą. Pažymėjimo modelį turi nustatyti Komisija deleguotuoju aktu. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Šiame pasiūlyme reglamentuojamas tik atskiras tėvų ir vaiko santykis. Jame valstybės narės neįpareigojamos pripažinti visų specifinių teisinių įvaikinto vaiko tėvų santykių, nes poros santykius reglamentuojantys nacionalinės teisės aktai labai skiriasi. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Galiausiai, pasiūlyme pateikiamos įprastinės galutinės ir pereinamojo laikotarpio nuostatos civilinės teisenos priemonėse. Įvaikinimas automatiškai pripažįstamas tik sprendimų dėl įvaikinimo, priimtų nuo reglamento taikymo dienos, ir nuo tos dienos visų vėlesnių sprendimų dėl įvaikinimo, jei vaikas dar nepilnametis, atveju. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Pasiūlymas atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principus, nes valstybės narės negali veikti vienos siekdamos nustatyti teisinę sprendimų dėl įvaikinimo tarpvalstybinio pripažinimo sistemą; pasiūlymas nėra griežtesnis, nei tikrai reikia siekiant užtikrinti teisinės įvaikintų vaikų padėties stabilumą. Pasiūlymas nedaro poveikio valstybių narių šeimos teisei. |
| --- | --- |

10.

B.   PRAŠOMO PATEIKTI PASIŪLYMO TEKSTAS

Tarybos reglamentas dėl tarpvalstybinio sprendimų dėl įvaikinimo pripažinimo

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 67 straipsnio 4 dalį ir 81 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Europos Parlamento prašymą, pateiktą Europos Komisijai,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę,

atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę,

laikydamasi specialios teisėkūros procedūros,

kadangi:

| (1) | Sąjunga užsibrėžė tikslą puoselėti ir plėtoti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, kurioje užtikrinamas laisvas asmenų judėjimas. Norint palaipsniui sukurti tokią erdvę Sąjunga turi priimti priemones, susijusias su teisminiu bendradarbiavimu civilinėse tarpvalstybinio poveikio bylose, taip pat šeimos teisės srityje; |
| --- | --- |

(1)

Sąjunga užsibrėžė tikslą puoselėti ir plėtoti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę, kurioje užtikrinamas laisvas asmenų judėjimas. Norint palaipsniui sukurti tokią erdvę Sąjunga turi priimti priemones, susijusias su teisminiu bendradarbiavimu civilinėse tarpvalstybinio poveikio bylose, taip pat šeimos teisės srityje;

| (2) | pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 67 ir 81 straipsnius šios priemonės turi apimti priemones, kuriomis siekiama užtikrinti teisminių ir neteisminių sprendimų bylose tarpusavio pripažinimą; |
| --- | --- |

(2)

pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 67 ir 81 straipsnius šios priemonės turi apimti priemones, kuriomis siekiama užtikrinti teisminių ir neteisminių sprendimų bylose tarpusavio pripažinimą;

| (3) | siekiant užtikrinti laisvą vaiką įsivaikinusių šeimų judėjimą, būtina ir dera nustatyti, kad jurisdikciją ir sprendimų dėl įvaikinimo pripažinimą reguliuojančias taisykles reglamentuotų privaloma ir tiesiogiai taikoma Sąjungos teisinė priemonė; |
| --- | --- |

(3)

siekiant užtikrinti laisvą vaiką įsivaikinusių šeimų judėjimą, būtina ir dera nustatyti, kad jurisdikciją ir sprendimų dėl įvaikinimo pripažinimą reguliuojančias taisykles reglamentuotų privaloma ir tiesiogiai taikoma Sąjungos teisinė priemonė;

| (4) | šiuo reglamentu reikėtų sukurti aiškią, visapusišką teisinę tarpvalstybinio sprendimų dėl įvaikinimo pripažinimo sistemą, suteikti šeimoms deramo teisinio tikrumo, nuspėjamumo ir lankstumo ir užkirsti kelią padėčiai, kai vienoje valstybėje narėje teisėtai priimtas sprendimas dėl įvaikinimo nepripažįstamas kitoje; |
| --- | --- |

(4)

šiuo reglamentu reikėtų sukurti aiškią, visapusišką teisinę tarpvalstybinio sprendimų dėl įvaikinimo pripažinimo sistemą, suteikti šeimoms deramo teisinio tikrumo, nuspėjamumo ir lankstumo ir užkirsti kelią padėčiai, kai vienoje valstybėje narėje teisėtai priimtas sprendimas dėl įvaikinimo nepripažįstamas kitoje;

| (5) | šis reglamentas turėtų reglamentuoti kurioje nors valstybėje narėje priimtų ar pripažintų sprendimų dėl įvaikinimo pripažinimą. Vis dėlto, reglamentas neturėtų reglamentuoti tarptautinio įvaikinimo pripažinimo pagal 1993 m. gegužės 29 d. Hagos konvenciją dėl vaikų apsaugos ir bendradarbiavimo tarptautinio įvaikinimo srityje, nes toje konvencijoje jau reglamentuojamas automatinis tokio įvaikinimo pripažinimas. Taigi, šis reglamentas turėtų būti taikomas tik įvaikinimo valstybėje narėje pripažinimui ir tarptautiniam įvaikinimui, kuris įvykdytas ne pagal tą konvenciją; |
| --- | --- |

(5)

šis reglamentas turėtų reglamentuoti kurioje nors valstybėje narėje priimtų ar pripažintų sprendimų dėl įvaikinimo pripažinimą. Vis dėlto, reglamentas neturėtų reglamentuoti tarptautinio įvaikinimo pripažinimo pagal 1993 m. gegužės 29 d. Hagos konvenciją dėl vaikų apsaugos ir bendradarbiavimo tarptautinio įvaikinimo srityje, nes toje konvencijoje jau reglamentuojamas automatinis tokio įvaikinimo pripažinimas. Taigi, šis reglamentas turėtų būti taikomas tik įvaikinimo valstybėje narėje pripažinimui ir tarptautiniam įvaikinimui, kuris įvykdytas ne pagal tą konvenciją;

| (6) | turi būti ryšys tarp įvaikinimo ir valstybės narės, priėmusios sprendimą dėl įvaikinimo ar jį pripažinusios, teritorijos. Atitinkamai, sprendimai turėtų būti pripažįstami laikantis bendrų jurisdikcijos taisyklių; |
| --- | --- |

(6)

turi būti ryšys tarp įvaikinimo ir valstybės narės, priėmusios sprendimą dėl įvaikinimo ar jį pripažinusios, teritorijos. Atitinkamai, sprendimai turėtų būti pripažįstami laikantis bendrų jurisdikcijos taisyklių;

| (7) | jurisdikcijos taisyklės turėtų būti labai aiškiai nuspėjamos ir grindžiamos principu, kad jurisdikcija iš esmės grindžiama įvaikinančių tėvų, vieno iš šių tėvų arba vaiko nuolatine gyvenamąja vieta. Jurisdikciją reikėtų riboti šiuo pagrindu, išskyrus su trečiosiomis šalimis susijusius atvejus, kai pilietybės valstybė narė gali būti laikoma siejančiu veiksniu; |
| --- | --- |

(7)

jurisdikcijos taisyklės turėtų būti labai aiškiai nuspėjamos ir grindžiamos principu, kad jurisdikcija iš esmės grindžiama įvaikinančių tėvų, vieno iš šių tėvų arba vaiko nuolatine gyvenamąja vieta. Jurisdikciją reikėtų riboti šiuo pagrindu, išskyrus su trečiosiomis šalimis susijusius atvejus, kai pilietybės valstybė narė gali būti laikoma siejančiu veiksniu;

| (8) | nedera tėvams ar vaikui suteikti lankstumo renkantis valdžios institucijas, priimsiančias sprendimą dėl įvaikinimo, nes įvaikinimas iš esmės susijęs su nepilnamečiais asmenimis; |
| --- | --- |

(8)

nedera tėvams ar vaikui suteikti lankstumo renkantis valdžios institucijas, priimsiančias sprendimą dėl įvaikinimo, nes įvaikinimas iš esmės susijęs su nepilnamečiais asmenimis;

| (9) | tarpusavio pasitikėjimas teisingumo vykdymu Sąjungoje pateisina principą, kad valstybėje narėje priimtas ar pripažintas sprendimas dėl įvaikinimo turėtų būti pripažintas visose kitose valstybėse narėse netaikant jokios specialios procedūros. Todėl vienoje valstybėje narėje priimtą sprendimą dėl įvaikinimo reikėtų traktuoti taip, tarsi jis būtų priimtas valstybėje narėje, į kurią kreipiamasi; |
| --- | --- |

(9)

tarpusavio pasitikėjimas teisingumo vykdymu Sąjungoje pateisina principą, kad valstybėje narėje priimtas ar pripažintas sprendimas dėl įvaikinimo turėtų būti pripažintas visose kitose valstybėse narėse netaikant jokios specialios procedūros. Todėl vienoje valstybėje narėje priimtą sprendimą dėl įvaikinimo reikėtų traktuoti taip, tarsi jis būtų priimtas valstybėje narėje, į kurią kreipiamasi;

| (10) | automatinis kitoje valstybėje narėje priimto sprendimo dėl įvaikinimo pripažinimas valstybėje narėje, į kurią kreipiamasi, neturėtų apriboti teisės į gynybą užtikrinimo. Taigi, bet kuri suinteresuotoji šalis turėtų turėti galimybes prašyti atsisakyti pripažinti sprendimą dėl įvaikinimo, jei mano, kad yra priežasčių atsisakyti pripažinti sprendimą; |
| --- | --- |

(10)

automatinis kitoje valstybėje narėje priimto sprendimo dėl įvaikinimo pripažinimas valstybėje narėje, į kurią kreipiamasi, neturėtų apriboti teisės į gynybą užtikrinimo. Taigi, bet kuri suinteresuotoji šalis turėtų turėti galimybes prašyti atsisakyti pripažinti sprendimą dėl įvaikinimo, jei mano, kad yra priežasčių atsisakyti pripažinti sprendimą;

| (11) | valstybių narių priimtų sprendimų dėl įvaikinimo pripažinimas turėtų būti automatinis, nebent valstybė narė, kurioje įvaikintas vaikas, neturi jurisdikcijos arba jeigu toks pripažinimas akivaizdžiai prieštarautų pripažįstančios valstybės narės viešajai tvarkai, kaip aiškinama pagal Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 21 straipsnį; |
| --- | --- |

(11)

valstybių narių priimtų sprendimų dėl įvaikinimo pripažinimas turėtų būti automatinis, nebent valstybė narė, kurioje įvaikintas vaikas, neturi jurisdikcijos arba jeigu toks pripažinimas akivaizdžiai prieštarautų pripažįstančios valstybės narės viešajai tvarkai, kaip aiškinama pagal Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 21 straipsnį;

| (12) | šis reglamentas neturėtų daryti poveikio valstybių narių materialinei šeimos teisei, taip pat įvaikinimą reglamentuojančiai teisei. Be to, bet koks sprendimo dėl įvaikinimo pripažinimas pagal šį reglamentą neturėtų reikšti įvaikinančių tėvų tarpusavio teisinių santykių pripažinimo kaip sprendimo dėl įvaikinimo pripažinimo pasekmės, tačiau nenustatant išankstinės sąlygos dėl galimo sprendimo dėl sprendimo dėl įvaikinimo pripažinimo; |
| --- | --- |

(12)

šis reglamentas neturėtų daryti poveikio valstybių narių materialinei šeimos teisei, taip pat įvaikinimą reglamentuojančiai teisei. Be to, bet koks sprendimo dėl įvaikinimo pripažinimas pagal šį reglamentą neturėtų reikšti įvaikinančių tėvų tarpusavio teisinių santykių pripažinimo kaip sprendimo dėl įvaikinimo pripažinimo pasekmės, tačiau nenustatant išankstinės sąlygos dėl galimo sprendimo dėl sprendimo dėl įvaikinimo pripažinimo;

| (13) | visus procedūrinius klausimus, kurie neaptariami šiame reglamente, reikėtų spręsti vadovaujantis nacionaline teise; |
| --- | --- |

(13)

visus procedūrinius klausimus, kurie neaptariami šiame reglamente, reikėtų spręsti vadovaujantis nacionaline teise;

| (14) | jei sprendime dėl įvaikinimo aptariamas teisinis santykis, nežinomas valstybės narės, į kurią kreipiamasi, teisėje, šis teisinis santykis, įskaitant visas iš jo išplaukiančias teises ar prievoles, turėtų, kiek tai įmanoma, būti pritaikomas prie lygiavertį poveikį turinčio ir panašių tikslų siekiančio tos valstybės narės teisėje numatyto santykio. Kas ir kaip turėtų atlikti pritaikymą turėtų nuspręsti kiekviena valstybė narė; |
| --- | --- |

(14)

jei sprendime dėl įvaikinimo aptariamas teisinis santykis, nežinomas valstybės narės, į kurią kreipiamasi, teisėje, šis teisinis santykis, įskaitant visas iš jo išplaukiančias teises ar prievoles, turėtų, kiek tai įmanoma, būti pritaikomas prie lygiavertį poveikį turinčio ir panašių tikslų siekiančio tos valstybės narės teisėje numatyto santykio. Kas ir kaip turėtų atlikti pritaikymą turėtų nuspręsti kiekviena valstybė narė;

| (15) | siekiant sudaryti palankesnes sąlygas automatiniam šiuo reglamentu numatytam pripažinimui, reikėtų parengti sprendimų dėl įvaikinimo perdavimo – Europos įvaikinimo pažymėjimo – modelį. Todėl pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl šio pažymėjimo modelio sukūrimo ir pakeitimo. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai. |
| --- | --- |

(15)

siekiant sudaryti palankesnes sąlygas automatiniam šiuo reglamentu numatytam pripažinimui, reikėtų parengti sprendimų dėl įvaikinimo perdavimo – Europos įvaikinimo pažymėjimo – modelį. Todėl pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl šio pažymėjimo modelio sukūrimo ir pakeitimo. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai.

| (16) | kadangi šio reglamento tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

(16)

kadangi šio reglamento tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti;

| (17) | remiantis Protokolo Nr. 21 dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės, pridėto prie ES sutarties ir SESV, 1 ir 2 straipsniais, [Jungtinė Karalystė ir Airija pranešė apie norą dalyvauti priimant ir taikant šį reglamentą] / [nedarant poveikio Protokolo 4 straipsniui, Jungtinė Karalystė ir Airija nedalyvauja priimant šį reglamentą, jis nėra joms privalomas ar taikytinas]; |
| --- | --- |

(17)

remiantis Protokolo Nr. 21 dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės, pridėto prie ES sutarties ir SESV, 1 ir 2 straipsniais, [Jungtinė Karalystė ir Airija pranešė apie norą dalyvauti priimant ir taikant šį reglamentą] / [nedarant poveikio Protokolo 4 straipsniui, Jungtinė Karalystė ir Airija nedalyvauja priimant šį reglamentą, jis nėra joms privalomas ar taikytinas];

| (18) | remiantis Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo, 1 ir 2 straipsniais, Danija nedalyvauja priimant šį reglamentą, todėl jis nėra jai privalomas ar taikytinas, |
| --- | --- |

(18)

remiantis Protokolo Nr. 22 dėl Danijos pozicijos, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo, 1 ir 2 straipsniais, Danija nedalyvauja priimant šį reglamentą, todėl jis nėra jai privalomas ar taikytinas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Šis reglamentas taikomas sprendimų dėl įvaikinimo pripažinimui.

2.   Šis reglamentas netaikomas ar nedaro poveikio:

| a) | valstybių narių teisės aktams, reglamentuojantiems teisę įvaikinti ar kitus šeimos teisės klausimus; |
| --- | --- |

a)

valstybių narių teisės aktams, reglamentuojantiems teisę įvaikinti ar kitus šeimos teisės klausimus;

| b) | tarptautiniam įvaikinimui, reglamentuojamam pagal 1993 m. gegužės 29 d. Hagos konvenciją dėl vaikų apsaugos ir bendradarbiavimo tarptautinio įvaikinimo srityje (toliau – Hagos konvencija). |
| --- | --- |

b)

tarptautiniam įvaikinimui, reglamentuojamam pagal 1993 m. gegužės 29 d. Hagos konvenciją dėl vaikų apsaugos ir bendradarbiavimo tarptautinio įvaikinimo srityje (toliau – Hagos konvencija).

3.   Jokia šio reglamento nuostata nereikalauja valstybės narės:

| a) | pripažinti įvaikinto vaiko tėvų tarpusavio bet kokio teisinio santykio egzistavimo fakto kaip sprendimo dėl įvaikinimo pripažinimo pasekmės; |
| --- | --- |

a)

pripažinti įvaikinto vaiko tėvų tarpusavio bet kokio teisinio santykio egzistavimo fakto kaip sprendimo dėl įvaikinimo pripažinimo pasekmės;

| b) | priimti sprendimus dėl įvaikinimo aplinkybėmis, kuriomis esant to neleidžiama daryti pagal atitinkamus nacionalinės teisės aktus. |
| --- | --- |

b)

priimti sprendimus dėl įvaikinimo aplinkybėmis, kuriomis esant to neleidžiama daryti pagal atitinkamus nacionalinės teisės aktus.

2 straipsnis

Termino apibrėžtis

Šiame reglamente „sprendimas dėl įvaikinimo“ – teisminis ar neteisminis sprendimas, kuriuo nustatomas arba pripažįstamas nuolatinis teisinis vaiko, dar nesulaukusio brandos amžiaus, ir naujos vienos tėvų pusės ar naujų tėvų, kurie nėra biologiniai to vaiko tėvai, santykis nepriklausomai nuo to, kaip tas teisinis santykis vadinamas nacionalinėje teisėje.

3 straipsnis

Automatinis sprendimų dėl įvaikinimo pripažinimas

1.   Vienoje valstybėje narėje priimtas sprendimas dėl įvaikinimo pripažįstamas kitoje valstybėje narėje netaikant jokios specialios procedūros, jei tą sprendimą priėmusi valstybė narė turi jurisdikciją pagal 4 straipsnį.

2.   Bet kuri suinteresuotoji šalis, vadovaudamasi 7 straipsnyje numatyta procedūra, gali prašyti priimti sprendimą, kad nėra pagrindų atsisakyti pripažinti sprendimą, kaip nurodyta 6 straipsnyje.

3.   Jei proceso baigtis valstybės narės teisme priklauso nuo to, kaip bus išspręstas šalutinis atsisakymo pripažinti sprendimą klausimas, tas teismas turi jurisdikciją spręsti tokį klausimą.

4 straipsnis

Jurisdikcija priimti sprendimus dėl įvaikinimo

1.   Valstybės narės valdžios institucijos gali priimti sprendimą dėl įvaikinimo tik tuo atveju, jei vienos įvaikinančios tėvų pusės, įvaikinančių tėvų ar įvaikinto vaiko nuolatinė gyvenamoji vieta yra toje valstybėje narėje.

2.   Jei trečiosios šalies valdžios institucijos dėl vaiko priėmė sprendimą dėl įvaikinimo, valstybės narės valdžios institucijos taip pat gali priimti tokį sprendimą arba nuspręsti dėl trečiosios šalies priimto sprendimo pripažinimo, laikydamosi nacionaline teise nustatytų procedūrų, jei vienos įvaikinančios tėvų pusės, įvaikinančių tėvų arba įvaikinto vaiko nuolatinė gyvenamoji vieta nėra toje valstybėje narėje, tačiau jie yra jos piliečiai.

5 straipsnis

Pripažinimui reikalingi dokumentai

Šalis, pageidaujanti, kad valstybėje narėje būtų taikomas kitoje valstybėje narėje priimtas sprendimas dėl įvaikinimo, pateikia:

| a) | sprendimo dėl įvaikinimo kopiją, atitinkančią jos autentiškumui patvirtinti būtinas sąlygas, ir |
| --- | --- |

a)

sprendimo dėl įvaikinimo kopiją, atitinkančią jos autentiškumui patvirtinti būtinas sąlygas, ir

| b) | pagal 11 straipsnį išduotą Europos įvaikinimo pažymėjimą. |
| --- | --- |

b)

pagal 11 straipsnį išduotą Europos įvaikinimo pažymėjimą.

6 straipsnis

Atsisakymas pripažinti sprendimą

Bet kurios suinteresuotosios šalies prašymu gali būti atsisakyta pripažinti valstybėje narėje priimtą sprendimą dėl įvaikinimo tik tuo atveju, jei:

| a) | toks pripažinimas akivaizdžiai prieštarauja valstybės narės, į kurią kreipiamasi, viešajai tvarkai; |
| --- | --- |

a)

toks pripažinimas akivaizdžiai prieštarauja valstybės narės, į kurią kreipiamasi, viešajai tvarkai;

| b) | kilmės valstybė narė neturi jurisdikcijos pagal 4 straipsnį. |
| --- | --- |

b)

kilmės valstybė narė neturi jurisdikcijos pagal 4 straipsnį.

7 straipsnis

Prašymas atsisakyti pripažinti sprendimą

1.   Bet kurios suinteresuotosios šalies prašymu, kaip apibrėžta nacionalinėje teisėje, atsisakoma pripažinti sprendimą dėl įvaikinimo, jei nustatoma, kad yra vienas iš 6 straipsnyje nurodytų pagrindų.

2.   Prašymas atsisakyti pripažinti sprendimą pateikiamas teismui, kurį atitinkama valstybė narė nurodė Komisijai pagal 13 straipsnio a punktą kaip teismą, kuriam turi būti teikiamas prašymas.

3.   Atsisakymo pripažinti sprendimą procedūrą, kiek to nereglamentuoja šis reglamentas, reglamentuoja valstybės narės, į kurią kreipiamasi, teisė.

4.   Pareiškėjas teismui pateikia sprendimo kopiją ir, prireikus, jo vertimą arba transliteraciją.

5.   Teismas gali leisti nepateikti 4 dalyje nurodytų dokumentų, jei jis juos jau turi arba mano, kad prašyti pareiškėjo juos pateikti yra nepagrįsta. Pastaruoju atveju teismas gali prašyti, kad tuos dokumentus pateiktų kita šalis.

6.   Nereikalaujama, kad šalis, siekianti, kad būtų atsisakyta pripažinti kitoje valstybėje narėje priimtą sprendimą dėl įvaikinimo, valstybėje narėje, į kurią kreipiamasi, turėtų pašto adresą. Taip pat nereikalaujama, kad ta šalis valstybėje narėje, į kurią kreipiamasi, turėtų įgaliotą atstovą, išskyrus atvejus, kai tokį atstovą privaloma turėti neatsižvelgiant į šalių pilietybę arba nuolatinę gyvenamąją vietą.

7.   Teismas nedelsdamas priima sprendimą dėl prašymo atsisakyti pripažinti sprendimą.

8 straipsnis

Sprendimo dėl prašymo atsisakyti pripažinti sprendimą apskundimas

1.   Visos šalys gali apskųsti sprendimą dėl prašymo atsisakyti pripažinti sprendimą.

2.   Skundas turi būti pateiktas teismui, kurį atitinkama valstybė narė nurodė Komisijai pagal 13 straipsnio b punktą kaip teismą, kuriam turi būti teikiamas toks skundas.

3.   Sprendimas dėl skundo gali būti užginčytas tik apskundimo tvarka, kai atitinkama valstybė narė pagal 13 straipsnio c punktą yra nurodžiusi Komisijai teismus, kuriems teikiami bet kurie tolesni apeliaciniai skundai.

9 straipsnis

Skundai kilmės valstybėje narėje, kurioje priimtas sprendimas dėl įvaikinimo

Teismas, kuriam pateiktas prašymas atsisakyti pripažinti sprendimą, arba teismas, kuris nagrinėja skundą pagal 8 straipsnio 2 arba 3 dalis, gali sustabdyti bylos nagrinėjimą, jeigu kilmės valstybėje narėje sprendimas dėl įvaikinimo buvo apskųstas įprastine tvarka arba jeigu tokio skundo pateikimo terminas dar nesibaigė. Pastaruoju atveju teismas gali nurodyti laikotarpį, per kurį toks skundas turi būti pateiktas.

10 straipsnis

Peržiūros iš esmės draudimas

Jokiomis aplinkybėmis valstybėje narėje, į kurią kreipiamasi, kitos valstybės narės teisminis ar neteisminis sprendimas negali būti peržiūrimas iš esmės.

11 straipsnis

Europos įvaikinimo pažymėjimas

Sprendimą dėl įvaikinimo priėmusios valstybės narės valdžios institucijos bet kurios suinteresuotosios šalies prašymu išduoda daugiakalbį Europos paveldėjimo pažymėjimą, atitinkantį pagal 15 straipsnį nustatytą modelį.

12 straipsnis

Sprendimo dėl įvaikinimo prilyginimas

1.   Jei teisminiame ar neteisminiame sprendime numatyta priemonė arba įsakymas, kuris pagal valstybės narės, į kurią kreipiamasi, teisę nėra žinomas, ta priemonė arba įsakymas, kiek tai įmanoma, prilyginami tos valstybės narės teisėje žinomai priemonei arba įsakymui, kurie turi lygiavertį poveikį ir kuriais siekiama panašių tikslų ir interesų. Toks prilyginimas nesukelia pasekmių, kurios būtų kitokios, nei numatytos kilmės valstybės narės teisėje.

2.   Visos suinteresuotosios šalys gali teisme užginčyti priemonės arba įsakymo prilyginimą.

13 straipsnis

Valstybių narių teiktina informacija

1.   Ne vėliau kaip 2018 m. liepos 1 d. valstybės narės pateikia Komisijai savo nacionalines nuostatas, jei tokių yra, dėl:

| a) | teismų, kuriems pagal 7 straipsnio 2 dalį turi būti teikiami prašymai atsisakyti pripažinti sprendimą; |
| --- | --- |

a)

teismų, kuriems pagal 7 straipsnio 2 dalį turi būti teikiami prašymai atsisakyti pripažinti sprendimą;

| b) | teismų, kuriems skundžiamas sprendimas dėl prašymo atsisakyti pripažinti sprendimą pagal 8 straipsnio 2 dalį, ir |
| --- | --- |

b)

teismų, kuriems skundžiamas sprendimas dėl prašymo atsisakyti pripažinti sprendimą pagal 8 straipsnio 2 dalį, ir

| c) | teismų, kuriems teikiamas bet kuris tolesnis skundas pagal 8 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

c)

teismų, kuriems teikiamas bet kuris tolesnis skundas pagal 8 straipsnio 3 dalį.

2.   Komisija 1 dalyje nurodytą informaciją ir bet kokią kitą svarbią informaciją apie įvaikinimo procedūras ir jų pripažinimą valstybėse narėse viešai skelbia visomis deramomis priemonėmis, ypač Europos e. teisingumo portale.

14 straipsnis

Legalizavimas ir panašūs formalumai

Pagal šį reglamentą nėra reikalaujama atlikti valstybėje narėje išduotų dokumentų legalizavimo ar kitų panašių formalumų.

15 straipsnis

Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus

Komisijai pagal 16 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl 11 straipsnyje nurodyto daugiakalbio Europos įvaikinimo pažymėjimo modelio nustatymo ir keitimo iš dalies.

16 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   15 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui nuo 2018 m. liepos 1 d.

3.   Taryba gali bet kada atšaukti 15 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

4.   Pagal 15 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Tarybai apie šį aktą dienos Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

5.   Komisija praneša Europos Parlamentui apie priimtus deleguotuosius aktus, apie jų atžvilgiu pareikštus prieštaravimus arba apie Tarybos pareikštą įgaliojimų atšaukimą.

17 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostatos

Šis reglamentas taikomas sprendimas dėl įvaikinimo, priimtiems 2019 m. sausio 1 d. ar vėliau.

Tačiau nuo tos dienos pripažįstami ir prieš 2019 m. sausio 1 d. priimti sprendimai dėl įvaikinimo, jei atitinkamas vaikas tą dieną dar nebuvo sulaukęs brandos amžiaus.

18 straipsnis

Ryšys su esamomis tarptautinėmis konvencijomis

1.   Šis reglamentas netaikomas sprendimams dėl įvaikinimo, priimtiems pagal Hagos konvenciją.

2.   Nedarant poveikio valstybių narių pareigoms pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 351 straipsnį, šis reglamentas nedaro poveikio tarptautinių konvencijų, kurių šalys šio reglamento įsigaliojimo metu yra viena arba kelios valstybės narės ir kuriose nustatomos su įvaikinimo pripažinimu susijusios taisyklės, taikymui.

3.   Tačiau tarp valstybių narių šis reglamentas turi viršenybę prieš tik tarp dviejų ar daugiau valstybių narių sudarytas konvencijas, kiek tokios konvencijos susijusios su šiuo reglamentu reguliuojamais klausimais.

19 straipsnis

Peržiūros sąlyga

1.   Ne vėliau kaip 2024 m. gruodžio 31 d. ir vėliau kas penkerius metus Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui šio reglamento taikymo ataskaitą. Prireikus prie ataskaitos pridedami pasiūlymai dėl šio reglamento pakeitimų.

2.   Tuo tikslu valstybės narės pateikia Komisijai atitinkamą informaciją apie šio reglamento taikymą jų teismuose.

20 straipsnis

Įsigaliojimas ir taikymo data

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo 2019 m. sausio 1 d., išskyrus 13, 15 ir 16 straipsnius, kurie taikomi nuo 2018 m. liepos 1 d.

Šis reglamentas pagal Sutartis privalomas visas ir tiesiogiai taikomas valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje ...

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 650/2012 dėl jurisdikcijos, taikytinos teisės, teismo sprendimų paveldėjimo klausimais pripažinimo ir vykdymo bei autentiškų dokumentų paveldėjimo klausimais priėmimo ir vykdymo bei dėl Europos paveldėjimo pažymėjimo sukūrimo (OL L 201, 2012 7 27, p. 107).

1

---

| 18.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 252/26 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 252/26

---

P8_TA(2017)0017

Teisinės valstybės krizė Kongo Demokratinėje Respublikoje ir Gabone

2017 m. vasario 2 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl teisinės valstybės krizės Kongo Demokratinėje Respublikoje ir Gabone (2017/2510(RSP))

(2018/C 252/03)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Kongo Demokratinės Respublikos (KDR), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Kongo Demokratinės Respublikos (KDR),

| — | atsižvelgdamas į ES delegacijos KDR pareiškimus dėl žmogaus teisių padėties šioje šalyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES delegacijos KDR pareiškimus dėl žmogaus teisių padėties šioje šalyje,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 18 d. ir 2016 m. gruodžio 31 d. KDR pasiektus politinius susitarimus; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 18 d. ir 2016 m. gruodžio 31 d. KDR pasiektus politinius susitarimus;

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 18 d. Europos Sąjungos Komisijos pirmininko pavaduotojos ir vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai Federicos Mogherini pareiškimą dėl nesėkmingo bandymo pasiekti susitarimą KDR, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 18 d. Europos Sąjungos Komisijos pirmininko pavaduotojos ir vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai Federicos Mogherini pareiškimą dėl nesėkmingo bandymo pasiekti susitarimą KDR,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 23 d. Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojos atstovo spaudai pareiškimą dėl dabartinių politinių pastangų KDR, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 23 d. Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojos atstovo spaudai pareiškimą dėl dabartinių politinių pastangų KDR,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 23 d. ir 2016 m. spalio 17 d. Tarybos išvadas dėl KDR, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 23 d. ir 2016 m. spalio 17 d. Tarybos išvadas dėl KDR,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugpjūčio 2 d. ir 2016 m. rugpjūčio 24 d. ES pareiškimus vietos lygiu dėl rinkimų proceso KDR po to, kai šioje šalyje buvo pradėtas nacionalinis dialogas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugpjūčio 2 d. ir 2016 m. rugpjūčio 24 d. ES pareiškimus vietos lygiu dėl rinkimų proceso KDR po to, kai šioje šalyje buvo pradėtas nacionalinis dialogas,

| — | atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos rezoliucijas dėl KDR, visų pirma į rezoliuciją Nr. 2293 (2016) dėl sankcijų KDR režimo atnaujinimo ir ekspertų grupės įgaliojimų ir rezoliuciją Nr. 2277 (2016), kuria buvo atnaujinti JT Organizacijos stabilizavimo misijos KDR (MONUSCO) įgaliojimai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos rezoliucijas dėl KDR, visų pirma į rezoliuciją Nr. 2293 (2016) dėl sankcijų KDR režimo atnaujinimo ir ekspertų grupės įgaliojimų ir rezoliuciją Nr. 2277 (2016), kuria buvo atnaujinti JT Organizacijos stabilizavimo misijos KDR (MONUSCO) įgaliojimai,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 15 d. ir 2016 m. rugsėjo 21 d. JT Saugumo Tarybos pranešimus spaudai dėl padėties KDR, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 15 d. ir 2016 m. rugsėjo 21 d. JT Saugumo Tarybos pranešimus spaudai dėl padėties KDR,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. liepos 27 d. paskelbtą JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro metinę ataskaitą dėl žmogaus teisių padėties KDR, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. liepos 27 d. paskelbtą JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro metinę ataskaitą dėl žmogaus teisių padėties KDR,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 9 d. JT generalinio sekretoriaus ataskaitas dėl JT Organizacijos stabilizavimo misijos KDR ir dėl KDR ir regiono taikos, saugumo ir bendradarbiavimo pagrindų susitarimo įgyvendinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 9 d. JT generalinio sekretoriaus ataskaitas dėl JT Organizacijos stabilizavimo misijos KDR ir dėl KDR ir regiono taikos, saugumo ir bendradarbiavimo pagrindų susitarimo įgyvendinimo,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 16 d. ir 2016 m. birželio 5 d. Afrikos Sąjungos, Jungtinių Tautų, Europos Sąjungos ir Tarptautinės Frankofonijos organizacijos bendrus pranešimus spaudai dėl to, kad KDR būtinas įtraukus politinis dialogas, ir į jų įsipareigojimą remti Kongo veikėjų pastangas siekiant šalyje įtvirtinti demokratiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 16 d. ir 2016 m. birželio 5 d. Afrikos Sąjungos, Jungtinių Tautų, Europos Sąjungos ir Tarptautinės Frankofonijos organizacijos bendrus pranešimus spaudai dėl to, kad KDR būtinas įtraukus politinis dialogas, ir į jų įsipareigojimą remti Kongo veikėjų pastangas siekiant šalyje įtvirtinti demokratiją,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. vasario mėn. Adis Abeboje pasirašytą KDR ir regiono taikos, saugumo ir bendradarbiavimo pagrindų susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. vasario mėn. Adis Abeboje pasirašytą KDR ir regiono taikos, saugumo ir bendradarbiavimo pagrindų susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į galutinę Europos Sąjungos rinkimų stebėjimo misijos (angl. EOM) ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į galutinę Europos Sąjungos rinkimų stebėjimo misijos (angl. EOM) ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 24 d. Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojos ir už tarptautinį bendradarbiavimą ir vystymąsi atsakingo Komisijos nario Neveno Mimicos bendrą pareiškimą, kuris buvo padarytas Gabono Konstituciniam Teismui paskelbus oficialius prezidento rinkimų rezultatus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 24 d. Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojos ir už tarptautinį bendradarbiavimą ir vystymąsi atsakingo Komisijos nario Neveno Mimicos bendrą pareiškimą, kuris buvo padarytas Gabono Konstituciniam Teismui paskelbus oficialius prezidento rinkimų rezultatus,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 11 d. Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojos atstovo spaudai pareiškimą dėl Gabono, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 11 d. Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojos atstovo spaudai pareiškimą dėl Gabono,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 1 d. Afrikos Sąjungos paskelbtą pranešimą spaudai, kuriame smerkiamas po rinkimų Gabone kilęs smurtinis konfliktas ir raginama taikiai jį išspręsti; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 1 d. Afrikos Sąjungos paskelbtą pranešimą spaudai, kuriame smerkiamas po rinkimų Gabone kilęs smurtinis konfliktas ir raginama taikiai jį išspręsti;

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. ES metinę žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje ataskaitą, kurią 2015 m. birželio 22 d. priėmė Europos Sąjungos Taryba, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. ES metinę žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje ataskaitą, kurią 2015 m. birželio 22 d. priėmė Europos Sąjungos Taryba,

| — | atsižvelgdamas į 11-ojo Europos plėtros fondo 2014–2020 m. nacionalinę orientacinę programą, kurioje prioritetas skiriamas demokratijos, valdymo ir teisinės valstybės stiprinimui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 11-ojo Europos plėtros fondo 2014–2020 m. nacionalinę orientacinę programą, kurioje prioritetas skiriamas demokratijos, valdymo ir teisinės valstybės stiprinimui,

| — | atsižvelgdamas į AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos 2011 m. gegužės 18 d. rezoliuciją dėl iššūkių, susijusių su demokratijos ateitimi ir konstitucinės tvarkos palaikymu AKR ir ES šalyse, ir į 2013 m. lapkričio 27 d. rezoliuciją dėl teisinės valstybės principo laikymosi bei nešališko ir nepriklausomo teisminių institucijų vaidmens, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į AKR ir ES jungtinės parlamentinės asamblėjos 2011 m. gegužės 18 d. rezoliuciją dėl iššūkių, susijusių su demokratijos ateitimi ir konstitucinės tvarkos palaikymu AKR ir ES šalyse, ir į 2013 m. lapkričio 27 d. rezoliuciją dėl teisinės valstybės principo laikymosi bei nešališko ir nepriklausomo teisminių institucijų vaidmens,

| — | atsižvelgdamas į Gabono Respublikos ir Europos Sąjungos susitarimo memorandumą dėl ES rinkimų stebėjimo misijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Gabono Respublikos ir Europos Sąjungos susitarimo memorandumą dėl ES rinkimų stebėjimo misijos,

| — | atsižvelgdamas į Kongo ir Gabono konstitucijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kongo ir Gabono konstitucijas,

| — | atsižvelgdamas į 1981 m. birželio mėn. Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1981 m. birželio mėn. Afrikos žmogaus ir tautų teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į Afrikos demokratijos, rinkimų ir valdymo chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Afrikos demokratijos, rinkimų ir valdymo chartiją,

| — | atsižvelgdamas į 2002 m. Afrikos Sąjungos priimtą Deklaraciją dėl demokratinių rinkimų Afrikoje principų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2002 m. Afrikos Sąjungos priimtą Deklaraciją dėl demokratinių rinkimų Afrikoje principų,

| — | atsižvelgdamas į JT Tarptautinę žmogaus teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Tarptautinę žmogaus teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į Kotonu susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kotonu susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 ir 4 dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 123 straipsnio 2 ir 4 dalis,

| A. | kadangi teisinės valstybės principas, atskaitomybė, pagarba žmogaus teisėms bei sąžiningi ir laisvi rinkimai yra būtini bet kokiai veikiančiai demokratijai; kadangi šiems demokratijos elementams iškilęs pavojus tam tikrose Užsachario Afrikos šalyse, visų pirma KDR ir Gabone, o tai pastūmėja šias šalis į ilgalaikį politinio nestabilumo ir smurto laikotarpį; |
| --- | --- |

A.

kadangi teisinės valstybės principas, atskaitomybė, pagarba žmogaus teisėms bei sąžiningi ir laisvi rinkimai yra būtini bet kokiai veikiančiai demokratijai; kadangi šiems demokratijos elementams iškilęs pavojus tam tikrose Užsachario Afrikos šalyse, visų pirma KDR ir Gabone, o tai pastūmėja šias šalis į ilgalaikį politinio nestabilumo ir smurto laikotarpį;

| B. | kadangi visai neseniai kadenciją baigiantis Gabono prezidentas Ali Bongo, kuris šalį valdo nuo savo tėvo Omaro Bongo mirties 2009 m., buvo paskelbtas 2016 m. prezidento rinkimų nugalėtoju; kadangi tarptautiniai stebėtojai, visų pirma ES rinkimų stebėjimo misija, nustatė aiškių pažeidimų skaičiuojant balsavimo rezultatus; |
| --- | --- |

B.

kadangi visai neseniai kadenciją baigiantis Gabono prezidentas Ali Bongo, kuris šalį valdo nuo savo tėvo Omaro Bongo mirties 2009 m., buvo paskelbtas 2016 m. prezidento rinkimų nugalėtoju; kadangi tarptautiniai stebėtojai, visų pirma ES rinkimų stebėjimo misija, nustatė aiškių pažeidimų skaičiuojant balsavimo rezultatus;

| C. | kadangi pagrindinis jo varžovas Jean Ping iš karto nesutiko su šiais rezultatais ir juos pasmerkė; kadangi Konstituciniam Teismui, kuris galiausiai patvirtino rezultatus, buvo pateiktas skundas dėl rinkimų pažeidimų ir buvo raginama perskaičiuoti balsus; kadangi, nepaisant to, nagrinėjant apeliacinį skundą nebuvo išsklaidytos visos abejonės dėl šių prezidento rinkimų rezultatų; |
| --- | --- |

C.

kadangi pagrindinis jo varžovas Jean Ping iš karto nesutiko su šiais rezultatais ir juos pasmerkė; kadangi Konstituciniam Teismui, kuris galiausiai patvirtino rezultatus, buvo pateiktas skundas dėl rinkimų pažeidimų ir buvo raginama perskaičiuoti balsus; kadangi, nepaisant to, nagrinėjant apeliacinį skundą nebuvo išsklaidytos visos abejonės dėl šių prezidento rinkimų rezultatų;

| D. | kadangi Kongo prezidentas Joseph Kabila, kuris savo pareigas eina nuo 2001 m., atidėjo rinkimus ir pasiliko valdžioje viršydamas konstitucinį įgaliojimų terminą; kadangi tai sukėlė precedento neturinčią politinę įtampą, dėl to padaugėjo neramumų ir smurto; |
| --- | --- |

D.

kadangi Kongo prezidentas Joseph Kabila, kuris savo pareigas eina nuo 2001 m., atidėjo rinkimus ir pasiliko valdžioje viršydamas konstitucinį įgaliojimų terminą; kadangi tai sukėlė precedento neturinčią politinę įtampą, dėl to padaugėjo neramumų ir smurto;

| E. | kadangi pasibaigus prezidento J. Kabilos įgaliojimų terminui smurtas dar labiau sustiprėjo, o per protestuotojų ir saugumo pajėgų susirėmimus žuvo ne mažiau kaip 40 žmonių; kadangi, JT teigimu, 107 asmenys buvo sužaloti arba su jais buvo netinkamai elgiamasi, taip pat buvo suimta mažiausiai 460 žmonių; |
| --- | --- |

E.

kadangi pasibaigus prezidento J. Kabilos įgaliojimų terminui smurtas dar labiau sustiprėjo, o per protestuotojų ir saugumo pajėgų susirėmimus žuvo ne mažiau kaip 40 žmonių; kadangi, JT teigimu, 107 asmenys buvo sužaloti arba su jais buvo netinkamai elgiamasi, taip pat buvo suimta mažiausiai 460 žmonių;

| F. | kadangi 2016 m. spalio 18 d. prezidentas J. Kabila ir opozicijos frakcija pasirašė susitarimą dėl prezidento rinkimų atidėjimo iki 2018 m. balandžio mėn.; kadangi po kelis mėnesius trukusių derybų 2016 m. spalio 18 d. susitarimo šalys 2016 m. gruodžio 31 d. pasiekė visuotinį ir įtraukų politinį susitarimą; kadangi šiame susitarime numatomas pirmasis taikus galios pardavimas šioje šalyje nuo 1960 m., sudaroma pereinamoji nacionalinės vienybės vyriausybė, 2017 m. pabaigoje planuojama surengti rinkimus ir numatomas Prezidento J. Kabilos pasitraukimas; |
| --- | --- |

F.

kadangi 2016 m. spalio 18 d. prezidentas J. Kabila ir opozicijos frakcija pasirašė susitarimą dėl prezidento rinkimų atidėjimo iki 2018 m. balandžio mėn.; kadangi po kelis mėnesius trukusių derybų 2016 m. spalio 18 d. susitarimo šalys 2016 m. gruodžio 31 d. pasiekė visuotinį ir įtraukų politinį susitarimą; kadangi šiame susitarime numatomas pirmasis taikus galios pardavimas šioje šalyje nuo 1960 m., sudaroma pereinamoji nacionalinės vienybės vyriausybė, 2017 m. pabaigoje planuojama surengti rinkimus ir numatomas Prezidento J. Kabilos pasitraukimas;

| G. | kadangi abiejose šalyse prasidėjo gatvės demonstracijos, kurios buvo žiauriai numalšintos ir per kurias žuvo daug žmonių; kadangi valdžios institucijos suvaržė valdantiesiems besipriešinančių opozicijos atstovų ir pilietinės visuomenės narių veiklą; kadangi žmogaus teisių grupės nuolat praneša apie blogėjančią žmogaus teisių ir saviraiškos bei susirinkimų laisvių padėtį, įskaitant neproporcingos jėgos naudojimą prieš taikius demonstrantus, savavališkus areštus ir sulaikymus, taip pat politiniais motyvais grindžiamus teismo procesus; |
| --- | --- |

G.

kadangi abiejose šalyse prasidėjo gatvės demonstracijos, kurios buvo žiauriai numalšintos ir per kurias žuvo daug žmonių; kadangi valdžios institucijos suvaržė valdantiesiems besipriešinančių opozicijos atstovų ir pilietinės visuomenės narių veiklą; kadangi žmogaus teisių grupės nuolat praneša apie blogėjančią žmogaus teisių ir saviraiškos bei susirinkimų laisvių padėtį, įskaitant neproporcingos jėgos naudojimą prieš taikius demonstrantus, savavališkus areštus ir sulaikymus, taip pat politiniais motyvais grindžiamus teismo procesus;

| H. | kadangi itin pablogėjo žiniasklaidos laisvės padėtis – ją riboja nuolatiniai grasinimai žurnalistams ir išpuoliai prieš juos; kadangi valdžios institucijos uždarė žiniasklaidos priemones ir radijo stotis, o internetui ir socialiniams tinklams taiko apribojimus; |
| --- | --- |

H.

kadangi itin pablogėjo žiniasklaidos laisvės padėtis – ją riboja nuolatiniai grasinimai žurnalistams ir išpuoliai prieš juos; kadangi valdžios institucijos uždarė žiniasklaidos priemones ir radijo stotis, o internetui ir socialiniams tinklams taiko apribojimus;

| I. | kadangi vienas iš demokratijos ypatumų – konstitucijos laikymasis, sudarantis valstybės, institucijų ir teisinės valstybės principo pagrindą; kadangi taikūs, laisvi ir sąžiningi rinkimai šiose šalyse būtų iš esmės padėję spręsti demokratinės pažangos ir valdžios padalijimo uždavinį Centrinės Afrikos regione; |
| --- | --- |

I.

kadangi vienas iš demokratijos ypatumų – konstitucijos laikymasis, sudarantis valstybės, institucijų ir teisinės valstybės principo pagrindą; kadangi taikūs, laisvi ir sąžiningi rinkimai šiose šalyse būtų iš esmės padėję spręsti demokratinės pažangos ir valdžios padalijimo uždavinį Centrinės Afrikos regione;

| J. | kadangi 11-ojo Europos plėtros fondo 2014–2020 m. nacionalinėje orientacinėje programoje prioritetas skiriamas demokratijos, valdymo ir teisinės valstybės stiprinimui; kadangi ES ir Afrikos partnerius vienija svarbus bendras interesas tęsti demokratijos plėtrą ir sukurti tinkamai veikiančią konstitucinę sistemą; |
| --- | --- |

J.

kadangi 11-ojo Europos plėtros fondo 2014–2020 m. nacionalinėje orientacinėje programoje prioritetas skiriamas demokratijos, valdymo ir teisinės valstybės stiprinimui; kadangi ES ir Afrikos partnerius vienija svarbus bendras interesas tęsti demokratijos plėtrą ir sukurti tinkamai veikiančią konstitucinę sistemą;

| 1. | apgailestauja, kad per pastaruosius keletą mėnesių abiejose šalyse vykstant demonstracijoms žuvo žmonių, ir reiškia nuoširdžią užuojautą aukų šeimoms ir KDR bei Gabono gyventojams; |
| --- | --- |

1.

| 2. | yra labai susirūpinęs dėl vis nestabilesnės padėties abiejose šalyse; primygtinai ragina valdžios institucijas, o visų pirma prezidentus laikytis tarptautinių įsipareigojimų, užtikrinti žmogaus teises ir pagrindines laisves, o valdymo pareigą vykdyti kuo griežčiausiai laikantis teisinės valstybės principo; |
| --- | --- |

2.

| 3. | griežtai smerkia visus smurto aktus Gabone ir KDR, žmogaus teisių pažeidimus, savavališko arešto ir neteisėto sulaikymo atvejus, pilietinės visuomenės ir opozicijos narių politinį bauginimą, taip pat spaudos ir žodžio laisvės pažeidimus prezidento rinkimų kontekste; ragina panaikinti visus žiniasklaidai taikomus apribojimus ir paleisti visus politinius kalinius; |
| --- | --- |

3.

Gabonas

| 4. | mano, kad oficialūs prezidento rinkimų rezultatai yra neskaidrūs ir labai abejotini, todėl kyla abejonių dėl prezidento A. Bongo legitimumo; apgailestauja dėl to, kad skundo nagrinėjimo procedūra, po kurios Ali Bongo buvo paskelbtas rinkimų nugalėtoju, vyko neskaidriai ir kad Konstitucinis Teismas tinkamai neatsižvelgė į kai kuriose provincijose, visų pirma Aukštutinėje Ogovėje, Ali Bongo „tvirtovėje“, pastebėtus pažeidimus; apgailestauja, kad konstitucinis teismas atsisakė leisti perskaičiuoti balsus ir palyginti biuletenius prieš juos sunaikinant; |
| --- | --- |

4.

| 5. | reiškia didelį susirūpinimą dėl politinės krizės Gabone ir smurto protrūkių tarp protestuotojų ir saugumo pajėgų, kurie prasidėjo paskelbus 2016 m. prezidento rinkimų rezultatus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | griežtai smerkia bauginimus ir grasinimus, kurių sulaukė Europos Sąjungos rinkimų stebėjimo misijos nariai, ir išpuolius, kuriais siekiama pasėti abejonių misijos neutralumu ir skaidrumu; labai apgailestauja dėl to, kad, nepaisant su Gabono valdžia pasirašyto susitarimo memorandumo, ES rinkimų stebėjimo misijai buvo suteikta tik ribota prieiga prie centralizuotų balsų skaičiavimo vietų vietos rikimų komisijose ir Nacionalinės rinkimų komisijos (CENAP) būstinėje ir kad dėl šios priežasties EU rinkimų stebėjimo misija negalėjo stebėti pagrindinių prezidento rinkimų procesų; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atkreipia dėmesį į planuojamo Ali Bongo pasiūlyto nacionalinio dialogo pradžią; reiškia abejones dėl tokio proceso patikimumo ir reikšmės; pažymi, kad opozicijos lyderis Jean Ping atsisako jame dalyvauti, pats pradėjęs ir pabaigęs atskirą nacionalinį dialogą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | primygtinai ragina Gabono vyriausybę įvykdyti išsamią ir skubią rinkimų proceso reformą atsižvelgiant į ES rinkimų stebėjimo misijos rekomendacijas, siekiant šį procesą patobulinti ir užtikrinti visišką jo skaidrumą ir patikimumą; pabrėžia, kad Gabono valdžios institucijos privalo užtikrinti visapusišką ir nuoširdų bendradarbiavimą su visais susijusiais nacionaliniais ir tarptautiniais suinteresuotaisiais subjektais ir taip užtikrinti, kad kiti parlamento rinkimai būtų visiškai skaidrūs ir sąžiningi, ir kad jie vyktų laisvoje, įtraukioje ir taikioje aplinkoje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina atlikti nepriklausomą ir objektyvų tyrimą dėl su rinkimais susijusio smurto ir įtarimų šiurkščiais žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių pažeidimais ir pabrėžia, jog reikia užtikrinti, kad visi už tuos nusikaltimus atsakingi asmenys būtų patraukti atsakomybėn; be to, ragina ES, bendradarbiaujant su JT ir Afrikos Sąjunga, toliau atidžiai stebėti bendrą padėtį Gabone ir pranešti apie visus žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių pažeidimų atvejus; atkreipia dėmesį į prašymus Tarptautiniame baudžiamajame teisme (TBT) pradėti preliminarų tyrimą dėl po rinkimų kilusio smurto; |
| --- | --- |

9.

| 10. | primygtinai ragina Tarybą pradėti konsultacijų procesą pagal Kotonu susitarimo 96 straipsnį, kai tik nebebus pastebima aktyvesnio politinio dialogo pažangos; jei per konsultacijų procesą negalima pasiekti susitarimo, ragina Tarybą apsvarstyti galimybę taikyti tikslingas sankcijas asmenims, kurie yra atsakingi už po rinkimų kilusį smurtą, žmogaus teisių pažeidimus ir demokratinių procesų žlugdymą šalyje; |
| --- | --- |

10.

Kongo Demokratinė Respublika

| 11. | apgailestauja, kad Kongo vyriausybei nepavyko surengti prezidento rinkimų per Konstitucijoje nustatytą terminą; pakartoja savo raginimą imtis visų reikiamų veiksmų, kad visapusiškai laikantis Kongo konstitucijos ir Afrikos demokratijos, rinkimų ir valdymo chartijos būtų sukurta laisviems, sąžiningiems ir patikimiems rinkimams palanki aplinka ir kad jie būtų surengti ne vėliau kaip 2017 m. gruodžio mėn.; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina visus politinius veikėjus pradėti taikų ir konstruktyvų dialogą, kad negilėtų dabartinė politinė krizė, ir ragina susilaikyti nuo tolesnio smurto ir provokacijų; |
| --- | --- |

12.

| 13. | palankiai vertina Nacionalinės vyskupų konferencijos (CENCO) pastangas siekti bendro susitarimo dėl politinių permainų; atkreipia dėmesį į 2016 m. gruodžio mėn. pabaigoje pasiektą susitarimą, kuriuo neleidžiama prezidentui J. Kabilai eiti pareigų trečią kadenciją ir kuriame raginama iki 2017 m. pabaigos surengti rinkimus; primena visoms šalims jų įsipareigojimą laikytis šio susitarimo ir atitinkamai ragina jas įgyvendinti visas jo dalis ir kuo greičiau patvirtinti konkretų kitų rinkimų kalendorių; primena joms, kad prarasta bus labai daug, jei nepavyks pasiekti sėkmingo rezultato; |
| --- | --- |

13.

| 14. | primygtinai ragina Kongo vyriausybę nedelsiant spręsti atvirus klausimus, susijusius su rinkimų kalendoriaus įvykių seka, rinkimų biudžetu ir rinkėjų registro atnaujinimu, siekiant, kad būtų surengti laisvi, sąžiningi ir skaidrūs rinkimai; primena, kad Nepriklausoma nacionalinė rinkimų komisija turėtų būti nešališka ir įtrauki institucija, turinti pakankamai išteklių išsamiam ir skaidriam procesui įgyvendinti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina Europos Sąjungą ir jos valstybes nares remti susitarimo įgyvendinimą ir palaikyti rinkimų procesą; ragina visus tarptautinius veikėjus teikti svarbią politinę, finansinę, techninę ir logistinę paramą KDR, jei jos prireiktų tam, kad rinkimai įvyktų iki 2017 m. gruodžio mėn.; ragina užtikrinti visos Europos Sąjungos ir jos valstybių narių suteiktos finansinės paramos, skirtos rinkimams Konge surengti, skaidrumą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | primygtinai ragina atlikti visapusišką, išsamų ir skaidrų įtariamų žmogaus teisių pažeidimų, padarytų per protestus, tyrimą siekiant nustatyti atsakingus asmenis ir patraukti juos baudžiamojon atsakomybėn; |
| --- | --- |

16.

| 17. | palankiai vertina ES nustatytas tikslines sankcijas, įskaitant draudimą keliauti ir turto įšaldymą, kurios už smurto proveržį ir demokratinių procesų žlugdymą taikomos KDR atsakingiems asmenims; ragina Tarybą apsvarstyti galimybę išplėsti šias ribojamąsias priemones, jei smurtas nesiliautų, kaip numatyta Kotonu susitarime; |
| --- | --- |

17.

o

o o

| 18. | ragina JT Žmogaus teisių tarybą tirti sunkius žmogaus teisių pažeidimus, neseniai įvykdytus abiejose valstybėse; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina Kongo ir Gabono valdžios institucijas kuo greičiau ratifikuoti Afrikos demokratijos, rinkimų ir valdymo chartiją; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina ES delegaciją pasinaudoti visomis tinkamomis priemonėmis žmogaus teisių gynėjams ir demokratiniams judėjimams remti ir vesti aktyvesnį politinį dialogą su valdžios institucijomis, kaip įtvirtinta Kotonu susitarimo 8 straipsnyje; |
| --- | --- |

20.

| 21. | be to, ragina ES ir AKR šalis, bendradarbiaujant su JT ir Afrikos Sąjunga, toliau atidžiai stebėti bendrą padėtį abiejose šalyse; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia, kad padėtis Gabone ir KDR kelia rimtą grėsmę viso Centrinės Afrikos regiono stabilumui; pakartoja, kad remia Afrikos Sąjungą jai atliekant esminį vaidmenį siekiant regione išvengti politinės krizės ir neleisti toliau destabilizuoti padėties Didžiųjų ežerų regione; |
| --- | --- |

22.

| 23. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, Afrikos Sąjungai, KDR ir Gabono prezidentams, ministrams pirmininkams ir parlamentams, Jungtinių Tautų Generaliniam Sekretoriui, JT žmogaus teisių tarybai ir AKR ir ES jungtinei parlamentinei asamblėjai. |
| --- | --- |

23.

---

| 18.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 252/31 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 252/31

---

P8_TA(2017)0018

Programos „Erasmus +“ įgyvendinimas

2017 m. vasario 2 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1288/2013, kuriuo sukuriama Sąjungos švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto programa „Erasmus+“ ir kuriuo panaikinami sprendimai Nr. 1719/2006/EB, Nr. 1720/2006/EB ir Nr. 1298/2008/EB, įgyvendinimo (2015/2327(INI))

(2018/C 252/04)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 165 ir 166 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 165 ir 166 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 14 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 14 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1288/2013, kuriuo sukuriama Sąjungos švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto programa „Erasmus+“ ir kuriuo panaikinami sprendimai Nr. 1719/2006/EB, Nr. 1720/2006/EB ir Nr. 1298/2008/EB (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1288/2013, kuriuo sukuriama Sąjungos švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto programa „Erasmus+“ ir kuriuo panaikinami sprendimai Nr. 1719/2006/EB, Nr. 1720/2006/EB ir Nr. 1298/2008/EB (1),

| — | atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendaciją 2006/962/EB dėl bendrųjų visą gyvenimą trunkančio mokymosi gebėjimų, (2) |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendaciją 2006/962/EB dėl bendrųjų visą gyvenimą trunkančio mokymosi gebėjimų, (2)

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 27 d. Tarybos rezoliuciją dėl Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje atnaujintos sistemos (2010–2018 m.) (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 27 d. Tarybos rezoliuciją dėl Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje atnaujintos sistemos (2010–2018 m.) (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2010 m. liepos 6 d. rezoliuciją dėl jaunimo galimybių dalyvauti darbo rinkoje skatinimo, stažuotojų, stažuočių ir praktikos padėties stiprinimo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2010 m. liepos 6 d. rezoliuciją dėl jaunimo galimybių dalyvauti darbo rinkoje skatinimo, stažuotojų, stažuočių ir praktikos padėties stiprinimo (4),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 19 d. Tarybos išvadas dėl švietimo tvariam vystymuisi, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. lapkričio 19 d. Tarybos išvadas dėl švietimo tvariam vystymuisi,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. sausio 18 d. Komisijos komunikatą „ES lygmens veiksmų sporto sektoriuje svarbos didinimas“ (COM(2011)0012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. sausio 18 d. Komisijos komunikatą „ES lygmens veiksmų sporto sektoriuje svarbos didinimas“ (COM(2011)0012),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. gegužės 12 d. rezoliuciją „Judus jaunimas: Europos švietimo ir mokymo sistemų tobulinimo pagrindas“ (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. gegužės 12 d. rezoliuciją „Judus jaunimas: Europos švietimo ir mokymo sistemų tobulinimo pagrindas“ (5),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. rugsėjo 20 d. Komisijos komunikatą „Europos aukštojo mokslo sistemų modernizavimo darbotvarkė. Ekonomikos augimo ir užimtumo rėmimas“ (COM(2011)0567), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. rugsėjo 20 d. Komisijos komunikatą „Europos aukštojo mokslo sistemų modernizavimo darbotvarkė. Ekonomikos augimo ir užimtumo rėmimas“ (COM(2011)0567),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 28 d. Tarybos rezoliuciją dėl atnaujintos Europos suaugusiųjų mokymosi darbotvarkės (2011/C 372/01) (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 28 d. Tarybos rezoliuciją dėl atnaujintos Europos suaugusiųjų mokymosi darbotvarkės (2011/C 372/01) (6),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 28 d. ir 29 d. Tarybos išvadas dėl besimokančiųjų judumo lyginamojo standarto (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 28 d. ir 29 d. Tarybos išvadas dėl besimokančiųjų judumo lyginamojo standarto (7),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 20 d. Tarybos rekomendaciją dėl neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimo (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 20 d. Tarybos rekomendaciją dėl neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimo (8),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos ir Komisijos bendrą ataskaitą apie Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos („ET 2020“) įgyvendinimą – „Švietimas ir mokymas pažangioje, tvarioje ir integracinėje Europoje“ (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos ir Komisijos bendrą ataskaitą apie Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos („ET 2020“) įgyvendinimą – „Švietimas ir mokymas pažangioje, tvarioje ir integracinėje Europoje“ (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 22 d. rezoliuciją dėl švietimo vaidmens persvarstymo (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 22 d. rezoliuciją dėl švietimo vaidmens persvarstymo (10),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 20 d. Tarybos išvadas dėl veiksmingo mokytojų rengimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 20 d. Tarybos išvadas dėl veiksmingo mokytojų rengimo,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 20 d. Tarybos išvadas dėl kokybės užtikrinimo remiant švietimą ir mokymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 20 d. Tarybos išvadas dėl kokybės užtikrinimo remiant švietimą ir mokymą,

| — | atsižvelgdamas į Deklaraciją dėl pilietiškumo ir bendrų laisvės, tolerancijos ir nediskriminavimo vertybių skatinimo pasitelkiant švietimą (Paryžiaus deklaraciją), priimtą per neoficialų 2015 m. kovo 17 d. Paryžiuje vykusį Europos Sąjungos valstybių narių švietimo ministrų susitikimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Deklaraciją dėl pilietiškumo ir bendrų laisvės, tolerancijos ir nediskriminavimo vertybių skatinimo pasitelkiant švietimą (Paryžiaus deklaraciją), priimtą per neoficialų 2015 m. kovo 17 d. Paryžiuje vykusį Europos Sąjungos valstybių narių švietimo ministrų susitikimą,

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. rugsėjo 8 d. rezoliuciją dėl jaunimo verslumo skatinimo švietimo ir mokymo priemonėmis (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. rugsėjo 8 d. rezoliuciją dėl jaunimo verslumo skatinimo švietimo ir mokymo priemonėmis (11),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 15 d. Komisijos komunikatą „Bendros 2015 m. Tarybos ir Komisijos ataskaitos dėl Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje atnaujintos sistemos (2010–2018 m.) įgyvendinimo projektas“(COM(2015)0429), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 15 d. Komisijos komunikatą „Bendros 2015 m. Tarybos ir Komisijos ataskaitos dėl Europos bendradarbiavimo jaunimo reikalų srityje atnaujintos sistemos (2010–2018 m.) įgyvendinimo projektas“(COM(2015)0429),

| — | atsižvelgdamas į dokumentą „2015 m. Tarybos ir Komisijos Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos („ET 2020“) įgyvendinimo bendros ataskaitos projektas. Nauji Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje prioritetai“ (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į dokumentą „2015 m. Tarybos ir Komisijos Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos („ET 2020“) įgyvendinimo bendros ataskaitos projektas. Nauji Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje prioritetai“ (12),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos išvadas dėl ikimokyklinio ugdymo ir pradinio ugdymo vaidmens skatinant kūrybingumą, novatoriškumą ir skaitmeninę kompetenciją (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos išvadas dėl ikimokyklinio ugdymo ir pradinio ugdymo vaidmens skatinant kūrybingumą, novatoriškumą ir skaitmeninę kompetenciją (13),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos išvadas dėl mokyklos nebaigusių asmenų skaičiaus mažinimo ir sėkmingo mokymosi mokykloje skatinimo (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos išvadas dėl mokyklos nebaigusių asmenų skaičiaus mažinimo ir sėkmingo mokymosi mokykloje skatinimo (14),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 12 d. rezoliuciją dėl mokymosi apie ES mokyklose (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 12 d. rezoliuciją dėl mokymosi apie ES mokyklose (15),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 12 d. rezoliuciją „Programa „Erasmus+“ ir kitos priemonės judumui skatinti profesinio rengimo ir mokymo srityje“ (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 12 d. rezoliuciją „Programa „Erasmus+“ ir kitos priemonės judumui skatinti profesinio rengimo ir mokymo srityje“ (16),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 30 d. Tarybos išvadas dėl gebėjimo naudotis žiniasklaidos priemonėmis ir kritinio mąstymo ugdymo pasitelkiant švietimą ir mokymą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 30 d. Tarybos išvadas dėl gebėjimo naudotis žiniasklaidos priemonėmis ir kritinio mąstymo ugdymo pasitelkiant švietimą ir mokymą,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 30 d. Tarybos išvadas dėl jaunimo sektoriaus vaidmens taikant integruotą ir įvairius sektorius apimantį požiūrį jaunimo smurtinio radikalėjimo prevencijos ir kovos su juo srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 30 d. Tarybos išvadas dėl jaunimo sektoriaus vaidmens taikant integruotą ir įvairius sektorius apimantį požiūrį jaunimo smurtinio radikalėjimo prevencijos ir kovos su juo srityje,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 10 d. Komisijos komunikatą „Nauja Europos įgūdžių darbotvarkė“ (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 10 d. Komisijos komunikatą „Nauja Europos įgūdžių darbotvarkė“ (COM(2016)0381),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. birželio 23 d. rezoliuciją dėl Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos („ET 2020“) pažangos stebėjimo (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. birželio 23 d. rezoliuciją dėl Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos („ET 2020“) pažangos stebėjimo (17),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį ir 2002 m. gruodžio 12 d. Pirmininkų sueigos sprendimo dėl leidimo rengti pranešimus savo iniciatyva suteikimo tvarkos 3 priedo 1 straipsnio 1 dalies e punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį ir 2002 m. gruodžio 12 d. Pirmininkų sueigos sprendimo dėl leidimo rengti pranešimus savo iniciatyva suteikimo tvarkos 3 priedo 1 straipsnio 1 dalies e punktą,

| — | atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto pranešimą, taip pat į Biudžeto ir Užimtumo ir socialinių reikalų komitetų nuomones (A8-0389/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto pranešimą, taip pat į Biudžeto ir Užimtumo ir socialinių reikalų komitetų nuomones (A8-0389/2016),

| A. | kadangi programa „Erasmus+“ yra viena iš sėkmingiausių Sąjungos programų ir pagrindinis paramos veiklai švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto srityse teikimo įrankis ir yra skirta jaunuolių karjeros galimybėms gerinti ir socialiniams ryšiams užmegzti; suteikianti galimybę 2014–2020 m. laikotarpiu studijuoti, mokytis ir savanoriauti kitoje šalyje daugiau kaip keturiems milijonams Europos gyventojų; |
| --- | --- |

A.

kadangi programa „Erasmus+“ yra viena iš sėkmingiausių Sąjungos programų ir pagrindinis paramos veiklai švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto srityse teikimo įrankis ir yra skirta jaunuolių karjeros galimybėms gerinti ir socialiniams ryšiams užmegzti; suteikianti galimybę 2014–2020 m. laikotarpiu studijuoti, mokytis ir savanoriauti kitoje šalyje daugiau kaip keturiems milijonams Europos gyventojų;

| B. | kadangi Komisija parodė lankstumą ir ėmėsi novatoriškų veiksmų, siekdama įveikti naujus iššūkius, pavyzdžiui, pasiūlymą dėl pabėgėlių, ir skatinti laikytis pilietinių vertybių įgyvendinant pagal „Erasmus +“ teikiamas paskatas, kuriant aktyvesnį ir labiau dalyvavimu grindžiamą kultūrų dialogą; |
| --- | --- |

B.

kadangi Komisija parodė lankstumą ir ėmėsi novatoriškų veiksmų, siekdama įveikti naujus iššūkius, pavyzdžiui, pasiūlymą dėl pabėgėlių, ir skatinti laikytis pilietinių vertybių įgyvendinant pagal „Erasmus +“ teikiamas paskatas, kuriant aktyvesnį ir labiau dalyvavimu grindžiamą kultūrų dialogą;

| C. | kadangi didelę programos šviečiamąją, visuomeninę, politinę ir ekonominę svarbą parodo tai, kad 40 proc. padidintas programos laikotarpio biudžetas ir suteikto biudžeto įsipareigojimų lygis, kuris pasiekė beveik 100 proc., nes buvo pateikta daug paraiškų; |
| --- | --- |

C.

kadangi didelę programos šviečiamąją, visuomeninę, politinę ir ekonominę svarbą parodo tai, kad 40 proc. padidintas programos laikotarpio biudžetas ir suteikto biudžeto įsipareigojimų lygis, kuris pasiekė beveik 100 proc., nes buvo pateikta daug paraiškų;

| D. | kadangi gauti dar ne visi susiję kiekybinės ir kokybinės įgyvendinimo analizės duomenys, todėl per anksti atlikti kokybinį programos poveikio vertinimą; |
| --- | --- |

D.

kadangi gauti dar ne visi susiję kiekybinės ir kokybinės įgyvendinimo analizės duomenys, todėl per anksti atlikti kokybinį programos poveikio vertinimą;

| E. | kadangi 2014 m. programos „Erasmus“ poveikio vertinimo tyrimas (18) rodo, kad tikimybė susirasti darbą tiems, kurie studijavo arba dalyvavo mokymuose užsienyje, yra dukart didesnė negu tiems, kurie panašios patirties neturi, kad 85 proc. programos „Erasmus“ studentų studijuoja arba dalyvauja mokymuose užsienyje siekdami didesnių galimybių įsidarbinti užsienyje ir kad asmenų, kurie studijavo arba dalyvavo mokymuose užsienyje, nedarbo lygis praėjus penkeriems metams po mokslo baigimo yra 23 proc. mažesnis; kadangi programos „Erasmus“ poveikio tyrimas rodo, kad 64 proc. darbdavių mano, jog tarptautinė patirtis svarbi įdarbinant (2006 m. tokios nuomonės laikėsi tik 37 proc.) ir kad patirties tarptautinėje aplinkoje turintiems absolventams suteikiama daugiau profesinės atsakomybės; kadangi kas trečiam „Erasmus“ stažuotojui pasiūloma dirbti įmonėje, kurioje jis atliko praktiką, ir beveik 1 iš 10 pagal programą „Erasmus“ mokomąją praktiką atlikusių stažuotojų atidaro savo įmonę, o 3 iš 4 planuoja arba neatmeta galimybės pasielgti taip pat; |
| --- | --- |

E.

kadangi 2014 m. programos „Erasmus“ poveikio vertinimo tyrimas (18) rodo, kad tikimybė susirasti darbą tiems, kurie studijavo arba dalyvavo mokymuose užsienyje, yra dukart didesnė negu tiems, kurie panašios patirties neturi, kad 85 proc. programos „Erasmus“ studentų studijuoja arba dalyvauja mokymuose užsienyje siekdami didesnių galimybių įsidarbinti užsienyje ir kad asmenų, kurie studijavo arba dalyvavo mokymuose užsienyje, nedarbo lygis praėjus penkeriems metams po mokslo baigimo yra 23 proc. mažesnis; kadangi programos „Erasmus“ poveikio tyrimas rodo, kad 64 proc. darbdavių mano, jog tarptautinė patirtis svarbi įdarbinant (2006 m. tokios nuomonės laikėsi tik 37 proc.) ir kad patirties tarptautinėje aplinkoje turintiems absolventams suteikiama daugiau profesinės atsakomybės; kadangi kas trečiam „Erasmus“ stažuotojui pasiūloma dirbti įmonėje, kurioje jis atliko praktiką, ir beveik 1 iš 10 pagal programą „Erasmus“ mokomąją praktiką atlikusių stažuotojų atidaro savo įmonę, o 3 iš 4 planuoja arba neatmeta galimybės pasielgti taip pat;

Pagrindinės išvados

| 1. | pažymi, kad „Erasmus+“ yra pavyzdinė ES judumo, švietimo ir mokymo programa, kuriai – atsižvelgiant į teigiamus rezultatus bei didelę paklausą – skirtas 40 proc. didesnis biudžetas nei 2007–2013 m. laikotarpiu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad didžioji dalis nacionalinių agentūrų tikisi, jog programos „Erasmus+“ tikslai švietimo, mokymo ir jaunimo srityse bus pasiekti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mano, kad „Erasmus +“ atlieka gyvybiškai svarbų vaidmenį skatinant Europos tapatybę, integraciją, solidarumą, įtraukų ir tvarų augimą, kokybišką užimtumą, konkurencingumą, socialinę sanglaudą ir jaunų darbuotojų judumą, nes ja padedama gerinti Europos švietimo ir mokymo sistemas, mokymąsi visą gyvenimą, aktyvų Europos pilietiškumą bei didinamos galimybės įsidarbinti ir europiečiams suteikiama galimybė įgyti universaliųjų ir perkeliamųjų gebėjimų ir kompetencijų rinkinius, pasitelkiant studijas, mokymą, darbo patirtį užsienyje ar savanorišką veiklą, taip pat žmonėms suteikiama galimybė gyventi savarankiškiau, lengviau prisitaikyti ir tobulėti kaip asmenybei; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad, nors visa programa yra matomesnė už savo pirmtakes, skirtingoms sektorinėms programoms matomumo vis dar trūksta; šiuo atžvilgiu primena, kad įgyvendinant programą reikia atsižvelgti į skirtingų sektorių konkrečias savybes ir ypatybes; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad vėl turėtų būti vykdomi atskiriems sektoriams skirti projektai, pavyzdžiui, programos „Grundtvig“ praktiniai seminarai, ir kad reikėtų užtikrinant, jog tarpvalstybinės jaunimo iniciatyvos būtų lengviau pasiekiamos; siūlo kuo labiau padidinti programos poveikį vykdant naujus tinkamus finansuoti veiksmus, pavyzdžiui, pradedant didelio masto jaunimo mainus, grindžiamus plataus masto Europos savanorių tarnybos (EST) struktūra, įgyvendinant pagrindinį veiksmą Nr. 1 (KA1); |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad didėjantis ES piliečių susidomėjimas programa „Erasmus +“ labiausiai veikia programos jaunimo skyrių; pažymi, kad šiuo metu 36 proc. visų paraiškų dėl „Erasmus +“ pateikiama jaunimo srityje ir nuo 2014 m. iki 2016 m. paraiškų skaičius padidėjo 60 proc.; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pripažįsta, kad svarbus ES struktūrinis dialogas jaunimo klausimais – dalyvavimu pagrįstas procesas, kurį įgyvendinant jauniems žmonėms ir jaunimo organizacijoms suteikiama galimybė dalyvauti ir daryti įtaką ES jaunimo politikos formavimo srityje, ir palankiai vertina paramą, pagal programą teikiamą procesui, pasitelkiant paramą nacionalinėms darbo grupėms ir KA3 struktūrinio dialogo projektams; pažymi, kad Europos savanorių tarnyba – tai galimybė jaunimui intensyviai mokytis ir įgyti patirties ir kad jai reikia užtikrinti itin kokybiškas bendrąsias sąlygas; pabrėžia, kad galimybė naudotis programa „Erasmus +“ ir toliau turėtų būti sudaryta pilietinės visuomenės atstovams; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pripažįsta, kad, remiantis visų lygmenų suinteresuotųjų subjektų ataskaitomis, pirmi dveji su pusę programos įgyvendinimo metų buvo sudėtingi ir buvo iškilę sunkumų, tačiau šiuo metu padėtis pagerėjo, ir nors tvarka buvo supaprastinta pradėjus taikyti visiems bendrą metodą, daugeliu atvejų pasiektas neigiamas poveikis; mano, kad esant mažiau biurokratinių kliūčių programa būtų platesnio masto ir labiau prieinama; todėl ragina toliau dėti pastangas, kad būtų sumažinta biurokratija viso projekto ciklo metu ir kad išlaidos būtų nustatomos tinkamai ir atsižvelgiant į biudžetą ar projekto rūšį; kartu ragina Komisiją stiprinti dialogą su socialiniais partneriais, vietos valdžios institucijomis ir pilietine visuomene, kad būtų užtikrinta kuo platesnė galimybė dalyvauti programoje; apgailestauja, kad dėl didelės administracinės naštos finansavimas pagal programą „Erasmus+“ mažesnėms organizacijoms gali būti nepasiekiamas; mano, kad biurokratinė našta ir atsiskaitymo reikalavimai turėtų būti supaprastinti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | apgailestauja, kad Komisija nepateikia jokių duomenų apie sėkmingų projektų kokybę; pabrėžia, kad kiekvieno projekto kokybės analizė ir skaidrus rezultatų pateikimas yra akivaizdus žingsnis, kurio Komisija turėtų imtis, nes tai gali padėti padidinti patenkintų paraiškų rodiklį; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad dar neįgyvendintas paprastesnio, vartotojui patogesnio ir lankstesnio įgyvendinimo tikslas; šiuo atveju apgailestauja, kad vis dar trūksta aiškumo ir nevienodai teikiama informacija programos vadove, taip pat paraiškų formos yra pernelyg sudėtingos, dėl to nepatyrę ir neprofesionalūs pareiškėjai atsiduria labai nepalankioje padėtyje; pabrėžia, kad būtina ir toliau tobulinti programą, siekiant, kad ji taptų patogi vartotojui, kartu atsižvelgiant į tai, kad svarbu diferencijuoti įvairius sektorius ir paramos gavėjų grupes; apgailestauja, kad ilgi pagal programą „Erasmus+“ taikomi mokėjimo terminai nepalankiai veikia mažesnių organizacijų galimybes prašyti finansavimo; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina Komisiją gerokai supaprastinti paraiškų teikimo tvarką, pakeisti programos vadovą ir užtikrinti, kad jis būtų patogesnis naudoti ir pritaikytas sektoriams, apjungiant visą aktualią informaciją apie kiekvieną programos sektorių į vieną skyrių, taip pat tuo pačiu metu kaip ir programos vadovą ir likus nemažai laiko iki paraiškų pateikimo termino visomis oficialiosiomis kalbomis paskelbti paraiškos formas, ir aiškiai nurodant, kokių dokumentų reikia kiekvienu etapu; ragina išaiškinti ir supaprastinti e. formos finansinį skirsnį; pabrėžia, kad vertinant paraiškas būtina atlikti koordinuotą ir nuoseklų paraiškų analizę padedant nepriklausomiems ekspertams; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atkreipia dėmesį į aiškių mokymosi rezultatų ir konkrečių programos „Erasmus+“ darbo patirties užsienyje darbo aprašymų svarbą profesinio švietimo ir mokymo studentams, stažuotojams, pameistriams ir savanoriams; pabrėžia, kad kandidatų pasirengimas prieš įgyjant tarptautinę patirtį yra sudedamoji veiklos dalis ir ją reikia įtraukti į profesinio orientavimo sesijas, kalbų mokymus, tai pat mokymus apie socialinę bei kultūrinę integraciją, įskaitant tarpkultūrinę komunikaciją, nes taip žmonės būtų skatinami dalyvauti visuomenės gyvenime ir pagerėtų jų darbo ir gyvenimo sąlygos; atsižvelgdamas į daugiakalbystės svarbą didinant jaunimo galimybes įsidarbinti, mano, kad reikėtų dėti daugiau pastangų siekiant skatinti ir remti daugiakalbystę pagal programą „Erasmus +“; palankiai vertina tai, kad bus skatinamas programos „Erasmus +“ projektų dalyvių užsienio kalbų, įskaitant kaimyninių šalių kalbų, mokėjimas, galintis padidinti judumą ir įsidarbinimo galimybes tarpvalstybinėje darbo rinkoje; mano, kad kalbos kursai atvykstantiems judumo programų dalyviams galėtų būti rengiami bendradarbiaujant su švietimo įstaigomis ir stažuotojus priimančiomis bendrovėmis ir pritaikyti prie jų studijų ar stažuotės srities; |
| --- | --- |

12.

| 13. | primena, kad nepaisant to, jog buvo labai padidintas bendras programos biudžetas, pagal DFP pirmuoju programos įgyvendinimo laikotarpiu lėšas padidinti numatyta tik labai ribotai, dėl to, deja, buvo atmesta daug kokybiškų projektų, taigi sėkmingų paraiškų rodiklis yra žemas ir paraiškų teikėjai buvo labai nepatenkinti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | palankiai vertina tai, kad skirta daugiau lėšų programai „Erasmus +“ įgyvendinti 2017 m. – beveik 300 mln. EUR daugiau, palyginti su 2016 m.; taip pat pabrėžia, kad būtina panaudoti šias lėšas iš dalies patobulinti programos silpnąsias vietas ir daugiausia padidinti sėkmingų kokybiškų projektų skaičių; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pripažįsta, kad investuojant ES biudžeto lėšas pagal programą „Erasmus+“ labai prisidedama prie įgūdžių tobulinimo, įsidarbinimo galimybių gerinimo ir ilgalaikio jaunųjų europiečių nedarbo rizikos mažinimo, taip pat prie jaunimo aktyvaus pilietiškumo ir socialinės įtraukties; |
| --- | --- |

15.

| 16. | mano, kad 12,7 proc. didesnis bendras 2017 m. biudžetas (lyginant su 2016 m.) ir vėliau kasmet didinamas biudžetas likusiais programos įgyvendinimo metais lems didesnę sėkmę ir didesnį pareiškėjų pasitenkinimą; tikisi, kad bus įgyvendintas Komisijos ketinimas papildomai skirti 200 mln. EUR likusiam programos įgyvendinimo laikotarpiui, tačiau reikia daugiau pastangų biudžeto srityje, kad būtų patenkinti nepakankamai finansuojamų sektorių poreikiai, kurie iš tiesų yra viršija turimas lėšas; pažymi, kad 48 proc. nacionalinių agentūrų praneša, kad programos veiksmams skiriama nepakankamai biudžeto lėšų; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina Komisiją išanalizuoti pagrindinius programos veiksmus ir sektorius, kurie, panašu, yra nepakankamai finansuojami, pavyzdžiui, 2-ojo pagrindinio veiksmo (KA2) strateginės partnerystės, suaugusiųjų švietimas, jaunimas, mokyklinis ugdymas, profesinio rengimo ir mokymas (PRM) ir aukštasis mokslas ir tie, kurie galėtų gauti daugiausiai naudos padidinus biudžetą; pabrėžia, kad būtina nuolat stebėti programą, siekiant nustatyti tas sritis ir sektorius, kad kuo greičiau būtų priimtos taisomosios priemonės; pabrėžia, kad būtina užtikrinti pakankamą finansavimą judumui, skiriant konkretų dėmesį mažiau atstovaujamų grupių judumo didinimui; pabrėžia, kad, atsižvelgiant į konkrečius tam tikro sektoriaus poreikius, reikalingos konkrečios biudžeto eilutės, skirtos skirtingiems sektoriams; atkreipia dėmesį į tai, kad lėšos turi būti naudojamas tik programos reikmėms; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia, kad virtualios priemonės yra vienas būdas remti rezultatų sklaidą ir naudojimą, tačiau asmeniniai ryšiai ir tiesioginė veikla atlieka labai svarbų vaidmenį užtikrinant projekto ir visos programos sėkmę; šiuo atžvilgiu mano, kad informuotumo didinimo kampanijos valstybėse narėse turėtų įtraukti seminarus ir veiklą, kuriuos vykdant būtų asmeniškai susitinkama su potencialiais dalyviais; |
| --- | --- |

18.

| 19. | taip pat pabrėžia, kad svarbus aspektas visiems „Erasmus +“ dalyviams – kalbinių įgūdžių vystymas; todėl palankiai vertina internetines kalbų priemones, kurias siūlo Komisija, tačiau pažymi, kad turi būti įdiegta papildoma (nacionalinė, regioninė ir vietos) sistema, kad asmenų, ypač mokyklinio amžiaus moksleivių, profesinio rengimo ir mokymo studentų ir darbuotojų, judumas būtų sėkmingas, siekiant padėti jiems integruotis įvairioje aplinkoje; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atkreipia dėmesį į tai, kad šiuo metu tik 1 proc. akademinį ir praktinį mokymą apimančiose programose dalyvaujančių jaunuolių, įskaitant praktiką atliekančius asmenis, mokydamiesi dalyvauja judumo programose; pažymi, kad būtina sudaryti sąlygas didesniam praktiką atliekančių asmenų judumui Europos Sąjungoje, kad jiems būtų suteikiamos tokios pat galimybės kaip aukštųjų mokyklų studentams, ir įvykdyti kovos su nedarbu, ypač jaunimo nedarbu, uždavinius; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atkreipia dėmesį į savaiminio mokymosi ir neformaliojo švietimo, jaunimo darbuotojų, dalyvavimo sporto ir savanoriškoje veikloje pagal programą „Erasmus +“ svarbą, kaip būdus skatinti vystyti pilietinius, socialinius ir tarpkultūrinius gebėjimus, propaguoti socialinę įtrauktį ir aktyvų jaunimo pilietiškumą ir padėti plėtoti jų žmogiškąjį ir socialinį kapitalą; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia, kad programos „Erasmus“ ir „Leonardo“ anksčiau buvo skirtos daugiausia geresniais įgūdžiais pasižyminčiam ir geresnes galimybes patekti į darbo rinką turinčiam jaunimui ir kad pagal jas nepakankamai dėmesio buvo skiriama pažeidžiamiausiems; atkreipia dėmesį į ES tikslą mažinti mokyklos nebaigusių asmenų skaičių ir skurdą; pabrėžia, kad valstybės narės, įgyvendindamos programą „Erasmus+“, ypač daug dėmesio turėtų skirti mokyklos nebaigusiems asmenims – grupei, kuriai gresia didelė skurdo ir nedarbo rizika; pabrėžia, kad mokyklos nebaigusiems asmenims skirtos programos negali būti standartinės įprastos profesinio rengimo ir mokymo ar mainų programos – priešingai, pagal jas daug dėmesio turėtų būti skiriama konkrečioms jų reikmėms, lengvai prieigai ir nesudėtingam finansavimui, kartu pasirūpinant savaiminio ar neformaliojo mokymosi sąlygomis; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pažymi, kad nauji uždaviniai visuomenei ir darbo turinys nuolat keičiasi; primena, kad programa „Erasmus+“ taip pat parengia jaunimą darbo rinkai, ir mano, kad reikėtų daugiau dėmesio skirti ne profesiniams įgūdžiams, o socialiniams emociniams gebėjimams, skatinant universalių perkeliamų įgūdžių ir kompetencijų, pvz., verslumo, IRT raštingumo, kūrybinio mąstymo, problemų sprendimo ir naujoviško požiūrio, pasitikėjimo savimi, gebėjimo prisitaikyti, komandos formavimo, projektų valdymo, rizikos vertinimo ir rizikos prisiėmimo, rinkinį, taip pat socialinius ir pilietinius gebėjimus, kurie yra labai svarbūs darbo rinkai; mano, kad tai taip pat turėtų apimti gerovę darbe, gerą profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą, taip pat nepalankioje padėtyje esančių asmenų integraciją į darbo rinką ir visuomenę; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pažymi, kad studentų paskolų garantijų sistema pradėjo veikti tik 2015 m. vasario mėn., 2014 m. gruodžio mėn. pasirašius deleguotąjį susitarimą su Europos investicijų fondu (EIF), taip pat tai, kad iki šiol tik keturi bankai Prancūzijoje, Ispanijoje ir Airijoje dalyvauja šiame inovatyvioje priemonėje; apgailestauja, kad ši finansinė priemonė toli gražu neužtikrina laukiamų rezultatų, nes šiuo metu ja naudojasi tik 130 magistrantūros studentų; ragina kritiškai įvertinti paskolų garantijų sistemą, išnagrinėjant jos tikslą ir prieinamumą visoje Europoje, ir primygtinai ragina Komisiją, pasikonsultavus su Parlamentu, pasiūlyti strategiją, siekiant perskirti biudžeto dalį, kuri greičiausiai nebus panaudota iki 2020 m; pabrėžia, kad siekiant užtikrinti, kad programos naudojamos išsamios finansinės priemonės padėtų kuo daugiau asmenų, turėtų būti stebimas bendras įsiskolinusių studentų skaičius; |
| --- | --- |

24.

| 25. | apgailestauja, kad tarp projekto dalyvių yra labai mažai mėgėjams sportininkams, ypač neįgaliems sportininkams, atstovaujančių vietos lygmens organizacijų, įgyvendinant mėgėjiško sporto projektus; palankiai vertina tai, kad buvo sukurti smulkūs bendradarbiavimo partnerystės projektai, kuriems taikoma mažiau administracinių reikalavimų, nes tai yra svarbu sudarant sąlygas mėgėjiško sporto organizacijoms dalyvauti programoje ir įgyti daugiau svarbos; pabrėžia, kad tarpsektorinė veikla, šiuo atveju glaudžiau susiejanti sportą ir švietimą, gali padėti išspręsti šią problemą; pažymi, kad tokia praktika turėtų būti taikoma ir kitiems programos „Erasmus +“ projektų finansavimo sektoriams, visų pirma savanorių organizacijoms; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ypač teigiamai vertina tai, kad programa „Erasmus+“ buvo susieta su bendradarbiavimu ir veikla mėgėjiško sporto srityje; ragina Komisiją pagerinti mėgėjų, pvz. sporto klubų, galimybes dalyvauti programoje; ragina Komisiją įvertinti, ar esamas sporto finansavimas pagal programą „Erasmus +“ naudojamas veiksmingai ir naudingai mėgėjiškam sportui, ir, jei ne, nustatyti, kaip būtų galima veiksmingumą pagerinti didžiausią dėmesį skiriant mėgėjiškam sportui ir švietimui, siekiant skatinti matomumą, propaguoti fizinį aktyvumą ir pasiekti, kad sportas taptų labiau prieinamas visiems ES gyventojams; ragina Komisiją išplėtoti tarpsektorinį požiūrį į mėgėjišką sportą įgyvendinant visus programos „Erasmus+“ veiksmus ir koordinuoti veiksmus šioje srityje siekiant užtikrinti jų veiksmingumą ir norimą poveikį; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atkreipia dėmesį į programos „Erasmus +“ profesinio rengimo ir mokymo veiksmų pridėtinę vertę remiant nepalankioje padėtyje esančių grupių integraciją ar reintegraciją švietimo / profesinio mokymo srityje, siekiant padidinti jų galimybes pereiti į darbo rinką; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina Komisiją ir valstybes nares, įskaitant ES agentūras, kaip antai Europos profesinio mokymo plėtros centras (angl. Cedefop), gerinti judumo profesinio rengimo ir mokymo srityje programų kokybę, prieinamumą ir galimybių jomis naudotis lygybę, kad jos visiems dalyviams teiktų papildomos naudos, susijusios su kvalifikacija, pripažinimu bei turiniu, ir užtikrinti, kad būtų nustatyti pameistrystės programų kokybės standartai; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pripažįsta, kad, atsižvelgiant į didelį jaunimo nedarbo lygį kai kuriose valstybėse narėse, vienas iš pagrindinių programos „Erasmus+“ tikslų yra parengti jaunimą darbo rinkai; kartu ypač pabrėžia, jog labai svarbu, kad programoje „Erasmus+“ būtų išsaugotas su mokykla, profesiniu mokymu ir studijomis nesusijusios veiklos statusas; |
| --- | --- |

29.

| 30. | primena Komisijai, kad neįgalieji, pvz., klausos sutrikimų turintys asmenys, turi ypatingų poreikių, todėl jiems reikia skirti tinkamą finansinę ir kitokią paramą, pvz., gestų kalbos vertėjo pagalbą, taip pat suteikti jiems galimybę gauti daugiau informacijos ir pakankamo dydžio stipendiją, kad jie galėtų dalyvauti programoje „Erasmus+“ programoje; ragina Komisiją tęsti darbą pradedant taikyti tolesnes priemones, kuriomis neįgaliesiems būtų suteikta galimybė naudotis visomis „Erasmus+“ stipendijų programomis be jokių kliūčių ir jų nediskriminuojant; mano, kad prireikus būtų tikslinga paskirti nacionalinėse agentūrose vadinamuosius konsultantus (angl. „coaches“), kurie patartų, kaip kuo geriau panaudoti paramos lėšas; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pabrėžia, kad būtina remti – finansiškai ir teikiant mokesčių lengvatas – mažąsias ir vidutines įmones (MVĮ), kurios rengia profesinius mokymus pagal programą „Erasmus+“; |
| --- | --- |

31.

Rekomendacijos

| 32. | mano, jog programa „Erasmus+“ yra vienas iš pagrindinių ramsčių siekiant, kad ES gyventojai priprastų prie mokymosi visą gyvenimą; todėl prašo Komisijos išnaudoti programos mokymosi vis gyvenimą dimensiją – stiprinti ir skatinti bendradarbiavimą sektorių lygmeniu pagal programą „Erasmus+“, kuris yra daug platesnės apimties, nei pagal ankstesnes programas, ir įvertinti bendradarbiavimą sektorių lygmeniu atliekant programos laikotarpio vidurio vertinimą, kurį reikės pateikti 2017 m. pabaigoje; pripažįsta, kad iš tarpsektorinių projektų ir veiklos matyti galimybė gerinti programos rezultatus; ragina judumą švietimo tikslais integruoti į aukštojo mokslo arba profesinio rengimo programas siekiant gerinti aukštojo mokslo ir profesinio rengimo ir mokymo sistemos kokybę, padėti žmonėms atnaujinti profesinius įgūdžius, kompetencijas ir karjeros raidos galimybes, taip pat didinti informuotumą apie kompetenciją, įgyjamą judumo laikotarpiu visuose tiksliniuose sektoriuose ir plėtoti žinias apie mokymąsi, mokymą ir jaunimo darbą; ragina profesinio rengimo ir mokymo srities studentams sudaryti geresnes galimybes atlikti praktiką ar dalį savo studijų kaimyninėse šalyse, pavyzdžiui, padengiant kelionės išlaidas tiems studentams, kurie toliau gyvena savo kilmės šalyje; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pažymi, kad programa „Erasmus+“ – esminė priemonė profesinio rengimo ir mokymo kokybei visoje ES gerinti; pabrėžia, kad, sparčiai kintant darbo rinkai, įtraukus kokybiškas profesinis rengimas ir mokymas ir judumas profesinio rengimo ir mokymo srityje atlieka gyvybiškai svarbų ekonominį ir socialinį vaidmenį Europoje, kaip priemonė, padedanti jaunuoliams ir suaugusiems įgyti profesinių ir gyvenimiškų įgūdžių, kurie būtini norint pereiti iš švietimo ir mokymo srities į darbo rinką; pabrėžia, kad profesinis rengimas ir mokymas ir judumas profesinio rengimo ir mokymo srityje turėtų skatinti lygias galimybes, nediskriminavimą ir socialinę visų piliečių įtrauktį, apimant moteris, kurių vis dar trūksta profesinio švietimo ir mokymo srityje, taip pat nepalankioje padėtyje esančius asmenis, įskaitant romus, jaunus bedarbius, neįgaliuosius, atokių vietovių gyventojus ir migrantus; itin didelį dėmesį siūlo skirti žemos kvalifikacijos naudos gavėjams, kad jie aktyviau dalyvautų ir taip būtų išplėsta programų aprėptis; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atkreipia dėmesį į tai, kad kai kuriose valstybėse narėse teikiant paraiškas dalyvauti judumo veikloje vis dar taikoma socialinė atranka; apgailestauja, kad dėl nelygybės tarp valstybių narių ir jų viduje pasinaudoti programa yra sudėtinga, nes ji sukuria kliūtis pareiškėjams, ypač mažesnes pajamas gaunantiems studentams; nurodo, kad daug studentų dalyvauja judumo veikloje remiami trečiųjų šalių (šeimos, tėvų, partnerių ir gavėjams artimų vietos subjektų); pažymi, kad daug dirbančių studentų atsisako dalyvauti judumo veikloje, nes gali prarasti pajamas; pažymi, kad judumo kliūčių, pvz., finansinių kliūčių, šalinimas ir geresnis darbo / studijų užsienyje rezultatų pripažinimas yra svarbios priemonės siekiant KA1 tikslų; skatina Komisiją ir valstybes nares toliau didinti finansinę paramą tiems, kurie negali dalyvauti dėl finansinių suvaržymų, ir tikisi, jog bus daugiau galimybių palengvinti jų judumą, kad programa „Erasmus +“ iš tikrųjų būtų prieinama visiems; ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti lyčių lygybę ir vienodas galimybes dalyvauti programoje; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ragina Komisiją užtikrinti judumą visoje Europoje net ir krizės metu ir toliau sudaryti galimybes šalims, priklausančioms Europos aukštojo mokslo erdvei, ir toliau naudotis programa „Erasmus +“; |
| --- | --- |

35.

| 36. | dar kartą reiškia susirūpinimą tuo, kad programą „Erasmus+“ jaunimas ir platesnioji visuomenė suvokia kaip programą, visų pirma skirtą aukštojo mokslo įstaigų studentams; todėl rekomenduoja didesnį dėmesį skirti tam, kad ES, nacionaliniu ir regionų lygmenimis būtų padidintas skirtingų sričių, kuriose žmonės gali teikti paraiškas, kaip antai mokyklinio ugdymo, aukštojo mokslo, tarptautinio aukštojo mokslo, profesinio rengimo ir tęstinio profesinio mokymo, suaugusiųjų švietimo, jaunimo bei sporto ir savanoriškos veiklos prestižas, taip pat pabrėžiant galimybę vykdyti keliems sektoriams skirtus projektus, visų pirma rengiant informacines kampanijas ir informuojant visuomenę apie visų programų turinį; |
| --- | --- |

36.

| 37. | mano, kad ilgai vartoti programų pavadinimai („Comenius“, „Erasmus“, „Erasmus Mundus“, „Leonardo da Vinci“, „Grundtvig“ ir „Veiklus jaunimas“) ir jų logotipai yra svarbios programos įvairovės populiarinimo priemonės; taip pat pažymi, kad pavadinimas „Erasmus+“ tampa labiausiai žinomu pavadinimu, ypač naujiems dalyviams; pabrėžia, kad ši programa turėtų apginti savo naująjį pavadinimą „Erasmus+“ ir pagal ją turėtų būti naudojami įvairūs informuotumo didinimo metodai; siūlo, kad Komisija labiau pabrėžtų programos „Erasmus+“ ryšį su ankstesniais pavadinimais ir įvairiomis jos paprogramėmis; ragina pridėti pavadinimą „Erasmus+“ prie atskirų programų pavadinimų (kad jos būtų „Erasmus+ Comenius“, „Erasmus+ Mundus“, „Erasmus+ Leonardo da Vinci“, „Erasmus+ Grundtvig“ ir „Erasmus+ veiklus jaunimas“); ragina visus suinteresuotuosius subjektus toliau juos naudoti, visų pirma leidiniuose ir brošiūrose, taip siekiant išlaikyti ir stiprinti sektorinių programų tapatybę, užtikrinti geresnį atpažinimą ir neleisti, kad paramos gavėjams kiltų painiava; ragina Komisiją programos „Erasmus +“ vadovo struktūrą sutvarkyti pagal senuosius programų pavadinimus ir programos vadove juos tiksliai naudoti; |
| --- | --- |

37.

| 38. | skatina Komisiją intensyviau dirbti siekiant atviro, konsultacinio ir skaidraus veiklos metodo ir toliau gerinti savo bendradarbiavimą su socialiniais partneriais ir pilietine visuomene (įtraukiant, kai tinkama, tėvų, studentų, mokytojų ir nepedagoginių darbuotojų asociacijas bei jaunimo organizacijas) visais įgyvendinimo lygmenimis; pabrėžia, kad programa „Erasmus+“ turėtų tapti geriausiu Europos Sąjungos skaidrumo pavyzdžiu, ją tokia turėtų pripažinti ES gyventojai ir plėtojant šią programą turėtų būti stengiamasi pasiekti, kad 100 proc. jos sprendimų ir procesų būtų visiškai skaidrūs, ypač jų finansiniai aspektai; primena, kad visiškai skaidrūs sprendimai suteikia aiškesnį supratimą projektams ir asmenims, kurių paraiškos nebuvo sėkmingos; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pabrėžia Reglamente (ES) Nr. 1288/2013, kuriuo sukuriama programa „Erasmus+“, nustatytą svarbų Programos komiteto vaidmenį, pagal kurį šis komitetas laikomas svarbiausiu veiksniu įgyvendinant šią programą ir didinant Europos pridėtinę vertę dėl didesnio papildomumo ir programos „Erasmus+“ ir nacionalinio lygmens programų sąveikos; ragina didinti Programos komiteto vaidmenį ir jo reikšmę priimant politinius sprendimus; ragina Komisiją toliau skleisti išsamią informaciją apie centralizuotų lėšų paskirstymą Programos komitetui; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pabrėžia, kad IT priemonės neturėtų būti laikomos tik priemonėmis, naudojamomis valdymo, paraiškų ir administraciniams procesams, jos taip pat gali suteikti vertingų būdų palaikyti ryšius su paramos gavėjais, taip pat palengvinti jų tarpusavio ryšius, galbūt teikiant paramą daugeliui kitų procesų, pvz., grįžtamajai informacijai iš paramos gavėjų, savitarpio kuravimui ir programos matomumo didinimui; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ragina Komisiją užtikrinti reguliarų keitimąsi informacija ir gerą bendradarbiavimą tarp nacionalinių institucijų, Europos Sąjungos lygmens įgyvendinimo subjektų, pilietinės visuomenės organizacijų ir nacionalinių agentūrų decentralizuotų ir centralizuotų programos veiksmų srityje; prašo, kad nacionalinės agentūros savo tinklalapiuose pateiktų visą būtiną informaciją tokiu pačiu formatu ir turiniu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | prašo Komisijos ir, atitinkamai, Švietimo ir kultūros generalinio direktorato (EAC GD) bei Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomosios įstaigos (EACEA) sudaryti sąlygas toliau skatinti decentralizuotus veiksmus, kaip antai KA2, siūlant tinkamą finansavimą, kuris būtų proporcingas veiksmams; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ragina toliau puoselėti nacionalinių agentūrų ir EACEA bendradarbiavimą siekiant propaguoti centralizuotus programos „Erasmus+“ veiksmus, teikti reikiamą paramą, didinti informuotumą apie programą, teikti papildomą informaciją apie programą galimiems paraiškų teikėjams ir keistis grįžtamąja informacija apie tai, kaip pagerinti šių veiksmų įgyvendinimo procesą; ragina Komisiją, bendradarbiaujant su nacionalinėmis agentūromis, parengti nacionalinėms agentūroms skirtas Europos įgyvendinimo gaires; prašo palengvinti ryšius tarp Komisijos, nacionalinių agentūrų, programos paramos gavėjų, pilietinės visuomenės organizacijų atstovų ir EACEA – parengti komunikacijos platformą keitimuisi informacija ir gerąja praktika, kur visi suinteresuotieji subjektai galėtų gauti kokybišką informaciją, taip pat dalytis savo patirtimi ir pasiūlymais dėl tolesnio programos tobulinimo; pabrėžia, kad į Programos komiteto posėdžius reikia įtraukti suinteresuotuosius subjektus ir paramos gavėjus; pabrėžia, kad, laikantis Reglamento (ES) Nr. 1288/2013 nuostatų, tai galima palengvinti įsteigus nuolatinį pakomitetį, kuriame dalyvautų suinteresuotųjų subjektų ir paramos gavėjų, įvairių sektorių nacionalinių agentūrų atstovai, EP nariai ir valstybių narių atstovai; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ragina Komisiją persvarstyti ir atitinkamai pakoreguoti mokėjimo nacionalinėms agentūroms būdus, paraiškų pateikimo terminus ir lėšų skyrimo laikotarpius; pažymi, kad nacionalinėms agentūroms turėtų būti užtikrintas didesnis lankstumas judumo stipendijų ir administracinių išlaidų atžvilgiu, kad būtų skatinamas ilgesnis buvimas užsienyje; ragina Komisiją suteikti daugiau lankstumo nacionalinėms agentūroms ir leisti perkelti lėšas tarp pagrindinių veiksmų, kad būtų galima panaikinti galimus finansavimo trūkumus remiantis paramos gavėjų poreikiais; siūlo patikėti šį procesą nacionalinėms agentūroms, nes jos gerai žino galimus finansavimo trūkumus savo šalyse; pažymi, kad padidėjus lankstumui reikalinga atitinkama stebėsena ir skaidrumas; |
| --- | --- |

44.

| 45. | yra susirūpinęs tuo, kad mažėja apjungtų projektų pagal programą „Leonardo“ skaičius ir ragina, kad nacionalinėms agentūroms būtų suteikta didesnė sprendimų dėl administracinėms išlaidoms skirtų subsidijų priėmimo laisvė, kad jos galėtų veiksmingiau atsižvelgti į nacionalinius ypatumus, pavyzdžiui, dualinę sistemą; |
| --- | --- |

45.

| 46. | yra susirūpinęs dėl sunkumų, su kuriais susiduria nacionalinės agentūros aiškindamos ir taikydamos programos taisykles, ir primena, kad 82 proc. programos „Erasmus +“ biudžeto valdomi vykdant decentralizuotą veiklą; ragina Komisiją supaprastinti apibrėžtis ir patobulinti gaires dėl decentralizuotų veiksmų ir užtikrinti, kad visos nacionalinės agentūros nuosekliai taikytų programos taisykles ir reglamentus, laikydamosi bendrų kokybės standartų, projektų vertinimo ir administracinių procedūrų, taip užtikrinant vienodą ir nuoseklų programos „Erasmus+“ įgyvendinimą, užtikrinti geriausius ES biudžeto panaudojimo rezultatus ir išvengti klaidų; |
| --- | --- |

46.

| 47. | mano, kad siekiant užtikrinti gerus ES finansuojamų veiksmų rezultatus, nacionalinių agentūrų veiklos rezultatai turėtų būti reguliariai vertinami ir gerinami; pritaria, kad šiuo požiūriu esminis aspektas turėtų būti dalyvavimo mastas bei dalyvių ir partnerių patirtis; |
| --- | --- |

47.

| 48. | siūlo atitinkamų Komisijos tarnybų organizacinę struktūrą priderinti prie programos struktūros; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ragina toliau tobulinti atitinkamas IT priemones ir dėmesį skirti skirtingų priemonių vienodinimui ir tam, kad jos būtų patogios naudotojui, taip pat sąsajų tarp jų gerinimui, o ne kurti naujas priemones; todėl primena, kad naujos IT priemonės yra tarp mėgstamų sąveikos su tinklu priemonių, kurias naudoja jaunieji piliečiai; pabrėžia, kad IT technologijos gali būti labai svarbios didinant programos matomumą; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ragina Komisiją toliau tobulinti iniciatyvą „eTwinning“, elektroninę platformą „Mokyklinio ugdymo sąsajos“ (angl. School Education Gateway), interneto portalą „Atvirasis švietimas Europoje“ (angl. Open Education Europe), Europos suaugusiųjų mokymosi elektroninę platformą (EPALE), Europos jaunimo portalą ir platformas VALOR IT, kad jos taptų patrauklesnės ir patogesnės vartotojui; prašo Komisijos į programos „Erasmus+“ laikotarpio vidurio vertinimą, kuris turi būti pateiktas 2017 m. pabaigoje, įtraukti šių platformų vertinimą; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ragina Komisiją pagerinti IT priemonių, pavyzdžiui, judumo priemonės, ar kitų IT rėmimo platformų, kaip antai Europos suaugusiųjų mokymosi elektroninė platforma (EPALE), veikimą ir patogumą naudoti, siekiant užtikrinti, kad paramos pagal programą gavėjai kuo geriau pasinaudotų patirtimi, ir skatinti tarpvalstybinį bendradarbiavimą ir dalijimąsi geriausios praktikos pavyzdžiais; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ragina Komisiją stiprinti programos mokyklinio ugdymo matmenį, suteikiant didesnes judumo galimybes moksleiviams, supaprastinant finansavimo ir administracines procedūras mokykloms ir neformaliojo švietimo paslaugų teikėjams, taip geriau pasinaudojant programos „Erasmus+“ bendru tikslu skatinti sektorių bendradarbiavimą ir siekiant skatinti neformaliojo švietimo paslaugų teikėjus dalyvauti partnerystėje su mokyklomis; ragina Komisiją stiprinti darbo su jaunimu ir neformaliojo švietimo plėtros praktiką pagal programą, remiant jaunimo organizacijas ir kitus darbo su jaunimu organizatorius, taip pat tęsiant paramą ES ir Europos Tarybos jaunimo partnerystei; |
| --- | --- |

52.

| 53. | džiaugiasi, kad buvo sukurtos dviejų naujų rūšių strateginės partnerystės: tai buvo pirmas ir svarbus teigiamas žingsnis siekiant padidinti mažų organizacijų galimybes dalyvauti programoje, nes joms dažnai sunku patenkinti sąlygas ir jos dėl to faktiškai yra diskriminuojamos, o tai mažina programos reputaciją ir įtikinamumą; ragina Komisiją toliau daryti patobulinimus, dėl kurios programa taptų dar patrauklesnė norint užtikrinti, kad daugiau mažų organizacijų būtų įtrauktos į programą siekiant galutinio tikslo – padidinti jų dalį programoje, nepamirštant kokybės reikalavimų; teigiamai vertina tai, kad buvo sukurtos Europos įgyvendinimo gairės ir išsamesnis dažnai užduodamų klausimų tinklalapis siekiant pateikti suderintus atsakymus apie atrankos kriterijus ir pademonstruoti atrinktus projektus, kad būtų paaiškinama, kaip vyksta atranka, ir padedama mažoms organizacijoms; pabrėžia, kad į programos veiklą reikia įtraukti įvairias dalyvaujančias organizacijas ir išlaikyti tarp jų pusiausvyrą; |
| --- | --- |

53.

| 54. | rekomenduoja, kad subsidijų sumos mokyklų bendradarbiavimo sektoriuje būtų sumažintos tam, kad būtų didinamas remiamų projektų skaičius, siekiant tiesiogiai remti mokinių mainus ir taip sudaryti daugiau galimybių asmeniškai susitikti įvairių kultūrų atstovams ir skirtingomis kalbomis kalbantiems žmonėms; pabrėžia, kokia svarbi yra asmeninė patirtis, įgyta susitikus su skirtingų kultūrų žmonėmis, visų pirma propaguojant europinę tapatybę ir svarbią Europos integracijos idėją, ir rekomenduoja kiek įmanoma stengtis, kad kuo daugiau žmonių dalyvautų tokiuose procesuose, ir tai pasakytina apie visus programos tikslus; todėl palankiai vertina jau atliktus patobulinimus, tačiau tikisi, kad nacionalinės agentūros ir Komisija strateginės partnerystės taisykles padarys dar lankstesnes; |
| --- | --- |

54.

| 55. | atsižvelgdamas į daugiakalbystės svarbą didinant jaunimo galimybes įsidarbinti (19), mano, kad turėtų būti dedama daugiau pastangų siekiant skatinti ir remti daugiakalbystę pagal programą „Erasmus +“; |
| --- | --- |

55.

| 56. | atsižvelgdamas į naujus socialinius uždavinius, pabrėžia, kad siekiant spręsti bendras Europos problemas reikia stiprinti Europos veiksmus remiant Europos pilietinės visuomenės tinklų vykdomus plataus masto inovacijų projektus švietimo, mokymo ir jaunimo reikalų srityse; pažymi, kad tai gali būti vykdoma skiriant dalį lėšų nuo visų programos „Erasmus +“ KA2 „Bendradarbiavimas inovacijų ir keitimosi gerąja patirtimi tikslais“ lėšų centralizuotiems veiksmams; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pažymi, kad 75 proc. nacionalinių agentūrų yra pranešusios apie didelę administracinę naštą, dėl kurios mažėja ES biudžeto investiciniai pajėgumai ir kyla grėsmė, kad tai turės tiesioginį poveikį naudos gavėjams; ragina EAC GD ir EACEA gerinti įgyvendinimą, ypač prašymų teikimo proceso metu; |
| --- | --- |

57.

| 58. | džiaugiasi, kad į programą, siekiant sumažinti administracinę naštą, buvo įtraukta vieneto kainos sistema; taip pat džiaugiasi 2016 m. atliktomis ir 2017 m. planuojamomis Komisijos korekcijomis; pabrėžia, kad dėl reguliavimo reikalavimų, kai kurios valstybės narės negali taikyti šios sistemos arba, jų nuomone, įkainių lygis yra netinkamas, palyginti su faktinėmis išlaidomis; mano, kad reikia dar labiau padidinti vieneto kainos dydį, siekiant teikti pakankamą finansinę paramą projekto dalyviams, ir pabrėžia, jog reikia užtikrinti, kad dalyviai ir organizacijos iš atokių vietovių ir pasienio regionų dėl vieneto kainos sistemos nebūtų nepalankioje padėtyje; ragina, kad daugybės savanorių, mokytojų ir visų kitų paraiškos teikėjų didelis asmeninis indėlis būtų tinkamai atlygintas; ragina, kad (vėl) būtų finansuojamos projekto inicijavimo, kontaktų su galimais bendradarbiavimo partneriais užmezgimo arba parengiamųjų posėdžių išlaidos arba kad, pvz., būtų numatyta pakankama bendra suma, siekiant padengti tokias išlaidas; pabrėžia, kad skaidrumas šioje srityje – tai pagrindinis skaidrumo reikalavimų elementas ir yra taikomas visai programai „Erasmus+“; |
| --- | --- |

58.

| 59. | teigiamai vertina supaprastinimą, atsiradusį pradėjus taikyti vienkartinių išmokų mokėjimus ir fiksuoto dydžio finansavimą; ragina Komisiją ieškoti būdų, kuriais būtų galima toliau tobulinti sudėtingą administracinę procedūrą, taikomą teikiantiems paraiškas įvairiuose programos sektoriuose; yra susirūpinęs, kad nacionalinės agentūros praneša apie padidėjusią audito naštą; |
| --- | --- |

59.

| 60. | pažymi, kad reikia stiprinti operatyvinę paramą Europos tinklams pagal pagrindinį veiksmą Nr. 3 „Parama politikos reformoms“, siekiant kuo labiau skatinti ir skleisti galimybes, kurias teikia programa „Erasmus+“; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ragina Komisiją imtis reikiamų veiksmų siekiant nustatyti, kad savanoriška veikla būtų laikoma tinkamu nuosavo įnašo į projekto biudžetą šaltiniu, nes tai sudarytų palankesnes sąlygas mažesnių organizacijų dalyvavimui, atsižvelgiant į tai, kad pagal programą „Erasmus+“ leidžiama pripažinti savanorių laiką, laikant jį bendro finansavimo forma – įnašais natūra, ir kad į naują Komisijos pasiūlymą dėl finansinių gairių būtų įtraukta ši galimybė; pabrėžia, kad būtina pripažinti savanorių įnašą ir suteikti jam matomumą, nes šis įnašas ypač svarbus programai, su sąlyga, kad būtų vykdoma jo stebėsena siekiant užtikrinti, kad savanoriška veikla papildytų viešųjų lėšų investiciją, bet jos nepakeistų; |
| --- | --- |

61.

| 62. | pripažįsta savanoriškos veiklos ekonominę ir socialinę naudą ir ragina Komisiją programos veiksmais labiau remti savanoriška viekla grindžiamas organizacijas; |
| --- | --- |

62.

| 63. | teigiamai vertina Komisijos pasiūlymą įsteigti Europos solidarumo tarnybą; ragina Komisiją į šios naujos iniciatyvos kūrimą įtraukti savanorių organizacijas siekiant užtikrinti jos pridėtinę ir papildomą vertę stiprinant savanorišką veiklą Europos Sąjungoje; ragina Komisiją ir valstybes nares dėti pastangas biudžeto srityje, siekiant įtraukti šią iniciatyvą išvengiant nepakankamo lėšų skyrimo kitoms dabartinėms ir prioritetinėms programoms, ir ragina apsvarstyti galimybes integruoti šią iniciatyvą į Europos savanorių tarnybą, kad būtų sustiprinta savanoriška veikla ES nedubliuojant iniciatyvų ir programų; |
| --- | --- |

63.

| 64. | pabrėžia, kad savanoriška veikla yra solidarumo, laisvės ir atsakomybės išraiška ir kad tokia veikla prisidedama prie aktyvaus pilietiškumo stiprinimo ir žmogaus asmeninės raidos; mano, kad savanoriška veikla – tai taip pat itin svarbi priemonė siekiant socialinės įtraukties ir sanglaudos, taip pat mokymo, švietimo ir kultūrų dialogo, kartu svariai prisidedanti prie Europos vertybių sklaidos; mano, kad turėtų būti pripažintas Europos savanorių tarnybos atliekamas vaidmuo ugdant įgūdžius ir kompetenciją, kurie gali suteikti EST dalyviams daugiau galimybių įsidarbinti; ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti savanoriams deramas darbo sąlygas ir stebėti, kad būtų laikomasi sutarčių, pagal kurias atliekama savanoriška veikla, sąlygų; ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad Europos savanorių tarnybos dalyviai jokiais atvejais nebūtų laikomi pavaduojančiais darbuotojais arba taip naudojami; |
| --- | --- |

64.

| 65. | ragina, kad sprendimų priėmimo laikotarpis būtų kuo trumpesnis, paraiškos būtų vertinamos nuosekliai ir suderintai, o atmetus paraišką būtų pateikiamas skaidrus ir suprantamas pagrindimas, siekiant, kad masiškai nebūtų prarastas susidomėjimas pasinaudoti ES programomis; |
| --- | --- |

65.

| 66. | primygtinai ragina, kad paraiškos būtų vertinamos skaidriau ir kad visi paraiškų teikėjai gautų kokybišką grįžtamąją informaciją; ragina Komisiją užtikrinti, kad programos paramos gavėjai galėtų naudotis veiksminga grįžtamosios informacijos sistema ir praneštų Komisijai apie bet kokius pažeidimus, kuriuos jie nustatė įgyvendinant programą „Erasmus +“; be to, ragina Komisiją padidinti ir pagerinti informacijos srautus tarp Europos institucijų, atsakingų už programos įgyvendinimą, ir nacionalinių įstaigų; siekiant pagerinti programos įgyvendinimą, ragina nacionalines agentūras ir EACEA suteikti vertintojams mokymosi galimybes, rengti reguliarius susitikimus su programos dalyviais ir apsilankymus projektų vykdymo vietose; |
| --- | --- |

66.

| 67. | pažymi, kad svarbu stiprinti Europos savanorių tarnybos vietos dimensiją; siūlo Europos savanorių tarnybos savanoriams teikti tvirtesnę paramą ne tik jiems išvykstant, bet ir grįžtant į jų vietos bendruomenes, teikiant jiems mokymus po įvadinio ir integruoto kurso ir siekiant padėti jiems dalytis europine patirtimi ir skatinti savanorišką veiklą vietos lygmeniu; |
| --- | --- |

67.

| 68. | pritaria veiksmingumo ir efektyvumo gerinimui vykdant didesnio masto projektus; vis dėlto pažymi, kad reikia rasti pusiausvyrą tarp mažų ir didelių prašymų teikėjų grupių; |
| --- | --- |

68.

| 69. | prašo Komisijos kuo labiau suderinti nustatytas išankstinio finansavimo normas visoje programoje, siekiant visiems paramos gavėjams suteikti vienodas aplinkybes ir sudaryti geresnes sąlygas įgyvendinti projektą, ypač mažoms organizacijoms; ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad teikiant paraiškas dėl dalyvavimo programoje nebūtų teikiamas pirmumas didelėms institucijoms mažų ir jaunų institucijų atžvilgiu; |
| --- | --- |

69.

| 70. | atkreipia dėmesį į skirtumus tarp skirtingų ES regionų ir tarp skirtingų teritorijų valstybėse narėse, susijusius su dalyvavimu įgyvendinant pagal programą „Erasmus +“ finansuojamus veiksmus; reiškia susirūpinimą, kad jos veiksmų sėkmės rodikliai santykinai žemi ir visoje ES skiriasi; ragina tikslingai ir laiku imtis veiksmų siekiant išplėsti dalyvavimą ir pagerinti sėkmės rodiklius, nepriklausomai nuo to, kokia prašymų teikėjų kilmė, ir dalį finansavimo skirti specialioms priemonėmis, kuriomis siekiama propaguoti šią iniciatyvą ir padidinti informuotumą apie ją, visų pirma regionuose, kuriuose galimybės gauti finansavimą tebėra nedidelės; |
| --- | --- |

70.

| 71. | pažymi, kad įgyvendinant programą „Erasmus +“ skirtinguose ES regionuose finansavimo poreikiai ir intervencijos prioritetai skiriasi, todėl kai kurios valstybės narės, siekdamos užtikrinti išlaidų efektyvumą, turi pakeisti intervencijos prioritetus; |
| --- | --- |

71.

| 72. | atkreipia dėmesį į tai, kad skirtingose šalyse nepagrįstai skiriasi stipendijos ir jų skyrimo metodai; ragina Komisiją ištirti tokių skirtumų padarinius siekiant kiek galima labiau sumažinti socialinius ir ekonominius skirtumus Europos Sąjungoje; ragina toliau didinti stipendijas ir priderinti jas prie pragyvenimo išlaidų šalyje, į kurią vykstama, siekiant paskatinti socialiniu ir ekonominiu požiūriu nepalankioje padėtyje esančių studentų, specialių poreikių turinčių studentų bei darbuotojų ir studentų bei darbuotojų iš atokių regionų dalyvavimą; |
| --- | --- |

72.

| 73. | atkreipia dėmesį į kontrastą tarp didesnio teigiamo programos „Erasmus+“ judumo stipendijų poveikio ir didesnės paklausos Rytų ir Pietų Europoje ir riboto bendro programos biudžeto, dėl kurio atmetama didelė dalis prašymų; siūlo Komisijai dėti daugiau pastangų skatinant judumą iš Vakarų Europos į Rytų Europą; |
| --- | --- |

73.

| 74. | apgailestauja, kad didėjanti nelygybė valstybių narių viduje ir tarp valstybių narių bei aukštas jaunimo nedarbo lygis ES apsunkina galimybes pasinaudoti programa, nes atsiranda judumo kliūčių paraiškas pateikusiems asmenims iš regionų, kuriuose žmonių pajamos mažesnės ir kuriuos stipriau paveikė ekonomikos krizė ir biudžeto sumažėjimas; pabrėžia, kad programa „Erasmus+“ ir profesinis rengimas ir mokymas (PRM) taip pat turi pasiekti Europos Sąjungos atokius ir pasienio regionus; mano, kad siekiant sumažinti jaunimo nedarbą ir atgaivinti ekonomiką, galimybių naudotis programomis ir jų lygybės šių regionų gyventojams suteikimas yra labai teigiamas žingsnis; |
| --- | --- |

74.

| 75. | pabrėžia, kad su programa „Erasmus+“ susijusiam asmenų judumui remti skirtoms stipendijoms neturėtų būti taikomi mokesčiai ir socialinio draudimo įmokos; |
| --- | --- |

75.

| 76. | ragina Komisiją pripažinti specialiųjų poreikių turintiems asmenims ir iš nepalankioje padėtyje esančių šeimų kilusiems asmenims skirtų projektų ir jų judumo būdų specialųjį pobūdį; ragina labiau paremti specialiųjų poreikių turinčių asmenų ir iš nepalankioje padėtyje esančių šeimų kilusių asmenų, įskaitant pabėgėlius, galimybes dalyvauti programoje ir prašo užtikrinti jiems geresnes sąlygas naudotis programa; |
| --- | --- |

76.

| 77. | pabrėžia, kad, nors ir padaryta pažanga pripažįstant studijų laikotarpius, kreditus, kompetencijas ir įgūdžius, įgytus neformaliojo ir savaiminio mokymosi užsienyje metu, šios problemos nėra galutinai išspręstos; pabrėžia, kad tarptautinių kvalifikacijų pripažinimas yra itin svarbus judumui ir sudaro tolesnio bendradarbiavimo Europos aukštojo mokslo erdvėje pagrindą; atkreipia dėmesį į tai, jog svarbu visapusiškai naudotis visomis ES žinių, įgūdžių ir kompetencijų patikrinimo, būtino siekiant pripažinti kvalifikacijas, priemonėmis; |
| --- | --- |

77.

| 78. | pabrėžia, kad, nepaisant ekonominės, finansinės ir socialinės krizės, nuo 2008 m. pagal programą „Erasmus“ tam tikrą laiko tarpą užsienyje studijavusiųjų skaičius nuolat didėjo; atkreipia dėmesį į tai, kad tuo pat metu dar sparčiau didėjo praktiką užsienyje atliekančių asmenų skaičius; daro išvadą, kad jaunimas praktiką akivaizdžiai laiko labai gera galimybe pagerinti savo įsidarbinimo galimybes; rekomenduoja Komisijai, nacionalinėms agentūroms, vykdytojams ir institucijoms atsižvelgti į šiuos pokyčius; |
| --- | --- |

78.

| 79. | pabrėžia, kad sukūrus Europos kvalifikacijų sandarą (20) buvo akivaizdžiai patobulintos diplomų, kreditų, profesinių įgūdžių pažymėjimų ir įgytos kompetencijos pripažinimo ir patvirtinimo sistemos švietimo ir profesinio mokymo ir rengimo srityje, tačiau pažymi, kad problemų vis dar yra; pabrėžia, kad svarbu užtikrinti, jog bet kokia judumo forma – formaliojo mokymosi metu, per stažuotes įmonėse ar savanoriaujant ir vykdant jaunimo veiklą – įgyta kompetencija ir kvalifikacija būtų tinkamai pagrįsta dokumentais, patvirtinta, pripažinta ir kad ją būtų galima palyginti savo šalies sistemoje; ragina Komisiją siekti pažangos reformuojant ir stiprinant esamą Europos kvalifikacijų sandarą pagal šią rekomendaciją, siekiant paversti ją tvirtesne priemone, kuria remiamas laisvas judėjimas; ragina Komisiją ir valstybes nares sistemingai naudoti ir toliau plėtoti esamas Europos priemones, pavyzdžiui, Europass, „Youthpass“ ir Europos profesinio mokymo kreditų sistemą (ECVET); skatina parengti bendras PRM kvalifikacijas, kuriomis būtų galima užtikrinti tarptautinį kvalifikacijų pripažinimą; ragina valstybes nares visapusiškai ir laiku įgyvendinti 2012 m. gruodžio 20 d. Tarybos rekomendaciją dėl neformaliojo ir savaiminio mokymosi rezultatų patvirtinimo; |
| --- | --- |

79.

| 80. | pabrėžia, kad neformalusis suaugusiųjų švietimas ir mokymasis padeda įgyti pagrindinius įgūdžius ir socialinius emocinius gebėjimus, pavyzdžiui, socialinius ir pilietinius gebėjimus, kurie yra svarbūs darbo rinkai, gerovei darbe ir gerai profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrai; pabrėžia, kad neformalusis suaugusiųjų švietimas ir mokymasis atlieka esminį vaidmenį stengiantis aprėpti nepalankioje padėtyje esančias visuomenės grupes ir padedant joms ugdyti įgūdžius, kurie padeda patekti į darbo rinką ir rasti ilgalaikę ir kokybišką darbo vietą arba pagerinti jų užimtumo padėtį, taip pat prisidedant prie demokratiškesnės Europos kūrimo; |
| --- | --- |

80.

| 81. | ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti profesinio rengimo ir mokymo programas, atkreipia dėmesį į tai, kad stažuočių ir praktikos sistemos yra įgūdžių ugdymo galimybės, kurios nepakeičia visą darbo laiką dirbančių specialistų pareigų, jose turi būti užtikrintos orios darbo sąlygos ir deramas užmokestis ir paramos gavėjams priskiriamos kompetencijos jokiu būdu neturėtų būti pakeičiamos iš darbuotojų reikalaujamomis kompetencijomis; |
| --- | --- |

81.

| 82. | atkreipia dėmesį į daugiau pastangų iš nacionalinių agentūrų reikalaujantį darbą, vykdomą pagal dabartinę programą; ragina Komisiją aprūpinti nacionalines agentūras pakankamais ištekliais ir teikti joms būtiną pagalbą, taip sudarant galimybę veiksmingai įgyvendinti programą ir užtikrinant galimybę nacionalinėms agentūroms įveikti naujus iššūkius, kylančius dėl biudžeto padidinimo; |
| --- | --- |

82.

| 83. | ragina Komisiją stebėti kokybės kriterijus, kuriuos nacionalinės agentūros naudoja vertindamos projektus ir keisdamosi šios srities geriausios praktikos pavyzdžiais; ragina rengti vertintojų mokymo programas, kad jie galėtų kelti kvalifikaciją, ypač vykdant tarpsektorinius projektus, ir sudaryti jiems galimybes teikti kokybišką grįžtamąją informaciją visiems paraiškų teikėjams siekiant užtikrinti, kad būtų pasiekti būsimų projektų tikslai ir būtų pagerinti būsimų pareiškėjų veiklos rezultatai; |
| --- | --- |

83.

| 84. | mano, kad kokybės vertinimas turėtų būti toks pat svarbus kaip kiekybinis vertinimas; ragina parengti kokybės vertinimą vykdant programą „Erasmus +“; |
| --- | --- |

84.

| 85. | ragina Komisiją ir valstybes nares tikrinti ir pripažinti formalųjį ir neformalųjį mokymąsi ir pameistrystę; ragina valstybes nares geriau informuoti praktiką atliekančius jaunuolius apie esamas galimybes, teikti daugiau pagalbos mokymo centrams, kurie norėtų dalyvauti programoje „Erasmus+“, tačiau taip pat sukurti papildomų priemonių, skirtų tarpvalstybinio judumo kaimyninėse šalyse atvejais padėti praktiką atliekantiems asmenims nuvykti į pasirinktą vietą ir joje apsigyventi; |
| --- | --- |

85.

| 86. | remia judumo stiprinimą švietimo srityje, pameistrystės programose ir atliekant mokomąją praktiką pagal Jaunimo garantijų ir Jaunimo užimtumo iniciatyvas, siekiant sumažinti aukštą jaunimo nedarbo lygį ir geografinius skirtumus ES; |
| --- | --- |

86.

| 87. | ragina Komisiją nustatyti esamus nevienodo šalių ir regionų profesinio rengimo ir mokymo įstaigų dalyvavimo ES judumo programose atvejus, kad būtų sumažinti šie skirtumai užtikrinant geresnį nacionalinių agentūrų, susijusių su programa „Erasmus+“, bendradarbiavimą ir keitimąsi informacija, remiant profesinio rengimo ir mokymo įstaigų bendras pastangas susiejant patyrusias profesinio rengimo ir mokymo įstaigas su kitomis įstaigomis, siūlant profesinio rengimo ir mokymo įstaigoms politinės paramos priemones ir teikiant joms konkrečius pasiūlymus, taip pat tobulinant jau taikomas profesinio rengimo ir mokymo įstaigų paramos sistemas; |
| --- | --- |

87.

| 88. | ragina valstybes nares, siekiant plėtoti mokytojų, lektorių ir ne mokslo darbuotojų judumą, pripažinti jų dalyvavimą judumo programose svarbia jų karjeros dalimi ir, jei įmanoma, sukurti atlygio, susijusio su dalyvavimu judumo programose, pavyzdžiui, finansinių išmokų ar darbo krūvio sumažinimo forma, sistemą; |
| --- | --- |

88.

| 89. | ragina nacionalines agentūras vertinant projektus užtikrinti visišką skaidrumą – skelbti atrinktų projektų sąrašą kartu informuojant apie jų pažangą ir skirtą finansinę paramą; |
| --- | --- |

89.

| 90. | ragina įgyvendinant KA1 toliau taikyti geriausią programos „Comenius“ praktiką, pvz., skatinti mokyklų klasių mainus, ir užtikrinti mokyklų darbuotojams galimybę individualiai teikti paraiškas dėl judumo dotacijų pagal KA1; |
| --- | --- |

90.

| 91. | pažymi, kad, nepaisant aukštos KA2 projektų kokybės, daug jų buvo atmesta dėl nepakankamo finansavimo; ragina Komisiją įvertinti šiuos projektus ir padėti jiems pritraukti investicijas iš kitų šaltinių; ragina valstybes nares pripažinti įvertintus projektus ir teikti jiems pirmenybę suteikiant prieigą prie viešųjų lėšų, skirtų jų įgyvendinimui, jei tokios lėšos yra prieinamos; |
| --- | --- |

91.

| 92. | ragina Komisiją toliau siekti įveikti Briuselyje įsikūrusių organizacijų finansavimo iššūkius, siekiant padėti joms prisidėti prie Europos politikos švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto srityse formavimo; |
| --- | --- |

92.

| 93. | atkreipia dėmesį į nacionalinių agentūrų problemas įgyvendinant tarptautinio studentų kreditų judumo iniciatyvą; ragina užtikrinti, kad nacionalinės agentūros galėtų lanksčiai paskirstyti kai kurių šalių ir regionų išteklius kitiems siekiant įgyvendinti aukštųjų mokyklų bendradarbiavimo prioritetinius tikslus; |
| --- | --- |

93.

| 94. | atkreipia dėmesį į tai, kad dėl to, jog Europos aukštosios mokyklos institucinei judumo sistemai taiko lengvatinę tvarką, mažėja pavienių judumo veiklos, nepriklausančios programai „Erasmus+“, dalyvių; ragina Komisiją ir nacionalines valdžios institucijas užtikrinti pavieniams kandidatams naujas galimybes dalyvauti judumo programose; |
| --- | --- |

94.

| 95. | ragina Komisiją remti profesinio rengimo ir mokymo sistemą populiarinant programos „Leonardo da Vinci“ paprogrames naujose šios sistemos organizacijose ir mažesnėse įstaigose, taip pat joms padėti joms teikiant paraiškas dėl tinkamo finansavimo – pasiūlyti papildomas konsultacijas, mokymus internetu ir konkretiems asmenims skirtą pagalbą jiems rengiant kokybiškas paraiškas dėl finansavimo ir šiuo tikslu mezgant ryšius su nacionalinėmis agentūromis, kurios yra susijusios su programa „Erasmus+“; |
| --- | --- |

95.

| 96. | ragina populiarinti Europos aukštojo mokslo erdvę visame pasaulyje, taip pat visame pasaulyje plėtoti individualias žinias skatinant visus susijusius suinteresuotuosius subjektus (valstybes nares, aukštąsias mokyklas, aukštojo mokslo asociacijas) siekiant užtikrinti, kad programos „Erasmus Mundus“ jungtinės magistrantūros programos taptų patrauklesnės aukštosioms mokykloms ir galimiems paraiškų teikėjams; |
| --- | --- |

96.

| 97. | rekomenduoja labiau įtraukti nacionalines agentūras į švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto politikos formavimą stiprinant Komisijos, valstybių narių ir nacionalinių agentūrų ryšius; |
| --- | --- |

97.

Kitas programos laikotarpis

| 98. | ragina Komisiją ir valstybes nares dėti daugiau pastangų siekiant supaprastinti procedūras, sumažinti didelę administracinę naštą, tenkančią studentams, institucijoms ir „Erasmus +“ projektuose dalyvaujančioms priimančioms įmonėms, visų pirma toms, kurios pakankamai nesinaudoja šia galimybe, siekiant pagerinti ir palengvinti registracijos, patvirtinimo ir pripažinimo procesus užtikrinant vienodas galimybes; laikosi nuomonės, kad, siekiant paskatinti dalyvavimą šioje programoje, informacija apie ją turi būti teikiama visomis Europos Sąjungos oficialiosiomis kalbomis; ragina Komisiją ir nacionalines agentūras suvienodinti dalyvavimo programoje kriterijus, kad kuo daugiau žmonių teiktų paraiškas; |
| --- | --- |

98.

| 99. | siūlo pirmiausia ne derinti ir iš esmės keisti programos struktūrą, bet užtikrinti ir įtvirtinti laimėjimus ir palaipsniui ją tobulinti, kai to reikia; |
| --- | --- |

99.

| 100. | rekomenduoja, kad programoje „Erasmus +“ didesnė svarba būtų skiriama neformaliajam švietimui ir padidintas jo matomumą kalbant apie jaunimo užimtumą ir suaugusiųjų švietimą, nes neformalusis švietimas yra svarbus Europos pilietiškumo srityje ir propaguojant demokratiją ir formuojant vertybes; tačiau programa dažnai dėl pavadinimo susiejama tik su formaliuoju švietimu; |
| --- | --- |

100.

| 101. | ragina Komisiją užtikrinti, kad visi susiję suinteresuotieji subjektai dalyvautų planuojant būsimą finansavimo laikotarpį ir taikant galimus patobulinimus siekiant užtikrinti tolesnę programos sėkmę ir pridėtinę vertę; |
| --- | --- |

101.

| 102. | rekomenduoja užtikrinti, kad įgyvendinant programą „Erasmus +“ būtų toliau plėtojamas asmenų tarpsektorinis judumas pagal KA1, kad besimokantys asmenys, mokytojai, pedagogai, instruktoriai, pameistriai, darbuotojai ir jaunimas galėtų visapusiškai dalyvauti tarpsektorinio judumo programose; |
| --- | --- |

102.

| 103. | prašo sukurti aiškią terpsektorinių projektų apibrėžtį, taip siekiant išvengti sumaišties, kylančios dėl neteisingo projektų žymėjimo; |
| --- | --- |

103.

| 104. | ne tik ragina užtikrinti dabartinį biudžeto dydį kitai programai, finansuojamai pagal naują DFP, bet ir mano, kad dar labiau padidintas biudžetas, kuris užtikrintų bent tokio pat dydžio metinį finansavimą kitoms programoms kaip ir įgyvendinant dabartinę programą, būtų pati svarbiausia išankstinė sąlyga toliau užtikrinant programos sėkmę; siūlo Komisijai išnagrinėti galimybę padidinti išankstinį finansavimą; |
| --- | --- |

104.

| 105. | teigiamai vertina programos struktūrą ir ragina Komisiją pasiūlyme dėl kitos programų kartos išlaikyti atskirus švietimui ir mokymui, jaunimui ir sportui skirtus skirsnius ir biudžetą, atsižvelgiant į jų specifines ypatybes, ir pagal sektorius pritaikyti paraiškų formas, ataskaitų teikimo sistemas ir reikalavimus dėl parengtų produktų; |
| --- | --- |

105.

| 106. | ragina nacionalines agentūras užtikrinti, kad turimos pagal pagrindinius veiksmus ir sektorius suskirstytos biudžeto lėšos būtų lengvai prieinamos po kiekvieno paraiškų teikimo etapo, kad pareiškėjai galėtų strategiškai planuoti būsimus veiksmus, taip pat skelbti projektų atrankos rezultatus ir biudžeto eilutes, kad būtų galima vykdyti tinkamą programos išorės stebėseną; |
| --- | --- |

106.

| 107. | ragina Komisiją reguliariai persvarstyti finansinės paramos dydį, pvz., vienkartinių kelionių ir dienpinigių išmokų sumas, siekiant užtikrinti, kad jos atitiktų realias pragyvenimo išlaidas ir išvengti įsiskolinimo mokymosi metu, tai padėtų užtikrinti, kad mažiau finansinių išteklių ir (arba) specialiųjų poreikių turintys asmenys nebūtų diskriminuojami ir nepasitrauktų iš programų; |
| --- | --- |

107.

| 108. | pažymi, kad nepalankioje padėtyje esančioms grupės konkretus dėmesys skiriamas jaunimo sektoriuje; rekomenduoja įtraukties ir įvairovės strategiją taikyti visiems programos sektoriams siekiant skatinti socialinę įtrauktį ir specialiųjų poreikių turinčių asmenų arba mažiau galimybių turinčių asmenų dalyvavimą programoje „Erasmus +“; |
| --- | --- |

108.

| 109. | ragina Komisiją pateikti, o valstybes nares – paremti pasiūlymą dėl kokybiškos pameistrystės sistemos ir pasiūlymą dėl didesnio pameistrių judumo siekiant užtikrinti pameistriams, stažuotojams, praktikantams, taip pat profesinį rengimą ir mokymą pasirinkusiems asmenims teisių rinkinį, kuriuo būtų užtikrinama, kad jie būtų tinkamai apsaugoti ir kad minėtos judumo programos jokiais atvejais nepakeistų standartinių darbo sutarčių; ragina rengti kokybiškas apmokamas mokomąsias praktikas ir stažuotes ir prašo, kad valstybės narės praneštų apie atvejus, kai pažeidžiamos su programos „Erasmus+“ paramos gavėjų užduočių vykdymu susijusios sąlygos arba jų teisės; |
| --- | --- |

109.

| 110. | ragina Komisiją bendradarbiauti su valstybėmis narėmis siekiant užmegzti tvirtesnį mokymo įstaigų ir pagrindinių suinteresuotųjų subjektų (vietos ir regionų valdžios institucijų, socialinių partnerių, privačiojo sektoriaus atstovų, jaunimo atstovų, profesinio rengimo ir mokymo įstaigų, mokslinių tyrimų organizacijų ir pilietinės visuomenės organizacijų) bendradarbiavimą siekiant stiprinti švietimo ir profesinio rengimo ir mokymo sistemų reagavimą į realiuosius darbo rinkos poreikius ir užtikrinti, kad šis bendradarbiavimas atsispindėtų programoje „Erasmus+“; mano, kad aktyvus paramos gavėjų ir visų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas rengiant, organizuojant, stebint, įgyvendinant ir vertinant programą užtikrintų jos gyvybingumą, sėkmę ir pridėtinę vertę; |
| --- | --- |

110.

| 111. | pritaria tam, kad judumo iniciatyvoje dalyvaujantiems studentams būtų sudaromos galimybės derinti studijas užsienyje ir su studijomis susijusią mokomąją praktiką pagal šią programą, taip palengvinant jų buvimą užsienyje, mažinant atranką pagal socialinę priklausomybę, didinant judumo iniciatyvoje dalyvaujančių studentų skaičių, tobulinant studentų įgūdžius ir stiprinant aukštojo mokslo ir darbo aplinkos tarpusavio ryšius; ragina Komisiją skirstant programos „Erasmus +“ stipendijas ypatingą dėmesį skirti ilgalaikiam pameistrių judumui; |
| --- | --- |

111.

| 112. | pažymi, kad tarp valstybių narių esama tinkamumo dalyvauti programoje kriterijų skirtumų; primygtinai prašo, kad Komisija užtikrintų, kad visos nacionalinės agentūros darniai taikytų programos taisykles – laikytųsi bendrų kokybės standartų ir procedūrinės praktikos, kad taip būtų užtikrintas programos „Erasmus +“ vidaus ir išorės nuoseklumas ir ji būtų tikra Europos programa; todėl ragina Komisiją parengti nacionalinėms agentūroms skirtas programos „Erasmus +“ Europos įgyvendinimo gaires; ragina nacionalines agentūras, kurios turi būti neatskiriama stebėsenos proceso dalis, taip pat skirti dėmesį tam, kad būtų sukurtas forumas konstruktyviam institucijų, kiekvienoje valstybėje narėje atsakingų už švietimo ir darbo politiką, dialogui palaikyti; primygtinai ragina agentūras geriau koordinuoti savo veiklą, kad panašius klausimus sprendžiantys projektai būtų geriau suderinti; |
| --- | --- |

112.

| 113. | ragina Komisiją ir valstybes nares suteikti profesinį rengimą ir mokymą pasirinkusiems asmenims daugiau galimybių mokytis užsienyje ir laikyti profesinį rengimą ir mokymą geriausiu pasirinkimu norint susirasti darbą ir pradėti sėkmingą karjerą, ir užtikrinti, kad visų amžiaus grupių piliečiams būtų suteikiamos galimybės, skirti pakankamą finansavimą, nes PRM skiriamos lėšos nėra proporcingos (21) asmenų, kurie gali teikti paraiškas dėl siūlomų judumo programų, skaičiui; tvirtai remia veiksmingą moterų judumo profesinio rengimo ir mokymo srityje propagavimą ir skatinimą ir mano, kad šiuo atžvilgiu reikėtų nustatyti plataus užmojo tikslus ir atidžiai stebėti pažangą; |
| --- | --- |

113.

| 114. | pabrėžia, kad šiuo metu iš naujo apibrėžiami darbai ir įgūdžiai, ypač dėl perėjimo prie labiau skaitmeninės ekonomikos, naujų verslo poreikių ir į ateitį orientuotų sektorių; ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad programa „Erasmus +“ atspindėtų šią padėtį; |
| --- | --- |

114.

| 115. | ragina labiau skatinti tolesnių studijų (baigus aukštojo mokslo ciklą) lygio judumo programas, siekiant užtikrinti judumą tarp Europos mokslinių tyrimų centrų ir toliau siekti, kad Europos universitetai taptų tarptautiniai; |
| --- | --- |

115.

| 116. | pabrėžia, kad reikia didinti informuotumą apie priemonę „Erasmus+“ kaip būdą patobulinti savo įgūdžius ir suteikti jiems platesnę dimensiją, ir taip užtikrinti teisingą požiūrį į šią priemonę siekiant garantuoti jos veiksmingumą ir išvengti pavojaus, kad ji nebūtų laikoma tik paprasta gyvenimo patirtimi; |
| --- | --- |

116.

| 117. | ragina Komisiją parengti ir pateikti atnaujintus statistinius duomenis bei atlikti tolesnius programos „Erasmus +“įgyvendinimo tyrimus, ypač apimant naudojimosi šia programa rodiklį tarp jaunimo, suskaidytą pagal regionus ir pagal lytį, jos padarytą poveikį galimybėms įsidarbinti, taip pat užimtumo pobūdį bei lygį ir poveikį darbo užmokesčiui bei galimus programos tobulinimo būdus; ragina Komisiją išnagrinėti, kodėl kai kurios šalys teikia daugiau paraiškų dėl profesinio rengimo ir mokymo judumo, kur yra didžiausia lyčių nelygybė ir kodėl, iš kurių šalių gaunama daugiausia neįgaliųjų pateiktų paraiškų, ir parengti planą, kaip padidinti kitų šalių dalyvavimą; taigi ragina nacionalines valstybių narių agentūras glaudžiai bendradarbiauti keičiantis informacija ir statistiniais duomenimis; dar kartą pabrėžia, kad tyrimų rezultatus ir statistinius duomenis reikia įtraukti į būsimą programos „Erasmus+“ vidurio laikotarpio peržiūrą ir ją atliekant reikia į juos atsižvelgti; |
| --- | --- |

117.

| 118. | primena, kad šiuo metu, kai ES ištikusi ypatinga pamatinių vertybių krizė, priemonė „Erasmus+“ gali suteikti svarbią galimybę skatinti jaunimo tarpusavio integraciją, supratimą ir solidarumą; todėl ragina, kad jaunimo integracija būtų skatinama supažindinant jį su įvairia kultūra ir tradicijomis bei puoselėjant reikiamą tarpusavio pagarbą; |
| --- | --- |

118.

| 119. | siūlo Komisijai toliau laikyti verslumo ugdymą ir mokymą, įskaitant judumą, vienu iš būsimos programos „Erasmus+“ tikslų per kitą finansinį laikotarpį (po 2020 m.) ir numatyti šiuos programos elementus:






  i) | kruopštų esamų priemonių, kuriomis verslumas skatinamas per švietimą ir mokymą, poveikio vertinimą ir galimą jų koregavimą, ypatingą dėmesį skiriant poveikiui, kuris daromas nepakankamai atstovaujamoms ir nepalankioje padėtyje esančioms grupėms; |
| --- | --- | --- |

119.

i)

kruopštų esamų priemonių, kuriomis verslumas skatinamas per švietimą ir mokymą, poveikio vertinimą ir galimą jų koregavimą, ypatingą dėmesį skiriant poveikiui, kuris daromas nepakankamai atstovaujamoms ir nepalankioje padėtyje esančioms grupėms;

| ii) | skatinimą geriau apibrėžti formaliojo ir neformaliojo švietimo, skirto visiems studentams, turinį ir priemones tiek teorinių, tiek praktinių modulių, pvz., studentų verslumo projektų, atveju; |
| --- | --- |

ii)

skatinimą geriau apibrėžti formaliojo ir neformaliojo švietimo, skirto visiems studentams, turinį ir priemones tiek teorinių, tiek praktinių modulių, pvz., studentų verslumo projektų, atveju;

| iii) | švietimo įstaigų, įmonių, ne pelno organizacijų ir neformaliojo švietimo paslaugų teikėjų partnerysčių skatinimą, siekiant parengti tinkamus kursus ir užtikrinti studentams reikiamą praktinę patirtį bei modelius; |
| --- | --- |

iii)

švietimo įstaigų, įmonių, ne pelno organizacijų ir neformaliojo švietimo paslaugų teikėjų partnerysčių skatinimą, siekiant parengti tinkamus kursus ir užtikrinti studentams reikiamą praktinę patirtį bei modelius;

| iv) | įgūdžių tobulinimą verslumo procesų, finansinio raštingumo, IRT raštingumo ir įgūdžių, kūrybinio mąstymo, problemų sprendimo ir naujoviško požiūrio, pasitikėjimo savimi, prisitaikymo, komandos formavimo, projektų valdymo, rizikos vertinimo ir rizikos prisiėmimo srityse, taip pat konkrečių verslo įgūdžių bei žinių tobulinimą; |
| --- | --- |

iv)

įgūdžių tobulinimą verslumo procesų, finansinio raštingumo, IRT raštingumo ir įgūdžių, kūrybinio mąstymo, problemų sprendimo ir naujoviško požiūrio, pasitikėjimo savimi, prisitaikymo, komandos formavimo, projektų valdymo, rizikos vertinimo ir rizikos prisiėmimo srityse, taip pat konkrečių verslo įgūdžių bei žinių tobulinimą;

| v) | ypatingą dėmesį neformaliajam ir savaiminiam mokymuisi – išskirtinei aplinkai verslumo kompetencijoms įgyti; |
| --- | --- |

v)

ypatingą dėmesį neformaliajam ir savaiminiam mokymuisi – išskirtinei aplinkai verslumo kompetencijoms įgyti;

| 120. | ragina valstybes nares toliau dalyvauti „Erasmus jauniems verslininkams“ programoje ir skatinti jose dalyvauti jaunus žmones, norinčius imtis verslo projektų, kad galėtų įgyti patirties užsienyje ir naujų įgūdžių, kurie jiems padėtų sėkmingai įgyvendinti savo verslo projektus; |
| --- | --- |

120.

| 121. | primygtinai ragina, kad vyktų tolesnis tarpusavio mokymasis po to, kai įgyjama patirtis studijų, mokymosi ir darbo užsienyje metu, siekiant padidinti programos „Erasmus +“ poveikį vietos bendruomenėms; pabrėžia, kad norint pagerinti pagal programą „Erasmus +“ vykdomų projektų kokybę nepaprastai svarbu dalytis gerosios patirties pavyzdžiais; palankiai vertina programos „Erasmus +“ projektų rezultatų sklaidos platformą ir ragina aktyviau dalytis gerosios patirties pavyzdžiais ir keistis nuomonėmis tarptautiniu mastu su nacionalinėmis agentūromis, partneriais ir programos paramos gavėjais; ragina Komisiją padėti paraiškų dėl dalyvavimo programoje teikėjams rasti tarptautinių partnerių, sukuriant naudotojams lengvai prieinamas platformas, kuriose būtų viešai skelbiama informacija apie skirtingus paramos gavėjus ir jų vykdomus projektus; |
| --- | --- |

121.

| 122. | ragina Komisiją patobulinti programos vadovą ir padaryti jį lengvesnį naudoti bei suprantamesnį, taip pat parengti specialias informacines brošiūras apie visus pagrindinius veiksmus; ragina Komisiją supaprastinti paraiškų teikimo procesą sumažinant administracinę naštą; |
| --- | --- |

122.

| 123. | pritaria tam, kad būtų plėtojamos suaugusiųjų mokymosi įstaigos nuolat teikiant profesinio tobulėjimo ir judumo galimybių mokytojams, mokyklų vadovams, instruktoriams ir kitiems švietimo srities darbuotojams; ragina tobulinti įgūdžius bei gebėjimus, visų pirma suaugusiųjų mokymui veiksmingai naudojant IRT, kad būtų siekiama geresnių mokymosi rezultatų; pabrėžia, kad svarbu keistis geriausios praktikos pavyzdžiais; |
| --- | --- |

123.

| 124. | palankiai vertina tai, kad rengiami bandomieji projektai, pavyzdžiui, „Europos pameistrių judumo sistema: Europos Sąjungos pilietybės ir įgūdžių vystymas integruojant jaunimą į darbo rinką“, kuriuo siekiama įgyvendinti rentabilias tarpvalstybinio pameistrių judumo sistemas tarp profesinio rengimo ir mokymo institucijų, bendrovių ir (arba) kitų susijusių organizacijų, taip pat oficialiai pripažinti ir patvirtinti mokymosi rezultatus ir remti abipusį diplomų pripažinimą, ir „Jaunimo judumas profesinio mokymo srityje – didesnis jaunimo judumas“, kuriuo siekiama gerinti jaunimo judumą profesinio mokymo srityje; ragina Komisiją veiksmingai įgyvendinti abu bandomuosius projektus ir juos ilgam laikui įtraukti į programą „Erasmus +“; |
| --- | --- |

124.

| 125. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti didesnę ir labiau ilgalaikę struktūrinę paramą Europos pilietinės visuomenės organizacijoms švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto srityse teikiant dotacijas veiklai, nes jos yra organizacijos, teikiančios galimybes mokytis, o Europos piliečiams ir gyventojams teikiančios galimybių dalyvauti rengiant ir įgyvendinant Europos Sąjungos politiką; |
| --- | --- |

125.

| 126. | ragina Komisiją apsvarstyti tinkamą sprendimą dėl Europos lygmens nevyriausybinių organizacijų, įsikūrusių Briuselyje ir teikiančių paraiškas dėl finansavimo nacionalinėms agentūroms, padėties; |
| --- | --- |

126.

o

o o

| 127. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

127.

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 50.

(2)  OL L 394, 2006 12 30, p. 10.

(3)  OL C 311, 2009 12 19, p. 1.

(4)  OL C 351 E, 2011 12 2, p. 29.

(5)  OL C 377 E, 2012 12 7, p. 77.

(6)  OL C 372, 2011 12 20, p. 1.

(7)  OL C 372, 2011 12 20, p. 31.

(8)  OL C 398, 2012 12 22, p. 1.

(9)  OL C 70, 2012 3 8, p. 9.

(10)  OL C 208, 2016 6 10, p. 32.

(11)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0292.

(12)  OL C 417, 2015 12 15, p. 25.

(13)  OL C 172, 2015 5 27, p. 17.

(14)  OL C 417, 2015 12 15, p. 36.

(15)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0106.

(16)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0107.

(17)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0291.

(18)  http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/repository/education/library/study/2014/eras mus-impact_en.pdf

(19)  Jungtinio tyrimų centro mokslo ir politikos ataskaita dėl kalbų ir įsidarbinimo galimybių, 2015.

(20)  OL C 111, 2008 5 6, p. 1.

(21)  Remiantis Komisijos duomenimis, 2016 m. dėl nepakankamo finansavimo pagal programą „Erasmus+“ buvo finansuotos tik 42 proc. reikalavimus atitinkančių paraiškų dėl dalyvavimo PRM judumo schemoje. Padėtis blogėjo metams bėgant: 2014 m. 54 proc. paraiškų buvo sėkmingos, o 2015 m. – 48 proc. Nors skiriamas finansavimas kasmet kažkiek didėjo, paklausa augo žymiai sparčiau, o riboti programos „Erasmus+“ ištekliai neleidžia sulyginti finansavimo poreikių su paklausa.

---

2017 m. vasario 14 d., antradienis

| 18.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 252/48 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 252/48

---

P8_TA(2017)0020

ES ir Kuko Salų tausios žvejybos partnerystės susitarimas (rezoliucija)

2017 m. vasario 14 d. Europos Parlamento ne teisėkūros rezoliucija su ne teisėkūros pasiūlymu dėl rezoliucijos dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Kuko Salų Vyriausybės tausios žvejybos partnerystės susitarimo ir jo įgyvendinimo protokolo sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (07592/2016 – C8-0431/2016 – 2016/0077(NLE) – 2016/2230(INI))

(2018/C 252/05)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (07592/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (07592/2016),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnį, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį ir 218 straipsnio 7 dalį (C8-0431/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnį, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį ir 218 straipsnio 7 dalį (C8-0431/2016),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 14 d. teisėkūros rezoliuciją (1) dėl sprendimo projekto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 14 d. teisėkūros rezoliuciją (1) dėl sprendimo projekto,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Kuko Salų Vyriausybės tausios žvejybos partnerystės susitarimo ir jo įgyvendinimo protokolo 2013 m. birželio mėn. ex ante vertinimo ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Kuko Salų Vyriausybės tausios žvejybos partnerystės susitarimo ir jo įgyvendinimo protokolo 2013 m. birželio mėn. ex ante vertinimo ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į Kuko Salų valdžios institucijų strategines vietos žuvininkystės sektoriaus plėtojimo gaires, ypač į dokumente „Cook Islands Offshore Fisheries Policy“ (liet. „Kuko Salų žvejybos atviroje jūroje politika“) pateiktas gaires, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kuko Salų valdžios institucijų strategines vietos žuvininkystės sektoriaus plėtojimo gaires, ypač į dokumente „Cook Islands Offshore Fisheries Policy“ (liet. „Kuko Salų žvejybos atviroje jūroje politika“) pateiktas gaires,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų (DVT) sistemą, ypač į 1, 2, 9, 10 ir 14 darnaus vystymosi tikslus; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų (DVT) sistemą, ypač į 1, 2, 9, 10 ir 14 darnaus vystymosi tikslus;

| — | atsižvelgdamas į Vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisijos (angl. WCPFC) 12-ojo mokslinio komiteto posėdžio išvadas ir rekomendacijas dėl toli migruojančių žuvų išteklių ilgalaikio išsaugojimo ir tausaus naudojimo vakarų ir vidurio Ramiajame vandenyne; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisijos (angl. WCPFC) 12-ojo mokslinio komiteto posėdžio išvadas ir rekomendacijas dėl toli migruojančių žuvų išteklių ilgalaikio išsaugojimo ir tausaus naudojimo vakarų ir vidurio Ramiajame vandenyne;

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą (A8-0015/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą (A8-0015/2017),

| A. | kadangi Komisija ir Kuko Salų Vyriausybė susiderėjo dėl naujo Europos Sąjungos ir Kuko Salų Vyriausybės tausios žvejybos partnerystės susitarimo (ES ir Kuko Salų žvejybos partnerystės susitarimas) ir jo įgyvendinimo protokolo, kurie galios atitinkamai aštuonerius ir ketverius metus; |
| --- | --- |

A.

kadangi Komisija ir Kuko Salų Vyriausybė susiderėjo dėl naujo Europos Sąjungos ir Kuko Salų Vyriausybės tausios žvejybos partnerystės susitarimo (ES ir Kuko Salų žvejybos partnerystės susitarimas) ir jo įgyvendinimo protokolo, kurie galios atitinkamai aštuonerius ir ketverius metus;

| B. | kadangi tai pirmasis ES ir Kuko Salų žvejybos partnerystės susitarimas, pagal kurį užtikrinama ES galimybė žvejoti rytinės Ramiojo vandenyno dalies vandenyse, nepratęsus susitarimo su Kiribačiu (ir pasirašius susitarimus su Mikronezija ir Saliamono Salomis, tačiau jų netaikant); |
| --- | --- |

B.

kadangi tai pirmasis ES ir Kuko Salų žvejybos partnerystės susitarimas, pagal kurį užtikrinama ES galimybė žvejoti rytinės Ramiojo vandenyno dalies vandenyse, nepratęsus susitarimo su Kiribačiu (ir pasirašius susitarimus su Mikronezija ir Saliamono Salomis, tačiau jų netaikant);

| C. | kadangi pagrindinis ES ir Kuko Salų žvejybos partnerystės susitarimo (protokolo) tikslas yra ES ir Kuko Salų bendradarbiavimo žvejybos srityje skatinimas siekiant abiejų šalių interesų, sukuriant partnerystės sistemą, kuri skatintų tvarią žvejybos politiką ir tausų žuvų išteklių naudojimą Kuko Salų išskirtinėje ekonominėje zonoje; |
| --- | --- |

C.

kadangi pagrindinis ES ir Kuko Salų žvejybos partnerystės susitarimo (protokolo) tikslas yra ES ir Kuko Salų bendradarbiavimo žvejybos srityje skatinimas siekiant abiejų šalių interesų, sukuriant partnerystės sistemą, kuri skatintų tvarią žvejybos politiką ir tausų žuvų išteklių naudojimą Kuko Salų išskirtinėje ekonominėje zonoje;

| D. | kadangi mūsų veikla regione turėtų padėti skatinti tvarią žuvininkystės politiką ir atsakingą išteklių naudojimą, užtikrinant tinkamą Ramiojo vandenyno tunų išteklių valdymą; |
| --- | --- |

D.

kadangi mūsų veikla regione turėtų padėti skatinti tvarią žuvininkystės politiką ir atsakingą išteklių naudojimą, užtikrinant tinkamą Ramiojo vandenyno tunų išteklių valdymą;

| E. | kadangi ES ir Kuko Salų žvejybos partnerystės susitarimas pagrįstas patikimiausia turima moksline informacija ir sudarytas laikantis Vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisijos (WCPFC) priimtų išsaugojimo ir valdymo priemonių, neviršijant dabar taikomo perviršio; |
| --- | --- |

E.

kadangi ES ir Kuko Salų žvejybos partnerystės susitarimas pagrįstas patikimiausia turima moksline informacija ir sudarytas laikantis Vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisijos (WCPFC) priimtų išsaugojimo ir valdymo priemonių, neviršijant dabar taikomo perviršio;

| F. | kadangi patiriama su priežiūra ir kontrole susijusių problemų ir kadangi neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama (NNN) žvejyba yra sunkiai įveikiama problema, atsižvelgiant į teritorinį susiskaidymą ir išteklių išsisklaidymą; |
| --- | --- |

F.

kadangi patiriama su priežiūra ir kontrole susijusių problemų ir kadangi neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama (NNN) žvejyba yra sunkiai įveikiama problema, atsižvelgiant į teritorinį susiskaidymą ir išteklių išsisklaidymą;

| G. | kadangi vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno regione esama įvairių ES valstybių narių laivų ir kadangi visi kiti žvejybos susitarimai regione baigė galioti; |
| --- | --- |

G.

kadangi vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno regione esama įvairių ES valstybių narių laivų ir kadangi visi kiti žvejybos susitarimai regione baigė galioti;

| H. | kadangi prisiimtas įsipareigojimas kitiems ne Europos laivynams nesudaryti palankesnių sąlygų už tas, kurios nustatytos susitarime, ir kadangi šiame susitarime yra Kotonu susitarimo nuostata dėl žmogaus teisių, demokratinių principų ir teisinės valstybės; |
| --- | --- |

H.

kadangi prisiimtas įsipareigojimas kitiems ne Europos laivynams nesudaryti palankesnių sąlygų už tas, kurios nustatytos susitarime, ir kadangi šiame susitarime yra Kotonu susitarimo nuostata dėl žmogaus teisių, demokratinių principų ir teisinės valstybės;

| I. | kadangi ES ir Kuko Salų žvejybos partnerystės susitarimu siekiama skatinti veiksmingesnį ir tvaresnį žuvininkystės sektoriaus, taip pat ir susijusių pramonės sektorių bei veiklos vystymąsi salyne laikantis Kuko Salų nacionalinės žuvininkystės politikos tikslų, visų pirma paramos moksliniams tyrimams ir smulkiajai žvejybai srityje, padidinti vietos uostuose iškraunamų žuvų kiekį, sustiprinti žvejybos veiklos stebėsenos, kontrolės ir priežiūros pajėgumus bei kovoti su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama (NNN) žvejyba, vadovaujantis darnaus vystymosi tikslų (DVT) sistema; |
| --- | --- |

I.

kadangi ES ir Kuko Salų žvejybos partnerystės susitarimu siekiama skatinti veiksmingesnį ir tvaresnį žuvininkystės sektoriaus, taip pat ir susijusių pramonės sektorių bei veiklos vystymąsi salyne laikantis Kuko Salų nacionalinės žuvininkystės politikos tikslų, visų pirma paramos moksliniams tyrimams ir smulkiajai žvejybai srityje, padidinti vietos uostuose iškraunamų žuvų kiekį, sustiprinti žvejybos veiklos stebėsenos, kontrolės ir priežiūros pajėgumus bei kovoti su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama (NNN) žvejyba, vadovaujantis darnaus vystymosi tikslų (DVT) sistema;

| J. | kadangi Kuko Salų žuvininkystės politikos vystymui remti skirti įnašai, sudarantys 47,6–50 proc. visos sumos, kuri turi būti pervesta, vertinant pagal procentinės dalies dydį yra labai dideli; |
| --- | --- |

J.

kadangi Kuko Salų žuvininkystės politikos vystymui remti skirti įnašai, sudarantys 47,6–50 proc. visos sumos, kuri turi būti pervesta, vertinant pagal procentinės dalies dydį yra labai dideli;

| K. | kadangi nuo 2012 m. didžiaakių tunų išteklių mažėja, todėl WCPFC pradėjo taikyti valdymo priemonę, dėl kurios 2017 m. bus deramasi iš naujo, ir kadangi 2015 m. seineriais sugautų žuvų kiekis sumažėjo 26 proc., palyginti su 2014 m.; kadangi, be to, Kuko Salų vandenys laikomi ryklių rezervatu, nors būtina pabrėžti, kad pagal naująjį susitarimą šiuose vandenyse žvejojantis Europos laivynas ryklių nežvejoja; |
| --- | --- |

K.

kadangi nuo 2012 m. didžiaakių tunų išteklių mažėja, todėl WCPFC pradėjo taikyti valdymo priemonę, dėl kurios 2017 m. bus deramasi iš naujo, ir kadangi 2015 m. seineriais sugautų žuvų kiekis sumažėjo 26 proc., palyginti su 2014 m.; kadangi, be to, Kuko Salų vandenys laikomi ryklių rezervatu, nors būtina pabrėžti, kad pagal naująjį susitarimą šiuose vandenyse žvejojantis Europos laivynas ryklių nežvejoja;

| L. | kadangi tradiciškai ES ūdomis žvejojantys laivai žuvis sužvejodavo šiltesniuose vandenyse Kuko Salų pietinėje dalyje; atsižvelgdamas į Kuko Salų ryklių išsaugojimo reglamente nustatytus reikalavimus; kadangi iš ex ante vertinimo matyti, kad ūdomis žvejojantys ES laivai yra visiškai nesuinteresuoti ateityje žvejoti Kuko Salų išskirtinėje ekonominėje zonoje; |
| --- | --- |

L.

kadangi tradiciškai ES ūdomis žvejojantys laivai žuvis sužvejodavo šiltesniuose vandenyse Kuko Salų pietinėje dalyje; atsižvelgdamas į Kuko Salų ryklių išsaugojimo reglamente nustatytus reikalavimus; kadangi iš ex ante vertinimo matyti, kad ūdomis žvejojantys ES laivai yra visiškai nesuinteresuoti ateityje žvejoti Kuko Salų išskirtinėje ekonominėje zonoje;

| M. | kadangi Kuko Salų priklausomybė nuo maisto produktų importo yra didelė; |
| --- | --- |

M.

kadangi Kuko Salų priklausomybė nuo maisto produktų importo yra didelė;

| 1. | mano, kad ES ir Kuko Salų žvejybos partnerystės susitarimu turi būti veiksmingai skatinama tausi žvejyba Kuko Salose pasitelkiant tinkamą ES paramą sektoriui ir siekiama dviejų vienodos svarbos tikslų: 1) sudaryti galimybes ES žvejybos laivams žvejoti Kuko Salų žvejybos rajone remiantis patikimiausia turima moksline informacija ir laikantis WCPFC priimtų išsaugojimo ir valdymo priemonių, neviršijant dabar taikomo perviršio, kuris apskaičiuojamas atsižvelgiant į bendrą šalies žvejybos pajėgumų plėtrą, ir 2) skatinti ES ir Kuko Salų bendradarbiavimą siekiant užtikrinti tvarią žuvininkystės politiką ir atsakingą žuvų išteklių naudojimą Kuko Salų žvejybos rajone, taip pat prisidėti prie tvaraus Kuko Salų žuvininkystės sektoriaus plėtojimo vykdant ekonominį, finansinį, techninį ir mokslinį bendradarbiavimą ir gerbiant savarankiškus šios šalies sprendimus dėl šio plėtojimo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atkreipia dėmesį į ES ir Kuko Salų žvejybos partnerystės susitarimo ir atitinkamo protokolo 2013 m. birželio mėn. ex ante vertinimo ataskaitos išvadas, kuriose teigiama, kad ankstesni žvejybos partnerystės susitarimai (protokolai) regione (Kiribatyje, Saliamono Salose) iš esmės neprisidėjo prie vietos žuvininkystės sektorių plėtojimo, ypač bendrų įmonių (su bendromis investicijomis) ir vietos žuvų perdirbimo pajėgumų plėtros požiūriu; mano, kad ES ir Kuko Salų žvejybos partnerystės susitarimas turėtų kiek įmanoma prisidėti prie vietos žuvininkystės sektoriaus plėtojimo, užtikrindamas vidaus vartojimui būtiną žuvų pasiūlą, ir taip atitiktų naujos kartos ES žvejybos susitarimuose skelbiamus ir darnaus vystymosi tikslų sistemoje numatytus tikslus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | apgailestauja, kad kitos regiono šalys nesudarė partnerystės susitarimų su ES ir kad jos atvėrinėja savo žvejybos vietas kitoms pasaulio valstybėms ir regionams, kurie kai kada taiko žvejybos praktiką, pagal kurią neatsižvelgiama į turimus išteklius, užuot pasirinkdamos susitarimą su ES, pagal kurį skatinama tausi žvejyba ir suteikiama parama sektoriui; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palankiai vertina tai, kad buvo numatytas įpareigojimas Kuko Saloms viešai paskelbti apie bet kokius esamus susitarimus, kuriais užsienio laivynams leidžiama žvejoti Kuko Saloms priklausančiuose vandenyse, tačiau apgailestauja, kad nėra tiksliai apibrėžtos bendros žvejybos pastangos, kaip reikalaujama tam tikruose kituose ES sudarytuose susitarimuose; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pažymi, kad įgyvendinant ir galbūt peržiūrint ir (arba) atnaujinant ES ir Kuko Salų žvejybos partnerystės susitarimą ir protokolą turėtų būti atsižvelgiama į Kuko Salų valdžios institucijų nustatytą Kuko Salų žuvininkystės sektoriaus plėtojimo strategiją, atliekamas suderinimas su šia strategija ir turėtų būti numatyta:






  — | prisidėti stiprinant Kuko Salų žuvų išteklių ir šios šalies vandenyse vykdomos žvejybos veiklos stebėsenos, kontrolės ir priežiūros pajėgumus, ypatingą dėmesį skiriant kovai su NNN žvejyba; |
| --- | --- | --- |

5.

—

prisidėti stiprinant Kuko Salų žuvų išteklių ir šios šalies vandenyse vykdomos žvejybos veiklos stebėsenos, kontrolės ir priežiūros pajėgumus, ypatingą dėmesį skiriant kovai su NNN žvejyba;

| — | gerinti turimas mokslines žinias apie vietos jūrų ekosistemų ir Kuko Salų vandenyse gyvenančių žuvų išteklių būklę; |
| --- | --- |

—

gerinti turimas mokslines žinias apie vietos jūrų ekosistemų ir Kuko Salų vandenyse gyvenančių žuvų išteklių būklę;

| — | teikti specialią paramą vietos smulkiosios žvejybos ir nuo jos priklausomų bendruomenių vystymui, didinant šios žvejybos indėlį į vietos ekonomiką, prisidedant prie saugos laivuose ir žvejų pajamų didinimo, remiant vietos žuvų perdirbimo ir pardavimo infrastruktūros, nesvarbu, ar ji skirta vidaus rinkai aprūpinti, ar eksportui, plėtrą; |
| --- | --- |

—

teikti specialią paramą vietos smulkiosios žvejybos ir nuo jos priklausomų bendruomenių vystymui, didinant šios žvejybos indėlį į vietos ekonomiką, prisidedant prie saugos laivuose ir žvejų pajamų didinimo, remiant vietos žuvų perdirbimo ir pardavimo infrastruktūros, nesvarbu, ar ji skirta vidaus rinkai aprūpinti, ar eksportui, plėtrą;

| 6. | mano, kad parama sektoriaus plėtrai yra svarbi siekiant padėti užtikrinti šalies partnerės tvarumą, nes ji padeda padidinti šalies veiklos savarankiškumą, sustiprinti jos plėtros strategiją ir užtikrinti suverenitetą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mano, kad galimybės pagal partnerystės susitarimus ES žvejybos laivuose įdarbinti vietos jūrininkus atitinka tarptautinius standartus; kartoja, kad būtina paisyti TDO principų ir skatinti ratifikuoti TDO konvenciją Nr. 188, drauge paisant bendrųjų laisvės burtis į asociacijas ir darbuotojų teisės į kolektyvines derybas, taip pat diskriminacijos panaikinimo darbo ir profesinėje srityse principų; tačiau pažymi, kad trūkstant tunų žvejybos laivuose dirbančių kvalifikuotų jūrininkų Kuko Salų institucijos nepateikė jokio prašymo pakrauti žuvį į Europos laivyno laivus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mano, kad ES ir Kuko Salų žvejybos partnerystės susitarimu ir jo protokolu turėtų būti suteikta galimybė stiprinti dvišalį bendradarbiavimą kovos su neteisėta žvejyba srityje, taip pat Kuko Saloms turėtų būti suteiktos priemonės finansuoti stebėsenos programas, ir mano, kad turėtų būti griežtinamos kovos su NNN žvejyba Kuko Salų išskirtinėje ekonominėje zonoje priemonės, be kita ko, gerinant stebėseną, kontrolę ir priežiūrą plačiai taikant palydovinio ryšio laivų stebėjimo sistemą, naudojantis žvejybos žurnalais, vykdant patikrinimus ir įgyvendinant regioninių žuvininkystės organizacijų sprendimus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mano, jog pageidautina didinti duomenų apie visą laimikį (tikslinį laimikį ir priegaudą) ir apskirtai apie žuvų išteklių išsaugojimo būklę kiekį ir patikimumą, kad būtų galima, dalyvaujant žvejų asociacijoms, patikimiau įvertinti susitarimo poveikį jūrų ekosistemai ir žvejų bendruomenėms; primygtinai ragina Komisiją skatinti taisyklėmis pagrįstą ir skaidrų organų, atsakingų už susitarimo taikymo stebėseną, veikimą ir mokslinių vertinimų, kuriuos atlieka WCPFC, stiprinimą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | todėl ragina Komisiją apsvarstyti atsargumo principo taikymą bendros žuvininkystės politikos taisyklėms ir išanalizuoti plūduriuojančiųjų žuvų telkimo įtaisų naudojimą teritorijoje ir tokio naudojimo poveikį tunų ekologijai, taip pat pateikti pasiūlymų dėl jų naudojimo, atsižvelgiant į gautus rezultatus; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina Komisiją laiku informuoti Parlamentą apie ateinančius jungtinio komiteto posėdžius ir perduoti Parlamentui jungtinio komiteto posėdžių protokolus ir išvadas, kaip numatyta susitarimo 6 straipsnyje, daugiametę sektorių programą, kaip numatyta protokolo 3 straipsnyje, ir atitinkamų metinių vertinimų rezultatus, kad Parlamento atstovams būtų sudarytos sąlygos stebėtojų teisėmis dalyvauti jungtinio komiteto posėdžiu, ir skatinti Kuko Salų žvejų bendruomenių dalyvavimą; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Komisiją ir Tarybą, neviršijant atitinkamų savo įgaliojimų, nedelsiant ir išsamiai informuoti Parlamentą visais procedūrų, susijusių su protokolu ir galimu jo atnaujinimu, etapais, kaip nustatyta ES sutarties 13 straipsnio 2 dalyje ir SESV 218 straipsnio 10 dalyje; |
| --- | --- |

12.

| 13. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Kuko Salų vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0019.

---

| 18.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 252/52 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 252/52

---

P8_TA(2017)0021

Registro kontrolė ir Komisijos ekspertų grupių sudėtis

2017 m. vasario 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl registro kontrolės ir Komisijos ekspertų grupių sudėties (2015/2319(INI))

(2018/C 252/06)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 30 d. Komisijos sprendimą, nustatantį Komisijos ekspertų grupių kūrimo ir veiklos horizontaliąsias taisykles (C(2016)3301), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 30 d. Komisijos sprendimą, nustatantį Komisijos ekspertų grupių kūrimo ir veiklos horizontaliąsias taisykles (C(2016)3301),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Komisijai „Komisijos ekspertų grupių veiklos organizavimo taisyklės. Horizontalios taisyklės ir viešasis registras“ (C(2016)3300), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą Komisijai „Komisijos ekspertų grupių veiklos organizavimo taisyklės. Horizontalios taisyklės ir viešasis registras“ (C(2016)3300),

| — | atsižvelgdamas į Pagrindų susitarimą dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pagrindų susitarimą dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 28 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos 2014 finansinių metų bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo, III skirsnis – Komisija ir vykdomosios įstaigos (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 28 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos 2014 finansinių metų bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo, III skirsnis – Komisija ir vykdomosios įstaigos (2),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 ir 54 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 ir 54 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir Teisės reikalų komiteto bei Biudžeto komiteto nuomones (A8-0002/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir Teisės reikalų komiteto bei Biudžeto komiteto nuomones (A8-0002/2017),

| A. | kadangi EP yra išreiškęs susirūpinimą dėl ankstesnių, 2010 m. lapkričio mėn., Komisijos ekspertų grupių veiklos organizavimo taisyklių veikimo (3); šios taisyklės buvo nustatytos siekiant pradėti taikyti svarbias veiklos naujoves, kad būtų padidintas tarpinstitucinio darbo skaidrumas ir koordinavimas; |
| --- | --- |

A.

kadangi EP yra išreiškęs susirūpinimą dėl ankstesnių, 2010 m. lapkričio mėn., Komisijos ekspertų grupių veiklos organizavimo taisyklių veikimo (3); šios taisyklės buvo nustatytos siekiant pradėti taikyti svarbias veiklos naujoves, kad būtų padidintas tarpinstitucinio darbo skaidrumas ir koordinavimas;

| B. | kadangi būtent Biudžeto komitetas, atsižvelgdamas į tai, kad tam tikroms ekspertų grupėms trūksta skaidrumo, ir į tai, kad tokių grupių sudėtis nesubalansuota, taip pat atsižvelgdamas į poreikį užtikrinti, kaip ekspertų grupių sudėtyje būtų nustatyta tinkama pusiausvyra ekspertinių žinių ir atstovaujamų pažiūrų aspektais, patvirtino 2011 ir 2014 m. biudžetų rezervus ir parengė prašymus tokias grupes reformuoti, kuriems dar nepritarta; |
| --- | --- |

B.

kadangi būtent Biudžeto komitetas, atsižvelgdamas į tai, kad tam tikroms ekspertų grupėms trūksta skaidrumo, ir į tai, kad tokių grupių sudėtis nesubalansuota, taip pat atsižvelgdamas į poreikį užtikrinti, kaip ekspertų grupių sudėtyje būtų nustatyta tinkama pusiausvyra ekspertinių žinių ir atstovaujamų pažiūrų aspektais, patvirtino 2011 ir 2014 m. biudžetų rezervus ir parengė prašymus tokias grupes reformuoti, kuriems dar nepritarta;

| C. | kadangi atliekant naujausią tyrimą, kurį užsakė minėtas komitetas, nustatyta, kad tam tikroms ekspertų grupėms labai trūksta skaidrumo ir jų sudėtis netolygi (4); |
| --- | --- |

C.

kadangi atliekant naujausią tyrimą, kurį užsakė minėtas komitetas, nustatyta, kad tam tikroms ekspertų grupėms labai trūksta skaidrumo ir jų sudėtis netolygi (4);

| D. | kadangi tolygi sudėtis ir skaidrumas yra būtina sąlyga, kad ekspertizė tinkamai atspindėtų reguliavimo veiksmų poreikius, ir siekiant skatinti šios ekspertizės ir reguliavimo veiksmų teisėtumą Europos piliečių akyse; |
| --- | --- |

D.

kadangi tolygi sudėtis ir skaidrumas yra būtina sąlyga, kad ekspertizė tinkamai atspindėtų reguliavimo veiksmų poreikius, ir siekiant skatinti šios ekspertizės ir reguliavimo veiksmų teisėtumą Europos piliečių akyse;

| E. | kadangi Europos ombudsmenas, atlikęs strateginį tyrimą (5), pateikė rekomendaciją dėl Komisijos ekspertų grupių sudėties, ypač pabrėždamas poreikį užtikrinti didesnį ekspertų grupių skaidrumą; |
| --- | --- |

E.

kadangi Europos ombudsmenas, atlikęs strateginį tyrimą (5), pateikė rekomendaciją dėl Komisijos ekspertų grupių sudėties, ypač pabrėždamas poreikį užtikrinti didesnį ekspertų grupių skaidrumą;

| F. | kadangi prieš priimdama minėtą sprendimą Komisija bendradarbiavo su Parlamento atstovais ir su Europos ombudsmenu; |
| --- | --- |

F.

kadangi prieš priimdama minėtą sprendimą Komisija bendradarbiavo su Parlamento atstovais ir su Europos ombudsmenu;

| G. | kadangi Komisija pateikė Parlamentui Komisijos tarnybų darbo dokumentą, kuriuo reaguojama į rekomendacijas, pateikiamas Biudžeto kontrolės komiteto pranešėjo darbo dokumente; |
| --- | --- |

G.

kadangi Komisija pateikė Parlamentui Komisijos tarnybų darbo dokumentą, kuriuo reaguojama į rekomendacijas, pateikiamas Biudžeto kontrolės komiteto pranešėjo darbo dokumente;

| H. | kadangi, deja, nepaisant to, nei Komisijos tarnybų darbo dokumente, nei Komisijos sprendime nepateikiama sprendimų dėl visų susirūpinimą keliančių klausimų, kuriuos pareiškė Parlamentas; |
| --- | --- |

H.

kadangi, deja, nepaisant to, nei Komisijos tarnybų darbo dokumente, nei Komisijos sprendime nepateikiama sprendimų dėl visų susirūpinimą keliančių klausimų, kuriuos pareiškė Parlamentas;

| 1. | palankiai vertina 2016 m. gegužės 30 d. Komisijos sprendimą, nustatantį Komisijos ekspertų grupių kūrimo ir veiklos horizontaliąsias taisykles, tačiau apgailestauja, kad, nors daug nevyriausybinių organizacijų išreiškė susidomėjimą, Komisija neorganizavo visapusiškų viešų konsultacijų; pakartoja, kad svarbu atgaivinti įvairias pilietinės visuomenės atstovų ir socialinių partnerių dalyvavimo itin svarbiose srityse, kaip antai skaidrumas ir ES institucijų veikimas, formas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atkreipia dėmesį į tai, kad, priėmus naujas horizontaliąsias taisykles, regis, atsižvelgta į daug susirūpinimą keliančių klausimų, kuriuos Parlamentas iškėlė anksčiau, ypač klausimų, susijusių su poreikiu skelbti viešus kvietimus teikti paraiškas dėl ekspertų grupių narių atrankos ir susijusių su Komisijos ekspertų grupių registro peržiūra, taip pat su sąveikos tarp šio registro, Komisijos ir Parlamento skaidrumo registro ir atitinkamų taisyklių, susijusių su būtinybe vengti interesų konfliktų, visų pirma ekspertų, paskirtų individualiai, atvejais, sukūrimu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad sudarant ekspertų grupes ir padedant užtikrinti tinkamą praktinės patirties ir atstovaujamų nuomonių pusiausvyrą bei siekiant gerinti šių grupių veikimą itin svarbu užtikrinti skaidrumą ir tarpinstitucinių veiksmų koordinavimą; taigi palankiai vertina tai, kad atrankos procesas dabar yra viešas; todėl atkreipia dėmesį į tai, kad turi būti aišku, kokios praktinės patirties turi ekspertai ir kokia jų kvalifikacija; laikosi nuomonės, kad per visą atrankos procesą turėtų būti užtikrintas aukštas skaidrumo lygis ir turėtų būti taikomi aiškesni ir glaustesni kriterijai, ypač daug dėmesio skiriant praktinei kandidatų patirčiai, jų akademinei kvalifikacijai ir galimiems jų interesų konfliktams; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teigiamai vertina tai, kad jau sukurtas Komisijos ekspertų grupių registro ir Skaidrumo registro ryšys, taip užtikrinant didesnį skaidrumą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | apgailestauja dėl to, kad bandymas vykdyti viešas konsultacijas dėl naujų taisyklių nustatymo buvo nesėkmingas; ragina Komisiją veikti skaidriai ir būti atskaitinga ES piliečiams; |
| --- | --- |

5.

| 6. | primena, kad skaidrumo trūkumas daro neigiamą poveikį ES piliečių pasitikėjimui ES institucijomis; mano, kad vykdant veiksmingą Komisijos ekspertų grupių sistemos reformą, grindžiamą aiškiais skaidrumo ir subalansuotos sudėties principais, bus pagerintas duomenų prieinamumas ir patikimumas, o tai padės padidinti žmonių pasitikėjimą ES; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad naujosios taisyklės turėtų būti griežtai ir vienodai taikomos visoms ekspertų grupėms, nesvarbu, koks jų pavadinimas (taigi įskaitant specialiąsias, aukšto lygio ar kitas „neeilines“ grupes, taip pat oficialias ir neoficialias grupes), kurios nėra sudarytos išskirtinai tik iš valstybių narių atstovų arba kurioms netaikomas 1998 m. gegužės 20 d. Komisijos sprendimas 98/500/EB dėl sektorių dialogo komitetų, skatinančių socialinių partnerių dialogą Europos lygiu, įkūrimo; pakartoja, kad naujosios taisyklės privalo užtikrinti proporcingą atstovavimą, nes būtų užtikrintas visų suinteresuotųjų subjektų atstovų dalyvavimas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mano, kad Komisija turėtų daryti pažangą siekdama, kad ekspertų grupių sudėtis būtų labiau subalansuota; vis dėlto labai apgailestauja dėl to, kad, siekiant užtikrinti kuo didesnį skaidrumą ir pusiausvyrą, dar nėra aiškiai atskirti ekonominiams ir neekonominiams interesams atstovaujantys subjektai; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, jog reikia, kad Komisija aiškiai nurodytų viešame kvietime teikti paraiškas, kaip ji apibrėžia subalansuotą sudėtį ir kokių interesų atstovavimo ji siekia sudarydama ekspertų grupes; todėl mano, kad svarbu į procesą įtraukti Parlamentą ir Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetą, kad būtų parengta darnesnė to atskyrimo apibrėžtis; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina Komisiją kuriant naujas ekspertų grupes arba keičiant esamų grupių sudėtį aiškiai paskelbti viešame kvietime teikti paraiškas, kaip ji apibrėžia subalansuotą sudėtį ir kurioms interesų grupėms siekiama atstovauti ir kodėl, taip pat, kai ekspertų grupės sukurtos, pagrįsti visus galimus nukrypimus nuo prieš tai apibrėžtos subalansuotos sudėties; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atsižvelgdamas į šias aplinkybes ir į pirmiau minėtos Europos ombudsmeno nuomonės 34–45 dalis, pabrėžia, kad nors Komisija dar nėra oficialiai apibrėžusi savo „tolygumo“ koncepcijos, pastarosios nereikėtų grįsti aritmetiniais skaičiavimais, o greičiau ją reikėtų suprasti kaip rezultatą pastangų užtikrinti, jog ekspertų grupių nariai, kaip komanda, turi būtinų techninių ekspertinių žinių ir atstovauja labai įvairiems požiūriams, kad galėtų įgyvendinti atitinkamos ekspertų grupės įgaliojimus; mano, kad todėl tolygumo koncepcija turėtų būti suprantama kaip susijusi su kiekvienos atskiros ekspertų grupės konkrečiais įgaliojimais; mano, kad ekspertų grupės sudėties tolygumo vertinimo kriterijai turėtų apimti grupės užduotis, reikiamas technines ekspertines žinias, suinteresuotuosius subjektus, kurie greičiausiai patirs atitinkamo klausimo poveikį, suinteresuotųjų subjektų grupių organizaciją ir atitinkamą ekonominių ir neekonominių interesų santykį; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina Komisiją nedelsiant ištirti, ar reikia nustatyti naują skundų teikimo mechanizmą tam atvejui, jei suinteresuotieji subjektai ginčija subalansuotos sudėties apibrėžtį, arba ar dabartinė tvarka yra tinkama; ragina Parlamentą dalyvauti taikant šį kontrolės mechanizmą; |
| --- | --- |

11.

| 12. | primena, kad praeityje Komisija ne visada galėjo rasti pakankamai ekspertų, galinčių atstovauti MVĮ, vartotojams, profesinėms sąjungoms ar kitoms visuotinio viešojo intereso organizacijoms, ir kad to priežastis dažnai buvo sąnaudos, susijusios arba su pasiimamomis atostogomis, arba, MVĮ atveju, su pavaduojančių darbuotojų radimu laikotarpiui, kurį ekspertai praleistų ekspertų grupėse (toliau šios sąnaudos vadinamos alternatyviosiomis sąnaudomis); |
| --- | --- |

12.

| 13. | todėl prašo Komisijos ištirti būdus, kaip būtų galima palengvinti ir paskatinti nepakankamai atstovaujamų organizacijų ar socialinių grupių dalyvavimą ekspertų grupėse, įvertinant, be kita ko, savo nuostatas dėl veiksmingo ir teisingo išlaidų kompensavimo, įskaitant galimus būdus kompensuoti išlaidas, susijusias su visomis tokiomis alternatyviosiomis sąnaudomis, tuo pačiu metu tinkamai laikantis proporcingumo principo; |
| --- | --- |

13.

| 14. | prašo Komisijos įvertinti išmokų sistemos, kurią taikant remiamos nepakankamai atstovaujamos grupės, kad jos įgytų ekspertinių žinių, kurių reikia siekiant visapusiškai veiksmingai dalyvauti ekspertų grupių veikloje, sukūrimą; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina Komisiją sudaryti galimybes Europos nevyriausybinėms organizacijoms, kad ekspertų grupėse joms atstovautų atstovai iš jų atitinkamų nacionalinių organizacijų, kai jiems suteikti aiškūs Europos lygmens organizacijų įgaliojimai; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina Komisiją užtikrinti, kad, net jei, nepaisant specialių susitarimų, vis dar neįmanoma rasti pakankamai ekspertų, atstovaujančių visiems susijusiems suinteresuotiesiems subjektams, atitinkama ekspertų grupė imsis visų tinkamų priemonių, pavyzdžiui, taikys balsų paskirstymo procedūras, siekdama užtikrinti, kad šių ekspertų grupių galutinės ataskaitos veiksmingai atstovautų visoms susijusioms interesų grupėms išlaikant pusiausvyrą; |
| --- | --- |

16.

| 17. | primena, kad ir Parlamentas, ir Europos ombudsmenas rekomendavo Komisijai viešai paskelbti ekspertų grupių darbotvarkes, aiškinamuosius dokumentus, posėdžių protokolus ir svarstymus, nebent kvalifikuota šių grupių narių dauguma nuspręstų, kad konkretus posėdis ar posėdžio dalis turėtų būti slapti, ir apgailestauja, kad Komisija atkakliai toliau laikosi sistemos, pagal kurią posėdžiai lieka slapti, nebent paprasta ekspertų grupių narių dauguma nusprendžia, kad svarstymai turi būti vieši; mano, kad nepaprastai svarbu užtikrinti kuo didesnį skaidrumą, ir ragina Komisiją sudaryti sąlygas posėdžius ir protokolus skelbti viešai; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia, kad naudotojams turi būti suteikta galimybė susipažinti su įvairiausiais dokumentais (darbotvarkėmis, susijusiais dokumentais, įvairiomis ataskaitomis) siekiant užtikrinti, kad suinteresuotieji subjektai galėtų vykdyti veiksmingą stebėseną; be to, laikosi nuomonės, kad ekspertų grupių registro interneto svetainė (atskira svetainė arba saitai į kitas atitinkamas svetaines) turėtų būti viena iš priemonių arba mechanizmų, naudojamų siekiant gauti nuolat atnaujinamą informaciją apie naujausius politikos įvykius, taip užtikrinant aukšto lygio skaidrumą; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina Komisiją, pasikonsultavus su suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant Parlamentą, nedelsiant parengti specialias gaires, kuriose paaiškinama, kaip ji supranta nuostatą, jog ekspertų grupių posėdžių protokolai turi būti prasmingi ir išsamūs, ypač kai šie posėdžiai nevieši, ir ragina Komisiją šiuo požiūriu užtikrinti kuo didesnį skaidrumą, įskaitant darbotvarkių, aiškinamųjų dokumentų, balsavimo rezultatų ir išsamių posėdžių protokolų, taip pat prieštaraujančių nuomonių, skelbimą, kaip numatyta pagal Europos ombudsmeno rekomendaciją; |
| --- | --- |

19.

| 20. | primena, kad, papildomai prie individualiai paskirtų ekspertų, nariai iš universitetų, mokslinių tyrimų institutų, advokatų kontorų, Europos ir kitų idėjų kalvių ir konsultacijų įmonių taip pat gali turėti interesų konfliktų, ir prašo Komisijos išaiškinti, kaip ji vengia interesų konfliktų šių konkrečios kategorijos ekspertų atvejais; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina Komisiją, remiantis turimais gerais pavyzdžiais, užtikrinti, kad visuose generaliniuose direktoratuose būtų sistemingai taikomos geresnės horizontaliosios taisyklės, naudojantis horizontaliųjų taisyklių įgyvendinimo centralizuotos priežiūros priemonėmis, ir nedeleguoti šios funkcijos atskiriems generaliniams direktoratams; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina Komisiją visų pirma skirti pakankamai išteklių veiklai, susijusiai su registru, plėtojant novatoriškus ir ypač veiksmingus metodus, kad jis būtų nuolat atnaujinamas, jame nebūtų jokių faktinių klaidų ir (arba) praleidimų ir būtų galima eksportuoti duomenis automatizuotai nuskaitomu formatu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pažymi, kad Komisija yra nurodžiusi, jog iki 2016 m. pabaigos visi generaliniai direktoratai turės būti įdiegę naująsias Komisijos ekspertų grupių veiklos organizavimo taisykles, ir prašo Komisijos pateikti Parlamentui įgyvendinimo ir vertinimo ataskaitą vėliausiai praėjus metams nuo minėto sprendimo priėmimo, t. y. iki 2017 m. birželio 1 d.; ragina Komisiją užtikrinti, kad vykdant struktūrinį dialogą su Parlamentu pirmasis ataskaitos pristatymas žodžiu galėtų įvykti jau per kitus šešis mėnesius; |
| --- | --- |

23.

| 24. | taip pat primena, kad Komisija, ruošdama ir rengdama deleguotuosius aktus ir strategines gaires, turi užtikrinti, kad visi dokumentai, įskaitant aktų projektus, būtų tuo pat metu perduodami Parlamentui, Tarybai ir valstybių narių ekspertams, kaip sutarta pagal 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnės teisėkūros; |
| --- | --- |

24.

| 25. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

25.

---

(1)  OL L 304, 2010 11 20, p. 47.

(2)  OL L 246, 2016 9 14, p. 27.

(3)  C(2010)7649, 2010 m. lapkričio 10 d.

(4)  Komisijos ekspertų grupių sudėtis ir ekspertų grupių registro būklė, D teminis skyrius, Biudžeto reikalai, 2015 m.

(5)  OI/6/2014/NF.

---

| 18.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 252/56 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 252/56

---

P8_TA(2017)0022

Informatorių vaidmuo saugant ES finansinius interesus

2017 m. vasario 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl informatorių vaidmens saugant ES finansinius interesus (2016/2055(INI))

(2018/C 252/07)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 325 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 325 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatų 22a, 22b ir 22c straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatų 22a, 22b ir 22c straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 23 d. rezoliuciją „Kova su organizuotu nusikalstamumu, korupcija ir pinigų plovimu. Rekomendacijos dėl veiksmų ir iniciatyvų, kurių reikia imtis“ (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. spalio 23 d. rezoliuciją „Kova su organizuotu nusikalstamumu, korupcija ir pinigų plovimu. Rekomendacijos dėl veiksmų ir iniciatyvų, kurių reikia imtis“ (1),

| — | atsižvelgdamas į Europos ombudsmenės sprendimą, pagal kurį užbaigiamas jos iniciatyva atliktas tyrimas OI/1/2014/PMC dėl informavimo apie pažeidimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ombudsmenės sprendimą, pagal kurį užbaigiamas jos iniciatyva atliktas tyrimas OI/1/2014/PMC dėl informavimo apie pažeidimus,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/943 dėl neatskleistos praktinės patirties ir verslo informacijos (komercinių paslapčių) apsaugos nuo neteisėto gavimo, naudojimo ir atskleidimo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/943 dėl neatskleistos praktinės patirties ir verslo informacijos (komercinių paslapčių) apsaugos nuo neteisėto gavimo, naudojimo ir atskleidimo (2),

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos civilinės teisės konvencijos dėl korupcijos 9 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos civilinės teisės konvencijos dėl korupcijos 9 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos baudžiamosios teisės konvencijos dėl korupcijos 22 straipsnio a punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos baudžiamosios teisės konvencijos dėl korupcijos 22 straipsnio a punktą,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos rekomendaciją CM/Rec(2014)7 dėl informatorių apsaugos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos rekomendaciją CM/Rec(2014)7 dėl informatorių apsaugos,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų konvencijos prieš korupciją 8, 13 ir 33 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų konvencijos prieš korupciją 8, 13 ir 33 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į EBPO rekomendacijos dėl etiško elgesio viešojo administravimo institucijose tobulinimo 4 principą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EBPO rekomendacijos dėl etiško elgesio viešojo administravimo institucijose tobulinimo 4 principą,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 2 d. Europos ombudsmeno tarnybos tyrimą ir į jos raginimą ES institucijoms patvirtinti reikiamas taisykles dėl informatorių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 2 d. Europos ombudsmeno tarnybos tyrimą ir į jos raginimą ES institucijoms patvirtinti reikiamas taisykles dėl informatorių,

| — | atsižvelgdamas į EBPO leidinį „Įsipareigojimas užtikrinti veiksmingą informatorių apsaugą“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EBPO leidinį „Įsipareigojimas užtikrinti veiksmingą informatorių apsaugą“,

| — | atsižvelgdamas į Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimą byloje Guja prieš Moldovą, Ieškinys Nr. 14277/04, 2008 m. vasario 12 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimą byloje Guja prieš Moldovą, Ieškinys Nr. 14277/04, 2008 m. vasario 12 d.,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 6 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 6 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir į Konstitucinių reikalų komiteto nuomonę (A8–0004/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir į Konstitucinių reikalų komiteto nuomonę (A8–0004/2017),

| A. | kadangi vykdant biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą Parlamentui reikia kuo daugiau informacijos, susijusios su visais tokiais pažeidimais; kadangi tais atvejais, kai pažeidimai įvykdomi institucijų viduje, Parlamentui turėtų būti suteikiama teisė susipažinti su visa informacija, kad jis galėtų vykdyti biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą žinodamas visus faktus; |
| --- | --- |

A.

kadangi vykdant biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą Parlamentui reikia kuo daugiau informacijos, susijusios su visais tokiais pažeidimais; kadangi tais atvejais, kai pažeidimai įvykdomi institucijų viduje, Parlamentui turėtų būti suteikiama teisė susipažinti su visa informacija, kad jis galėtų vykdyti biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą žinodamas visus faktus;

| B. | kadangi Europos Audito Rūmai teikia Parlamentui puikų pagrindą jo atliekamiems tyrimams, tačiau patys negali apimti visų individualių išlaidų; |
| --- | --- |

B.

kadangi Europos Audito Rūmai teikia Parlamentui puikų pagrindą jo atliekamiems tyrimams, tačiau patys negali apimti visų individualių išlaidų;

| C. | kadangi Komisija ir kitos ES institucijos taip pat teikia Parlamentui informatyvias savo išlaidų ataskaitas, tačiau pasikliauja ir oficialių pranešimų teikimo mechanizmais; |
| --- | --- |

C.

kadangi Komisija ir kitos ES institucijos taip pat teikia Parlamentui informatyvias savo išlaidų ataskaitas, tačiau pasikliauja ir oficialių pranešimų teikimo mechanizmais;

| D. | kadangi daugeliui Sąjungos fondų taikomas pasidalijamasis valdymas, kurį vykdo Komisija ir valstybės narės, ir dėl to Komisijai sunku pranešti apie pažeidimus, susijusius su atskirais projektais; |
| --- | --- |

D.

kadangi daugeliui Sąjungos fondų taikomas pasidalijamasis valdymas, kurį vykdo Komisija ir valstybės narės, ir dėl to Komisijai sunku pranešti apie pažeidimus, susijusius su atskirais projektais;

| E. | kadangi Parlamentas iš individualių piliečių ir nevyriausybinių organizacijų reguliariai gauna informaciją apie pažeidimus, susijusius su atskirais projektais, visai arba iš dalies finansuojamais iš Sąjungos biudžeto; |
| --- | --- |

E.

kadangi Parlamentas iš individualių piliečių ir nevyriausybinių organizacijų reguliariai gauna informaciją apie pažeidimus, susijusius su atskirais projektais, visai arba iš dalies finansuojamais iš Sąjungos biudžeto;

| F. | kadangi todėl informatoriai atlieka svarbų vaidmenį užkertant kelią išlaidų, susijusių su ES biudžetu, pažeidimams, juos nustatant ir pranešant apie juos bei nustatant ir viešinant korupcijos atvejus; kadangi reikia sukurti ir skatinti pasitikėjimo kultūrą, puoselėjant Europos viešąsias gėrybes, kurioje ES pareigūnai ir kiti darbuotojai, taip pat plačioji visuomenė jaustųsi apsaugoti dėl patikimo valdymo praktikos, ir iš to būtų matyti, kad ES institucijos remia, saugo ir skatina galimus informatorius; |
| --- | --- |

F.

kadangi todėl informatoriai atlieka svarbų vaidmenį užkertant kelią išlaidų, susijusių su ES biudžetu, pažeidimams, juos nustatant ir pranešant apie juos bei nustatant ir viešinant korupcijos atvejus; kadangi reikia sukurti ir skatinti pasitikėjimo kultūrą, puoselėjant Europos viešąsias gėrybes, kurioje ES pareigūnai ir kiti darbuotojai, taip pat plačioji visuomenė jaustųsi apsaugoti dėl patikimo valdymo praktikos, ir iš to būtų matyti, kad ES institucijos remia, saugo ir skatina galimus informatorius;

| G. | kadangi būtina kuo skubiau sukurti horizontalųjį teisinį pagrindą, pagal kurį, nustačius teises ir pareigas, informatoriai būtų saugomi visoje ES ir ES institucijose (anonimiškumo apsauga, teisinės, psichologinės ir prireikus finansinės pagalbos teikimas, prieiga prie įvairių informacijos šaltinių, greito reagavimo schemų ir kt.); |
| --- | --- |

G.

kadangi būtina kuo skubiau sukurti horizontalųjį teisinį pagrindą, pagal kurį, nustačius teises ir pareigas, informatoriai būtų saugomi visoje ES ir ES institucijose (anonimiškumo apsauga, teisinės, psichologinės ir prireikus finansinės pagalbos teikimas, prieiga prie įvairių informacijos šaltinių, greito reagavimo schemų ir kt.);

| H. | kadangi dauguma ES valstybių narių yra ratifikavusios JT konvenciją prieš korupciją, kuri įpareigoja užtikrinti tinkamą ir efektyvią informatorių apsaugą; |
| --- | --- |

H.

kadangi dauguma ES valstybių narių yra ratifikavusios JT konvenciją prieš korupciją, kuri įpareigoja užtikrinti tinkamą ir efektyvią informatorių apsaugą;

| I. | kadangi informavimas yra itin svarbus informacijos šaltinis kovojant su organizuotu nusikalstamumu ir tiriant korupcijos viešajame sektoriuje atvejus; |
| --- | --- |

I.

kadangi informavimas yra itin svarbus informacijos šaltinis kovojant su organizuotu nusikalstamumu ir tiriant korupcijos viešajame sektoriuje atvejus;

| J. | kadangi informatoriai atlieka itin svarbų vaidmenį, kai reikia aptikti korupciją ir sukčiavimą bei apie juos pranešti, nes tiesiogiai šiose nusikalstamose veikose dalyvaujančios šalys aktyviai mėgins tas veikas nuslėpti, kad jos nepatektų į jokį oficialių pranešimų teikimo mechanizmą; |
| --- | --- |

J.

kadangi informatoriai atlieka itin svarbų vaidmenį, kai reikia aptikti korupciją ir sukčiavimą bei apie juos pranešti, nes tiesiogiai šiose nusikalstamose veikose dalyvaujančios šalys aktyviai mėgins tas veikas nuslėpti, kad jos nepatektų į jokį oficialių pranešimų teikimo mechanizmą;

| K. | kadangi skaidrumo ir sąžiningumo principais paremtas informavimas apie pažeidimus yra itin svarbu; kadangi todėl jų apsauga turėtų būti užtikrinama pagal įstatymą ir sustiprinta visoje Europos Sąjungoje, tačiau tik tuomet, jei jų veiksmų tikslas – apsaugoti viešąjį interesą geranoriškai imantis veiksmų pagal Europos Žmogaus Teisių Teismo praktiką; |
| --- | --- |

K.

kadangi skaidrumo ir sąžiningumo principais paremtas informavimas apie pažeidimus yra itin svarbu; kadangi todėl jų apsauga turėtų būti užtikrinama pagal įstatymą ir sustiprinta visoje Europos Sąjungoje, tačiau tik tuomet, jei jų veiksmų tikslas – apsaugoti viešąjį interesą geranoriškai imantis veiksmų pagal Europos Žmogaus Teisių Teismo praktiką;

| L. | kadangi valdžios institucijos neturėtų riboti ar mažinti informatorių ir žurnalistų gebėjimų dokumentuose užfiksuoti nelegalias, neteisėtas ar žalingas praktikas ir tokias praktikas atskleisti, kai geranoriškas tokios informacijos atskleidimas ir viešasis interesas yra prioritetas; |
| --- | --- |

L.

kadangi valdžios institucijos neturėtų riboti ar mažinti informatorių ir žurnalistų gebėjimų dokumentuose užfiksuoti nelegalias, neteisėtas ar žalingas praktikas ir tokias praktikas atskleisti, kai geranoriškas tokios informacijos atskleidimas ir viešasis interesas yra prioritetas;

| M. | kadangi ES institucijos įpareigotos nuo 2014 m. sausio 1 d. taikyti vidaus taisykles dėl informatorių, kurie yra ES institucijų pareigūnai, apsaugos, kaip numatyta pagal Tarnybos nuostatų 22a, 22b ir 22c straipsnius, ir tarpinstitucinio parengiamojo komiteto klausimais, susijusiais su Tarnybos nuostatais, darbo grupė, sprendžianti informatorių apie pažeidimus apsaugos klausimus, dar nebaigė savo darbo; kadangi šios grupės darbo dalis turėtų būti informatorių, kurie patyrė neigiamas pasekmes institucijose, padėties vertinimas, kad remiantis patirtimi būtų galima nustatyti geriausią praktiką; kadangi šiose vidaus taisyklėse turi būti atsižvelgiama į skirtingų pagal Tarnybos nuostatus nustatytų kategorijų hierarchiją ir ypatumus; |
| --- | --- |

M.

kadangi ES institucijos įpareigotos nuo 2014 m. sausio 1 d. taikyti vidaus taisykles dėl informatorių, kurie yra ES institucijų pareigūnai, apsaugos, kaip numatyta pagal Tarnybos nuostatų 22a, 22b ir 22c straipsnius, ir tarpinstitucinio parengiamojo komiteto klausimais, susijusiais su Tarnybos nuostatais, darbo grupė, sprendžianti informatorių apie pažeidimus apsaugos klausimus, dar nebaigė savo darbo; kadangi šios grupės darbo dalis turėtų būti informatorių, kurie patyrė neigiamas pasekmes institucijose, padėties vertinimas, kad remiantis patirtimi būtų galima nustatyti geriausią praktiką; kadangi šiose vidaus taisyklėse turi būti atsižvelgiama į skirtingų pagal Tarnybos nuostatus nustatytų kategorijų hierarchiją ir ypatumus;

| N. | kadangi informatorių apsauga valstybių narių lygmeniu dar nėra įgyvendinta ir suderinta visose valstybėse narėse, o tai reiškia, kad, net kai reikalas susijęs su Europos Sąjungos finansiniais interesais, informatoriams gali būti asmeniniu ir profesiniu požiūriu rizikinga teikti Parlamentui informaciją apie pažeidimus; kadangi būtent dėl to, jog bijoma pasekmių, kurių gali būti dėl apsaugos trūkumo, taip pat dėl įsitikinimo, kad nebus imtasi jokių veiksmų, daugeliu atvejų apie pažeidimus nepranešama, todėl nukenčia Sąjungos finansiniai interesai; |
| --- | --- |

N.

kadangi informatorių apsauga valstybių narių lygmeniu dar nėra įgyvendinta ir suderinta visose valstybėse narėse, o tai reiškia, kad, net kai reikalas susijęs su Europos Sąjungos finansiniais interesais, informatoriams gali būti asmeniniu ir profesiniu požiūriu rizikinga teikti Parlamentui informaciją apie pažeidimus; kadangi būtent dėl to, jog bijoma pasekmių, kurių gali būti dėl apsaugos trūkumo, taip pat dėl įsitikinimo, kad nebus imtasi jokių veiksmų, daugeliu atvejų apie pažeidimus nepranešama, todėl nukenčia Sąjungos finansiniai interesai;

| O. | kadangi būtina užtikrinti, kad už bet kokius represinius veiksmus informatorių atžvilgiu būtų atitinkamai baudžiama; |
| --- | --- |

O.

kadangi būtina užtikrinti, kad už bet kokius represinius veiksmus informatorių atžvilgiu būtų atitinkamai baudžiama;

| P. | kadangi savo 2013 m. spalio 23 d. rezoliucijoje Parlamentas ragino Komisiją iki 2013 m. pabaigos pateikti teisėkūros pasiūlymą, kuriuo būtų sukurta veiksminga ir visapusė Europos informatorių apie pažeidimus apsaugos viešajame ir privačiajame sektoriuose programa, kad būtų apsaugoti tie, kurie aptinka neveiksmingą valdymą ir pažeidimus bei praneša apie nacionalinės ir tarpvalstybinės korupcijos atvejus, susijusius su ES finansiniais interesais; be to, kadangi jis ragino valstybes nares įdiegti tinkamą ir veiksmingą informatorių apie pažeidimus apsaugą; |
| --- | --- |

P.

kadangi savo 2013 m. spalio 23 d. rezoliucijoje Parlamentas ragino Komisiją iki 2013 m. pabaigos pateikti teisėkūros pasiūlymą, kuriuo būtų sukurta veiksminga ir visapusė Europos informatorių apie pažeidimus apsaugos viešajame ir privačiajame sektoriuose programa, kad būtų apsaugoti tie, kurie aptinka neveiksmingą valdymą ir pažeidimus bei praneša apie nacionalinės ir tarpvalstybinės korupcijos atvejus, susijusius su ES finansiniais interesais; be to, kadangi jis ragino valstybes nares įdiegti tinkamą ir veiksmingą informatorių apie pažeidimus apsaugą;

| Q. | kadangi ES teisės aktų leidėjas jau numatė informatorių apsaugą sektoriniuose dokumentuose, įskaitant Direktyvą 2013/30/ES dėl naftos ir dujų operacijų jūroje saugos, Reglamentą (ES) Nr. 596/2014 dėl piktnaudžiavimo rinka, Direktyvą (ES) 2015/849 dėl pinigų plovimo ar teroristų finansavimo ir Reglamentą (ES) Nr. 376/2014 dėl pranešimo apie įvykius; |
| --- | --- |

Q.

kadangi ES teisės aktų leidėjas jau numatė informatorių apsaugą sektoriniuose dokumentuose, įskaitant Direktyvą 2013/30/ES dėl naftos ir dujų operacijų jūroje saugos, Reglamentą (ES) Nr. 596/2014 dėl piktnaudžiavimo rinka, Direktyvą (ES) 2015/849 dėl pinigų plovimo ar teroristų finansavimo ir Reglamentą (ES) Nr. 376/2014 dėl pranešimo apie įvykius;

| R. | kadangi informatorių apie pažeidimus apsauga Sąjungoje tapo dar labiau neatidėliotinu klausimu, nes Direktyva dėl verslo paslapčių apribojamos informatorių teisės ir todėl ja netikslingai gali būti padarytas atgrasantis poveikis tiems, kurie nori pranešti apie pažeidimus, susijusius su Sąjungos finansavimu, kuriuo pasinaudojo atskiros bendrovės; |
| --- | --- |

R.

kadangi informatorių apie pažeidimus apsauga Sąjungoje tapo dar labiau neatidėliotinu klausimu, nes Direktyva dėl verslo paslapčių apribojamos informatorių teisės ir todėl ja netikslingai gali būti padarytas atgrasantis poveikis tiems, kurie nori pranešti apie pažeidimus, susijusius su Sąjungos finansavimu, kuriuo pasinaudojo atskiros bendrovės;

| S. | kadangi tarptautinės organizacijos, tokios kaip Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (EBPO) ir Europos Taryba, jau pradėjo svarbų darbą ir parengė rekomendacijas dėl informatorių apsaugos; |
| --- | --- |

S.

kadangi tarptautinės organizacijos, tokios kaip Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (EBPO) ir Europos Taryba, jau pradėjo svarbų darbą ir parengė rekomendacijas dėl informatorių apsaugos;

| T. | kadangi, remiantis EBPO duomenimis, daugiau kaip vienas trečdalis organizacijų, kuriose veikia pranešimo mechanizmas, neturi raštu nustatytos pranešėjų apsaugos nuo represijų politikos, arba apie ją nežino; |
| --- | --- |

T.

kadangi, remiantis EBPO duomenimis, daugiau kaip vienas trečdalis organizacijų, kuriose veikia pranešimo mechanizmas, neturi raštu nustatytos pranešėjų apsaugos nuo represijų politikos, arba apie ją nežino;

| U. | kadangi nevyriausybinės organizacijos, tokios kaip „Transparency International“, „Whistleblowing International Network“ ir kitos, taip pat parengė tarptautinius principus dėl su informatoriais apie pažeidimus susijusių teisės aktų, kurie turėtų pasitarnauti kaip įkvėpimo šaltinis šios srities ES iniciatyvoms; |
| --- | --- |

U.

kadangi nevyriausybinės organizacijos, tokios kaip „Transparency International“, „Whistleblowing International Network“ ir kitos, taip pat parengė tarptautinius principus dėl su informatoriais apie pažeidimus susijusių teisės aktų, kurie turėtų pasitarnauti kaip įkvėpimo šaltinis šios srities ES iniciatyvoms;

| V. | kadangi Europos ombudsmeno tarnyba turi aiškius įgaliojimus tirti ES piliečių skundus dėl netinkamo ES institucijų administravimo, tačiau pati neatlieka jokio vaidmens, susijusio su informatorių apsauga valstybėse narėse; |
| --- | --- |

V.

kadangi Europos ombudsmeno tarnyba turi aiškius įgaliojimus tirti ES piliečių skundus dėl netinkamo ES institucijų administravimo, tačiau pati neatlieka jokio vaidmens, susijusio su informatorių apsauga valstybėse narėse;

| W. | kadangi į naujausios redakcijos Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatus ir kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygas, įsigaliojusius 2014 m. sausio 1 d., įtraukta keletas nuostatų dėl informatorių; |
| --- | --- |

W.

kadangi į naujausios redakcijos Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatus ir kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygas, įsigaliojusius 2014 m. sausio 1 d., įtraukta keletas nuostatų dėl informatorių;

| X. | kadangi informatorių apsauga yra labai svarbi siekiant apsaugoti Sąjungos viešąsias gėrybes ir finansinius interesus ir skatinti viešosios atskaitomybės kultūrą ir sąžiningumą viešosiose ir privačiose institucijose; |
| --- | --- |

X.

kadangi informatorių apsauga yra labai svarbi siekiant apsaugoti Sąjungos viešąsias gėrybes ir finansinius interesus ir skatinti viešosios atskaitomybės kultūrą ir sąžiningumą viešosiose ir privačiose institucijose;

| Y. | kadangi daugelyje jurisdikcijų, o ypač privačiajame sektoriuje, darbuotojai turi laikytis konfidencialumo įpareigojimo tam tikros informacijos atžvilgiu, o tai reiškia, kad informatoriams už pranešimus už organizacijos ribų gali būti skiriamos drausminės nuobaudos; |
| --- | --- |

Y.

kadangi daugelyje jurisdikcijų, o ypač privačiajame sektoriuje, darbuotojai turi laikytis konfidencialumo įpareigojimo tam tikros informacijos atžvilgiu, o tai reiškia, kad informatoriams už pranešimus už organizacijos ribų gali būti skiriamos drausminės nuobaudos;

| 1. | apgailestauja, kad Komisija kol kas nepateikė jokio teisėkūros pasiūlymo, kuriuo siekiama nustatyti būtiniausią Europos informatorių apsaugos lygį; |
| --- | --- |

1.

| 2. | primygtinai ragina Komisijai nedelsiant pateikti teisėkūros pasiūlymą, kuriuo nustatoma veiksminga ir visapusė Europos informatorių apsaugos programa, apimanti bendrovėms, viešosioms įstaigoms ir nepelno organizacijoms skirtus mechanizmus, ir ypač ragina Komisiją pateikti teisėkūros pasiūlymą iki šių metų pabaigos ir apsaugoti informatorius, ir tai būtų dalis būtinųjų priemonių sukčiavimo, darančio poveikį Sąjungos finansiniams interesams, prevencijos ir kovos su tokiu sukčiavimu srityje, siekiant teikti veiksmingą ir lygiavertę apsaugą valstybėse narėse ir visose Sąjungos institucijose, įstaigose, tarnybose ir agentūrose; |
| --- | --- |

2.

| 3. | laikosi nuomonės, kad informatoriai apie pažeidimus atlieka esminį vaidmenį padedant valstybėms narėms ir ES užkirsti kelią bet kokiems sąžiningumo principo pažeidimams ir piktnaudžiavimui įgaliojimais, dėl kurių kyla grėsmė, kad bus pažeisti, arba pažeidžiami visuomenės sveikatos ir saugos, finansinio vientisumo, ekonomikos, žmogaus teisių, aplinkosaugos arba teisinės valstybės įstatymai Europos Sąjungos ir nacionaliniu lygmenimis, arba dėl kurių didėja nedarbas, ribojama arba iškraipoma konkurencija ir pakertamas piliečių pasitikėjimas demokratinėmis institucijomis ir demokratiniais procesais, taip pat kovojant su minėtais pažeidimais ir piktnaudžiavimu; pabrėžia, kad šiuo aspektu informatoriai labai prisideda prie viešųjų institucijų demokratinės kokybės ir pasitikėjimo jomis didinimo, nes šios institucijos tampa tiesiogiai atskaitingos piliečiams ir skaidresnės; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pažymi, kad ir informatoriams, ir susijusiai viešajai įstaigai ar institucijai turėtų būti užtikrinama teisinė teisių, užtikrinamų pagal ES pagrindinių teisių chartiją ir nacionalinės teisės nuostatas, apsauga; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primena, kad valstybės narės, kaip pirmosios ES lėšų gavėjos, privalo kontroliuoti šių lėšų panaudojimo teisėtumą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pažymi, jog vos kelios valstybės narės yra įdiegusios pakankamai pažangias informatorių apsaugos sistemas; ragina tas valstybes nares, kurios savo nacionaliniuose teisės aktuose dar nėra patvirtinusios informatorių apsaugos principų, kuo greičiau tai padaryti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina valstybes nares veiksmingai užtikrinti, kad būtų laikomasi kovos su korupcija taisyklių, ir tuo pat metu tinkamai įgyvendinti Europos Sąjungos ir tarptautinius standartus ir gaires, susijusius su informatorių apsauga, savo nacionalinėje teisėje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | apgailestauja, kad daugelis valstybių narių dar nėra patvirtinę specialių informatorių apsaugos taisyklių, nepaisant esminio poreikio apsaugoti informatorius, siekiant užkirsti kelią korupcijai ir su ja kovoti, ir nepaisant to, kad informatorių apsauga rekomenduojama Jungtinių Tautų konvencijos prieš korupciją 33 straipsnyje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad informavimas apie pažeidimus, susijusius su Sąjungos finansiniais interesais, yra pažeidimo atskleidimas arba pranešimas apie jį, įskaitant (bet tuo neapsiribojant) korupciją, sukčiavimą, interesų konfliktus, mokesčių vengimą ir slėpimą, pinigų plovimą, organizuoto nusikalstamumo skverbimąsi ir veiksmus, kuriais siekiama nuslėpti bet kurią iš minėtų veikų; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mano, kad būtina remti etikos principus, padedančius užtikrinti, kad informatoriai nepatirtų atsakomųjų veiksmų arba vidaus konfliktų; |
| --- | --- |

10.

| 11. | dar kartą pabrėžia, kad informatorius privalo pranešti apie pažeidimus, kurie daro žalą Europos Sąjungos finansiniams interesams, taip pat tai, kad informatoriai turėtų visada bendradarbiauti, keisdamiesi informacija su kompetentingomis ES institucijomis; |
| --- | --- |

11.

| 12. | dar kartą pabrėžia, kad informatoriai dažnai turi geresnę prieigą prie neskelbtinos informacijos nei asmenys iš išorės, taigi jie gali patirti ir neigiamas su jų profesine karjera susijusias pasekmes, arba jie gali rizikuoti savo asmens saugumu, užtikrinamu pagal ES pagrindinių teisių chartijos 6 straipsnį; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia, kad informavimo apie pažeidimus apibrėžtis apima tų, kurie atskleidžia informaciją, pagrįstai tikint, kad šį informacija yra teisinga tuo metu, kai ji atskleidžiama, apsaugą, įskaitant asmenų, kurie atskleidė klaidingą informaciją, būdami nuoširdžiai įsitikinę jos teisingumu, apsaugą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia tiriamosios žurnalistikos svarbą ir prašo Komisijos savo pasiūlyme užtikrinti, kad tiriamosios žurnalistikos atstovams būtų suteikiama tokia pati apsauga kaip ir informatoriams; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tvirtina, kad reikia sukurti nepriklausomą informacijos rinkimo, patariamąjį ir konsultacinį ES organą, turintį biurus valstybėse narėse, kurie turėtų teisę gauti pranešimus apie pažeidimus, kuriam būtų skirta pakankamai biudžeto išteklių, suteikti atitinkami įgaliojimai ir kuriame dirbtų tinkamą kvalifikaciją turintys darbuotojai, siekiant padėti vidaus ir išorės informatoriams naudotis tinkamais kanalais savo turimai informacijai apie galimus pažeidimus, darančius poveikį Sąjungos finansiniams interesams, atskleisti, kartu apsaugant informatorių konfidencialumą ir teikiant būtiną paramą ir konsultacijas; pradiniu etapu jos darbas daugiausia būtų nukreiptas į patikimą gautos informacijos tikrinimą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina ES institucijas, bendradarbiaujant su visomis atitinkamomis nacionalinėmis institucijomis, parengti ir taikyti visas būtinas priemones, kuriomis būtų saugomas informacijos šaltinių konfidencialumas, siekiant išvengti bet kokių diskriminuojamųjų veiksmų ar grėsmių; |
| --- | --- |

16.

| 17. | teigiamai vertina 2014 m. Europos ombudsmenės sprendimą pradėti tyrimą savo iniciatyva dėl informatorių ES institucijose apsaugos ir džiuginančius šio tyrimo rezultatus; prašo šių institucijų ir kitų ES organų, kurie to dar nepadarė, nedelsiant taikyti baigus tyrimą rekomenduotas gaires; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina ES institucijas didinti informuotumą apie rimtą negalinčių apsiginti informatorių susirūpinimą; todėl primygtinai ragina Komisiją parengti išsamų veiksmų planą šiuo klausimu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | prašo sukurti Parlamente specialų skyrių, turintį pranešimo liniją, taip pat specialią infrastruktūrą (t. y., karštąsias pranešimo linijas, interneto svetaines, kontaktinius centrus), kad būtų galima priimti informaciją iš informatorių, susijusią su Sąjungos finansiniais interesais, ši tarnyba taip pat teiktų informatoriams konsultacijas ir padėtų juos apsaugoti nuo galimų represinių priemonių iki tada, kai bus sukurta nepriklausoma ES institucija, kaip nurodyta 4 dalyje; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina sukurti interneto svetainę, kurioje būtų galima pateikti skundus; pabrėžia, kad ši interneto svetainė turėtų būti prieinama visuomenei ir joje turėtų būti užtikrinamas duomenų anonimiškumas; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina Komisiją numatyti aiškų teisinį pagrindą, pagal kurį būtų užtikrinama, kad neteisėtą ar neetišką veiklą atskleidžiantys asmenys būtų apsaugoti nuo represijų ar persekiojimo; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina Komisiją pateikti konkrečius pasiūlymus, kaip visapusiškai apsaugoti neteisėtus veiksmus ir pažeidimus atskleidžiančius asmenis, ir parengti visapusišką planą, pagal kurį būtų atgrasoma nuo turto perkėlimo į ES nepriklausančias šalis, kuriose saugomas korumpuotų asmenų anonimiškumas; |
| --- | --- |

22.

| 23. | tvirtina, jog reikia užtikrinti, kad pranešimo mechanizmai būtų prieinami, saugūs ir patikimi ir kad informatorių tvirtinimai būtų profesionaliai tiriami; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina Komisiją ir Europos prokuratūrą po to, kai ji bus sukurta, savo įgaliojimus atitinkančiu mastu nustatyti veiksmingus susijusių šalių komunikacijos kanalus, taip pat nustatyti procedūras, pagal kurias būtų priimama informacija apie pažeidimus ir apsaugomi informatoriai, kurie teikia informaciją apie pažeidimus, susijusius su Sąjungos finansiniais interesais, ir numatyti bendras darbo siekiant apsaugoti informatorius taisykles; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina visas Sąjungos institucijas ir organus imtis būtinų priemonių siekiant užtikrinti informatorių pripažinimą, pagarbą jiems ir dėmesingą elgesį jų atžvilgiu visais atvejais, kurie yra ar buvo su jais susiję ir buvo kaip tokie pripažinti Europos Sąjungos Teisingumo Teismo, taip pat ir atgaline data; taip pat ragina institucijas ir organus viešai ir įtikimai informuoti apie atitinkamus sprendimus visą instituciją (organą); |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina Komisiją ir valstybes nares teikti Parlamentui visą iš informatorių gautą informaciją, susijusią su poveikiu Sąjungos finansiniams interesams, ir įtraukti į metines ataskaitas pranešimams ir su jais susijusiems tolesniems veiksmams skirtą skyrių; ragina imtis veiksmų EP lygmeniu siekiant nustatyti, ar informacija tiksli, kad būtų imamasi atitinkamų priemonių; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina Komisiją vykdyti viešas konsultacijas, siekiant sužinoti suinteresuotųjų subjektų nuomonę apie pranešimo mechanizmus ir galimus nacionalinio lygio procedūrų trūkumus; viešų konsultacijų rezultatai bus vertinga medžiaga Komisijai rengiant būsimą savo pasiūlymą informatorių klausimu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kol neįsteigtas nepriklausomas ES organas, ragina Europos kovos su sukčiavimu tarnybą (OLAF) parengti ir paskelbti informatorių apsaugos Europos Sąjungoje vertinimo metinę ataskaitą; |
| --- | --- |

28.

| 29. | be to, ragina Europos Audito Rūmus į savo metinę ataskaitą įtraukti specialų skirsnį dėl informatorių vaidmens saugant Sąjungos finansinius interesus; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ragina ES agentūras raštu pateikti pranešėjų apsaugos nuo represijų politiką; |
| --- | --- |

30.

| 31. | palankiai vertina tai, kad Parlamentas, Komisija, Europos Sąjungos Taryba, Europos Sąjungos Teisingumo Teismas, Europos Audito Rūmai, Europos išorės veiksmų tarnyba, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, Regionų komitetas ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas įgyvendino vidaus taisykles dėl informatorių apsaugos, kaip numatyta pagal Tarnybos nuostatų 22a, 22b ir 22c straipsnius; ragina visas institucijas užtikrinti, kad jų patvirtintos atitinkamos vidaus taisyklės dėl informatorių apsaugos būtų patikimos ir išsamios; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina valstybes nares parengti viešajame ir privačiajame sektoriuose taikytinos informatorių politikos duomenis, gaires ir rodiklius; |
| --- | --- |

32.

| 33. | primena, kad Komisijos įgyvendinimo direktyva (ES) 2015/2392 nustatoma pranešimų teikimo tvarka, registro tvarkymo reikalavimai ir informatorių apie pažeidimus apsaugos priemonės; pabrėžia, jog svarbu užtikrinti, kad informatoriai galėtų pranešti apie pažeidimus konfidencialiai ir kad būtų tinkamai bei visapusiškai užtikrinamas jų anonimiškumas, be kita ko, skaitmeninėje aplinkoje, tačiau apgailestauja, kad tai tėra vienas iš nedaugelio sektoriaus teisės aktų, į kuriuos įtrauktos nuostatos dėl informatorių; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ragina Komisiją analizuoti kitų informatoriams skirtų programų, jau įgyvendinamų kitose pasaulio šalyse, geriausios praktikos pavyzdžius; atkreipia dėmesį į tai, kad pagal kai kurias esamas programas numatytas finansinis atlygis informatoriams (pavyzdžiui, skirtų sankcijų procentinė dalis); mano, kad, nors tai reikia kruopščiai valdyti, kad būtų užkirstas kelias galimam piktnaudžiavimui, toks atlygis galėtų būti reikšmingos asmenų, praradusių darbą dėl informavimo, pajamos; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ragina valstybes nares susilaikyti ir nekriminalizuoti informatorių veiksmų atskleidžiant informaciją apie neteisėtą veiklą arba pažeidimus, kenkiančius ES finansiniams interesams; |
| --- | --- |

35.

| 36. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  OL C 208, 2016 6 10, p. 89.

(2)  OL L 157, 2016 6 15, p. 1.

---

| 18.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 252/62 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 252/62

---

P8_TA(2017)0026

Europos konsensuso dėl vystymosi peržiūra

2017 m. vasario 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos konsensuso dėl vystymosi peržiūros (2016/2094(INI))

(2018/C 252/08)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. gruodžio mėn. Europos konsensusą dėl vystymosi (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. gruodžio mėn. Europos konsensusą dėl vystymosi (1),

| — | atsižvelgdamas į Pusano veiksmingo vystomojo bendradarbiavimo partnerystę (2) ir Pusano veiksmingo vystomojo bendradarbiavimo partnerystės (PVVBP) aukšto lygio susitikimo, surengto Nairobyje (2016 m. lapkričio 28 – gruodžio 1 d.), ES bendrąją poziciją (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pusano veiksmingo vystomojo bendradarbiavimo partnerystę (2) ir Pusano veiksmingo vystomojo bendradarbiavimo partnerystės (PVVBP) aukšto lygio susitikimo, surengto Nairobyje (2016 m. lapkričio 28 – gruodžio 1 d.), ES bendrąją poziciją (3),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio mėn. ketvirtojo aukšto lygio forumo pagalbos veiksmingumo klausimais rezultatų dokumentą, kuriuo pradėta Pusano veiksmingo vystomojo bendradarbiavimo partnerystė (PVVBP), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio mėn. ketvirtojo aukšto lygio forumo pagalbos veiksmingumo klausimais rezultatų dokumentą, kuriuo pradėta Pusano veiksmingo vystomojo bendradarbiavimo partnerystė (PVVBP),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 25 d. Niujorke vykusiame Jungtinių Tautų aukščiausiojo lygio susitikime darnaus vystymosi klausimais priimtą darbotvarkę iki 2030 m. „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“ (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 25 d. Niujorke vykusiame Jungtinių Tautų aukščiausiojo lygio susitikime darnaus vystymosi klausimais priimtą darbotvarkę iki 2030 m. „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“ (4),

| — | atsižvelgdamas į Adis Abebos veiksmų darbotvarkę dėl vystymosi finansavimo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Adis Abebos veiksmų darbotvarkę dėl vystymosi finansavimo (5),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. balandžio 10 d. Dilio deklaraciją, susijusią su taikos stiprinimu ir valstybės kūrimu, ir į 2011 m. lapkričio 30 d. sudarytą naują susitarimą dėl bendradarbiavimo su nestabiliomis valstybėmis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. balandžio 10 d. Dilio deklaraciją, susijusią su taikos stiprinimu ir valstybės kūrimu, ir į 2011 m. lapkričio 30 d. sudarytą naują susitarimą dėl bendradarbiavimo su nestabiliomis valstybėmis,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 12 d. Paryžiaus (COP 21) susitarimą, priimtą pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 12 d. Paryžiaus (COP 21) susitarimą, priimtą pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (6),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „ES vystymosi politikos poveikio didinimas. Pokyčių darbotvarkė“ (COM(2011)0637), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „ES vystymosi politikos poveikio didinimas. Pokyčių darbotvarkė“ (COM(2011)0637),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 23–24 d. Stambule vykusį Pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimą humanitariniais klausimais ir jo dalyvių įsipareigojimus imtis veiksmų (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 23–24 d. Stambule vykusį Pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimą humanitariniais klausimais ir jo dalyvių įsipareigojimus imtis veiksmų (7),

| — | atsižvelgdamas į Naująją miestų darbotvarkę, priimtą JT konferencijoje dėl būsto ir tvarios miestų plėtros (Habitat III), surengtoje Kite (Ekvadoras) 2016 m. spalio 17–20 d. (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Naująją miestų darbotvarkę, priimtą JT konferencijoje dėl būsto ir tvarios miestų plėtros (Habitat III), surengtoje Kite (Ekvadoras) 2016 m. spalio 17–20 d. (8),

| — | atsižvelgdamas į EBPO / JT vystymo programos 2014 m. pažangos ataskaitą „Siekiant veiksmingesnio vystomojo bendradarbiavimo“ (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į EBPO / JT vystymo programos 2014 m. pažangos ataskaitą „Siekiant veiksmingesnio vystomojo bendradarbiavimo“ (9),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 208 straipsnį dėl vystomojo bendradarbiavimo, kuriame teigiama, kad „Sąjungos ir valstybių narių bendradarbiavimo vystymosi labui politika papildo ir stiprina viena kitą“, ir kuriame apibrėžiama, kad ES vystymosi politikos pagrindinis tikslas yra sumažinti ir panaikinti skurdą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 208 straipsnį dėl vystomojo bendradarbiavimo, kuriame teigiama, kad „Sąjungos ir valstybių narių bendradarbiavimo vystymosi labui politika papildo ir stiprina viena kitą“, ir kuriame apibrėžiama, kad ES vystymosi politikos pagrindinis tikslas yra sumažinti ir panaikinti skurdą,

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio mėn. Tarybos išvadas „Demokratijos ir tvaraus vystymosi ištakos. Europos bendradarbiavimas su pilietinės visuomenės organizacijomis išorės santykių srityje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio mėn. Tarybos išvadas „Demokratijos ir tvaraus vystymosi ištakos. Europos bendradarbiavimas su pilietinės visuomenės organizacijomis išorės santykių srityje“,

| — | atsižvelgdamas į ES elgesio kodeksą dėl papildomumo ir darbo pasidalijimo įgyvendinant vystymosi politiką (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES elgesio kodeksą dėl papildomumo ir darbo pasidalijimo įgyvendinant vystymosi politiką (10),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 19 d. Tarybos išvadas dėl teisėmis pagrįsto požiūrio į vystomąjį bendradarbiavimą, kuris apimtų visas žmogaus teises (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 19 d. Tarybos išvadas dėl teisėmis pagrįsto požiūrio į vystomąjį bendradarbiavimą, kuris apimtų visas žmogaus teises (11),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio mėn. paskelbtą visuotinę Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategiją (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio mėn. paskelbtą visuotinę Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategiją (12),

| — | atsižvelgdamas į JT Neįgaliųjų teisių konvenciją, kurią ES pasirašė ir ratifikavo 2011 m., ir JT baigiamąsias pastabas dėl Neįgaliųjų teisių konvencijos įgyvendinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Neįgaliųjų teisių konvenciją, kurią ES pasirašė ir ratifikavo 2011 m., ir JT baigiamąsias pastabas dėl Neįgaliųjų teisių konvencijos įgyvendinimo,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Prekyba visiems. „Atsakingesnės prekybos ir investicijų politikos kūrimas“ (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Prekyba visiems. „Atsakingesnės prekybos ir investicijų politikos kūrimas“ (COM(2015)0497),

| — | atsižvelgdamas į 2016–2020 m. ES lyčių lygybės veiksmų planą ir 2015–2019 m. veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016–2020 m. ES lyčių lygybės veiksmų planą ir 2015–2019 m. veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas, ypač 2005 m. lapkričio 17 d. rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl bendro Tarybos, Europos Parlamento ir Komisijos pareiškimo dėl Europos Sąjungos vystymosi politikos „Europos masto susitarimas“ (13), 2011 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl ES vystymosi politikos poveikio didinimo (14), 2013 m. gruodžio 11 d. rezoliuciją dėl ES paramos vystymuisi teikėjų koordinavimo (15), 2014 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl ES ir visuotinės vystymosi programos po 2015 m. (16), 2015 m. gegužės 19 d. rezoliuciją dėl vystymosi finansavimo (17), 2015 m. liepos 8 d. rezoliuciją dėl mokesčių vengimo ir slėpimo – su valdymu, socialine apsauga ir vystymusi besivystančiose šalyse susijusių problemų (18), 2016 m. balandžio 14 d. rezoliuciją dėl privačiojo sektoriaus ir vystymosi (19), 2016 m. gegužės 12 d. rezoliuciją dėl tolesnių veiksmų dėl Darbotvarkės iki 2030 m. ir jos peržiūros (20), 2016 m. birželio 7 d. rezoliuciją dėl ES 2015 m. politikos suderinamumo vystymosi labui ataskaitos (21) ir 2016 m. lapkričio 22 d. rezoliuciją dėl vystomojo bendradarbiavimo veiksmingumo didinimo (22), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas, ypač 2005 m. lapkričio 17 d. rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl bendro Tarybos, Europos Parlamento ir Komisijos pareiškimo dėl Europos Sąjungos vystymosi politikos „Europos masto susitarimas“ (13), 2011 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl ES vystymosi politikos poveikio didinimo (14), 2013 m. gruodžio 11 d. rezoliuciją dėl ES paramos vystymuisi teikėjų koordinavimo (15), 2014 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl ES ir visuotinės vystymosi programos po 2015 m. (16), 2015 m. gegužės 19 d. rezoliuciją dėl vystymosi finansavimo (17), 2015 m. liepos 8 d. rezoliuciją dėl mokesčių vengimo ir slėpimo – su valdymu, socialine apsauga ir vystymusi besivystančiose šalyse susijusių problemų (18), 2016 m. balandžio 14 d. rezoliuciją dėl privačiojo sektoriaus ir vystymosi (19), 2016 m. gegužės 12 d. rezoliuciją dėl tolesnių veiksmų dėl Darbotvarkės iki 2030 m. ir jos peržiūros (20), 2016 m. birželio 7 d. rezoliuciją dėl ES 2015 m. politikos suderinamumo vystymosi labui ataskaitos (21) ir 2016 m. lapkričio 22 d. rezoliuciją dėl vystomojo bendradarbiavimo veiksmingumo didinimo (22),

| — | atsižvelgdamas į bendrą tarnybų darbinį dokumentą „Lyčių lygybė ir moterų įgalėjimas. Keisti mergaičių ir moterų gyvenimą plėtojant ES išorės santykius (2016–2020 m.)“ (SWD(2015)0182) ir į 2015 m. spalio 26 d. Tarybos išvadas, kuriose patvirtintas 2016–2020 m. Lyčių lygybės veiksmų planas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrą tarnybų darbinį dokumentą „Lyčių lygybė ir moterų įgalėjimas. Keisti mergaičių ir moterų gyvenimą plėtojant ES išorės santykius (2016–2020 m.)“ (SWD(2015)0182) ir į 2015 m. spalio 26 d. Tarybos išvadas, kuriose patvirtintas 2016–2020 m. Lyčių lygybės veiksmų planas,

| — | atsižvelgdamas į naują sistemą, skirtą strategijai „Lyčių lygybė ir moterų įgalėjimas. Keisti mergaičių ir moterų gyvenimą plėtojant ES išorės santykius (2016–2020 m.)“; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į naują sistemą, skirtą strategijai „Lyčių lygybė ir moterų įgalėjimas. Keisti mergaičių ir moterų gyvenimą plėtojant ES išorės santykius (2016–2020 m.)“;

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl naujos perspektyvios ir novatoriškos ateities strategijos dėl prekybos ir investicijų (23), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. liepos 5 d. rezoliuciją dėl naujos perspektyvios ir novatoriškos ateities strategijos dėl prekybos ir investicijų (23),

| — | atsižvelgdamas į JT Vaiko teisių konvenciją ir keturis jos pagrindinius principus – nediskriminavimo (2 straipsnis), vaiko interesų (3 straipsnis), išgyvenimo, vystymosi ir apsaugos (6 straipsnis) ir dalyvavimo (12 straipsnis), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Vaiko teisių konvenciją ir keturis jos pagrindinius principus – nediskriminavimo (2 straipsnis), vaiko interesų (3 straipsnis), išgyvenimo, vystymosi ir apsaugos (6 straipsnis) ir dalyvavimo (12 straipsnis),

| — | atsižvelgdamas į būsimą Užsienio reikalų komiteto ir Vystymosi komiteto pranešimą dėl kovos su pabėgėlių krize ES: ES išorės veiksmų vaidmuo (2015/2342(INI) ir savo 2016 m. lapkričio 22 d. rezoliuciją dėl vystomojo bendradarbiavimo veiksmingumo didinimo (24), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į būsimą Užsienio reikalų komiteto ir Vystymosi komiteto pranešimą dėl kovos su pabėgėlių krize ES: ES išorės veiksmų vaidmuo (2015/2342(INI) ir savo 2016 m. lapkričio 22 d. rezoliuciją dėl vystomojo bendradarbiavimo veiksmingumo didinimo (24),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto pranešimą (A8–0020/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto pranešimą (A8–0020/2017),

| A. | kadangi Europos konsensuso dėl vystymosi peržiūra atliekama laiku ir yra reikalinga, nes pakito išorinės aplinkybės – be kita ko, patvirtinta Darbotvarkė iki 2030 m. ir darnaus vystymosi tikslai, sudarytas Paryžiaus COP 21 susitarimas dėl klimato kaitos, sudaryta Sendajaus nelaimių rizikos mažinimo programa, patvirtinta Adis Abebos veiksmų darbotvarkė dėl vystymosi finansavimo ir Pusano veiksmingo vystomojo bendradarbiavimo partnerystė, kilo naujų visuotinių iššūkių arba stiprėja senieji, pavyzdžiui, klimato kaita ir migracijos aplinkybės, besivystančios šalys tapo įvairesnės ir turi įvairių ir konkrečių vystymosi poreikių, atsiranda naujų paramos teikėjų ir naujų pasaulinio lygio subjektų, mažėja pilietinės visuomenės organizacijų veikimo erdvė, įvyko pokyčių ES viduje, įskaitant tuos, kuriuos nulėmė Lisabonos sutartis, Pokyčių darbotvarkė ir Visuotinė Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategija; |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos konsensuso dėl vystymosi peržiūra atliekama laiku ir yra reikalinga, nes pakito išorinės aplinkybės – be kita ko, patvirtinta Darbotvarkė iki 2030 m. ir darnaus vystymosi tikslai, sudarytas Paryžiaus COP 21 susitarimas dėl klimato kaitos, sudaryta Sendajaus nelaimių rizikos mažinimo programa, patvirtinta Adis Abebos veiksmų darbotvarkė dėl vystymosi finansavimo ir Pusano veiksmingo vystomojo bendradarbiavimo partnerystė, kilo naujų visuotinių iššūkių arba stiprėja senieji, pavyzdžiui, klimato kaita ir migracijos aplinkybės, besivystančios šalys tapo įvairesnės ir turi įvairių ir konkrečių vystymosi poreikių, atsiranda naujų paramos teikėjų ir naujų pasaulinio lygio subjektų, mažėja pilietinės visuomenės organizacijų veikimo erdvė, įvyko pokyčių ES viduje, įskaitant tuos, kuriuos nulėmė Lisabonos sutartis, Pokyčių darbotvarkė ir Visuotinė Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategija;

| B. | kadangi visuotinė Darbotvarkė iki 2030 m. ir tarpusavyje susiję darnaus vystymosi tikslai skatina užtikrinti tvarų vystymąsi visame pasaulyje, kuriant partnerystes, pagal kurias svarbiausi yra žmonės, aprūpinant žmones gyvybiškai svarbiais ištekliais, kaip antai maistu, vandeniu, sanitarijos priemonėmis ir sveikatos priežiūros paslaugomis, energija, švietimo paslaugomis ir užimtumo galimybėmis, taip pat skatinant taiką, teisingumą ir klestėjimą visiems; kadangi būtina imtis veiksmų vadovaujantis šalių atsakomybės, įtraukaus vystymosi partneryčių, orientavimosi į rezultatus, skaidrumo ir atskaitomybės principais; kadangi teisėmis grįstas požiūris yra būtina darnaus vystymosi sąlyga pagal JT rezoliuciją Nr. 41/128, kurioje teisė į vystymąsi apibrėžiama kaip neatsiejama žmogaus teisių dalis; |
| --- | --- |

B.

kadangi visuotinė Darbotvarkė iki 2030 m. ir tarpusavyje susiję darnaus vystymosi tikslai skatina užtikrinti tvarų vystymąsi visame pasaulyje, kuriant partnerystes, pagal kurias svarbiausi yra žmonės, aprūpinant žmones gyvybiškai svarbiais ištekliais, kaip antai maistu, vandeniu, sanitarijos priemonėmis ir sveikatos priežiūros paslaugomis, energija, švietimo paslaugomis ir užimtumo galimybėmis, taip pat skatinant taiką, teisingumą ir klestėjimą visiems; kadangi būtina imtis veiksmų vadovaujantis šalių atsakomybės, įtraukaus vystymosi partneryčių, orientavimosi į rezultatus, skaidrumo ir atskaitomybės principais; kadangi teisėmis grįstas požiūris yra būtina darnaus vystymosi sąlyga pagal JT rezoliuciją Nr. 41/128, kurioje teisė į vystymąsi apibrėžiama kaip neatsiejama žmogaus teisių dalis;

| C. | kadangi SESV 208 straipsnyje teigiama, kad „Sąjungos ir valstybių narių bendradarbiavimo vystymosi labui politika papildo ir stiprina viena kitą“; |
| --- | --- |

C.

kadangi SESV 208 straipsnyje teigiama, kad „Sąjungos ir valstybių narių bendradarbiavimo vystymosi labui politika papildo ir stiprina viena kitą“;

| D. | kadangi klimato kaita yra reiškinys, kurios problemą reikia spręsti nedelsiant, nes jis daro didesnio masto poveikį neturtingoms ir labiausiai pažeidžiamoms šalims; |
| --- | --- |

D.

kadangi klimato kaita yra reiškinys, kurios problemą reikia spręsti nedelsiant, nes jis daro didesnio masto poveikį neturtingoms ir labiausiai pažeidžiamoms šalims;

| E. | kadangi trys ketvirtadaliai neturtingiausių pasaulio gyventojų gyvena vidutines pajamas gaunančiose šalyse; kadangi vidutines pajamas gaunančios šalys yra nevienalytė grupė, o jų poreikiai ir patiriamos problemos yra labai įvairūs, todėl ES vystomąjį bendradarbiavimą būtina tinkamai diferencijuoti; |
| --- | --- |

E.

kadangi trys ketvirtadaliai neturtingiausių pasaulio gyventojų gyvena vidutines pajamas gaunančiose šalyse; kadangi vidutines pajamas gaunančios šalys yra nevienalytė grupė, o jų poreikiai ir patiriamos problemos yra labai įvairūs, todėl ES vystomąjį bendradarbiavimą būtina tinkamai diferencijuoti;

| F. | kadangi dėl Sutartimi grindžiamo politikos suderinamumo vystymosi labui požiūrio būtina, kad ES atsižvelgtų į vystomojo bendradarbiavimo tikslus, kai imasi veiksmų kitose politikos srityse, kurios gali daryti poveikį besivystančioms šalims; kadangi glaudžiai susijusios politikos sritys, kaip antai prekyba, saugumas, migracija, humanitarinė pagalba ir vystymasis, todėl turi būti rengiamos ir įgyvendinamos taip, kaip viena kitą stiprintų; |
| --- | --- |

F.

kadangi dėl Sutartimi grindžiamo politikos suderinamumo vystymosi labui požiūrio būtina, kad ES atsižvelgtų į vystomojo bendradarbiavimo tikslus, kai imasi veiksmų kitose politikos srityse, kurios gali daryti poveikį besivystančioms šalims; kadangi glaudžiai susijusios politikos sritys, kaip antai prekyba, saugumas, migracija, humanitarinė pagalba ir vystymasis, todėl turi būti rengiamos ir įgyvendinamos taip, kaip viena kitą stiprintų;

| G. | kadangi migracija tampa vis labiau neatidėliotinu klausimu, nes visame pasaulyje esama per 65 mln. prievarta perkeltų žmonių; kadangi didžioji dauguma pabėgėlių gyvena besivystančiose šalyse; kadangi valstybių pažeidžiamumas, nestabilumas ir karai, žmogaus teisių pažeidimai, didžiulis skurdas ir perspektyvų nebuvimas yra tarp svarbiausių priežasčių, verčiančių žmones palikti savo namus; kadangi pastaraisiais metais į ES migravo arba pabėgo milijonai žmonių; |
| --- | --- |

G.

kadangi migracija tampa vis labiau neatidėliotinu klausimu, nes visame pasaulyje esama per 65 mln. prievarta perkeltų žmonių; kadangi didžioji dauguma pabėgėlių gyvena besivystančiose šalyse; kadangi valstybių pažeidžiamumas, nestabilumas ir karai, žmogaus teisių pažeidimai, didžiulis skurdas ir perspektyvų nebuvimas yra tarp svarbiausių priežasčių, verčiančių žmones palikti savo namus; kadangi pastaraisiais metais į ES migravo arba pabėgo milijonai žmonių;

| H. | kadangi kai kuriuos pastarojo meto Komisijos pasiūlymus galima laikyti vystymosi politikos nukreipimu nauja kryptimi, atsižvelgiant į naują migracijos valdymo prizmę, kad būtų galima įgyvendinti ES prioritetus, kurie dažnai būna trumpalaikiai; kadangi neturėtų būti priežasties ir pasekmės ryšio tarp paramos vystymuisi ir paramą gaunančių šalių bendradarbiavimo migracijos klausimais; kadangi fondai, tokie kaip ES Skubiosios pagalbos Afrikai patikos fondas, ir ES išorės investicijų planas sukurti siekiant reaguoti į dabartines migracijos krizes ES; kadangi ES vystomojo bendradarbiavimo politikos svarbiausias tikslas turi būti sumažinti ir, ilgainiui, panaikinti skurdą ir šios politikos įgyvendinimas turi būti grindžiamas vystymosi veiksmingumo principais; |
| --- | --- |

H.

kadangi kai kuriuos pastarojo meto Komisijos pasiūlymus galima laikyti vystymosi politikos nukreipimu nauja kryptimi, atsižvelgiant į naują migracijos valdymo prizmę, kad būtų galima įgyvendinti ES prioritetus, kurie dažnai būna trumpalaikiai; kadangi neturėtų būti priežasties ir pasekmės ryšio tarp paramos vystymuisi ir paramą gaunančių šalių bendradarbiavimo migracijos klausimais; kadangi fondai, tokie kaip ES Skubiosios pagalbos Afrikai patikos fondas, ir ES išorės investicijų planas sukurti siekiant reaguoti į dabartines migracijos krizes ES; kadangi ES vystomojo bendradarbiavimo politikos svarbiausias tikslas turi būti sumažinti ir, ilgainiui, panaikinti skurdą ir šios politikos įgyvendinimas turi būti grindžiamas vystymosi veiksmingumo principais;

| I. | kadangi sveikatos priežiūra ir švietimas yra svarbiausi veiksniai, sudarantys darnaus vystymosi galimybes; kadangi todėl investicijos, kuriomis siekiama užtikrinti visuotinę prieigą šiose srityse, aiškiai nurodytos Darbotvarkėje iki 2030 m. ir DVT ir joms turėtų būti skirta pakankamai išteklių, kad būtų pasiekta teigiamo šalutinio poveikio kituose sektoriuose; |
| --- | --- |

I.

kadangi sveikatos priežiūra ir švietimas yra svarbiausi veiksniai, sudarantys darnaus vystymosi galimybes; kadangi todėl investicijos, kuriomis siekiama užtikrinti visuotinę prieigą šiose srityse, aiškiai nurodytos Darbotvarkėje iki 2030 m. ir DVT ir joms turėtų būti skirta pakankamai išteklių, kad būtų pasiekta teigiamo šalutinio poveikio kituose sektoriuose;

| J. | kadangi MVĮ ir labai mažos įmonės yra viso pasaulio šalių ekonomikos pagrindas, esminė besivystančių šalių ekonomikos dalis ir – kartu su gerai veikiančiu viešuoju sektoriumi – pagrindinis tolesnio ekonominio, socialinio ir kultūrinio augimo skatinimo veiksnys; kadangi MVĮ dažnai patiria suvaržymų siekdamos gauti kapitalo, ypač besivystančiose šalyse; |
| --- | --- |

J.

kadangi MVĮ ir labai mažos įmonės yra viso pasaulio šalių ekonomikos pagrindas, esminė besivystančių šalių ekonomikos dalis ir – kartu su gerai veikiančiu viešuoju sektoriumi – pagrindinis tolesnio ekonominio, socialinio ir kultūrinio augimo skatinimo veiksnys; kadangi MVĮ dažnai patiria suvaržymų siekdamos gauti kapitalo, ypač besivystančiose šalyse;

| K. | kadangi šiandien daugiau kaip pusė pasaulio gyventojų gyvena miestuose ir kadangi numatoma, kad ši proporcija pasieks dvi trečiąsias iki 2050 m., o 90 proc. miestų augimo vyks Afrikoje ir Azijoje; kadangi ši tendencija padidina tvaraus miestų vystymosi poreikį; kadangi daugelyje besivystančių šalių miestų saugumas tampa vis didėjančia problema; |
| --- | --- |

K.

kadangi šiandien daugiau kaip pusė pasaulio gyventojų gyvena miestuose ir kadangi numatoma, kad ši proporcija pasieks dvi trečiąsias iki 2050 m., o 90 proc. miestų augimo vyks Afrikoje ir Azijoje; kadangi ši tendencija padidina tvaraus miestų vystymosi poreikį; kadangi daugelyje besivystančių šalių miestų saugumas tampa vis didėjančia problema;

| L. | kadangi vandenynai yra gyvybiškai svarbūs biologinei įvairovei, aprūpinimo maistu saugumui, energetikai, darbo vietų kūrimui ir ekonomikos augimui, tačiau jūrų ištekliams yra kilęs pavojus dėl klimato kaitos, dėl pernelyg intensyvaus išteklių naudojimo ir netvaraus valdymo; |
| --- | --- |

L.

kadangi vandenynai yra gyvybiškai svarbūs biologinei įvairovei, aprūpinimo maistu saugumui, energetikai, darbo vietų kūrimui ir ekonomikos augimui, tačiau jūrų ištekliams yra kilęs pavojus dėl klimato kaitos, dėl pernelyg intensyvaus išteklių naudojimo ir netvaraus valdymo;

| M. | kadangi miškų naikinimas ir miškų nykimas skurdina ekosistemas ir labai prisideda prie klimato kaitos; |
| --- | --- |

M.

kadangi miškų naikinimas ir miškų nykimas skurdina ekosistemas ir labai prisideda prie klimato kaitos;

| N. | kadangi ES vystymosi politika yra svarbus valstybių narių vystymosi politikos papildymas ir ji turėtų būti sutelkta į lyginamojo pranašumo sritis ir būdus, kuriais ES, kaip organizacija, galėtų atlikti visuotinį vaidmenį padėdama siekti tikslų, atitinkančių jos vystymosi politiką; |
| --- | --- |

N.

kadangi ES vystymosi politika yra svarbus valstybių narių vystymosi politikos papildymas ir ji turėtų būti sutelkta į lyginamojo pranašumo sritis ir būdus, kuriais ES, kaip organizacija, galėtų atlikti visuotinį vaidmenį padėdama siekti tikslų, atitinkančių jos vystymosi politiką;

| O. | kadangi vystymosi politika yra esminis ES išorės politikos aspektas; kadangi Sąjunga yra didžiausia vystymosi paramos teikėja pasaulyje ir kartu su valstybėmis narėmis ji teikia daugiau kaip pusę oficialios paramos vystymuisi visame pasaulyje; |
| --- | --- |

O.

kadangi vystymosi politika yra esminis ES išorės politikos aspektas; kadangi Sąjunga yra didžiausia vystymosi paramos teikėja pasaulyje ir kartu su valstybėmis narėmis ji teikia daugiau kaip pusę oficialios paramos vystymuisi visame pasaulyje;

| P. | kadangi turto ir pajamų nelygybė didėja visame pasaulyje; kadangi yra rizika, kad ši tendencija pakenks socialinei sanglaudai ir padidins diskriminaciją, politinį nestabilumą ir neramumus; kadangi todėl vidaus išteklių mobilizavimas yra itin svarbus įgyvendinant Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir tai yra perspektyvi strategija siekiant ilgainiui įveikti priklausomybę nuo užsienio paramos; |
| --- | --- |

P.

kadangi turto ir pajamų nelygybė didėja visame pasaulyje; kadangi yra rizika, kad ši tendencija pakenks socialinei sanglaudai ir padidins diskriminaciją, politinį nestabilumą ir neramumus; kadangi todėl vidaus išteklių mobilizavimas yra itin svarbus įgyvendinant Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ir tai yra perspektyvi strategija siekiant ilgainiui įveikti priklausomybę nuo užsienio paramos;

| 1. | pabrėžia, koks svarbus Europos konsensusas dėl vystymosi formuojant bendrą ir darnią poziciją ES ir valstybių narių lygmenimis dėl vystymosi politikos tikslų, vertybių, principų ir pagrindinių aspektų, be kita ko, ir ją įgyvendinant; mano, kad peržiūrint konsensusą turi būti išsaugotas jo acquis, ypač jo holistinis požiūris ir aiškus pirminis tikslas – kovoti su skurdu ir, ilgainiui, jį panaikinti; be to, mano, kad kova su nelygybe, kaip pripažįstama darnaus vystymosi tiksluose, taip pat turi būti tikslas; primena, kad valstybių narių ir ES lygmens vystymosi politikos priemonės turėtų sustiprinti ir papildyti vienos kitas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | perspėja dėl oficialios paramos vystymuisi (OPV) kriterijų išplėtimo siekiant padengti kitas išlaidas, kurios nėra tiesiogiai susijusios su pirmiau minėtais tikslais; pabrėžia, kad bet kokia OPV reforma turi būti siekiama didinti poveikį vystymuisi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pripažįsta, kokia svarbi aiški Europos išorės strategija, pagal kurią reikalaujama politikos suderinamumo, ypač politikos, susijusios su taika ir saugumu, migracija, prekyba, aplinka ir klimato kaita, humanitarine pagalba ir vystomuoju bendradarbiavimu; tačiau pakartoja, kad vystymosi tikslai yra savarankiški; primena SESV 208 straipsnyje įtvirtintą įsipareigojimą atsižvelgti „į bendradarbiavimo vystymosi labui tikslus savo įgyvendinamos politikos srityse, kurios gali turėti įtakos besivystančioms šalims“; primygtinai pabrėžia, kad Parlamentas gali pritarti tik aiškiai vystymosi politikos koncepcijai, grindžiamai SESV įtvirtintais įsipareigojimais, kai didžiausias dėmesys skiriamas kovai su skurdu; primena ES išorės veiksmų principus pagal ES sutarties 21 straipsnio 1 dalį, o būtent demokratijos, teisinės valstybės, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių visuotinumo ir nedalomumo, pagarbos žmogaus orumui, lygybės ir solidarumo principus bei Jungtinių Tautų Chartijos ir tarptautinės teisės principų laikymąsi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pagal Lisabonos sutartį vystomąjį bendradarbiavimą apibrėžia taip: kova už ORUMĄ panaikinant SKURDĄ; |
| --- | --- |

4.

ES vystymosi tikslai, vertybės ir principai

| 5. | ragina darnaus vystymosi tikslus (DVT), Darbotvarkę iki 2030 m. ir ekonominius, socialinius bei aplinkosauginius darnaus vystymosi aspektus įtraukti į visas ES vidaus ir išorės politikos priemones ir konsensuso esmę, pripažįstant jų tikslų ir uždavinių tarpusavio ryšių svarbą; ragina, kad kova su skurdu ir, ilgainiui, jo panaikinimas ir toliau būtų visa apimančiu ir svarbiausiu ES vystymosi politikos tikslu, didžiausią dėmesį skiriant labiausiai marginalizuotoms grupėms ir siekiant, kad niekas nebūtų paliktas nuošalyje; pažymi, kad svarbu apibrėžti skurdą laikantis konsensuso apibrėžties ir atsižvelgiant į Pokyčių darbotvarkę bei Lisabonos sutartį; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia Darbotvarkės iki 2030 m. visuotinį ir keičiamąjį pobūdį; todėl pabrėžia, kad išsivysčiusios ir besivystančios šalys bendrai atsakingos už tai, kad būtų pasiekti darnaus vystymosi tikslai, ir kad Europos Sąjungos DVT strategiją turi sudaryti darnus vidaus ir išorės politikos krypčių ir įsipareigojimų rinkinys, turintis visapusišką vystymosi politikos priemonių rinkinį; |
| --- | --- |

6.

| 7. | primygtinai reikalauja, kad vystymosi politika atspindėtų Sąjungos ypatingą dėmesį pažeidžiamoms valstybėms, jaunimo nedarbui, moterims ir mergaitėms, patiriančioms lytimi grindžiamą smurtą ir žalingą praktiką bei esančioms konfliktinėse situacijose, taip pat primena ES įsipareigojimą skirti ne mažiau kaip 20 proc. savo OPV socialinei įtraukčiai ir žmogaus socialinei raidai; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad švietimas yra svarbiausias aspektas norint sukurti savarankiškas visuomenes; ragina ES susieti kokybišką švietimą, techninį ir profesinį mokymą ir bendradarbiavimą su pramone, kaip esmine pradine sąlyga siekiant jaunimo užimtumo ir galimybių gauti darbą, kuriam reikia kvalifikuotų darbuotojų; mano, kad, siekiant vystymosi ir vaikų apsaugos, visų pirma būtina spręsti galimybės naudotis švietimo paslaugomis esant ekstremalioms ir kritinėms situacijoms problemą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad sisteminiai veiksniai, įskaitant lyčių nelygybę, politikos kliūtis ir galios skirtumus, daro poveikį sveikatai, ir kad būtina užtikrinti vienodas galimybes naudotis kokybiškomis sveikatos priežiūros paslaugomis, kurias teikia įgudę, kvalifikuoti ir kompetentingi sveikatos priežiūros darbuotojai; pabrėžia, kad todėl pagal naująjį konsensusą turėtų būti skatinamos investicijos į pirmiausiai su gyventojais susitinkančių medicinos priežiūros darbuotojų įgalėjimą, nes šie darbuotojai atlieka esminį vaidmenį užtikrinant, kad būtų teikiamos sveikatos priežiūros paslaugos atokiuose, skurdžiuose, prastai aptarnaujamuose ir konfliktų rajonuose; pabrėžia, kad siekiant DVT būtina skatinti atitinkamus mokslinius tyrimus ir plėtoti naujas sveikatos technologijas, kad būtų galima spręsti naujų grėsmių sveikatai, pavyzdžiui, epidemijų ir atsparumo bakterijoms, uždavinius; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina ES ir toliau tvirtai įsipareigoti vykdyti ir skatinti taisyklėmis pagrįstą visuotinį valdymą, ypač Pasaulinę partnerystę tvaraus vystymosi vardan; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad kova su nelygybe šalių viduje ir tarp jų, kova su diskriminacija, ypač dėl lyties, kova su neteisingumu ir nesantaika kartu skatinant taiką, dalyvaujamąją demokratiją, gerą valdymą, teisinę valstybę ir žmogaus teises, įtraukias visuomenes ir tvarų ekonomikos augimą, taip pat sprendžiant prisitaikymo prie klimato kaitos ir šios kaitos padarinių švelninimo uždavinius, turi būti tikslai, įdiegti į visas ES vystymosi politikos sritis; ragina, kad Darbotvarkė iki 2030 m. būtų įgyvendinta kaip visuma ir koordinuojant bei derinant su Paryžiaus susitarimu dėl klimato kaitos, įskaitant aspektus, susijusius su poreikiu panaikinti spragas tarp to, ko reikia siekiant sumažinti visuotinį klimato atšilimą, ir dėti daugiau pastangų siekiant prisitaikyti ir finansuoti šį prisitaikymą; primena ES įsipareigojimą skirti 20 proc. savo 2014–2020 m. biudžeto lėšų (apytikriai 180 mlrd. EUR) pastangoms kovoti su klimato kaita, be kita ko, naudojantis savo išorės ir vystomojo bendradarbiavimo politika; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad vystomasis bendradarbiavimas gali kilti iš įtraukties, pasitikėjimo ir inovacijų, grindžiamų visų partnerių pagarba tam, kad naudojamos nacionalinės strategijos ir šalies rezultatų sistemos; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pripažįsta ypatingą darnaus vystymosi gero valdymo aspekto vaidmenį; ragina ES sustiprinti ekonominės, socialinės ir aplinkosaugos sričių pusiausvyrą remiant išsamias nacionalines darnaus vystymosi strategijas bei remiant tinkamus gero valdymo mechanizmus ir procesus, didžiausią dėmesį skiriant pilietinės visuomenės dalyvavimui; pabrėžia, kokios svarbios yra administracinės ir fiskalinės decentralizacijos reformos, kaip priemonė skatinti gerą valdymą vietos lygmeniu, vadovaujantis subsidiarumo principu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina, kad pagal ES vystomąjį bendradarbiavimą šalys partnerės būtų skatinamos, pasikonsultavę su nacionaline ir vietos pilietine visuomene, DVT „glokalizuoti“, siekiant šiuos tikslus paversti atsižvelgiant į padėtį vietoje tinkamais nacionaliniais ir subnacionaliniais tikslais, įtvirtintais nacionalinėse vystymosi strategijose, programose ir biudžetuose; ragina ES ir jos valstybes nares skatinti šalis savo partneres vykdant DVT stebėseną atsižvelgti į marginalizuotų bendruomenių balsus ir skatinti konkrečius mechanizmus, pagal kuriuos būtų sudarytos galimybės tai daryti, vadovaujantis darbotvarke „nė vieno nepalikti nuošalyje“; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina, kad pagal ES vystymosi politiką pirmenybė ir toliau būtų teikiama mažiausiai išsivysčiusių ir mažas pajamas gaunančių šalių, taip pat mažų besivystančių salų valstybių rėmimui, kartu atsižvelgiant į įvairius ir specifinius vidutines pajamas gaunančių šalių, kuriose gyvena dauguma pasaulio skurstančiųjų, poreikius, vadovaujantis Adis Abebos veiksmų darbotvarke ir visapusiškai atsižvelgiant į diferencijavimo principą; ragina pasiekti, kad vyrautų teritorinis požiūris į vystymąsi, siekiant įgalėti vietos ir regionines vyriausybes ir geriau spręsti nelygybės problemas šalių viduje; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, koks svarbus demokratinės atsakomybės principas, pagal kurį besivystančioms šalims tenka pagrindinė atsakomybė už savo vystymąsi, tačiau nacionaliniams parlamentams ir politinėms partijoms, regioninės ir vietos valdžios institucijoms, pilietinei visuomenei ir kitiems suinteresuotiesiems subjektams, kaip ir nacionalinėms vyriausybėms, sudaromos sąlygos atlikti atitinkamus savo vaidmenis ir aktyviai dalyvauti sprendimų priėmimo procese; todėl pabrėžia, kaip svarbu gerinti aukštyn einančią ir žemyn einančią atskaitomybę siekiant geriau reaguoti į vietos poreikius ir puoselėjant piliečių demokratinę atsakomybę; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina ES toliau stiprinti savo paramą vietos ir regioniniam pajėgumų didinimui ir decentralizacijos procesui, siekiant įgalėti vietos ir regionines vyriausybes ir padaryti jas skaidresnes ir atskaitingas, kad jos geriau patenkintų savo piliečių poreikius ir reikalavimus; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina vadovaujantis partnerystės principu taikyti pasidalijamąją atskaitomybę visiems bendriems veiksmams, skatinant kuo didesnį skaidrumo lygį; ragina ES ir jos valstybes nares skatinti ir stiprinti nacionalinių parlamentų, vietos ir regioninių vyriausybių ir pilietinės visuomenės dalyvavimą vykdant politinę ir biudžeto priežiūrą bei demokratinę kontrolę; ragina visomis priemonėmis ir visais politikos lygmenimis bendrai kovoti su korupcija ir nebaudžiamumu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina ES ir šalis bei regionus partnerius pasiekti, kad jų tarpusavio politinis dialogas būtų pagrindinė viso ES vystomojo bendradarbiavimo kryptis ir kad palaikant šį dialogą pagrindinis dėmesys būtų skiriamas bendroms vertybėms ir jų skatinimo būdams; ragina parlamentus ir pilietinę visuomenę toliau dalyvauti politiniuose dialoguose; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pabrėžia, kokia svarbi daugianarė įtrauki demokratija, ir ragina ES skatinti vienodas sąlygas politinėms partijoms ir visus dinamiškos pilietinės visuomenės veiksmus, be kita ko, stiprinant gebėjimus ir palaikant dialogą su šalimis partnerėmis, kad būtų pakankamai erdvės pilietinei visuomenei, turinčiai į piliečius orientuotus, dalyvaujamąja stebėsena ir atskaitomybe grindžiamus mechanizmus subnacionaliniu, nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis, ir užtikrinti pilietinės visuomenės organizacijų (PVO) dalyvavimą vykdant vystymosi politikos rengimo, įgyvendinimo, stebėsenos, persvarstymo ir atskaitomybės veiklą; ragina ES pripažinti, kad konsultacijos su pilietine visuomene yra esminis sėkmės veiksnys visuose programavimo sektoriuose, kad būtų pasiekta įtraukaus valdymo; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pripažįsta pilietinės visuomenės vaidmenį didinant visuomenės informuotumą ir sprendžiant DVT problemas nacionaliniu ir pasaulio lygmenimis, taikant visuotinį pilietinį ugdymą ir informuotumo didinimą; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina skatinti moterų ir vyrų lygybę bei moterų ir mergaičių įgalėjimą ir teises, kad tai būtų savarankiškas ir tarpdisciplininis ES vystymosi politikos tikslas pagal ES lyčių lygybės veiksmų planą ir Darbotvarkę iki 2030 m., kaip išdėstyta 2015 m. gegužės 26 d. Tarybos išvadose dėl moterų ir vyrų lygių teisių atsižvelgiant į vystymąsi; ragina imtis konkrečių politikos veiksmų šios srities problemoms spręsti; ragina ES dėti papildomų pastangų siekiant skatinti svarbų moterų ir jaunimo, kaip vystymosi ir pokyčių varomosios jėgos, vaidmenį; šiuo klausimu pabrėžia, kad lyčių lygybė apima mergaites ir berniukus bei visų amžių moteris ir vyrus ir kad programomis turėtų būti skatinamas lygiateisis dalyvavimas ir teisių bei paslaugų propagavimas, visų pirma galimybės gauti išsilavinimą ir reprodukcinės sveikatos priežiūrą atvejų, be diskriminacijos, grindžiamos lyčių tapatybe ar seksualine orientacija; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atkreipia dėmesį į tai, kad reikia propaguoti, ginti ir užtikrinti visas žmogaus teises; pabrėžia, kad moterų ir mergaičių teisių, taip pat lytinės ir reprodukcinės sveikatos ir teisių puoselėjimas ir visų formų seksualinio smurto ir diskriminacijos dėl lyties panaikinimas, įskaitant žalingą praktiką prieš vaikus, ankstyvą ir priverstinę santuoką ir moterų lyties organų žalojimą, yra itin svarbūs siekiant įgyvendinti žmogaus teises; pabrėžia, kad būtina užtikrinti visuotinę prieigą prie įperkamos, išsamios, aukštos kokybės informacijos ir švietimo apie lytinę ir reprodukcinę sveikatą ir šeimos planavimo paslaugų; ragina imtis tolesnių veiksmų siekiant paspartinti pastangas, kad būtų pasiekta lyčių lygybė ir moterų įgalėjimas stiprinant įvairių suinteresuotųjų subjektų partnerystes ir gebėjimus užtikrinti biudžeto sudarymą ir planavimą atsižvelgiant į lyčių aspektą bei užtikrinant moterų organizacijų dalyvavimą; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina konkrečiomis ES vystymosi strategijomis geriau pasiekti, apsaugoti ir remti pažeidžiamas ir marginalizuotas grupes, pvz., moteris ir vaikus, LGTBI asmenis, pagyvenusius asmenis, neįgaliuosius, mažus gamintojus, kooperatyvus, kalbines ir etnines mažumas, čiabuvius, kad, vadovaujantis principu, jog niekas nepaliekamas likimo valiai, jiems būtų suteiktos tokios pat galimybės ir teisės kaip ir visiems kitiems; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pakartoja ES įsipareigojimą investuoti į vaikų ir jaunuolių vystymąsi gerinant ataskaitų apie vystomąjį bendradarbiavimą, kuriuo didžiausias dėmesys skiriamas vaikams, ir vidaus išteklius, teikimą ir stiprinti jaunimui skirtus pajėgumus dalyvauti įgyvendinant atskaitomybę; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina remti nestabilias ir nuo konfliktų nukentėjusias šalis, kad jos galėtų naudotis ištekliais ir kurti partnerystes, kurių reikia siekiant įgyvendinti vystymosi prioritetus, ir skatinti tarpusavio mokymąsi ir aktyvesnį vystymosi, taikos kūrimo, saugumo ir humanitarinių partnerių dalyvavimą ir jų pastangas; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pabrėžia, kad dabartinio Europos konsensuso žmogaus socialinės raidos skyriuje išdėstyti tikslai vis dar išlieka svarbūs; pabrėžia, kad reikia šiuos tikslus sujungti su darnaus vystymosi tikslais, o rengiant sveikatos priežiūros plėtros programas didžiulį dėmesį skirti horizontaliosios sveikatos priežiūros sistemos stiprinimui (priemonėms, neįeinančioms į paramą konkrečioms ligoms skirtoms vertikaliosioms programoms), nes tai taip pat sustiprins gebėjimą apsisaugoti sveikatos krizių atvejais, pvz., įvykus Ebolos virusinės ligos protrūkiui Vakarų Afrikoje 2013–2014 m., ir reikia užtikrinti pagrindinę teisę į universaliąsias sveikatos priežiūros paslaugas, kaip numatyta Visuotinės žmogaus teisių deklaracijos 25 straipsnyje ir Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) konstitucijoje; primena, kad SESV 168 straipsnyje teigiama, jog žmonių sveikatos aukšto lygio apsauga turi būti užtikrinama nustatant ir įgyvendinant visas Sąjungos politikos ir veiklos kryptis; atsižvelgdamas į tai, ragina sukurti nuoseklesnę inovacijų ir vaistų plėtros politiką, kurioje būtų užtikrinama teisė visiems gauti vaistų; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atsižvelgdamas į demografinį augimą, ypač Afrikoje ir mažiausiai išsivysčiusiose šalyse, ir atsižvelgdamas į tai, kad iš 21 didžiausią vaisingumą turinčios šalies 19 yra Afrikoje, kad Nigerija yra greičiausiai pagal gyventojų skaičių auganti pasaulio šalis ir kad iki 2050 m. daugiau kaip pusė augančio pasaulio gyventojų skaičiaus, tikėtina, sudarys Afrikos gyventojai (o tai yra tvaraus vystymosi problema), siūlo ES vystomojo bendradarbiavimo srityje daugiau dėmesio skirti programoms, kuriomis siekiama spręsti šį klausimą; |
| --- | --- |

28.

| 29. | palankiai vertina tai, kad apsirūpinimo maistu ir mitybos saugumas formuojasi kaip prioritetinė naujos pasaulinės vystymosi programos sritis, ir teigiamai vertina tai, kad buvo įtrauktas atskiras tikslas panaikinti badą, pasiekti apsirūpinimo maistu saugumą ir geresnę mitybą ir skatinti tvarų žemės ūkį; pripažįsta, kad badas ir skurdas neatsirado netyčia, bet yra socialinės ir ekonominės neteisybės ir nelygybės visais lygmenimis padarinys; pakartoja, kad konsensuse turėtų būti pabrėžta, kad ES toliau remia integruotus, įvairias sritis apimančius metodus, kuriais stiprinami gebėjimai užtikrinti įvairių vietos maisto produktų gamybą ir kurie apima konkrečiai su mityba susijusias intervencijas, kuriomis atsižvelgiama į mitybą ir aiškiai siekiama kovoti su lyčių nelygybe; |
| --- | --- |

29.

| 30. | primygtinai reikalauja, kad būtų sukurti atskaitomybės mechanizmai, kuriuos taikant būtų stebimi darnaus vystymosi tikslai ir 0,7 % OPV/BNP tikslai bei jų įgyvendinimas; ragina ES ir jos valstybes nares pateikti tvarkaraštį, pagal kurį bus palaipsniui pasiekti šie tikslai, ir kasmet teikti ataskaitas Europos Parlamentui; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pabrėžia, kad reikia taikyti įvairiems sektoriams skirtus, integruotus metodus siekiant veiksmingai sustiprinti atsparumą, o tai reiškia geresnę humanitarinės pagalbos, nelaimių rizikos mažinimo, socialinės apsaugos, prisitaikymo prie klimato kaitos, gamtos išteklių valdymo, konfliktų švelninimo ir kitų atitinkamų veiksmų vystymosi srityje integravimą; ragina ES ir valstybes nares skatinti įtraukų valdymą, kuris spręstų pažeidžiamumą skatinančių marginalizacijos ir nelygybės veiksnių klausimus; pripažįsta, kad pažeidžiami gyventojai turi būti įgalinti valdyti riziką ir dalyvauti sprendimų priėmimo procesuose, kurie daro įtaką jų ateičiai; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pabrėžia kultūros atliekamą vaidmenį siekiant tvaraus žmogaus, socialinio ir ekonominio vystymosi ir pabrėžia, kad turi būti atsižvelgiama į kultūros aspektą kaip pagrindinį solidarumo, bendradarbiavimo ir ES pagalbos vystymuisi politikos aspektą; ragina skatinti kultūrų įvairovę ir remti kultūros politiką bei atsižvelgti į vietinę padėtį, kai tai gali padėti pasiekti tikslą – skatinti tvarų vystymąsi; |
| --- | --- |

32.

| 33. | atkreipia dėmesį į tai, kad numatoma, jog iki 2050 m. miestų gyventojų skaičius padidės 2,5 mlrd. ir beveik 90 proc. šių gyventojų padaugės Azijoje ir Afrikoje; pripažįsta problemas, kylančias dėl itin spartaus didmiesčių augimo, ir iššūkius, kuriuos šis reiškinys kelia visuomenės ir aplinkos tvarumui; ragina suderinti regioninę plėtrą ir primena, kad pagyvinus ekonominę veiklą kaimo vietovėse ir mažuose miesteliuose ir miestuose bus sumažintas spaudimas migruoti į didžiuosius miestus, taip sumažinant nekontroliuojamos urbanizacijos ir migracijos problemas; |
| --- | --- |

33.

Diferenciacija

| 34. | pabrėžia, jog norint, kad ES vystymosi strategija būtų veiksminga, ES turi skatinti geresnį besivystančių šalių gerovės paskirstymą per nacionalinius biudžetus, t. y. šalių viduje ir tarp šalių; pabrėžia, kad Europos parama vystymuisi pirmiausia turėtų būti diferencijuojama pagal konkrečių šalių atvejus ir vystymosi poreikius, o ne tik pagal mikroekonominius rodiklius ar politinius tikslus; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pabrėžia, kad ES vystomasis bendradarbiavimas turėtų būti įgyvendinamas siekiant spręsti svarbiausius poreikius ir siekti kuo didesnio poveikio ir trumpuoju, ir ilguoju laikotarpiu; pabrėžia, kad reikia parengti konkretiems atvejams pritaikytas vystymosi strategijas, kurios būtų valdomos ir kuriamos vietos subjektų, siekiant atsižvelgti į konkrečias problemas, su kuriomis susiduria atskiros šalys ar šalių grupės, pvz., mažos besivystančios salų valstybės, nestabilios valstybės ir priėjimo prie jūros neturinčios besivystančios šalys; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina parengti konkrečias bendradarbiavimo su vidutines pajamas gaunančiomis šalimis strategijas, kad būtų galima įtvirtinti jų pažangą ir kovoti su nelygybe, atskirtimi, diskriminacija ir skurdu, visų pirma skatinant kurti sąžiningo ir progesyvinio apmokestinimo sistemas, kartu pabrėžiant, kad vidutines pajamas gaunančios šalys nėra vientisa grupė, todėl kiekviena jų turi konkrečių poreikių, kuriuos galima patenkinti tik specialiai pritaikytomis politikos priemonėmis; pabrėžia, kad reikia atsakingai ir laipsniškai panaikinti finansinę paramą vidutines pajamas gaunančioms šalims, pvz., techninę pagalbą, ir dalytis pramonine praktine patirtimi bei žiniomis, kurti viešojo sektoriaus subjektų partnerystes, kurios galėtų remti visuotines viešąsias gėrybes, pvz., mokslo, technologijų ir inovacijų srityse, keistis geriausia patirtimi ir skatinti regionų, Pietų šalių savitarpio ir trišalį bendradarbiavimą; pabrėžia, kad labai svarbūs alternatyvūs finansavimo šaltiniai, pvz., šalies vidaus pajamų sutelkimas, nelengvatinės arba mažiau lengvatinės paskolos, bendradarbiavimas techniniais, mokesčių, prekybos ir mokslinių tyrimų klausimais, taip pat viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė; |
| --- | --- |

36.

Vystymosi veiksmingumas ir finansavimas

Veiksmingas vystymasis

| 37. | ragina ES ir jos valstybes nares pirmauti tarp vystymosi srities subjektų ir dar kartą įsipareigoti visapusiškai įgyvendinti veiksmingo vystomojo bendradarbiavimo principus, pirmenybę skirti mechanizmams, priemonėms ir instrumentams, kuriuos taikant galutinius paramos gavėjus pasiekia daugiau išteklių, ypač šalių atsakomybei už vystymosi prioritetus, suderinimui su šalių partnerių nacionalinėmis plėtros strategijomis ir sistemomis, dėmesį skirti rezultatams, skaidrumui, bendrai atskaitomybei ir demokratiniam visų suinteresuotųjų subjektų įtraukimui; pabrėžia, kad svarbu stiprinti ES pastangas, kad vystomasis bendradarbiavimas būtų kuo veiksmingesnis, siekiant padėti pasiekti plataus užmojo tikslus ir tikslus, nustatytus Darbotvarkėje iki 2030 m., ir kuo geriau panaudoti viešuosius ir privačius išteklius vystymuisi; ragina naujajame ES konsensuse dėl vystymosi pateikti aiškią nurodą į vystymosi veiksmingumo principus; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pakartoja, kad svarbu didinti supratimą ir aktyvų Europos visuomenės dalyvavimą svarbių įvykių diskusijose ir pastangose panaikinti skurdą pasaulyje ir skatinti tvarų vystymąsi; šiuo tikslu pabrėžia, kad neformalusis švietimas ir sąmoningumo ugdymas, be kita ko, tęsiant ir plečiant Švietimo ir sąmoningumo ugdymo vystymosi klausimais programą (DEAR), turi išlikti neatsiejamomis ES ir valstybių narių vystymosi politikos dalimis; |
| --- | --- |

38.

| 39. | mano, kad finansavimo ir biurokratinių procedūrų supaprastinimas gali padėti pagerinti veiksmingumą; ragina paspartinti ES reformos įgyvendinimą (kaip jau buvo minėta 2005 m. Europos konsensuso dėl vystymosi 122 dalyje), kiek tai susiję su būtinybe peržiūrėti atrankos procedūras, didesnį dėmesį skiriant pareiškėjui: tapatybei, žinioms, patirčiai, veiklos rezultatams ir patikimumui srityje (ne tik formaliems kriterijų atitikties reikalavimams); |
| --- | --- |

39.

| 40. | pakartoja, kad svarbu stiprinti gebėjimus siekiant pagerinti piliečių, organizacijų, vyriausybių ir visuomenės pajėgumus visapusiškai atlikti savo vaidmenis rengiant, įgyvendinant, stebint ir vertinant tvaraus vystymosi strategijas; |
| --- | --- |

40.

| 41. | teigiamai vertina padarytą pažangą, tačiau ragina ES ir jos valstybes nares toliau siekti padidinti ir išplėsti bendro programavimo ir įgyvendinimo pastangų apimtį, kad būtų galima sutelkti išteklius, pagerinti darbo pasidalijimą šalies viduje, sumažinti operacijų sąnaudas, išvengti dubliavimosi ir pagalbos suskaidymo, didinti ES autoritetą vietos lygmeniu ir skatinti šalių atsakomybę už vystymosi strategijas bei suderinimą su šalių partnerių prioritetais; pabrėžia, jog svarbu, kad bendro programavimo procesą vykdytų Europos suinteresuotieji subjektai ir kad jis būtų atvertas kitiems paramos teikėjams tik tuo atveju, kai tai pateisinama vietos padėtimi, tačiau nemažinant Europos atsakomybės už šį procesą; ragina ES ir jos valstybes nares ir toliau koordinuoti savo veiksmus su kitais paramos teikėjais ir organizacijomis, kaip antai nauji pagalbos teikėjai, pilietinės visuomenės organizacijos, privatūs filantropai, finansų įstaigos ir privačiojo sektoriaus bendrovės; susirūpinęs pažymi, kad nuo 2015 m. vidurio tik penkios ES valstybės narės paskelbė Pusane sudarytos partnerystės įgyvendinimo planus; primygtinai ragina valstybes nares paskelbti savo įgyvendinimo planus ir kasmet pranešti apie savo veiksmus vystymosi veiksmingumo srityje; |
| --- | --- |

41.

| 42. | primena savo prašymą (25) kodifikuoti ir sustiprinti mechanizmus ir praktiką siekiant užtikrinti didesnį papildomumą ir veiksmingą paramos vystymuisi koordinavimą tarp ES valstybių narių ir institucijų, numatant aiškias ir įgyvendinamas taisykles, kuriomis būtų užtikrinta demokratinė šalių atsakomybė, derinimas, suderinimas su šalių strategijomis ir sistemomis, lėšų nuspėjamumas, skaidrumas ir tarpusavio atskaitomybė; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pabrėžia, kad vystymosi veiksmingumas turėtų būti vienas iš pagrindinių naujos ES vystymosi politikos skatinamųjų veiksnių; primena, kad tai priklauso ne tik nuo paramos teikėjų, bet ir veiksmingų ir reaguoti gebančių institucijų, patikimų politikos priemonių, teisinės valstybės principo laikymosi, integracinio demokratinio valdymo ir apsaugos nuo korupcijos besivystančiose šalyse ir neteisėtų finansinių srautų tarptautiniu lygmeniu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pripažįsta vietos ir regionų valdžios vaidmenį vystymosi srityje ir ypač decentralizuotą ES ir šalių partnerių vietos ir regionų valdžios institucijų bendradarbiavimą kaip veiksmingą priemonę abipusiam gebėjimų stiprinimui ir darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimui vietos lygmeniu; |
| --- | --- |

44.

Vystymosi finansavimas

| 45. | primena, kad OPV turėtų likti ES vystymosi politikos pagrindas; primena ES įsipareigojimą iki 2030 m. pasiekti 0,7 proc. BNP OVP tikslą; pabrėžia, jog svarbu, kad kitos šalys, išsivysčiusios ir besivystančios, irgi padidintų OPV skiriamas sumas; pabrėžia, kad svarbų vaidmenį atlieka OPV kaip pokyčių varomoji jėga ir svertas kitiems ištekliams sutelkti; primena ES įsipareigojimą sutelkti išteklius kovai su klimato kaita besivystančiose šalyse, įdėti savo indėlį siekiant išsivysčiusių šalių tikslo mobilizuoti 100 mlrd. JAV dolerių per metus ir išlaikyti dvigubai padidintą biologinės įvairovės finansavimą besivystančioms šalims; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ragina valstybių narių ir ES lygmenimis taikyti objektyvius ir skaidrius kriterijus, kaip paskirstyti išteklius paramai vystymuisi; ragina tuos kriterijus grįsti poreikiais, poveikio vertinimais ir politiniais, socialiniais bei ekonominiais rezultatais, kad lėšos būtų naudojamos kuo efektyviau; tačiau pabrėžia, kad toks lėšų paskirstymas niekada neturėtų būti grindžiamas sąlygomis dėl rezultatų, pasiektų srityse, tiesiogiai nesusijusiose su vystymosi tikslais; pabrėžia, kad turėtų būti skatinami geri rezultatai siekiant tarpusavyje suderintų tikslų ir už juos turėtų būti atlyginama; pabrėžia, kad teritoriniu lygmeniu suskirstyti duomenys yra svarbūs siekiant geriau įvertinti OPV poveikį; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pripažįsta, kad teikiant bendrą paramą biudžetui skatinama nacionalinė atsakomybė, suderinimas su šalių partnerių nacionalinėmis vystymosi strategijomis, didesnis dėmesys rezultatas, skaidrumui ir abipusei atskaitomybei, tačiau pabrėžia, kad tai reikėtų svarstyti tik tam tinkamomis sąlygomis ir veikiant veiksmingoms kontrolės sistemoms; pažymi, kad parama biudžetui yra geriausias būdas skatinti tikrą politinį dialogą, nes tai suteiktų daugiau galių ir atsakomybės; |
| --- | --- |

47.

| 48. | mano, kad siekiant darnaus vystymosi tikslų prireiks vystymosi sričiai skirti finansavimą ir imtis veiksmų, nesusijusių su OPV ir viešosios politikos priemonėmis; pabrėžia, kad reikalingas ir šalies vidaus, ir tarptautinis, ir privatusis, ir viešasis finansavimas, taip pat reikia finansuoti politikos priemones, kuriomis susiejami viešieji ir privatūs vystymuisi palankūs veiksmai ir skatinamas aplinkai palankus augimas ir teisingas jo paskirstymas per nacionalinius biudžetus; |
| --- | --- |

48.

| 49. | primena, kad besivystančios šalys patiria didelių suvaržymų, didindamos mokestines pajamas, ir joms ypač didelį poveikį daro pelno mokesčio vengimas ir neteisėti finansiniai srautai; ragina ES ir jos valstybes nares stiprinti politikos suderinamumą vystymosi labui šioje srityje, siekiant ištirti besivystančių šalių mokesčių tvarkos ir teisės šalutinį poveikį joms pačioms ir palaikyti aktyvesnį besivystančių šalių atstovavimą tarptautiniuose forumuose, kurie sukurti siekiant reformuoti pasaulinę mokesčių politiką; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ragina ES ir jos valstybes nares padėti mažas ir vidutines pajamas gaunančioms šalims sukurti sąžiningas, progresyvias, skaidrias ir efektyvias mokesčių sistemas ir kitas priemones ištekliams šalies viduje sutelkti, kad būtų galima padidinti tokio finansavimo prognozuojamumą ir stabilumą ir sumažinti priklausomybę nuo paramos; ragina tokią pagalbą teikti mokesčių administravimo, viešųjų finansų valdymo, sąžiningo paskirstymo sistemų, kovos su korupcija, netinkamu operacijų vertės nurodymu, mokesčių slėpimu ir kitų formų neteisėtais finansiniais srautais srityse; pabrėžia fiskalinės decentralizacijos svarbą ir poreikį stiprinti pajėgumus siekiant remti subnacionalinę valdžią kuriant vietos mokesčių sistemas ir organizuojant mokesčių surinkimą; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ragina ES ir jos valstybes nares nustatyti privalomas ataskaitas pagal atskiras šalis apie tarptautines bendroves, privalomai paskelbiant išsamius ir palyginamus duomenis apie įmonių veiklą, kad būtų užtikrintas skaidrumas ir atskaitomybė; ragina ES ir jos valstybes nares atsižvelgti į besivystančių šalių mokesčių politikos, tvarkos ir teisės aktų šalutinį poveikį joms pačioms ir imtis reformų, būtinų norint užtikrinti, kad Europos bendrovės, gaunančios pelno besivystančiose šalyse, sumokėtų sąžiningą mokesčių dalį tose šalyse; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pabrėžia dotacijų ir paskolų derinimo ir viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių poreikį pasitelkti ne tik OPV, bet ir kitą finansavimą, ir veiksmingai laikytis vystymosi veiksmingumo principų, tačiau taip pat pabrėžia, kad reikia, jog jie būtų grindžiami skaidriais kriterijais, kad aiškiai parodytų papildomą naudą ir teigiamą poveikį vystymuisi, nesuardytų visuotinės prieigos prie kokybiškų pagrindinių viešųjų paslaugų ir kad visi mokėjimai būtų skaidrūs; pabrėžia, kad finansuojamais projektais turėtų būti privalomai laikomasi nacionalinių vystymosi tikslų, tarptautiniu mastu pripažintų žmogaus teisių ir socialinių bei aplinkos standartų, vietos gyventojų poreikių ir teisių ir vystymosi efektyvumo principų; šiuo klausimu pripažįsta, kad tradicinis žemės naudojimas, kai ją naudoja smulkieji valdų savininkai ir ganyklininkai, paprastai nėra dokumentuotas, tačiau šią praktiką reikia gerbti ir saugoti; primena, kad plėtros partnerystėje dalyvaujančios įmonės, vykdydamos savo veiklą, turi laikytis įmonių socialinės atsakomybės principų, JT pagrindinių verslo ir žmogaus teisių principų ir EBPO gairių bei skatinti etišką verslą; atkreipia dėmesį į tai, kad pasiekus vystymosi veiksmingumą vystymosi politika ir programos gauna dvigubos naudos; ragina visus vystymosi dalyvius visiškai suderinti savo veiksmus su šiais principais; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ragina ES skatinti investicijas, kurios padeda sukurti deramų darbo vietų pagal Tarptautinės darbo organizacijos standartus ir Darbotvarkę iki 2030 m.; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia socialinio dialogo svarbą ir privačiojo sektoriaus skaidrumo ir atskaitomybės poreikį viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių atveju ir kai vystymosi pinigai naudojami dotacijų ir paskolų derinimui; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pabrėžia, kad vystymuisi skiriamos lėšos, naudojamos siūlomam išorės investicijų planui (angl. EIP) ir esamiems patikos fondams, turi atitikti su OPV suderinamus vystymosi tikslus ir naujuosius darnaus vystymosi tikslus; ragina sukurti mechanizmus, kuriais Parlamentui būtų sudarytos sąlygos vykdyti savo priežiūros funkciją, kai vystymuisi skirtos ES lėšos naudojamos ne pagal įprastas ES biudžeto procedūras, visų pirma suteikiant jam išorės investicijų plano, patikos fondo ir kitų strateginių valdybų, sprendžiančių dėl programų ir projektų prioritetų ir aprėpties, veiklos stebėtojo statusą; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pripažįsta, kad vietos labai mažų, mažųjų ir vidutinių įmonių, kooperatyvų, įtraukių verslo modelių ir mokslinių tyrimų institutų kaip ekonomikos augimą, užimtumą ir vietos inovacijas skatinančių veiksnių, kurie padės pasiekti darnaus vystymosi tikslus, svarbą; ragina skatinti sudaryti palankią aplinką investicijoms, industrializacijai, verslui, mokslui, technologijoms ir inovacijoms, kad būtų skatinama ir spartinama šalių vidaus ekonominė ir žmogaus socialinė raida, taip pat skatinti mokymo programas ir nuolatinį viešojo ir privačiojo sektorių dialogą; pripažįsta EIB vaidmenį įgyvendinant ES Išorės investicijų planą ir pabrėžia, kad jo iniciatyvomis ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas jaunimui ir moterims ir, laikantis vystymosi veiksmingumo principų, turėtų būti prisidedama prie investicijų į socialiniu požiūriu svarbius sektorius, kaip antai vandens, sveikatos priežiūros ir švietimo sektoriai, taip pat prie investicijų į verslumą ir vietos privatųjį sektorių; prašo EIB skirti daugiau išteklių mikrofinansams tvirtai atsižvelgiant į lyčių aspektą; be to, ragina EIB bendradarbiauti su Afrikos plėtros banku (angl. AfDB) finansuojant ilgalaikes investicijas, kurios būtų naudingos tvariam vystymuisi, ir kitus plėtros bankus pasiūlyti mikrokreditų priemonę, kad būtų subsidijuojamos tvarios paskolos šeimos ūkiams; |
| --- | --- |

55.

| 56. | mano, jog būtina, kad naujajame konsensuse būti pateikta nuoroda į tvirtą ES įsipareigojimą sukurti teisiškai privalomą tarptautinę sistemą siekiant patraukti įmones atsakomybėn už jų neteisėtą veiklą tose šalyse, kuriose jos vykdo savo veiklą, nes tai daro poveikį visoms visuomenės sritims – nuo pelnymosi iš vaikų darbo iki pragyvenimą užtikrinančio darbo užmokesčio nebuvimo, nuo naftos išsiliejimo iki masinio miško kirtimo ir nuo priekabiavimo prie žmogaus teisių gynėjų iki žemės grobimo; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ragina Europos Sąjungą ir jos valstybes nares skatinti taikyti privalomas priemones siekiant užtikrinti, kad tarptautinės įmonės mokėtų mokesčius šalyse, kuriose jos gauna pelno ar jį sukuria, ir skatinti privalomą privačiojo sektoriaus ataskaitų teikimą pagal šalis, taip didinant šalių nacionalinių išteklių mobilizavimo pajėgumus; ragina atlikti šalutinio poveikio analizę siekiant išnagrinėti galimą pelno perkėlimo praktiką; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ragina žmonių poreikiais pagrįstą požiūrį į skolos tvarumą nustatant privalomą standartų rinkinį siekiant nustatyti atsakingą skolinimą ir skolinimąsi, skolos auditą ir sąžiningą skolos grąžinimo mechanizmą, kurį taikant turėtų būti įvertinamas šalių skolos naštos teisėtumas ir tvarumas; |
| --- | --- |

58.

Politikos suderinamumas vystymosi labui

| 59. | ragina visoje ES pradėti diskusijas dėl politikos suderinamumo vystymosi labui siekiant paaiškinti ryšį tarp politikos suderinamumo vystymosi labui ir politikos suderinamumo darnaus vystymosi labui; pabrėžia, kad itin svarbu įgyvendinant visas ES politikos priemones taikyti politikos suderinamumo vystymosi labui principus; pabrėžia, kad politikos suderinamumas vystymosi labui turėtų būti pagrindinis ES strategijos elementas siekiant darnaus vystymosi tikslų; primena, kad ES institucijos ir valstybės narės turi toliau stengtis visose vidaus ir išorės politikos priemonėse, kurios, tikėtina, gali turėti poveikį besivystančioms šalims, atsižvelgti į vystomojo bendradarbiavimo tikslus, rasti veiksmingus mechanizmus ir pasinaudoti esama geriausia patirtimi valstybės narės lygmeniu, kaip įgyvendinti ir vertinti politikos suderinamumą vystymosi labui, užtikrinti, kad politikos suderinamumas vystymosi labui būtų įgyvendinamas atsižvelgiant į lyčių aspektą ir į šį procesą įtraukti visus suinteresuotuosius subjektus, įskaitant pilietinės visuomenės organizacijas ir vietos bei regioninės valdžios institucijas; |
| --- | --- |

59.

| 60. | siūlo įdiegti politikos suderinamumui vystymosi labui skirtą arbitražo sistemą, kuri būtų pavaldi Komisijos pirmininkui, kad esant skirtumų tarp įvairių sričių Sąjungos politikos Komisijos pirmininkas prisiimtų visapusišką politinę atsakomybę dėl bendrųjų krypčių nustatymo ir priimtų sprendimus, atsižvelgdamas į Sąjungos įsipareigojimus politikos suderinamumo vystymosi labui srityje; mano, kad, pasibaigus problemų nustatymo etapui, reikėtų apsvarstyti galimybę atlikti procedūrų, taikomų priimant sprendimus Komisijos tarnybose ir įvairioms tarnyboms bendradarbiaujant, reformą; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ragina, kad būtų stiprinamas dialogas tarp ES ir besivystančių šalių dėl ES politikos suderinamumo vystymosi labui skatinimo ir įgyvendinimo; mano, kad ES partnerių teikiama grįžtamoji informacija apie pažangą politikos suderinamumo vystymosi labui srityje gali atlikti svarbų vaidmenį siekiant tiksliai įvertinti jo poveikį; |
| --- | --- |

61.

| 62. | dar kartą ragina plėtoti valdymo procesus siekiant skatinti politikos suderinamumą vystymosi labui visame pasaulyje ir ragina ES imtis vadovaujančio vaidmens propaguojant politikos suderinamumo vystymosi labui sąvoką tarptautinėje arenoje; |
| --- | --- |

62.

Prekyba ir vystymasis

| 63. | pabrėžia, kad labai svarbi sąžininga ir tinkamai reguliuojama prekyba – ji padeda skatinti regioninę integraciją, prisideda prie tvaraus augimo ir padeda kovoti su skurdu; pabrėžia, kad ES prekybos politika turi būti darnaus vystymosi darbotvarkės dalis ir atspindėti ES vystymosi politikos tikslus; |
| --- | --- |

63.

| 64. | pabrėžia, kad vystymosi labui vis dar esama vienašalių prekybos lengvatų besivystančioms šalims, kurios nėra mažiausiai išsivysčiusios šalys; taip pat mano, kad į naująjį konsensusą turėtų būti įtraukta nuoroda į ES įsipareigojimą skatinti sąžiningos ir etiškos prekybos programas su mažais besivystančių šalių gamintojais; |
| --- | --- |

64.

| 65. | palankiai vertina tai, kad pripažįstamas sąžiningos prekybos svarus indėlis įgyvendinant JT darbotvarkę iki 2030 m.; ragina ES įgyvendinti ir toliau plėtoti savo įsipareigojimą remti sąžiningos prekybos priemonių diegimą ES ir šalyse partnerėse siekiant skatinti tvarius vartojimo ir gamybos modelius, įgyvendinant savo prekybos politiką; |
| --- | --- |

65.

| 66. | pabrėžia, kad ES turi toliau remti besivystančių šalių prekybos pajėgumų stiprinimą, infrastruktūrą ir šalių vidaus privačiojo sektoriaus vystymąsi, kad jos galėtų kurti papildomą produkcijos vertę, ją įvairinti ir didinti prekybą; |
| --- | --- |

66.

| 67. | primena, kad sveika aplinka, įskaitant pastovų klimatą, yra būtini siekiant panaikinti skurdą; remia ES pastangas didinti gamtos išteklių valdymo ir gamtos išteklių gavybos bei prekybos jais skaidrumą ir atskaitingumą, skatinti tvarų vartojimą ir gamybą ir užkirsti kelią neteisėtai prekybai naudingųjų iškasenų, medienos, laukinės gyvūnijos ir kituose panašiuose sektoriuose; tvirtai mano, kad, siekiant parengti reguliavimo sistemas tiekimo grandinėms ir didesnio privačiojo sektoriaus atskaitingumo, reikia tolesnių visuotinių pastangų – tada bus galima užtikrinti tokių išteklių tvarų valdymą ir prekybą jais ir sudaryti sąlygas daug išteklių turinčioms šalims ir jų gyventojams apsaugoti vietos gyventojų bendruomenių teises siekiant iš tokios prekybos ir tvaraus biologinės įvairovės ir ekosistemų valdymo turėti dar daugiau naudos; palankiai vertina pažangą, padarytą nuo tada, kai buvo sudarytas Bangladešo tvarumo susitarimas, ir ragina Komisiją išplėsti tokias sistemas, kad jos būtų taikomos ir kituose sektoriuose; atsižvelgdamas į tai, primygtinai ragina Komisiją plėsti įmonių socialinę atsakomybę ir išsamaus patikrinimo iniciatyvas, kurios papildo esamą ES medienos reglamentą, svarstant siūlomą ES reglamentą dėl konflikto zonų naudingųjų iškasenų, kad jos apimtų ir kitus sektorius; |
| --- | --- |

67.

| 68. | apgailestauja dėl to, kad vis dar nėra reguliavimo sistemos, pagal kurią būtų apibrėžta, kaip įmonės turi laikytis žmogaus teisių ir įsipareigojimų, susijusių su socialiniais ir aplinkosaugos standartais, todėl sudaromos sąlygos kai kurioms valstybėms ir įmonėms nebaudžiamoms jų nesilaikyti; ragina ES ir jos valstybes nares aktyviai dalyvauti JT žmogaus teisių tarybos ir JT aplinkos programos veikloje siekiant sudaryti tarptautinę sutartį, kuria siekiama tarptautines korporacijas patraukti atsakomybėn už žmogaus teisių ir aplinkosaugos standartų pažeidimus; |
| --- | --- |

68.

| 69. | dar kartą patvirtina koordinuotų, paspartintų veiksmų, skirtų kovoti su neprievalgiu siekiant įgyvendinti Darbotvarkę iki 2030 m. ir pasiekti Darnaus vystymosi darbotvarkės 2 tikslą dėl maisto trūkumo panaikinimo; |
| --- | --- |

69.

| 70. | primena, kad miškai atlieka svarbų vaidmenį švelninant klimato kaitą, išsaugant biologinę įvairovę ir mažinant skurdą, ir ragina ES prisidėti prie miškų naikinimo ir alinimo sustabdymo ir jų atsodinimo bei skatinti tvarią miškotvarką besivystančiose šalyse; |
| --- | --- |

70.

Saugumas ir vystymasis

| 71. | pakartoja, kad yra tiesioginis ryšys tarp saugumo ir vystymosi, tačiau pabrėžia, kad būtina griežtai laikytis neseniai atliktos OPV reformos dėl vystymosi priemonių naudojimo saugumo politikai taikant aiškų tikslą – panaikinti skurdą ir skatinti tvarų vystymąsi; pabrėžia, kad taikios ir įtraukios visuomenės, kurioje teisingumas prieinamas visiems, siekis turėtų virsti ES išorės veiksmais, kuriais, remiant visus vietos suinteresuotuosius subjektus, kurie gali padėti tai įgyvendinti, būtų kuriamas atsparumas, skatinamas žmonių saugumas, stiprinamas teisinės valstybės principų laikymasis, atkuriamas pasitikėjimas ir sprendžiamos sudėtingos nesaugumo, pažeidžiamumo ir perėjimo prie demokratijos problemos; |
| --- | --- |

71.

| 72. | mano, kad siekiant rasti tinkamą konfliktų prevencijos, konfliktų sprendimo ir atkūrimo po konflikto bei vystymosi pusiausvyrą, reikia puoselėti bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) ir vystymosi priemonių sąveiką; pabrėžia, kad šiuo tikslu vykdomos išorės politikos programos ir priemonės turi būti visapusiškos, specialiai pritaikytos kiekvienos šalies padėčiai ir, jeigu yra finansuojamos vystymosi politikai numatytomis lėšomis, jos turi padėti pasiekti pagrindinius vystymosi tikslus, apibrėžtus nuostatomis dėl OPV; pabrėžia, kad svarbiausi vystomojo bendradarbiavimo uždaviniai tebėra remti šalių pastangas sukurti stabilias ir taikias valstybes, kurios laikytųsi gero valdymo, teisinės valstybės principų ir žmogaus teisių, ir siekti sukurti tvarią veikiančią jų rinkos ekonomiką, kad būtų užtikrinta žmonių gerovė ir patenkinti visi pagrindiniai žmonių poreikiai; pabrėžia, kad šiomis aplinkybėmis reikia didinti labai ribotą BSGP finansavimą, kad jį būtų galima plačiau naudoti, inter alia, vystymosi labui laikantis politikos suderinamumo vystymosi labui; |
| --- | --- |

72.

Migracija ir vystymasis

| 73. | pabrėžia itin svarbų vystomojo bendradarbiavimo vaidmenį naikinant pagrindines priverstinės migracijos ir perkėlimo priežastis, pvz., valstybių pažeidžiamumo situacijas, konfliktus, nesaugumą ir marginalizaciją, skurdą, nelygybę ir diskriminaciją, žmogaus teisių pažeidimus, nedideles galimybes gauti tokias pagrindines paslaugas kaip sveikatos priežiūra ir švietimas ir klimato kaitą; nustato šiuos tikslus ir uždavinius, kaip būtinas sąlygas stabiliomis, atsparioms valstybėms, kurios, mažiau tikėtina, pateks į padėtį, dėl kurių gali būti priverstinai migruojama: remti žmogaus teises ir tautų orumą, demokratijos kūrimą, gerą valdymą ir teisinės valstybės principus, socialinę įtrauktį ir sanglaudą, ekonomines galimybes, kai užtikrinamas deramas užimtumas ir kuriamos į žmones orientuotos įmonės bei politinė erdvė pilietinei visuomenei; ragina, kad vykdant vystomąjį bendradarbiavimą daugiausia dėmesio būtų skiriama šiems tikslams, kad būtų skatinamas atsparumas, ir ragina teikti su migracija susijusią vystymosi pagalbą ekstremalių situacijų atvejais siekiant stabilizuoti padėtį, išsaugoti valstybių veikimą ir sudaryti sąlygas perkeltiesiems asmenims gyventi oriai; |
| --- | --- |

73.

| 74. | primena, kad, kaip pabrėžiama JT darbotvarkėje iki 2030 m., migrantai teigiamai prisideda prie tvaraus vystymosi, įskaitant perlaidas, kurių perdavimo išlaidos turėtų būti dar sumažintos; pabrėžia, kad norint tinkamai reaguoti į su migracija susijusius iššūkius ir krizes kartu reikalingas labiau koordinuotas, sistemingas ir struktūrizuotas požiūris, atitinkantis kilmės ir paskirties šalių interesus; pabrėžia, kad veiksmingas būdas padėti dideliam skaičiui pabėgėlių ir prieglobsčio prašytojų yra gerinti sąlygas ir suteikti ir humanitarinę pagalbą, ir paramą vystymuisi; taip pat nepritaria mėginimams susieti pagalbą su sienų kontrolės, migracijos srautų valdymo arba readmisijos susitarimais; |
| --- | --- |

74.

| 75. | pabrėžia, kad migrantų kilmės ir tranzito šalims reikia specialiai pritaikytų vystymosi sprendimų, kurie tiktų jų atitinkamai politinei, socialinei ir ekonominei padėčiai; pabrėžia, kad taip bendradarbiaujant reikia skatinti žmogaus teises ir orumą visiems, gerą valdymą, taiką ir demokratijos kūrimą, o patį bendradarbiavimą grįsti bendrais interesais ir bendromis vertybėmis bei tarptautinės teisės laikymusi; |
| --- | --- |

75.

| 76. | pabrėžia, kad reikalinga atidi parlamentinė su migracija susijusių susitarimų ir su migracija susijusio vystymuisi skirtų lėšų naudojimo kontrolė ir stebėsena; pabrėžia, kad labai svarbu institucijoms artimai bendradarbiauti ir tarpusavyje sukurti gerąją keitimosi informacija patirtį, ypač migracijos ir saugumo srityje; primena savo susirūpinimą, susijusį su vis dažnesniu patikos fondų naudojimu, pvz., susirūpinimą dėl skaidrumo trūkumo ir nepakankamo konsultavimosi ir nepakankamos regioninės atsakomybės; |
| --- | --- |

76.

| 77. | pažymi, kad, atsižvelgiant į neseniai patvirtintas Europos politikos priemones, skirtas kovai su pagrindinėmis priverstinės migracijos priežastimis, Europos vystymosi politika turi patekti į Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) Paramos vystymuisi komiteto (angl. DAC) apibrėžtį ir turi būti grindžiama vystymosi poreikiais ir žmogaus teisėmis; be to, pabrėžia, kad paramos vystymuisi negalima sieti su bendradarbiavimu migracijos klausimais, pvz., sienų valdymu ar readmisijos susitarimais; |
| --- | --- |

77.

Humanitarinė pagalba

| 78. | pabrėžia, kad humanitarinę pagalbą reikia artimai susieti su vystomuoju bendradarbiavimu, kad būtų galima panaikinti finansavimo spragas, išvengti dubliavimosi ir sukurti lygiagrečias sistemas bei darnaus vystymosi sąlygas, kuriomis jau savaime būtų užtikrintas atsparumas ir geresnės krizių prevencijos bei pasirengimo joms priemonės; ragina ES vykdyti savo įsipareigojimą iki 2020 m. kiek įmanoma labiau tiesiogiai skirti ne mažiau kaip 25 % savo humanitarinės pagalbos vietos ir nacionaliniams subjektams, kaip susitarta pagal paramos teikėjų ir humanitarinių organizacijų svarbų susitarimą; |
| --- | --- |

78.

| 79. | primena pagrindinius humanitarinės pagalbos principus: humaniškumo, neutralumo, nepriklausomumo ir nešališkumo; palankiai vertina tai, kad Komisija atkakliai laikosi minties nesujungti Europos konsensuso dėl vystymosi ir Europos konsensuso dėl humanitarinės pagalbos; |
| --- | --- |

79.

| 80. | pabrėžia poreikį stiprinti tarptautinę pagalbą, koordinavimą ir išteklius reagavimui į nelaimę, atkūrimui ir atstatymo veiksmams įvykus nelaimei; |
| --- | --- |

80.

| 81. | palankiai vertina įsipareigojimą remti informacinių ir ryšių technologijų (IRT) skatinimą besivystančiose šalyse ir galimybių teikiančią aplinką skaitmeninėje ekonomikoje užtikrinant nemokamą, atvirą ir saugų ryšį; primena, kad palydovai gali suteikti ekonomiškai efektyvių sprendimų, siekiant sujungti turtą ir atokiose vietovėse gyvenančius žmones, ir ragina ES ir jos valstybes nares į tai atsižvelgti dirbant šioje srityje; |
| --- | --- |

81.

Visuotinės viešosios gėrybės ir uždaviniai

| 82. | tvirtai mano, kad ES ir jos valstybių narių dalyvavimas pasauliniu mastu suteikia joms gerų galimybių ir toliau atlikti pirmaujantį tarptautinį vaidmenį sprendžiant visuotinių viešųjų gėrybių ir uždavinių (angl. GPGC) klausimą, kuris sukelia vis daugiau nerimo ir daro neproporcingą poveikį skurdžiai gyvenantiems asmenims; ragina viso pasaulio prekių ir aplinkosaugos uždavinius integruoti į konsensusą, be kita ko, žmogaus vystymosi, aplinkos, įskaitant klimato kaitą ir prieigą prie vandens, ir valstybių nestabilumo, nesaugumo, migracijos, prieinamų energijos paslaugų, aprūpinimo maistu ir netinkamos mitybos ir bado panaikinimo uždavinius; |
| --- | --- |

82.

| 83. | primena, kad smulkūs ir šeimos ūkiai – labiausiai paplitęs žemės ūkio modelis visame pasaulyje – atlieka svarbų vaidmenį siekiant darnaus vystymosi tikslų: jis labai padeda apsirūpinti maistu, kovoti su dirvožemio erozija ir biologinės įvairovės nykimu ir švelninti klimato kaitą, kartu kuriant darbo vietas; pabrėžia, kad ES turėtų skatinti, viena vertus, ūkininkų organizacijų, įskaitant kooperatyvus, kūrimą ir, kita vertus, tvarų žemės ūkį, daugiausia dėmesio skiriantį ekologinei žemės ūkio praktikai, didesniam šeimos ūkių produktyvumui, žemdirbių ir žemės naudojimo teisėms ir neoficialioms sėklų sistemoms kaip būdui užtikrinti apsirūpinimą maistu, vietos ir regioninių rinkų tiekimą, sąžiningas pajamas ir tinkamas gyvenimo sąlygas ūkininkams; |
| --- | --- |

83.

| 84. | primena, kad privatusis sektorius nėra vienalytė veikėjų grupė; todėl pabrėžia, kad, sprendžiant su privačiuoju sektoriumi susijusias problemas, ES ir valstybių narių vystymosi politika turėtų apimti skirtingas strategijas, siekiant įtraukti įvairius privačiojo sektoriaus subjektus, įskaitant privataus sektoriaus, kuriam vadovauja gamintojai, subjektus, labai mažas, mažąsias ir vidutines įmones, kooperatyvus, socialines įmones ir solidarumo ekonomikos subjektus; |
| --- | --- |

84.

| 85. | dar kartą patvirtina, kad, siekiant patenkinti pagrindinius žmonių poreikius, įskaitant galimybę gauti švarų vandenį, sanitariją, sveikatos priežiūrą ir švietimo paslaugas, labai svarbu iki 2030 m. visiems užtikrinti prieigą prie įperkamos, patikimos, tvarios ir modernios energijos (7-tas darnaus vystymosi tikslas) ir tai yra itin svarbu remiant vietos verslo kūrimą ir visų rūšių ekonominei veiklai, taip pat tai yra pagrindinis pažangos vystymosi srityje veiksnys; |
| --- | --- |

85.

| 86. | pabrėžia, kad padidinant smulkiųjų ūkininkų produktyvumą ir įgyvendinant tvarų ir klimato kaitai atsparų žemės ūkį ir maisto sistemas atliekamas svarbus vaidmuo įgyvendinant 2-ą darnaus vystymosi tikslą ir užtikrinant tausaus vartojimo ir gamybos sąvoką 12-ajame DVT, kuris peržengia žiedinės ekonomikos principus ir sprendžia poveikio aplinkai, visuomenei ir žmogaus teisėms klausimus; pabrėžia, kad dėl šios priežasties ES turėtų dėmesį skirti tvarios maisto gamybos ir atsparaus žemės ūkio praktikos, kuri didina produktyvumą ir gamybą, skatinimui; pripažįsta ypatingus ūkininkių poreikius, susijusius su apsirūpinimo maistu saugumu; |
| --- | --- |

86.

| 87. | pabrėžia, kad nepaprastai svarbu toliau dėti pastangas siekiant pagerinti prieigą prie vandens, sanitariją ir higieną, nes tai kompleksiniai klausimai, kurie daro poveikį kitų tikslų pagal laikotarpio po 2015 m. darbotvarkę, įskaitant sveikatos, švietimo ir lyčių lygybės tikslus, įgyvendinimui; |
| --- | --- |

87.

| 88. | ragina ES remti pasaulines iniciatyvas, kuriomis siekiama spręsti problemas, susijusias su sparčiai didėjančia urbanizacija ir sukurti saugesnius, labiau integruotus, lanksčius ir tvarius miestus; Atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina tai, kad neseniai JT konferencijoje dėl būsto ir tvarios miestų plėtros (HABITAT III) priimta Naujoji miestų darbotvarkė, kurios tikslas – ieškoti būdų, kaip geriau planuoti, projektuoti, finansuoti, kurti, valdyti miestus ir jiems vadovauti siekiant padėti kovoti su skurdu ir badu, gerinti sveikatos priežiūrą ir saugoti aplinką; |
| --- | --- |

88.

| 89. | ragina ES toliau dėti pastangas, kad būtų apsaugoti vandenynai ir jūrų ištekliai; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina Komisijos iniciatyvas pagerinti tarptautinį vandenynų valdymą siekiant skatinti geresnį valdymą ir sumažinti klimato kaitos poveikį jūroms ir ekosistemoms; |
| --- | --- |

89.

| 90. | pabrėžia, kad svarbu atkreipti dėmesį į sąsajas su didesniu tvaraus žemės ūkio ir žuvininkystės produktyvumu, kuris padėtų sumažinti prarandamo ir iššvaistomo maisto kiekį, skaidriu gamtos išteklių valdymu ir prisitaikymu prie klimato kaitos; |
| --- | --- |

90.

ES vystymosi politika

| 91. | primena ES vystymosi veiksmų teikiamus lyginamuosius pranašumus, įskaitant jos iniciatyvas visame pasaulyje, įvairiausių priemonių ir rezultatų pasiekimo metodų teikiamą lankstumą, ES vaidmenį užtikrinant politikos suderinamumą bei koordinavimą ir įsipareigojimą to siekti, jos teisėmis ir demokratija grindžiamą požiūrį, jos plačias galimybes teikti kritinę dotacijų masę ir jos nuoseklią paramą pilietinei visuomenei; |
| --- | --- |

91.

| 92. | pabrėžia, jog būtina, kad ES lyginamieji pranašumai būtų paversti tikslingais veiksmais tam tikrose politikos srityse, įskaitant (tačiau ne tik) demokratiją, gerą valdymą ir žmogaus teises, visuotines viešąsias gėrybes ir uždavinius, prekybą bei regioninę integraciją, ir kad būtina pašalinti pagrindines nesaugumo ir priverstinės migracijos priežastis; pabrėžia, kad tokia koncentracija turės būti pritaikyta prie individualių besivystančių šalių ir regionų poreikių ir prioritetų, laikantis atsakomybės ir partnerystės principų; |
| --- | --- |

92.

| 93. | primena didėjantį sporto vaidmenį vystymosi ir taikos užtikrinimo srityse skatinant toleranciją ir savitarpio pagarbos kultūrą, taip pat sporto indėlį įgalinant moteris ir jaunimą, asmenis ir bendruomenes, taip pat jo indėlį į sveikatos apsaugą, švietimą ir socialinę įtrauktį; |
| --- | --- |

93.

| 94. | pabrėžia, kad svarbu sukurti išsamią, skaidrią ir savalaikę kolektyvinės atskaitomybės sistemą, skirtą stebėti ir vertinti, kaip ES ir jos valstybės narės įgyvendina Darbotvarkę iki 2030 m. ir konsensusą, pabrėžia, kad reikalavimas kasmet teikti ataskaitas apie pažangą įgyvendinant visus vystymosi politikos įsipareigojimus, įskaitant įsipareigojimus dėl veiksmingumo, politikos suderinamumo vystymosi labui ir OPV įsipareigojimų, tebėra būtina atskaitomybės ir parlamentinės priežiūros užtikrinimo priemonė; apgailestauja dėl nesenų atskaitomybės spragų, kurių buvo tikėtasi; palankiai vertina Komisijos ketinimą atlikti laikotarpio vidurio konsensuso įgyvendinimo vertinimą; |
| --- | --- |

94.

o

o o

| 95. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir Europos išorės veiksmų tarnybai. |
| --- | --- |

95.

---

(1)  OL C 46, 2006 2 24, p. 1.

(2)  http://www.oecd.org/dac/effectiveness/49650173.pdf

(3)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14684-2016-INIT/lt/pdf

(4)  http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1&Lang=E

(5)  http://www.un.org/esa/ffd/wp-content/uploads/2015/08/AAAA_Outcome.pdf

(6)  https://unfccc.int/resource/docs/2015/cop21/eng/l09r01.pdf

(7)  https://www.worldhumanitariansummit.org/

(8)  https://habitat3.org/the-new-urban-agenda/

(9)  http://effectivecooperation.org/wp-content/uploads/2016/05/4314021e.pdf

(10)  Tarybos išvados, 2007 m. gegužės 15 d.

(11)  Tarybos išvados, 2014 m. gegužės 19 d.

(12)  Tarybos dokumentas 10715/16.

(13)  OL C 280 E, 2006 11 18, p. 484.

(14)  OL C 33 E, 2013 2 5, p. 77.

(15)  OL C 468, 2016 12 15, p. 73.

(16)  Priimti tekstai, P8_TA(2014)0059.

(17)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0196.

(18)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0265.

(19)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0137.

(20)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0224.

(21)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0246.

(22)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0437.

(23)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0299.

(24)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0437.

(25)  2013 m. gruodžio 11 d. rezoliucija.

---

| 18.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 252/78 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 252/78

---

P8_TA(2017)0027

Metinė ES konkurencijos politikos ataskaita

2017 m. vasario 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl metinės ES konkurencijos politikos ataskaitos (2016/2100(INI))

(2018/C 252/09)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 15 d. Komisijos 2015 m. konkurencijos politikos ataskaitą (COM(2016)0393) ir prie jos pridėtą tą pačią dieną paskelbtą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą (SWD(2016)0198), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 15 d. Komisijos 2015 m. konkurencijos politikos ataskaitą (COM(2016)0393) ir prie jos pridėtą tą pačią dieną paskelbtą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą (SWD(2016)0198),

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 39, 42 ir 101–109 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 39, 42 ir 101–109 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 26 dėl visuotinės svarbos paslaugų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 26 dėl visuotinės svarbos paslaugų,

| — | atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) parengtą visuotinę maisto ir žemės ūkio sistemų darnumo vertinimo sistemą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) parengtą visuotinę maisto ir žemės ūkio sistemų darnumo vertinimo sistemą,

| — | atsižvelgdamas į atitinkamas Komisijos taisykles, gaires, rezoliucijas, komunikatus ir dokumentus konkurencijos klausimais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į atitinkamas Komisijos taisykles, gaires, rezoliucijas, komunikatus ir dokumentus konkurencijos klausimais,

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. liepos 6 d. rezoliuciją dėl sprendimų dėl mokesčių ir kitų panašaus pobūdžio ar poveikio priemonių (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. liepos 6 d. rezoliuciją dėl sprendimų dėl mokesčių ir kitų panašaus pobūdžio ar poveikio priemonių (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. birželio 23 d. rezoliuciją dėl atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimo pažangos ataskaitos (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. birželio 23 d. rezoliuciją dėl atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimo pažangos ataskaitos (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. rugsėjo 14 d. rezoliuciją dėl socialinio dempingo Europos Sąjungoje (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. rugsėjo 14 d. rezoliuciją dėl socialinio dempingo Europos Sąjungoje (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl 2014 m. metinės ES konkurencijos politikos ataskaitos (4) ir 2015 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl 2013 m. metinės ES konkurencijos politikos ataskaitos (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl 2014 m. metinės ES konkurencijos politikos ataskaitos (4) ir 2015 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl 2013 m. metinės ES konkurencijos politikos ataskaitos (5),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 6 d. Komisijos sprendimą pradėti tyrimą dėl elektroninės prekybos pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1/2003 (C(2015)3026) 17 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 6 d. Komisijos sprendimą pradėti tyrimą dėl elektroninės prekybos pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1/2003 (C(2015)3026) 17 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 6 d. Komisijos komunikatą „Europos bendrosios skaitmeninės rinkos strategija“ (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 6 d. Komisijos komunikatą „Europos bendrosios skaitmeninės rinkos strategija“ (COM(2015)0192),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. vasario 25 d. Komisijos komunikatą „Atsparios energetikos sąjungos ir perspektyvios klimato kaitos politikos pagrindų strategija“ (COM(2015)0080), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. vasario 25 d. Komisijos komunikatą „Atsparios energetikos sąjungos ir perspektyvios klimato kaitos politikos pagrindų strategija“ (COM(2015)0080),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/751 dėl tarpbankinių mokesčių už kortele grindžiamas mokėjimo operacijas (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/751 dėl tarpbankinių mokesčių už kortele grindžiamas mokėjimo operacijas (6),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. birželio 17 d. Komisijos reglamentą (ES) Nr. 651/2014, kuriuo tam tikrų kategorijų pagalba skelbiama suderinama su vidaus rinka taikant Sutarties 107 ir 108 straipsnius (7) (Bendrasis bendrosios išimties reglamentas (BBIR), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. birželio 17 d. Komisijos reglamentą (ES) Nr. 651/2014, kuriuo tam tikrų kategorijų pagalba skelbiama suderinama su vidaus rinka taikant Sutarties 107 ir 108 straipsnius (7) (Bendrasis bendrosios išimties reglamentas (BBIR),

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. sausio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 dėl koncentracijų tarp įmonių kontrolės (EB Susijungimų reglamentas) (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. sausio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 dėl koncentracijų tarp įmonių kontrolės (EB Susijungimų reglamentas) (8),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. liepos 9 d. Baltąją knygą „Veiksmingesnė ES susijungimų kontrolė“ (COM(2014)0449), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. liepos 9 d. Baltąją knygą „Veiksmingesnė ES susijungimų kontrolė“ (COM(2014)0449),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos atsakymus į Parlamento narių pateiktus klausimus raštu E-000344/2016, E-002666/2016 ir E-002112/2016, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos atsakymus į Parlamento narių pateiktus klausimus raštu E-000344/2016, E-002666/2016 ir E-002112/2016,

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. lapkričio 11 d. rezoliuciją dėl aviacijos (9), ypač į jos 6, 7 ir 11 dalis dėl Reglamento (EB) Nr. 868/2004 peržiūros, siekiant užtikrinti sąžiningą konkurenciją ES išorės aviacijos santykių srityje ir sustiprinti ES aviacijos pramonės konkurencinę padėtį, veiksmingiau užkirsti kelią nesąžiningai konkurencijai, užtikrinti abipusiškumą ir panaikinti nesąžiningą praktiką, įskaitant rinką iškreipiančias subsidijas ir valstybės pagalbą visoms tam tikrų trečiųjų šalių oro transporto bendrovėms, nes finansų skaidrumo sąžiningai konkuruojant sąlyga yra svarbiausias elementas norint užtikrinti šias vienodas sąlygas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. lapkričio 11 d. rezoliuciją dėl aviacijos (9), ypač į jos 6, 7 ir 11 dalis dėl Reglamento (EB) Nr. 868/2004 peržiūros, siekiant užtikrinti sąžiningą konkurenciją ES išorės aviacijos santykių srityje ir sustiprinti ES aviacijos pramonės konkurencinę padėtį, veiksmingiau užkirsti kelią nesąžiningai konkurencijai, užtikrinti abipusiškumą ir panaikinti nesąžiningą praktiką, įskaitant rinką iškreipiančias subsidijas ir valstybės pagalbą visoms tam tikrų trečiųjų šalių oro transporto bendrovėms, nes finansų skaidrumo sąžiningai konkuruojant sąlyga yra svarbiausias elementas norint užtikrinti šias vienodas sąlygas,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (10) (Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1308/2013, kuriuo nustatomas bendras žemės ūkio produktų rinkų organizavimas ir panaikinami Tarybos reglamentai (EEB) Nr. 922/72, (EEB) Nr. 234/79, (EB) Nr. 1037/2001 ir (EB) Nr. 1234/2007 (10) (Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 14 d. Komisijos reglamentą (ES) Nr. 1218/2010 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 101 straipsnio 3 dalies taikymo tam tikrų rūšių specializacijos susitarimams (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 14 d. Komisijos reglamentą (ES) Nr. 1218/2010 dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 101 straipsnio 3 dalies taikymo tam tikrų rūšių specializacijos susitarimams (11),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Tarptautinės prekybos komiteto, Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto, Transporto ir turizmo komiteto bei Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomones (A8-0001/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Tarptautinės prekybos komiteto, Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto, Transporto ir turizmo komiteto bei Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomones (A8-0001/2017),

| A. | kadangi stipri ir veiksminga ES konkurencijos politika visada buvo kertinis vidaus rinkos akmuo, nes ji skatina ekonomikos efektyvumą, sukuria augimui, inovacijoms ir technologinei pažangai palankią aplinką ir mažina kainas; |
| --- | --- |

A.

kadangi stipri ir veiksminga ES konkurencijos politika visada buvo kertinis vidaus rinkos akmuo, nes ji skatina ekonomikos efektyvumą, sukuria augimui, inovacijoms ir technologinei pažangai palankią aplinką ir mažina kainas;

| B. | kadangi ES konkurencijos politika yra svarbiausia priemonė siekiant įveikti vidaus rinkos susiskaidymą ir tokiu būdu visoje ES įmonėms sukurti ir išlaikyti vienodas sąlygas; |
| --- | --- |

B.

kadangi ES konkurencijos politika yra svarbiausia priemonė siekiant įveikti vidaus rinkos susiskaidymą ir tokiu būdu visoje ES įmonėms sukurti ir išlaikyti vienodas sąlygas;

| C. | kadangi Komisijos vadovaujama Europos Sąjunga turėtų ES ir pasaulyje skatinti konkurencijos kultūrą; |
| --- | --- |

C.

kadangi Komisijos vadovaujama Europos Sąjunga turėtų ES ir pasaulyje skatinti konkurencijos kultūrą;

| D. | kadangi konkurencijos politika pati savaime yra demokratijos Europoje užtikrinimo priemonė, nes ja užkertamas kelias pernelyg dideliam finansinės ir ekonominės galios sutelkimui nedaugelio asmenų rankose, kuris trukdytų ES politinėms institucijoms veikti nepriklausomai nuo didelių pramonės ir bankų grupių; |
| --- | --- |

D.

kadangi konkurencijos politika pati savaime yra demokratijos Europoje užtikrinimo priemonė, nes ja užkertamas kelias pernelyg dideliam finansinės ir ekonominės galios sutelkimui nedaugelio asmenų rankose, kuris trukdytų ES politinėms institucijoms veikti nepriklausomai nuo didelių pramonės ir bankų grupių;

| E. | kadangi tinkamas konkurencijos taisyklių (įskaitant antimonopolines taisykles) įgyvendinimas, atitinkantis socialinės rinkos ekonomikos taisykles, turėtų neleisti sutelkti pernelyg didelės ekonominės ir finansinės galios kelių privačių bendrovių rankose ir drauge teikti joms paskatų būti dinamiškomis, inovatyviomis ir išsiskiriančiomis iš konkurentų; |
| --- | --- |

E.

kadangi tinkamas konkurencijos taisyklių (įskaitant antimonopolines taisykles) įgyvendinimas, atitinkantis socialinės rinkos ekonomikos taisykles, turėtų neleisti sutelkti pernelyg didelės ekonominės ir finansinės galios kelių privačių bendrovių rankose ir drauge teikti joms paskatų būti dinamiškomis, inovatyviomis ir išsiskiriančiomis iš konkurentų;

| F. | kadangi dėl tinkamos konkurencijos politikos rinkos yra veiksmingos ir atviros, todėl kainos yra mažesnės, kuriasi naujos įmonės, prekės ir paslaugos yra geresnės kokybės, vartotojai turi didesnį pasirinkimą, taip pat skatinami moksliniai tyrimai, inovacijos ir atsparesnės įmonės; |
| --- | --- |

F.

kadangi dėl tinkamos konkurencijos politikos rinkos yra veiksmingos ir atviros, todėl kainos yra mažesnės, kuriasi naujos įmonės, prekės ir paslaugos yra geresnės kokybės, vartotojai turi didesnį pasirinkimą, taip pat skatinami moksliniai tyrimai, inovacijos ir atsparesnės įmonės;

| G. | kadangi konkurencijos politika gali ir turėtų svariai prisidėti prie pagrindinių politinių prioritetų, pavyzdžiui, inovacijų skatinimo, kokybiškų darbo vietų kūrimo, kovos su klimato kaita, tvaraus ekonomikos augimo ir tvarios plėtros, investicijų, efektyvaus išteklių naudojimo, vartotojų ir gyventojų sveikatos apsaugos, ir kartu stiprintų bendrąją rinką, ypač daug dėmesio skiriant bendrajai skaitmeninei rinkai ir energetikos sąjungai; |
| --- | --- |

G.

kadangi konkurencijos politika gali ir turėtų svariai prisidėti prie pagrindinių politinių prioritetų, pavyzdžiui, inovacijų skatinimo, kokybiškų darbo vietų kūrimo, kovos su klimato kaita, tvaraus ekonomikos augimo ir tvarios plėtros, investicijų, efektyvaus išteklių naudojimo, vartotojų ir gyventojų sveikatos apsaugos, ir kartu stiprintų bendrąją rinką, ypač daug dėmesio skiriant bendrajai skaitmeninei rinkai ir energetikos sąjungai;

| H. | kadangi sėkminga konkurencijos politika turi būti orientuota ne vien tik į vartotojų kainų mažinimą, bet taip pat turi būti atsižvelgiama į Europos pramonės gebėjimus kurti inovacijas ir vykdyti investavimo veiklą, o mažosioms ir vidutinėms įmonėms turi būti sudarytos ypatingos konkurencijos sąlygos; |
| --- | --- |

H.

kadangi sėkminga konkurencijos politika turi būti orientuota ne vien tik į vartotojų kainų mažinimą, bet taip pat turi būti atsižvelgiama į Europos pramonės gebėjimus kurti inovacijas ir vykdyti investavimo veiklą, o mažosioms ir vidutinėms įmonėms turi būti sudarytos ypatingos konkurencijos sąlygos;

| I. | kadangi ES konkurencijos politiką taip pat apibrėžia socialinio teisingumo, politinio nešališkumo, skaidrumo ir tinkamo proceso vertybės; |
| --- | --- |

I.

kadangi ES konkurencijos politiką taip pat apibrėžia socialinio teisingumo, politinio nešališkumo, skaidrumo ir tinkamo proceso vertybės;

| J. | kadangi ES konkurencijos politika ir kitos pagrindinės ES politikos sritys (įskaitant mokesčių, pramonės ir skaitmeninę politiką) yra glaudžiai tarpusavyje susijusios, jų koordinavimas turi užtikrinti Sutartyse įtvirtintus pagrindinius principus, visų pirma skaidrumo ir lojalumo principus; |
| --- | --- |

J.

kadangi ES konkurencijos politika ir kitos pagrindinės ES politikos sritys (įskaitant mokesčių, pramonės ir skaitmeninę politiką) yra glaudžiai tarpusavyje susijusios, jų koordinavimas turi užtikrinti Sutartyse įtvirtintus pagrindinius principus, visų pirma skaidrumo ir lojalumo principus;

| K. | kadangi mokesčių slėpimas, mokestinis sukčiavimas ir mokesčių rojai ES mokesčių mokėtojams kasmet kainuoja milijonus eurų negautų įplaukų (remiantis kai kuriais skaičiavimais, ši suma gali siekti trilijoną eurų), ir dėl to bendrojoje rinkoje iškraipoma konkurencija tarp bendrovių, kurios sąžiningai moka mokesčius, ir bendrovių, kurios to nedaro; |
| --- | --- |

K.

kadangi mokesčių slėpimas, mokestinis sukčiavimas ir mokesčių rojai ES mokesčių mokėtojams kasmet kainuoja milijonus eurų negautų įplaukų (remiantis kai kuriais skaičiavimais, ši suma gali siekti trilijoną eurų), ir dėl to bendrojoje rinkoje iškraipoma konkurencija tarp bendrovių, kurios sąžiningai moka mokesčius, ir bendrovių, kurios to nedaro;

| L. | kadangi visuotinis bendradarbiavimas siekiant užtikrinti konkurenciją padeda išvengti teisių gynimo ir vykdymo užtikrinimo priemonių neatitikimų ir padeda įmonėms sumažinti taisyklių laikymosi sąnaudas; |
| --- | --- |

L.

kadangi visuotinis bendradarbiavimas siekiant užtikrinti konkurenciją padeda išvengti teisių gynimo ir vykdymo užtikrinimo priemonių neatitikimų ir padeda įmonėms sumažinti taisyklių laikymosi sąnaudas;

| M. | kadangi pagal Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką ir Komisijos sprendimų priėmimo praktiką skirtingai aiškinama ekonominės veikos sąvoka, priklausomai nuo to, ar taikomos vidaus rinkos, ar konkurencijos taisyklės; kadangi dėl tokios klaidinančios praktikos dar sunkiau suprasti ir taip sudėtingą ekonominės veiklos sąvoką; |
| --- | --- |

M.

kadangi pagal Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktiką ir Komisijos sprendimų priėmimo praktiką skirtingai aiškinama ekonominės veikos sąvoka, priklausomai nuo to, ar taikomos vidaus rinkos, ar konkurencijos taisyklės; kadangi dėl tokios klaidinančios praktikos dar sunkiau suprasti ir taip sudėtingą ekonominės veiklos sąvoką;

| N. | kadangi aiški, nuosekli ir veiksminga reglamentavimo aplinka, susijusi su konkurencijos politikos pritaikymu žemės ūkio ypatumams, gali padėti stiprinti ūkininkų padėtį maisto tiekimo grandinėje, jei bus pašalinti subjektų galios skirtumai, padidintas rinkos efektyvumas ir užtikrintas teisinis tikrumas ir vienodos veiklos sąlygos bendrojoje rinkoje; |
| --- | --- |

N.

kadangi aiški, nuosekli ir veiksminga reglamentavimo aplinka, susijusi su konkurencijos politikos pritaikymu žemės ūkio ypatumams, gali padėti stiprinti ūkininkų padėtį maisto tiekimo grandinėje, jei bus pašalinti subjektų galios skirtumai, padidintas rinkos efektyvumas ir užtikrintas teisinis tikrumas ir vienodos veiklos sąlygos bendrojoje rinkoje;

| O. | kadangi ekonominių grėsmių pavidalą, dydį ir laiką sunku numatyti, todėl būtina, kad vykdant į rinką orientuotą bendrą žemės ūkio politiką (BŽŪP) būtų teikiama parama ūkininkams ir joje būtų numatytos papildomos ribotos galiojimo trukmės išimtys, didelio rinkos disbalanso atveju taikomos konkurencijos taisyklėms; kadangi pieno sektoriaus krizės metu Komisija nusprendė taikyti Bendro bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamento 222 straipsnį kaip kraštutinę priemonę, siekdama pripažintų ūkininkų grupių vykdomam kolektyviniam pieno gamybos planavimui netaikyti konkurencijos teisės aktų; |
| --- | --- |

O.

kadangi ekonominių grėsmių pavidalą, dydį ir laiką sunku numatyti, todėl būtina, kad vykdant į rinką orientuotą bendrą žemės ūkio politiką (BŽŪP) būtų teikiama parama ūkininkams ir joje būtų numatytos papildomos ribotos galiojimo trukmės išimtys, didelio rinkos disbalanso atveju taikomos konkurencijos taisyklėms; kadangi pieno sektoriaus krizės metu Komisija nusprendė taikyti Bendro bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamento 222 straipsnį kaip kraštutinę priemonę, siekdama pripažintų ūkininkų grupių vykdomam kolektyviniam pieno gamybos planavimui netaikyti konkurencijos teisės aktų;

| P. | kadangi vien konkurencijos politika nepavyks išspręsti nesąžiningos prekybos praktikos maisto tiekimo grandinėje; |
| --- | --- |

P.

kadangi vien konkurencijos politika nepavyks išspręsti nesąžiningos prekybos praktikos maisto tiekimo grandinėje;

| Q. | kadangi SESV 102 straipsnyje aiškiai nurodoma, jog tiesiogiai ar netiesiogiai taikant nesąžiningos prekybos praktiką kitiems maisto grandinės sektoriams ši Sutartis pažeidžiama; |
| --- | --- |

Q.

kadangi SESV 102 straipsnyje aiškiai nurodoma, jog tiesiogiai ar netiesiogiai taikant nesąžiningos prekybos praktiką kitiems maisto grandinės sektoriams ši Sutartis pažeidžiama;

| R. | kadangi siekiant pagerinti ūkininkų padėtį maisto tiekimo grandinėje buvo įsteigta Žemės ūkio rinkų darbo grupė, kuri turėjo įvertinti ūkininkų galimybes stiprinti savo padėtį, įskaitant teisines galimybes sukurti sutartinius santykius ir organizuoti ūkininkų kolektyvinius veiksmus; kadangi į Žemės ūkio rinkų darbo grupės išvadas tinkamais atvejais turi būti atsižvelgiama būsimos diskusijose ir sprendimuose dėl taikytinų priemonių; |
| --- | --- |

R.

kadangi siekiant pagerinti ūkininkų padėtį maisto tiekimo grandinėje buvo įsteigta Žemės ūkio rinkų darbo grupė, kuri turėjo įvertinti ūkininkų galimybes stiprinti savo padėtį, įskaitant teisines galimybes sukurti sutartinius santykius ir organizuoti ūkininkų kolektyvinius veiksmus; kadangi į Žemės ūkio rinkų darbo grupės išvadas tinkamais atvejais turi būti atsižvelgiama būsimos diskusijose ir sprendimuose dėl taikytinų priemonių;

| 1. | palankiai vertina Komisijos metinę ataskaitą dėl konkurencijos politikos, iš kurios matyti, kad tinkama ES konkurencijos politika gali padėti atkurti pakankamą investicijų ir inovacijų lygį, jei bus sukurta sąžininga konkurencijos aplinka; palankiai vertina tai, kad ataskaitoje sutelktas dėmesys į konkurencijos politikos indėlį naikinant kliūtis ir rinką iškreipiančias valstybės pagalbos priemones, siekiant naudos vidaus rinkai; taip pat primena, kad Europos ateitis turi būti grindžiama inovacijomis, socialinės rinkos ekonomika ir efektyviu išteklių naudojimu, nes tai užtikrina aukštą gyvenimo lygį visiems ES piliečiams; |
| --- | --- |

1.

Bendrosios rinkos integracija

| 2. | palankiai vertina Komisijos tikslą atverti naujų galimybių piliečiams ir verslui ir primena, kad laisvas kapitalo, prekių, paslaugų ir žmonių judėjimas yra keturios bendrosios rinkos laisvės, o jų įgyvendinimas yra labai svarbus veiksnys siekiant ES priartinti prie jos piliečių; pabrėžia, kad be veiksmingos ES konkurencijos politikos nebus galima pasinaudoti visomis vidaus rinkos galimybėmis; palankiai vertina tai, kad Komisija naudojasi visomis turimomis priemonėmis, įskaitant susijungimų kontrolę, kovą su piktnaudžiavimu dominuojančia padėtimi ir antikonkurencine praktika, kovą su karteliais, valstybės pagalbos kontrolę, koordinavimą su nacionalinėmis ir, kai taikoma, regioninėmis konkurencijos institucijomis, taip pat sektorių tyrimus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | laikosi nuomonės, kad taikant veiksmingą konkurencijos politiką turi būti atsižvelgiama į specialias rinkos sąlygas, kurios taikomos mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), labai mažoms įmonėms ir veiklą pradedančioms įmonėms, taip pat turi būti apsaugotos darbuotojų teisės ir užtikrintas teisingas apmokestinimas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina valstybes nares ir ES institucijas teikti pirmenybę bendrosios rinkos po Didžiosios Britanijos išstojimo iš ES stiprinimui užtikrinant visišką atitiktį ES konkurencijos teisės aktams ir dar labiau stiprinant valstybių narių bendradarbiavimą mokesčių klausimais; taip pat pabrėžia, kad Didžiosios Britanijos išstojimas iš ES gali neigiamai paveikti ES konkurencijos politiką; ypač pabrėžia procesinių veiksmų dubliavimo riziką, nes tai padidintų administracines sąnaudas ir sulėtintų tyrimo procedūras; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primena, kad sąžininga konkurencija mokesčių srityje yra būtina ES vidaus rinkos vientisumui, todėl visi rinkos dalyviai turėtų sąžiningai mokėti jiems priklausančius mokesčius, o mokesčiai turi būti mokami ten, kur gaunamas pelnas; pabrėžia, kad po to, kai buvo atskleisti „Lux Leaks“ dokumentai, ES pripažino (siekdama sustiprinti sąžiningą konkurenciją bendrojoje rinkoje), kad jai reikia paprastos ir skaidrios mokesčių politikos ir reglamentavimo, taip pat pripažino, kad būtina panaikinti nesąžiningą valstybių narių mokesčių konkurenciją (įskaitant neteisėtai suteikiamas mokesčių lengvatas), kuri skatina neatsakingą elgesį ir papildomą mokesčių naštą sąžiningiems mokesčių mokėtojams, stabdo MVĮ plėtrą, į nepalankią padėtį pastūmėja naujus rinkos dalyvius ir MVĮ, vykdančias veiklą tik vienoje valstybėje, palyginti su daugiašalėmis įmonėmis, kurios gali perkelti pelną arba vykdyti kitų formų agresyvų mokesčių planavimą, naudodamosi tik joms prieinamais įvairiais sprendimais ir priemonėmis; pabrėžia, kad reikia nuodugniai ištirti visus atvejus, kai esama įtarimų, jog daugiašalės įmonės siekia neteisėto mokesčių optimizavimo; kartu palankiai vertina Komisijos nuodugnius antikonkurencinės praktikos, pvz., pasirinktinės mokestinės naudos, kuri gali apimti perviršinio pelno sistemas, tyrimus, taip pat palankiai vertina naujausių tyrimų rezultatus, kurie rodo, jog atrinktoms įmonėms teikiamos mokesčių lengvatos pagal ES konkurencijos teisę yra neteisėta valstybės pagalba; pabrėžia būtinybę užtikrinti Komisijai plačią prieigą prie informacijos, kad būtų galima pradėti daugiau tyrimų dėl įtartinų atvejų; ragina Komisiją parengti aiškias su mokesčiais susijusios valstybės pagalbos gaires, kad jos būtų taikomos nesąžiningos konkurencijos atvejais, ir visapusiškai išnaudoti savo įgaliojimus pagal ES konkurencijos taisykles siekiant padėti valstybėms narėms veiksmingai kovoti su žalinga mokesčių praktika; laikosi nuomonės, kad reikia dėti daugiau pastangų ir kovojant su agresyviu mokesčių planavimu; pabrėžia, kad informacija apie sprendimus dėl mokesčių ir sandorių kainodaros susitarimus, kuria keičiasi valstybių narių mokesčių institucijos, yra ypač svarbi; apgailestauja, kad valstybės narės nesuteikia Konkurencijos generaliniam direktoratui prieigos prie šios informacijos; rekomenduoja nacionalinės valdžios institucijoms aktyviau keistis informacija, taip pat ragina valstybes nares skelbti informaciją apie jų sudarytus sprendimus dėl mokesčių ir siūlo atitinkamais atvejais pateikti šią informaciją, suskirstytą pagal regionus; mano, kad Komisijos sprendimai, kuriais nustatyta aiški vertės ir nepagrįsto konkurencinio pranašumo, kurį įgyja neteisingus sprendimus sudariusios įmonės, apskaičiavimo metodika, suteikia tinkamą teisinį pagrindą tolesnei konvergencijai; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad korupcija vykdant viešuosius pirkimus turi didžiulį rinkos iškraipymo poveikį Europos konkurencijai; primena, kad viešieji pirkimai yra viena iš vyriausybės veiklos sričių, kuriose ypač didelė korupcijos rizika; pabrėžia, kad kai kuriose valstybėse narėse ES finansuojami viešieji pirkimai susiduria su didesne korupcijos rizika nei viešieji pirkimai naudojant nacionalines lėšas; primena, kad yra plačiai naudojamasi specialiai pritaikytais kvietimais teikti pasiūlymus siekiant sumažinti konkurenciją; ragina Komisiją toliau dėti pastangas siekiant užkirsti kelią netinkamam ES lėšų panaudojimui ir skatinti atskaitomybę viešųjų pirkimų srityje; primygtinai ragina įsteigti Europos prokuratūrą suteikiant jai reikiamas teises, kad būtų galima geriau išnagrinėti įtariamus ES lėšų naudojimo pažeidimų atvejus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad vien tik valstybės pagalbos tyrimai negali visam laikui panaikinti nesąžiningos mokesčių konkurencijos valstybėse narėse; todėl rekomenduoja nustatyti bendrą konsoliduotąją pelno mokesčio bazę (visapusišką BKPMB), kuri padėtų pašalinti konkurencijos iškraipymus ir suteiktų garantiją, kad neapmokestintas pelnas nebūtų perkeltas iš ES, viešai paskelbti atitinkamą su sprendimais dėl mokesčių susijusią informaciją, persvarstyti PVM direktyvą siekiant sukčiavimo prevencijos, įpareigoti tarptautiniu mastu veikiančias dideles bendroves viešai paskelbti apyvartos ir pelno pagal šalis duomenis, taip pat reikalauti, kad valstybės narės vykdytų skaidresnę mokesčių praktiką ir taikytų tarpusavio atskaitomybės reikalavimus; primena, kad siekiant užtikrinti sąžiningą konkurenciją būtina įgyvendinti Kovos su mokesčių vengimu dokumentų paketą, nustatyti keitimosi informacija tarp ES šalių taisykles ir greitą kovos su sukčiavimu PVM mechanizmą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mano, kad mokesčių planavimas gali trukdyti sąžiningai konkurencijai; palankiai vertina Komisijos rekomendaciją pakoreguoti sąvokos „nuolatinė buveinė“ apibrėžtį, kad įmonės negalėtų dirbtinai išvengti apmokestinimo pagal veiklos vietą valstybėse narėse, kuriose jos vykdo ekonominę veiklą; pabrėžia, kad pagal šią apibrėžtį taip pat turėtų būti atsižvelgiama į specifinę situaciją skaitmeniniame sektoriuje užtikrinant, kad įmonės, kurios vykdo visiškai nematerialią skaitmeninę veiklą, būtų laikomos turinčiomis nuolatinę buveinę valstybėje narėje, jeigu jos išsaugo svarbų skaitmeninį vaidmenį tos šalies ekonomikoje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad bendrosios rinkos taisyklių turi būti laikomasi ir valstybių narių lygmeniu ir kad norint išspręsti bendrosios rinkos susiskaidymo problemą reikia išnagrinėti pažeidimus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina pagerinti vieno langelio sistemą remiantis turima minimaliosios skaitmeninių produktų vieno langelio sistemos patirtimi; pažymi, kad netgi taikant minimaliąją vieno langelio sistemą mažosios ir labai mažos įmonės gali susidurti su didžiule administracine našta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad reikia stiprinti bendrąją rinką šalinant tebesančias kliūtis ir trukdžius; |
| --- | --- |

11.

| 12. | primena Komisijai, kad norint užtikrinti sklandų ES bendrosios rinkos veikimą būtina leisti nacionalinėms ir regioninėms institucijoms įsikišti susidarius situacijoms, kurias nulemia geografinės kliūtys, trukdančios rinkai klestėti tiek ekonominiu, tiek socialiniu aspektu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | primygtinai pabrėžia, kad norint užtikrinti sąžiningą konkurenciją visoje bendrojoje rinkoje reikia kovoti su socialiniu ir fiskaliniu dempingu, neteisėtu mokesčių planavimu ir mokesčių slėpimu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina Komisiją užbaigti bendros Europos geležinkelių erdvės kūrimą, užtikrinti visišką pinigų srauto tarp infrastruktūros valdytojų ir geležinkelio įmonių skaidrumą ir užtikrinti, kad kiekviena valstybė narė turėtų stiprią ir nepriklausomą nacionalinę reguliavimo instituciją; |
| --- | --- |

14.

| 15. | primygtinai ragina Tarybą skubiai imtis veiksmų priimti Komisijos pasiūlymą dėl bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės (BKPMB) suderinimo; |
| --- | --- |

15.

| 16. | laikosi nuomonės, kad jei euro dar neįsivedusios valstybės narės įsivestų bendrą valiutą, tai sustiprintų laisvą konkurenciją vidaus rinkoje; |
| --- | --- |

16.

Bendroji skaitmeninė rinka

| 17. | palankiai vertina Komisijos bendrosios skaitmeninės rinkos strategiją ir pabrėžia, kad konkurencijos politika atlieka itin svarbų vaidmenį baigiant kurti skaitmeninę vidaus rinką; taip pat pritaria Komisijos veiksmams siekiant užtikrinti, kad bendrajai skaitmeninei rinkai būtų visapusiškai taikoma ES konkurencingumo politika, nes konkurencija ne tik suteikia vartotojams didesnes pasirinkimo galimybes, bet ir sudaro vienodas sąlygas, ir apgailestauja dėl to, kad Europos skaitmeninės sistemos nebuvimas šiuo metu parodo, jog nepavyko suderinti didelių ir mažų paslaugų teikėjų interesų; pabrėžia, kad konkurencijos politikoje naudojami tradicinės rinkos modeliai dažnai nepakankamai tinkami skaitmeninei vidaus rinkai; ragina daugiau dėmesio skirti naujiems verslo modeliams, kuriuos naudoja skaitmeninės įmonės; pakartoja, kad sukūrus vientisą bendrąją skaitmeninę rinką galėtų būtų sukurta šimtai tūkstančių naujų darbo vietų, o ES ekonomika kasmet galėtų pasipildyti 415 mlrd. EUR; |
| --- | --- |

17.

| 18. | siekiant, kad bendrosios skaitmeninės rinkos strategija būtų laikoma patikima, pabrėžia, kad Komisija turi kruopščiai atlikti ir užbaigti visus vykdomus su karteliais susijusius tyrimus nepakenkiant jų kokybei; ragina pagreitinti tyrimus, kad rezultatai būtų pasiekti kiek galima greičiau; todėl palankiai vertina Komisijos nusiųstą prieštaravimo pareiškimą dėl lyginamojo apsipirkimo paslaugos ir prieštaravimo pareiškimą dėl „Android“ atvejo; ragina Komisiją toliau ryžtingai nagrinėti visus per tyrimus nustatytus nerimą keliančius aspektus, įskaitant visas kitas kryžminės paieškos sritis (viešbučius, vietoje vykdomas paieškas, skrydžius), siekiant užtikrinti vienodas sąlygas visiems skaitmeninės rinkos dalyviams; ragina atlikti tyrimą dėl dominuojančią padėtį užimančių viešbučių rezervavimo platformų; |
| --- | --- |

18.

| 19. | palankiai vertina Komisijos atliekamą e. prekybos sektoriaus tyrimą, kurio preliminarūs rezultatai parodė, kad šiame sektoriuje taikoma tam tikra verslo praktika, kuri gali riboti konkurenciją internete; taip pat palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą dėl Europos skaitmeninės bendrosios rinkos ir jos pasiūlymą dėl geografinio blokavimo ir kitokių formų diskriminavimo dėl klientų pilietybės arba gyvenamosios vietos; ragina Komisiją imtis plataus užmojo priemonių ir panaikinti neteisėtas kliūtis konkurencijai internete siekiant užtikrinti, kad ES vartotojai, perkantys iš pardavėjų, kurie įsikūrę kitoje valstybėje narėje, galėtų apsipirkti internetu be kliūčių; todėl mano, kad siekiant gerinti prieigą prie prekių ir paslaugų reikia imtis kryptingų veiksmų, visų pirma panaikinant nepagrįsto geografinio blokavimo praktiką ir nesąžiningą kainų diskriminaciją dėl geografinės vietovės ar dėl tautybės, lemiančią monopolijų kūrimąsi ir kai kurių vartotojų neteisėto turinio naudojimą; taip pat ragina nustatyti ES lygmens interneto svetainių ženklinimo sistemą, kad būtų užtikrinta paslaugų ar prekių pasiūla ir kokybė siekiant užtikrinti dar aukštesnio lygio sąžiningą konkurenciją ir sustiprinti vartotojų apsaugą; |
| --- | --- |

19.

| 20. | mano, kad aktyvesnis MVĮ dalyvavimas galėtų būti esminės svarbos veiksnys skatinant vientisą skaitmeninę bendrąją rinką, ir pabrėžia, kad reikia įvertinti kiekvienos iniciatyvos galimą poveikį MVĮ galimybėms gauti naudos iš skaitmeninės bendrosios rinkos, visų pirma iniciatyvų, kuriomis siekiama skatinti e. prekybą ir patikslinti nuolatinės buveinės statusą skaitmeniniame sektoriuje; |
| --- | --- |

20.

| 21. | primena, kad tinklo neutralumas (tai principas, pagal kurį visas interneto srautas traktuojamas vienodai, nediskriminuojant, neapribojant ir nesikišant, nesvarbu, koks tai siuntėjas, gavėjas, tipas, turinys, įrenginys, paslauga ar taikomoji programa) yra nepaprastai svarbus siekiant užtikrinti vienodą interneto paslaugų traktavimą ir visapusišką konkurenciją; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atkreipia dėmesį į tai, kad greta esamų veiklos vykdytojų kuriasi vis daugiau naujų skaitmeninėmis technologijomis pagrįstų įmonių, ypač siūlančių interneto ir mobiliųjų telefonų prietaikas, o tai atvėrė vartotojams naujų galimybių visoje bendrojoje rinkoje ieškoti prekių ir paslaugų, jas palyginti ir pasirinkti, ir suteikė jiems galimybių priimti informacija pagrįstus sprendimus, atitinkančius jų asmeninius poreikius ir tikslus; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia, kad dalijimosi ekonomika siūlo ES vartotojams daug naujoviškų produktų ir paslaugų; pabrėžia, kad pradėjus naudotis dalijimosi ekonomikos platformomis atsivėrė galimybės varžytis su esamais rinkoje įsitvirtinusiais, dominuojančią padėtį užimančiais veiklos vykdytojais ir buvo sukurta konkurencingesnė aplinka tiek vartotojams, tiek įmonėms; primena, kad Komisija turėtų prižiūrėti ne tik mokesčių, administracinės sistemos ir saugumo aspektus, bet ir konkurencijos aspektus, ir šalinti patekimo į rinką kliūtis įmonėms, kad būtų sudarytos vienodos sąlygos; pabrėžia, kad tokio pobūdžio ekonomika pradėjo vystytis jau prieš daugelį metų ir kad siekiant teisinio nuoseklumo, laikantis subsidiarumo principo, ES lygmeniu turėtų būti išnagrinėti visi pažeidimai; pabrėžia, kad skaitmeninėje bendrojoje rinkoje reikia užtikrinti aukštą vartotojų ir asmens duomenų apsaugos lygį; primygtinai ragina Komisiją sukurti priemonių rinkinį, nes tai būtina tam, kad įvairių formų ir rūšių dalijimosi ekonomika gautų paramą ES lygmeniu ir valstybėse narėse, kad ji būtų taikoma, taptų patikima ir įgytų pasitikėjimą; supranta, kad ši palanki ir palaikomoji reguliavimo sistema nesukels konkurencijos iškraipymų; ragina Komisiją dar kartą atkreipti dėmesį į šiuos susirūpinimą keliančius klausimus, kad šių verslo modelių nauda visuomenei taptų iš tikrųjų apčiuopiama teisės sistemose; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina Komisiją atlikti plačios apimties galiojančių konkurencijos teisės priemonių skaitmeniniame amžiuje veiksmingumo peržiūrą ir prireikus jas toliau plėtoti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pabrėžia, kad visų pirma tokiame dinamiškame sektoriuje, kaip skaitmeninė ekonomika, nepaprastai svarbu, kad konkurencijos bylos būtų greitai išnagrinėtos ir kad piktnaudžiaujančios dominuojančia padėtimi rinkoje įmonės neišstumtų konkurentų; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina Komisiją atsižvelgti į didėjančią konvergenciją skaitmeninėse rinkose lyginant palyginamas paslaugas, kaip antai tikralaikių pokalbių programėles, su atitinkamomis paslaugomis, kurios teikiamos bendrajame telekomunikacijų sektoriuje; |
| --- | --- |

26.

| 27. | palankiai vertina Komisijos tyrimus, susijusius su tam tikra antikonkurencine praktika, kurią taiko daugelis bendrovių, visų pirma interneto ir telekomunikacijų milžinės ir kitos žiniasklaidos bendrovės, kino studijos ir TV platintojai; ragina Komisiją paspartinti visas kovos su antikonkurenciniais veiksmais, kuriais pažeidžiamos ES antimonopolinės taisyklės, procedūras; |
| --- | --- |

27.

| 28. | palankiai vertina Komisijos sprendimą susigrąžinti valstybės pagalbą iš bendrovės „Apple“ – tai svarbus orientyras siekiant susidoroti su neteisėtos valstybės pagalbos mokestinių lengvatų pavidalu problema; tačiau pažymi, kad ES reikia griežtesnių teisės aktų dėl išankstinių sprendimų dėl mokesčių, taip pat numatant veiksmingą sistemą ir skolos išieškojimo procedūrą ES biudžeto nuosavų išteklių naudai; ragina Komisiją imtis taisomųjų veiksmų dėl kiekvieno pažeidimo, siekiant užtikrinti sąžiningą konkurenciją visoje bendrojoje rinkoje; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ragina Komisiją parengti reguliavimo strategiją atsižvelgiant į technologijų konvergenciją, o ypač į išaugusį platformų skaičių; primena, kad šiuo tikslu ex ante sektorių reglamentuose turi būti rasta pliuralizmo apsaugos, žodžio laisvės, asmens duomenų apsaugos, vartotojo savarankiškumo ir pasirinkimo laisvės, taip pat vienodo konkuruojančių pasiūlymų Europoje ir panašių Europos tarptautinės konkurencijos srityje pirmaujančių bendrovių skatinimo pusiausvyra; ragina ištaisyti galios pusiausvyros nukrypimus ir sušvelninti priklausomybės tarp ekonominės veiklos vykdytojų padėtį turint tikslą pasiekti teisingą vertės pasidalijimą; |
| --- | --- |

29.

| 30. | palankiai vertina tai, kad sisteminant informaciją apie skaitmeninių rinkų stiprumą daugiau dėmesio skiriama tinklo efektui ir duomenų kaupimui bei analizei; laikosi nuomonės, kad duomenys atlieka svarbiausią vaidmenį skaitmeninėje ekonomikoje ir todėl į juos turi būti atsižvelgiama atliekant vertinimus konkurencijos taisyklių požiūriu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | mano, kad konkurencija interneto paieškos ir telekomunikacijų sektoriuose yra itin svarbi ne tik siekiant diegti inovacijas ir investuoti į tinklus bei skaitmeninę ekonomiką, bet ir skatinti prieinamas kainas ir paslaugų pasirinkimą vartotojams; todėl ragina Komisiją išsaugoti konkurenciją šiuose sektoriuose, įskaitant interneto paslaugų ir spektro paskirstymo atžvilgiu; šiomis aplinkybėmis palankiai vertina Komisijos ketinimą, taikant Valstybės pagalbos teikimo plačiajuosčio ryšio tinklams gaires, supratingai vertinti telekomunikacijų teisės aktų rinkinio strateginius tikslus; palankiai vertina Komisijos sprendimą sustabdyti mobiliojo telefono ryšio paslaugų teikėjų „O2“ ir „Three“ susijungimą JK Europos vartotojų labui; primena, kaip svarbu taikyti Europos elektroninių ryšių kodeksą ir didinti junglumą visoje ES; |
| --- | --- |

31.

| 32. | mano, kad tarptinklinio ryšio mokesčių panaikinimas ES yra nepakankama priemonė, ir kad skambučiai ES viduje turi būti reglamentuojami tokiu pat lygmeniu, kaip vietiniai skambučiai; ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl skambučių ES viduje reglamentavimo; |
| --- | --- |

32.

| 33. | mano, kad tarptinklinio ryšio mokesčių panaikinimas ES ilgalaikėje perspektyvoje yra nepakankamas žingsnis pirmyn, jei siekiama dar labiau plėtoti bendrąją rinką, ir kad sudarant geresnes sąlygas investicijoms į Europos arba bendrus tinklus reikia numatyti paskatų, jei norima, kad skambučiai ES viduje būtų to paties lygmens kaip vietiniai skambučiai; ragina Komisiją vykdyti išsamias konsultacijas su tinklų operatoriais ir susijusiais suinteresuotaisiais subjektais, kaip efektyviausiai būtų galima sumažinti skambučių ES viduje kainą, kad ji būtų to paties lygio, kaip vietinių skambučių, kartu skatinant investicijas ir užtikrinant pasaulinį konkurencingumą ir inovacijas; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ragina Komisiją naudotis savo politikos ir finansinėmis priemonėmis ir skatinti valstybes nares keistis geriausia patirtimi siekiant didinti investicijas į įvairius tradicinius sektorius ir MVĮ, kurios nespėja koja į koją su skaitmenine pramonės revoliucija; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pabrėžia, kad Europos Sąjunga turėtų skatinti visas įmones (ir dominuojančią padėtį rinkoje užimančias, ir veiklą tik pradedančias įmones) diegti inovacijas; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina Komisiją pademonstruoti tokį pat tvirtumą vykdant tyrimą dėl „McDonald’s“ atvejo ir vadovaujantis jo rezultatais; |
| --- | --- |

36.

Valstybės pagalba

| 37. | palankiai vertina tai, kad vykdoma išsami valstybės pagalbos taisyklių peržiūra, ir rekomenduoja atsiųsti Parlamentui susijusią metinę ataskaitą; primena valstybėms narėms, kad buvo siekiama geriau nukreipti pagalbos priemones į ilgalaikį, tvarų ekonomikos augimą, kokybiškų darbo vietų kūrimą ir socialinę sanglaudą, kartu užtikrinant vienodas veiklos sąlygas ir laisvą socialinės rinkos ekonomikos veikimą; pabrėžia, kad valstybės narės, teikdamos valstybės pagalbą iš anksto nepranešusios Komisijai, prisiima didesnę atsakomybę; pabrėžia, kad siekdama paskatinti turizmą kaip svarbų ES ekonomikos veiksnį Komisija konkurencijos teisėje turėtų suteikti pakankamą teisinį pagrindą, o teikiant finansavimą viešosioms turizmo organizacijoms turėtų būti taikoma bendroji išimtis pagal BBIR; ragina Komisiją išnagrinėti visus valstybės narės įvykdytus paskutinės minutės sandorius neatsižvelgiant į jos taikomą politinį spaudimą; taip pat primena Komisijai, kad reikia užkirsti kelią tam tikrų vyriausybių nesąžiningam elgesiui, kurio pasitaiko netinkamo ES lėšų panaudojimo atvejais; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pabrėžia, kad valstybinė arba regioninė paskata yra viena iš politikos priemonių, padedanti užtikrinti paslaugas, kurios itin svarbios ekonominėms ir socialinėms sąlygoms izoliuotuose, atokiuose ar nuošaliuose Sąjungos regionuose arba salose išlaikyti, tačiau reikia atsižvelgti ir į praeities patirtį, o šios intervencijos neturi prieštarauti bendrosios rinkos principams; pabrėžia, kad pakraščio ir salų regionų sujungiamumas taip pat yra labai svarbus ir palankiai vertina tai, kad socialinė pagalba, skiriama atokių regionų gyventojų transportui, įtraukta į BBIR, kuriame pripažįstama sujungiamumo problema; prašo Komisijos per vykdomą Bendrojo bendrosios išimties reglamento peržiūrą visapusiškai atsižvelgti į Europos atokiausių regionų ypatybes, kaip nurodyta SESV 349 straipsnyje, turint mintyje tai, kad sujungiamumas yra nepaprastai svarbus Europos atokiausių regionų vietos MVĮ ir kad mažiausiai tikėtina, jog jis paveiks konkurenciją vidaus rinkoje; |
| --- | --- |

38.

| 39. | palankiai vertina Komisijos pranešimą apie valstybės pagalbą – jis yra Komisijos valstybės pagalbos modernizavimo iniciatyvos dalis; pripažįsta paprastesnių taisyklių, suteikiančių tikrumo tiek valdžios institucijoms, tiek įmonėms, naudą; ragina Komisiją kartu atidžiau tikrinti, ar neteikiama didžiulę neigiamą įtaką bendrajai rinkai daranti neleistina valstybės pagalba; |
| --- | --- |

39.

| 40. | siekiant užtikrinti teisinį tikrumą ir nuspėjamumą ragina Komisiją skubiai parengti gairių dokumentą dėl valstybės pagalbos sąvokos, turint mintyje tai, kad padaryta svarbių teismų ir užtikrinimo praktikos pakeitimų; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ragina Komisiją parengti mažesnės, tačiau tikslingesnės valstybės pagalbos veiksmų planą, siekiant suteikti galimybę sumažinti valstybės pagalbą mažinant mokesčius, ir taip paskatinti naujas įmones ir sąžiningą konkurenciją užuot rėmus senas struktūras ir įsitvirtinusius veiklos vykdytojus; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pabrėžia, kad naudojant valstybės pagalbą visuotinės svarbos paslaugoms remti svarbiausias dalykas yra vartotojų ir piliečių, o ne pavienių bendrovių ar viešojo sektoriaus nauda; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ragina Komisiją atidžiai stebėti pakartotinį viešųjų paslaugų nacionalizavimą ES valstybėse narėse ir neleisti, kad būtų teikiama neteisėta valstybės pagalba kaip kompensacija už viešosios paslaugos teikimą; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ragina Komisiją su konkurencija susijusiose organizacijose, kaip antai Tarptautiniame konkurencijos tinkle, paraginti nustatyti suderintą valstybės pagalbos apibrėžtį; |
| --- | --- |

44.

| 45. | siekdamas sukurti tinkamai veikiančią energetikos sąjungą ir išvengti neatitikties valstybės pagalbos taisyklėms ir netinkamam ES lėšų naudojimui pabrėžia, kad visos valstybės pagalbos bylos ir viešųjų pirkimų pažeidimai, susiję su energetikos ir aplinkosaugos investicijomis (pvz., prieštaringas Vengrijos Pakšo branduolinės elektrinės plėtros projektas), turi būti griežtai stebimi ir nuodugniai išnagrinėti; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pabrėžia, kad, kaip šeštą kartą Komisija nurodė savo metinėje konkurencijos ataskaitoje, finansų sektoriui suteikta laikina valstybės pagalba siekiant stabilizuoti pasaulinę finansų sistemą buvo laikoma reikalinga, tačiau turi būti greitai sumažinta arba visiškai nutraukta ir turi būti kuo skubiau atliktas jos vertinimas; ragina Komisiją ir Europos vertybinių popierių ir rinkų instituciją (ESMA) užtikrinti, kad visi vartotojų apsaugos teisės aktai, pvz., FPRD arba Draudimo produktų platinimo direktyva, būtų nuosekliai taikomi bendrojoje rinkoje, ir ragina Komisiją ir ESMA užtikrinti, kad įgyvendinant šiuos teisės aktus nereikėtų reguliacinio arbitražo; ragina Komisiją apsvarstyti galimybę valstybės pagalbą bankams susieti su sąlyga teikti paskolas MVĮ; |
| --- | --- |

46.

| 47. | primena savo poziciją dėl dabartinio Komisijos tyrimo dėl atidėtųjų mokesčių turto ir kreditų įvairių valstybių narių bankų sektoriaus naudai; laikosi nuomonės, kad atidėtųjų mokesčių turtu ir atidėtųjų mokesčių kreditais turėtų būti leidžiama naudotis atgaline data pagal valstybės pagalbos taisykles, jei jiems taikomos aiškios sąlygos, susijusios su realiosios ekonomikos finansavimu; |
| --- | --- |

47.

| 48. | apgailestauja dėl to, jog Komisija nesiėmė jokių veiksmų, kad reaguotų į piktnaudžiavimus vykdant privačių bankų restruktūrizavimą, įskaitant tuos, kurie turėjo poveikio smulkiesiems indėlininkams ir smulkiesiems finansinių priemonių, pavyzdžiui, privilegijuotųjų akcijų, kurios daugeliu atvejų buvo platinamos rinkoje ne visiškai laikantis ES teisės aktų, savininkams; ragina Komisiją ieškoti būdų pašalinti netinkamo finansinių produktų pardavimo plataus masto poveikį, kuris buvo nustatytas restruktūrizuojant ekonomikos krizės paveiktus bankus; |
| --- | --- |

48.

| 49. | primena Komisijai pateiktą prašymą ištirti, ar nuo krizės pradžios bankų sektorius pasinaudojo netiesioginėmis subsidijomis ir valstybės pagalba netradicinės likvidumo paramos forma; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pažymi, kad Europos Audito Rūmai nustatė valstybės pagalbos teikimo klaidų maždaug penktadalyje tikrintų projektų, kurie buvo bendrai finansuojami iš sanglaudos programų ir kurie buvo laikomi tinkamais gauti valstybės pagalbą 2010–2014 m. laikotarpiu (12); pažymi, kad nustatyta, jog trečdalis šių klaidų turėjo finansinį poveikį, ir laikoma, jog jos prisidėjo prie sanglaudos politikos klaidų lygio; todėl mano, kad išsprendus neatitikties valstybės pagalbos taisyklėms įgyvendinant sanglaudos politiką problemą galima padaryti didelę pažangą; mano, kad ypač reikia pagerinti žinias apie valstybės pagalbos taisykles ją gaunančiose valstybėse, kad būtų išvengta ne iš blogos valios daromų klaidų, ir paskatinti pranešti apie pažeidimus siekiant susidaryti aiškesnį problemos vaizdą; |
| --- | --- |

50.

| 51. | laikosi nuomonės, kad vietos ir nacionaliniu lygmenimis reikia gerinti supratimą, kas laikoma neteisėta valstybės pagalba; palankiai vertina neseniai Komisijos priimtus sprendimus, patikslinančius, kurios valstybių narių valstybės paramos priemonės gali būti vykdomos be Komisijos atliekamo valstybės pagalbos vertinimo; tuos sprendimus laiko naudingų rekomendacijų vietos ir savivaldybių projektams teikimu, administracinės naštos mažinimu ir kartu teisinio tikrumo didinimu; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ragina Komisiją persvarstyti atitinkamų Direktyvoje dėl indėlių garantijų sistemų pateiktų konkurencijos nuostatų išaiškinimą, kad būtų galima veiksmingai pasinaudoti ES įstatymų leidimo institucijos numatytomis ankstyvo stabilizavimo priemonėmis; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pabrėžia, kokie svarbūs yra Komisijos vykdomi fiskalinės valstybės pagalbos tyrimai – jais teikiama reikalinga parama Europos ir tarptautinei mokesčių srities darbotvarkei, ypač kovojant su agresyviu mokesčių planavimu; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ragina Komisiją skirti daugiau išteklių sprendimų dėl mokesčių, kurie kelia abejonių dėl valstybės pagalbos teikimo, nagrinėjimui sistemingai vykdyti šiuos tyrimus; atkreipia dėmesį į tai, kad kai kurių valstybių narių ir daugiašalių įmonių pasirašytus neskaidrius sprendimus dėl mokesčių Komisija laiko neteisėta valstybės pagalba, nes jie iškreipia konkurenciją vidaus rinkoje; taip pat palankiai vertina padidėjusį supratimą, kad mokesčių politika ir administracinė praktika mokesčių srityje yra susijusios su konkurencijos politika; ragina Komisiją paskelbti pagrindinių praėjusiais metais sudarytų sprendimų dėl mokesčių santrauką remiantis saugiame centriniame registre esančia informacija, į ją įtraukiant bent sprendime dėl mokesčių numatytų klausimų aprašymą ir kriterijų, kuriais remiantis buvo sudarytas išankstinis kainodaros susitarimas, aprašymą, taip pat nurodyti, kurią valstybę narę (ar valstybes nares) šis sprendimas gali paveikti; |
| --- | --- |

54.

Antimonopolinės, kartelių procedūros ir susijungimų kontrolė

| 55. | palankiai vertina Komisijos pastangas parengti gaires dėl jos procedūrų ir nuolatinio ES teisinės sistemos vertinimo; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pabrėžia, kad Europos piliečių, įmonių, o visų pirma MVĮ labui labai svarbu išardyti kartelius; ragina Komisiją supaprastinti šios srities administracines procedūras siekiant jas pagreitinti; |
| --- | --- |

56.

| 57. | laikosi nuomonės, kad įvykdžius siūlomus didžiausių pasaulio agrocheminių ir sėklų įmonių sujungimus kiltų sėklų kainų didėjimo ir mažesnio rūšių, pritaikytų ekologinėms žemės ūkio sąlygoms, pasirinkimo pavojus; pabrėžia, kad susijungus šioms bendrovėms 61 proc. pasaulinės sėklų rinkos ir 65 proc. pasaulinės pesticidų rinkos kontroliuotų tik trys bendrovės; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ragina Komisiją sustiprinti savo veiksmus pasauliniu lygmeniu siekiant užtikrinti, kad valstybių konkurencijos taisyklės neprieštarautų ES nuostatoms ir nedarytų žalos Europos įmonėms; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ragina Komisiją, turint pakankamai įrodymų dėl pažeidimo, visais atvejais užtikrinti griežtos ir veiksmingos kovos su karteliais kontrolės vykdymą; pažymi, kad konkurencijos politika suteikia konkurentams galimybių bendradarbiauti inovacijų srityje taip, kad šiuo bendradarbiavimu nebūtų piktnaudžiaujama antikonkurenciniais tikslais; atkreipia dėmesį į penkis praeitais metais priimtus sprendimus, susijusius su baudomis už maždaug 365 mln. EUR sumą, kaip nurodyta prie Komisijos konkurencijos politikos 2015 m. ataskaitos pridėtame darbo dokumente; |
| --- | --- |

59.

| 60. | laikosi nuomonės, kad galiojančias taisykles dėl baudų už pažeidimus būtų galima papildyti nustatant griežtesnes baudas atsakingiems asmenims; ragina Komisiją apsvarstyti galimybę papildyti už kartelių sudarymą taikomas baudas nustatant asmenines sankcijas įmonėse sprendimus priimantiems asmenims, taip pat asmenines baudas darbuotojams, atsakingiems už tai, kad įmonė pažeidė konkurencijos teisę; kitaip tariant, prireikus Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai taikyti tokias priemones, kaip direktorių nušalinimas arba asmeninės piniginės sankcijos; |
| --- | --- |

60.

| 61. | mano, kad taikant vienintelę antimonopolinę priemonę, pagal kurią numatomos vis didesnės baudos, ji gali tapti neveiksminga; pabrėžia, kad didelių baudų politika neturėtų būti naudojamasi kaip alternatyvia biudžeto finansavimo priemone; pritaria skatinimo ir sankcijų metodui, kai baudos turi veiksmingą atgrasomąjį poveikį, ypač pakartotiniais pažeidimų atvejais, o už taisyklių laikymąsi teikiamos paskatos; |
| --- | --- |

61.

| 62. | pažymi, kad susijungimų, apie kuriuos pranešta, skaičius 2015 m. labai padidėjo; todėl prašo, kad atitinkamoms tarnyboms būtų skirti būtini ištekliai (viduje perkeliant darbuotojus), kad jos galėtų toliau veiksmingai susitvarkyti su šia padėtimi; |
| --- | --- |

62.

| 63. | palankiai vertina neseniai Komisijos pradėtas konsultacijas dėl teisinių ir procedūrinių ES susijungimų kontrolės aspektų; ragina Komisiją jai vykdant planuotą Susijungimų reglamento reformą nuodugniai išnagrinėti, ar atliekant dabar taikomas vertinimo procedūras pakankamai atsižvelgiama į padėtį skaitmeninėse rinkose ir rinkų internacionalizaciją; mano, kad susijungimų vertinimo kriterijai turėtų būti pakoreguoti, visų pirma skaitmeninėje ekonomikoje; |
| --- | --- |

63.

| 64. | yra taip pat susirūpinęs dėl vykstančių derybų dėl bendrovių „Bayer AG“ ir „Monsanto Company Inc.“ susijungimo; atkreipia dėmesį į tai, kad jei bus leista susijungti šioms bendrovėms, gali susidaryti Europos ir pasaulinis oligopolis; pabrėžia, kad susijungus šioms bendrovėms sėklų ir pesticidų rinkose, kurios yra svarbios žemės ūkio sektoriui, gali susidaryti monopolinė padėtis; todėl prašo Komisijos pateikti šio susijungimo ex-ante poveikio vertinimą ir aiškų darbo tvarkaraštį; |
| --- | --- |

64.

| 65. | laikosi nuomonės, kad į ES susijungimų kontrolės priemones kaip kriterijų reikėtų įtraukti pirkimo kainą, nes susijungimai skaitmeninėse rinkose aiškiai parodė, jog apyvartos ribos kriterijus yra nepakankamas; |
| --- | --- |

65.

| 66. | ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto siekiant nustatyti ES nacionalinių konkurencijos institucijų susijungimų kontrolės klausimais koordinavimo pagrindą; |
| --- | --- |

66.

| 67. | dar kartą ragina Komisiją atidžiai patikrinti, ar valstybės narės perkėlė į nacionalinę teisę Direktyvą 2014/104/ES dėl žalos, patirtos pažeidus antimonopolines taisykles, atlyginimo; pažymi, kad ta direktyva turėjo būti tinkamai perkelta 2016 m. gruodžio 27 d.; apgailestauja dėl to, kad iki šiol perkėlimo į nacionalinę teisę procesas vyko lėtai ir kad daug valstybių narių kol kas dar nėra pateikusios teisės aktų projektų; ragina Komisiją, kaip Sutarčių sergėtoją, priminti valstybėms narėms jų pareigas; |
| --- | --- |

67.

Sektoriams būdingi aspektai

| 68. | palankiai vertina Komisijos atsparios energetikos sąjungos ir perspektyvios klimato kaitos politikos pagrindų strategiją ir sutinka su jos penkiais tarpusavyje susijusiais politikos aspektais; pabrėžia, kad sprendimus dėl energijos rūšių derinio priima valstybės narės; |
| --- | --- |

68.

| 69. | teigiamai vertina tai, kad vykdomi antimonopoliniai tyrimai, visų pirma susiję su bendrovėmis „Gazprom“ ir „Bulgargaz“, kuriais siekiama užtikrinti rinkos integraciją į energetikos sąjungą; tačiau apgailestauja dėl vyraujančios praktikos, kai tam tikros valstybės narės perka dujas per lengvatinio apmokestinimo bendroves, – tai tipiškas mokesčių vengimo ir veiksmų, kurie prieštarauja tinkamai veikiančiai energetikos sąjungai, atvejis; taip pat pabrėžia, kad svarbu neleisti susikurti rinkos struktūroms, kurios gali trukdyti veiksmingai konkurencijai energetikos sektoriuje; |
| --- | --- |

69.

| 70. | atkreipia dėmesį į Komisijos pastangas skatinti atsinaujinančiųjų energijos išteklių rinkos integraciją siekiant išvengti konkurencijos iškraipymų; tačiau atkreipia dėmesį į valstybių narių Paryžiaus klimato konferencijoje COP 21 prisiimtus teisiškai privalomus įsipareigojimus, kurie negali būti įgyvendinti nepriėmus konkrečių (valstybės masto) priemonių, kuriomis būtų skatinama ir finansuojama atsinaujinančiųjų šaltinių energijos gamyba ir naudojimas; |
| --- | --- |

70.

| 71. | pabrėžia, kad Europos konkurencijos politika turi didžiulį potencialą propaguoti aukštesnius aplinkos ir socialinius standartus; apgailestaudamas pažymi, kad Vengrijos vyriausybė iškreipia konkurenciją atsinaujinančiųjų šaltinių energijos sektoriuje nustatydama didelius mokesčius ir neleisdama diegti efektyviai energiją vartojančių ir atsinaujinančiosios energijos technologijų; ragina Komisiją toliau remti atsinaujinančiųjų šaltinių energijos naudojimą Europoje, kad būtų galima pasiekti Europos Sąjungos dešimties metų augimo strategijoje „Europa 2020“ nustatytus tikslus; prašo Komisijos toliau remti aplinkos, socialinių ir darbo reikalavimų integravimą į viešųjų pirkimų procedūras; |
| --- | --- |

71.

| 72. | ragina Komisiją atlikti Komisijos reglamento (ES) Nr. 267/2010 dėl tam tikrų susitarimų netaikymo draudimo sektoriuje peržiūrą, kadangi informacijos mainai, reikalingi apskaičiuojant riziką ir bendrą rizikos draudimą, padidina sektoriaus teisinį tikrumą ir konkurencingumą ir kartu palengvina naujų įmonių patekimą į rinką, suteikia vartotojams daugiau pasirinkimo galimybių ir pagerina ekonomines sąlygas; |
| --- | --- |

72.

| 73. | atkreipia dėmesį į poreikį koncepciniu ir politikos požiūriais diferencijuoti atitinkamos valstybės narės konkurencijos taisykles ir socialinę politiką; pripažįsta, kad kiekviena vyriausybė privalo įsikišti, kad būtų išvengta energijos nepritekliaus gyventojams; |
| --- | --- |

73.

| 74. | ragina Komisiją ir valstybes nares mažinti energinių produktų mokesčius ir imtis veiksmingų priemonių kovojant su energijos nepritekliumi; |
| --- | --- |

74.

| 75. | pažymi, kad energetikos tinklas yra tinklo infrastruktūra, kuriai turi būti taikoma speciali tvarka, kad būtų galima skatinti savarankišką energijos vartojimą; |
| --- | --- |

75.

| 76. | pažymi, kad esamos valstybės monopolijos, pvz., lošimų monopolijos, gali lemti nesąžiningų ir antikonkurencinių metodų naudojimą; atkreipia dėmesį į riziką, kad suteikdamos licencijas be konkursų dėl koncesijos sutarčių arba kai tie konkursai neskaidrūs ar abejotini, valstybių narių vyriausybės turi galimybę sudaryti geresnes sąlygas tam tikroms įmonėms ir taip sukurti itin antikonkurencinę aplinką; ragina Komisiją griežtai stebėti esamas vyriausybių monopolijas ir konkursų dėl koncesijos sutarčių sudarymo teisėtumą, kad būtų galima išvengti per didelio konkurencijos iškraipymo; |
| --- | --- |

76.

| 77. | ragina Komisiją pasiūlyti Reglamento (EB) Nr. 261/2004 pakeitimų siekiant užtikrinti vienodą oro transporto keleivių apsaugą iš trečiųjų šalių vykdomuose skrydžiuose, nesvarbu, ar skrydį vykdo ES, ar ne ES vežėjas; |
| --- | --- |

77.

| 78. | primena, kad SESV 42 straipsniu suteikiamas specialus statusas žemės ūkio sektoriui konkurencijos teisės požiūriu, jis patvirtintas per paskutinę BŽŪP reformą nustatant nemažai nuo SESV 101 straipsnio nukrypti leidžiančių nuostatų ir išimčių; mano, kad dabartinė ūkininkavimo sektoriaus krizė blogina ir taip netvirtą ūkininkų padėtį maisto tiekimo grandinėje; |
| --- | --- |

78.

| 79. | mano, kad gamintojų organizacijų ir jų asociacijų vykdomi kolektyviniai veiksmai (pavyzdžiui, gamybos planavimas, derybos dėl pardavimo ir atitinkamais atvejais derybos dėl sutarčių sąlygų), yra būtini siekiant SESV 39 straipsnyje nustatytų BŽŪP tikslų, todėl jiems iš esmės turėtų būti galima taikyti atitikties SESV 101 straipsniui prielaidą; pažymi, kad dabartinės nukrypti leidžiančios nuostatos nėra visapusiškai išnaudojamos ir kad aiškumo dėl šių nuostatų trūkumas, sunkumai jas taikyti ir nevienodas jų taikymas nacionalinėse konkurencijos institucijose nesuteikia ūkininkams ir jų organizacijoms pakankamai teisinio aiškumo, trukdo jiems burtis į organizacijas ir kenkia geram vidaus rinkos veikimui; todėl ragina Komisiją patobulinti esamas priemones užtikrinant, kad įgyvendinant konkurencijos politiką būtų geriau atsižvelgiama į žemės ūkio sektoriaus ypatybes ir tinkamiau paaiškinama bendrosios nukrypti leidžiančios nuostatos taikymo sritis žemės ūkyje ir konkrečios pieno gaminių, alyvuogių aliejaus, galvijienos bei pasėlių sektorių taisyklės pagal SESV 101 straipsnio 3 dalį; |
| --- | --- |

79.

| 80. | ragina Komisiją kovoti su nesąžininga prekybos praktika maisto grandinėje, kuri kenkia ūkininkams ir vartotojams, ir imtis privalomų reguliavimo veiksmų prieš tokią praktiką ES lygiu; ragina Komisiją ir nacionalines konkurencijos institucijas reaguoti į išreikštą susirūpinimą dėl sparčios prekybos koncentracijos nacionaliniu lygmeniu ir dėl didžiųjų mažmenininkų aljansų tarptautiniu ir Europos lygmenimis daromo kaupiamojo poveikio pradinei maisto tiekimo grandinės grandžiai ir mažmenininkams bei vartotojams; pažymi, kad ši struktūrinė raida gali sukelti kainų svyravimus ir lemti ūkininkų pajamų mažėjimą, ir reiškia susirūpinimą dėl galimo strateginio suderinimo, konkurencijos mažėjimo ir mažesnių galimybių investicijoms į inovacijas maisto tiekimo grandinėje; |
| --- | --- |

80.

| 81. | pabrėžia, kad pagal konkurencijos politiką ginami vartotojų interesai, tačiau į žemės ūkio produktų gamintojų interesus neatsižvelgiama; pabrėžia, kad pagal konkurencijos politiką žemės ūkio produktų gamintojų interesų apsaugai turi būti skiriama tiek pat dėmesio, kiek vartotojų interesų apsaugai: turi būti užtikrinamos sąžiningos konkurencijos ir prieigos prie rinkų sąlygos, kad būtų skatinamos investicijos, užimtumas, inovacijos, žemės ūkio įmonių gyvybingumas ir ES kaimo vietovių subalansuotas vystymasis; |
| --- | --- |

81.

| 82. | tvirtina, kad sąvoka „sąžininga kaina“ neturėtų būti aiškinama kaip kuo mažesnė kaina vartotojams; priešingai, ji turi būti pagrįsta ir suteikti teisingą atlygį kiekvienai maisto tiekimo grandinės grandžiai; |
| --- | --- |

82.

| 83. | ragina Komisiją pateikti Parlamentui ir Tarybai duomenis apie tai, kaip ūkininkai skirtingose valstybėse narėse naudojasi esamomis išimtimis pagal Bendro bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamento 225 straipsnį, taip pat tinkamai paaiškinti tokių nukrypti leidžiančių nuostatų ir atskirų išimčių iš konkurencijos taisyklių pagal SESV 101 straipsnio 3 dalį taikymo sritį; ragina Komisiją visų pirma paaiškinti, ar visuomenės poreikiams patenkinti maisto tiekimo grandinėje sudarytiems tvarumo susitarimams, kurių priemonės viršija teisės aktuose nustatytus reikalavimus, gali būti taikomos konkurencijos teisės aktų išimtys, jei jie padeda gerinti gamybą ir skatina inovacijas, kartu teikdami naudą vartotojams; |
| --- | --- |

83.

| 84. | ragina Komisiją laikytis platesnio požiūrio apibrėžiant dominuojančią padėtį ir žemės ūkio įmonės arba keleto tokių įmonių, susietų horizontaliuoju susitarimu, piktnaudžiavimą tokia padėtimi, atsižvelgiant į koncentracijos laipsnį ir suvaržymus, atsirandančius dėl žaliavų, perdirbimo ir mažmeninės prekybos sektorių derybinės galios; |
| --- | --- |

84.

| 85. | mano, kad bendrojoje žemės ūkio rinkoje reikia plėtoti sąvoką „atitinkama rinka“, kuri, prieš atsižvelgiant į žemesnius lygmenis, pirmiausia turėtų būti suvokiama ES mastu, kad, griežtai atskiriant žemės ūkio įmonių veiklos sritis, nebūtų pakenkta žemės ūkio pasiūlos koncentracijos skatinimo pastangoms; |
| --- | --- |

85.

| 86. | mano, kad ūkininkams visuose gamybos sektoriuose turi būti užtikrinama teisė vesti kolektyvines derybas, įskaitant teisę susitarti dėl minimalių kainų; |
| --- | --- |

86.

| 87. | mano, kad ūkininkai turėtų visapusiškai dalyvauti gamintojų organizacijų (įskaitant gamintojų kooperatyvus, jų asociacijas ir tarpšakines organizacijas) veikloje ir išnaudoti jų teikiamas galimybes; ragina Komisiją skatinti tokias kolektyvinės savitarpio pagalbos priemones, sudarant galimybes kompetencijos ir efektyvumo augimui, paaiškinant ir supaprastinant joms taikomas taisykles siekiant padidinti jų derybinį pajėgumą ir sustiprinti jų konkurencingumą, kartu užtikrinant SESV 39 straipsnyje nustatytus principus; |
| --- | --- |

87.

| 88. | ragina Komisiją užtikrinti, kad Bendro bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamento 222 straipsnio nuostatos būtų skubiai pradėtos taikyti didelio rinkos pusiausvyros sutrikimo laikotarpiais, taip pat geriau įvertinti šios priemonės efektyvumą pieno rinkoje, siekiant rimtų rinkos pusiausvyros sutrikimų atvejais pasiūlyti papildomų laikinų konkurencijos teisės ir procedūrų pakeitimų; |
| --- | --- |

88.

| 89. | šiomis aplinkybėmis palankiai vertina tai, kad neseniai buvo paskelbtos šių specialių taisyklių taikymo gairės; vis dėlto mano, kad teisinė jų taikymo sritis pernelyg ribota, o kriterijai, kurių turi būti laikomasi, per daug griežti ir skirtingi įvairiuose sektoriuose, kad būtų galima užtikrinti būtiną teisinį aiškumą ir tikrumą ūkininkams, norintiems pasinaudoti šiomis nukrypti leidžiančiomis nuostatomis; |
| --- | --- |

89.

| 90. | mano, kad atitinkamų rinkų suskirstymas pagal kategorijas ne visiškai tinka dabartinei padėčiai alyvuogių aliejaus sektoriuje, todėl siūlo alyvuogių aliejaus rinką vartotojams laikyti bendrąja rinka, siekiant geriau įgyvendinti Bendro bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamento 169 straipsnyje išdėstytas taisykles; |
| --- | --- |

90.

| 91. | mano, kad, turint mintyje alyvuogių aliejaus gamybos svyravimus, kuriuos daugiausia lemia oro sąlygos, ir siekiant užtikrinti, kad būtų pasiekti gamintojų organizacijų arba gamintojų organizacijų asociacijų tikslai, turėtų būti atsižvelgiama į atvejus, kai gamintojų organizacijos yra priverstos pirkti alyvuogių aliejų iš subjektų, kurie nėra jų nariai, drauge užtikrinant, kad ši veikla būtų papildomo pobūdžio jų pačių narių produktų pardavimo atžvilgiu; |
| --- | --- |

91.

| 92. | siūlo 170 straipsnio taisyklių dėl galvijienos taikymo sritį taikyti ir penimų galvijų sektoriui, kad būtų užtikrintas geresnis jų įgyvendinimas; |
| --- | --- |

92.

| 93. | atsižvelgdamas į kvotų cukraus sektoriuje panaikinimą, džiaugiasi, kad išlaikoma cukrinių runkelių augintojų, jų organizacijų ir cukraus gamybos įmonių susitarimų sistema (13), kuria jiems, be kita ko, sudaromos galimybės derėtis dėl vertės pasidalijimo sąlygų atsižvelgiant į pokyčius cukraus rinkoje ir kitose žaliavų rinkose; ragina valstybes nares užtikrinti, kad ši galimybė būtų suteikta visiems sektoriaus subjektams siekiant įvykdyti Bendro bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamento tikslus, taip užtikrinant teisingą teisių bei pareigų pusiausvyrą tarp cukraus gamybos įmonių ir cukrinių runkelių augintojų; |
| --- | --- |

93.

| 94. | ragina Komisiją įvertinti mažmenininkų įtaką įmonėms, kurios gamina nuosavo prekės ženklo produktus; |
| --- | --- |

94.

| 95. | primena Parlamento poziciją (14), kurioje pritariama, kad būtų priimti ES lygmens pagrindų teisės aktai, skirti kovoti su nesąžiningos prekybos praktika maisto tiekimo grandinėje; pabrėžia, kad šiais teisės aktais turi būti užtikrinta ES ūkininkų ir vartotojų galimybė parduoti ir pirkti sąžiningomis sąlygomis; |
| --- | --- |

95.

| 96. | mano, kad siekiant sustiprinti pienininkystės sektorių būtinas visapusiškas ir patenkinamas pieno sektoriaus teisės aktų rinkinio (15) įgyvendinimas, ir ragina Komisiją pasiūlyti, kad pieno sektoriaus teisės aktų rinkinys būtų taikomas ir antroje 2020 m. pusėje, taip pat išnagrinėti galimybes taikyti jo taisykles ir kitiems žemės ūkio sektoriams; |
| --- | --- |

96.

| 97. | atkreipia dėmesį į Konkurencijos generalinio direktorato atlikto tyrimo „Ekonominis modernios mažmeninės prekybos poveikis pasirinkimui ir inovacijoms ES maisto sektoriuje“ išvadas, įskaitant išvadą, kad esama neigiamos sąsajos tarp inovacijų ir nuosavu prekės ženklu pažymėtų produktų skverbimosi į maisto rinką; ragina Komisiją paaiškinti Parlamentui, kaip intensyviai vyksta diskusijos, kad būtų galima nustatyti, ar ši neigiama sąsaja mažina inovacijas ir vartotojams pateikiamų produktų įvairovę ir kokias neigiamas pasekmes tai galėtų sukelti tiekimo grandinei ir ūkininkų padėčiai; |
| --- | --- |

97.

| 98. | primena, kad reikia palaipsniui plėtoti ES konkurencijos sistemą siekiant į Europos maisto tiekimo grandinės stebėjimo sistemą įtraukti Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) parengtus maisto ir žemės ūkio sistemų darnumo vertinimo rodiklius, įskaitant rodiklius, pateiktus antraštinėse dalyse „Sąžiningos kainos ir skaidrios sutartys“ (S.2.1.1) ir „Tiekėjų teisės“ (S2.2.1); |
| --- | --- |

98.

| 99. | pabrėžia, kad taikant pernelyg didelius mokesčius galima lengvai sunaikinti konkurenciją bet kokioje pramonėje, o tai prieštarautų vartotojų interesams; |
| --- | --- |

99.

| 100. | ragina toliau plėtoti Europos maisto produktų kainų stebėsenos priemonę siekiant geriau nustatyti krizes žemės ūkio ir maisto sektoriuje pasitelkus kokybiškesnius ir labiau suskirstytus duomenis; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad apibrėžiant ir renkant duomenis reikia įtraukti ūkininkų organizacijas; |
| --- | --- |

100.

| 101. | ragina Komisiją visapusiškai atsižvelgti į galimų rinkos iškraipymų, kylančių sudarius prekybos susitarimus su trečiosiomis šalimis, poveikį Europos žemės ūkio produktų gamintojams, turint omenyje jų silpną finansinę padėtį ir itin svarbų vaidmenį visuomenėje; mano, kad Komisija turėtų skirti ypatingą dėmesį susitarimams su tomis valstybėmis, kurios daug mažiau nei ES reguliuoja žemės ūkio ir sveikatos sritis; |
| --- | --- |

101.

| 102. | ragina Komisiją išnagrinėti mažmeninės rinkos iškraipymų pobūdį ir esmę ir įtraukti galimą teritorinių tiekimo suvaržymų poveikį mažmenininkams, atsižvelgiant į tai, kad iškraipymai sukelia rinkos fragmentaciją ir suteikia galimybę stambiems prekybos centrams dominuoti rinkoje ir iškraipyti konkurenciją tiekimo grandinėse; pabrėžia, kaip svarbu, kad vis suinteresuotieji subjektai atskleistų susijusią informaciją; primygtinai ragina Komisiją vėl pradėti tirti mažmeninių kainų palaikymo atvejus; |
| --- | --- |

102.

| 103. | mano, kad Komisija turėtų toliau stiprinti konkurencijos politikos ir transporto politikos sąsajas; pažymi, kad Europos Audito Rūmų specialiojoje ataskaitoje Nr. 21/2014 nurodyta, jog neskaitant specifinių regioninių ar atokiose vietovėse veikiančių oro uostų atvejų, susisiekimas Europoje turėtų būti grindžiamas ekonominiu tvarumu; apgailestauja, kad investicijos į oro uostus ne visada davė planuotų rezultatų; todėl ragina Komisiją įvardyti sėkmingus ir nesėkmingus oro uostų plėtros projektus; ragina Komisiją persvarstyti Reglamentą (EB) Nr. 868/2004, siekiant sustiprinti ES aviacijos pramonės konkurencinę padėtį, veiksmingiau užkirsti kelią nesąžiningai konkurencijai, užtikrinti abipusiškumą ir panaikinti nesąžiningą praktiką, įskaitant rinką iškreipiančias subsidijas ir valstybės pagalbą, skiriamą visų trečiųjų šalių oro transporto bendrovėms; ragina Komisiją išsiaiškinti, ar tam tikra praktika (pagrįsta galiojančiais valstybių narių su ne ES valstybėmis pasirašytais oro susisiekimo paslaugų susitarimais) daro neigiamą poveikį sąžiningai vežėjų ir oro uostų konkurencijai ir kenkia Europos vartotojų interesams; taip pat ragina Komisiją veiksmingai susidoroti su antikonkurencine praktika, kuri gali pakenkti Europos vartotojų galimybei naudotis įvairiais internetiniais kanalais, įskaitant metapaieškos sistemų lyginimo paslaugas ir internetines kelionių agentūras; |
| --- | --- |

103.

| 104. | ragina Komisiją ir valstybes nares pademonstruoti tvirtesnę politinę valią siekiant toliau plėtoti ir stiprinti bendrąją transporto rinką ir sukurti vienodas veiklos sąlygas, kad būtų užtikrinta atvira ir sąžininga viešųjų ir privačių veiklos vykdytojų konkurencija transporto, pašto ir turizmo sektoriuose, kartu atsižvelgiant į kitų sričių ES politiką, tikslus ir principus, įskaitant socialinę dimensiją, kuri yra svarbi sklandžiam ES transporto vidaus rinkos veikimui; |
| --- | --- |

104.

| 105. | pabrėžia jungčių ir transporto infrastruktūros svarbą viešųjų ir privačių paslaugų teikimui, išsaugojimui ir ekonominei plėtrai regionuose ir atokiose vietovėse; |
| --- | --- |

105.

| 106. | todėl tikisi, kad visuotinis TEN-T tinklas bus baigtas kurti; |
| --- | --- |

106.

| 107. | pabrėžia, kad poreikis užtikrinti veiksmingesnę transporto darbuotojų teisių apsaugą nuo piktnaudžiavimo neturėtų būti naudojamas kaip pretekstas siekiant suvaržyti laisvą skirtingų valstybių narių subjektų konkurenciją; ragina Komisiją laikytis proporcingumo ir subsidiarumo principų rengiant teisės aktus, kurie turės didelį poveikį bendros transporto rinkos veikimui; |
| --- | --- |

107.

| 108. | atkreipia dėmesį į problemas, su kuriomis susiduria pašto operatoriai sukūrus bendrąją skaitmeninę rinką; pabrėžia, kad šio plataus užmojo projekto sėkmė, visų pirma elektroninės prekybos srityje, labai priklauso nuo to, kaip organizuojama pašto siuntinių pristatymo paslaugų rinka; pabrėžia, kad reikia užtikrinti sąžiningas ir vienodas tarpvalstybinės konkurencijos sąlygas privatiems subjektams ir viešiesiems veiklos vykdytojams, teikiantiems komercines paslaugas; |
| --- | --- |

108.

| 109. | pabrėžia, kad vykdant konkurencijos politiką turėtų būti gerbiamos visų atitinkamų sektorių veiklos vykdytojų socialinės teisės; |
| --- | --- |

109.

| 110. | atkreipia dėmesį į tai, kad valstybės narės dažnai prastai įgyvendina ES transporto teisės aktus ir pažeidžia sutarčių principus, ypač ten, kur transporto valdymas priklauso centrinės valdžios monopolijai; atitinkamai ragina Komisiją ir valstybes nares tinkamai įgyvendinti ir vykdyti galiojančius ES teisės aktus, kurie yra labai svarbūs tinkamam ES vidaus rinkos veikimui, siekiant suteikti papildomos naudos verslo ir pramonės įmonėms, vartotojams, darbuotojų socialinėms sąlygoms ir aplinkai; |
| --- | --- |

110.

| 111. | pabrėžia, kad svarbu pašalinti fizines, technines ir reguliavimo kliūtis tarp valstybių narių siekiant užkirsti kelią bendrosios rinkos susiskaidymui ir palengvinti tarpvalstybinį judumą bei teritorinį bendradarbiavimą, tokiu būdu skatinant konkurenciją; |
| --- | --- |

111.

| 112. | atkreipia Komisijos dėmesį į netiesiogines konkurencijos kliūtis, atsirandančias dėl nevienodų apmokestinimo ir saugos taisyklių, vairavimo ir poilsio trukmės, tipo patvirtinimo ir keleivių teisių skirtumų; |
| --- | --- |

112.

| 113. | palankiai vertina skaitmeninių technologijų pažangą transporto ir turizmo sektoriuose, nes jas taikant skatinama konkurencija, kuriamos darbo vietos, sudaromos palankesnės sąlygos MVĮ patekti į didesnes rinkas ir teikiama apčiuopiama nauda vartotojams; atkreipia dėmesį į tai, kad skaitmeninimas ir tinkama dalijimosi ekonomikos raida gerokai pakeis veiklos atitinkamuose sektoriuose sąlygas ir kad siekiant pasinaudoti skaitmeninimo proceso teikiama nauda reikia užtikrinti tinkamą ir aiškią teisinę sistemą; |
| --- | --- |

113.

| 114. | pabrėžia, kad naujų verslo modelių pagrindu veikiantys subjektai daro teigiamą įtaką ES transporto ir turizmo rinkai, visų pirma užtikrinant geresnes galimybes gauti paslaugas ir gerinant jų kokybę; |
| --- | --- |

114.

| 115. | palankiai vertina Komisijos ketinimą derėtis su keliomis svarbiomis pasaulio šalimis ir regionais dėl išorinių aviacijos srities susitarimų; mano, kad pasirašius šiuos susitarimus ne tik pagerės galimybės patekti į rinką, bet ir atsiras naujų verslo galimybių pasauliniu mastu neprilygstamam Europos aviacijos sektoriui, be to, bus sukurta kokybiškų darbo vietų, išsaugoti griežti saugos reikalavimai, atsižvelgta į sektoriaus darbuotojų teises ir suteikta naudos vartotojams; pabrėžia, kad Parlamento vaidmuo šiose derybose yra svarbus; |
| --- | --- |

115.

| 116. | ragina Komisiją derybose dėl šių išorinių aviacijos susitarimų įtraukti sąlygą dėl sąžiningos konkurencijos, kad būtų užtikrintos vienodos veiklos sąlygos; |
| --- | --- |

116.

| 117. | mano, kad uostų paslaugų srityje reikia sukurti kuo atviresnę, konkurencingesnę ir skaidresnę Europos valstybinių uostų reguliavimo sistemą ir tokiu būdu užtikrinti papildomas darbo vietų kūrimo galimybes; |
| --- | --- |

117.

| 118. | yra įsitikinęs, kad didesnė konkurencija, kuri būtų užtikrinta palaipsniui atveriant ES krovinių vežimo keliais rinką, gali būti naudinga vartotojams, tačiau griežtai smerkia tai, kad tam tikros kai kurių valstybių narių taikomos priemonės kenkia bendrosios rinkos vientisumui šioje srityje; remia Komisijos poziciją reaguojant į tokias priemones; |
| --- | --- |

118.

| 119. | tikisi, kad toks krovinių vežimo keliais rinkos atvėrimas netaps dar vienu socialinį dempingą skatinančiu veiksniu, taip pat apgailestauja dėl priedangos įmonių reiškinio; |
| --- | --- |

119.

| 120. | be to, apgailestauja, kad ES politikoje nėra tinkamai reglamentuojami mažesni autofurgonai, nors jie vis dažniau naudojami siekiant išvengti tinkamo užimtumo, saugos ir aplinkos apsaugos teisės aktų taikymo; |
| --- | --- |

120.

| 121. | ragina Komisiją atidžiai stebėti oligopolinio kainų dempingo tendencijas, visų pirma aviacijos ir tolimųjų reisų ir (arba) maršrutinių autobusų sektoriuose, ir primygtinai ragina užtikrinti teisingą ES teisės aktų taikymą ir sąžiningas įvairiarūšio vežimo konkurencijos sąlygas; |
| --- | --- |

121.

| 122. | ragina skubiai užbaigti derybas dėl ketvirtojo geležinkelių dokumentų rinkinio ir mano, kad tai turėtų dar labiau atverti keleivinio geležinkelių transporto rinką konkurencijai ir padidinti geležinkelių sektoriaus efektyvumą, kartu užtikrinant įsipareigojimų teikti viešąsias paslaugas kokybę ir tęstinumą; |
| --- | --- |

122.

| 123. | palankiai vertina tai, kad buvo priimta ketvirtojo geležinkelių dokumentų rinkinio techninė dalis ir mano, kad tai sustiprins saugą geležinkelių sektoriuje, kartu užtikrinant sąveikumą ir taip pašalinant technines kliūtis konkurencijai; |
| --- | --- |

123.

| 124. | pabrėžia, kad turizmas yra svarbi ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo varomoji jėga, ir ragina Komisiją aktyviai skatinti Europos turizmo sektoriaus konkurencingumą ir sudaryti palankias sąlygas jo augimui ir vystymuisi; |
| --- | --- |

124.

| 125. | pabrėžia, kad pašto paslaugos, o ypač tarpvalstybinis siuntinių pristatymas, yra nepaprastai svarbios elektroninės prekybos sektoriaus plėtojimui visoje ES; palankiai vertina Komisijos antimonopolinį elektroninės prekybos sektoriaus tyrimą ir ragina Komisiją toliau stebėti siuntinių ir pašto rinkų pokyčius; |
| --- | --- |

125.

| 126. | pabrėžia, kad reikia finansuoti tvaraus, prieinamo, saugaus transporto projektus, kurie padėtų pagerinti visos Europos transporto sistemos veikimą; |
| --- | --- |

126.

| 127. | ragina naudoti ES fondų, pvz., Europos infrastruktūros tinklų priemonės, Sanglaudos fondo, Europos regioninės plėtros fondo ir programos „Horizontas 2020“, lėšas siekiant plėtoti Europos transporto infrastruktūrą ir didinti paslaugų kiekybę ir gerinti kokybę; |
| --- | --- |

127.

| 128. | ragina valstybes nares skirti pakankamai dėmesio, kad būtų baigti įgyvendinti tarpvalstybiniai infrastruktūros projektai, ir koordinuoti svarbiausius savo transporto planus su kaimyninėmis valstybėmis narėmis; |
| --- | --- |

128.

| 129. | mano, kad svarbu visapusiškai išnaudoti novatoriškas finansines priemones, pvz., Europos strateginių investicijų fondą, pagal kurias galima finansuoti transporto sektoriaus projektus siekiant remti augimą ir konkurencingumą; vis dėlto pabrėžia, kad ištekliai ESIF garantijų fondui negali būti skiriami Europos infrastruktūros tinklų priemonės ar programos „Horizontas 2020“ finansavimo sąskaita, nes tai yra itin svarbios priemonės plėtojant bendrąją transporto sektoriaus rinką; |
| --- | --- |

129.

| 130. | pabrėžia, kad visiškas geležinkelių transporto rinkos atvėrimas galėtų suteikti daug privalumų visų valstybių narių veiklos vykdytojams ir keleiviams; vis dėlto pažymi, kad per tą procesą būtina atsižvelgti į skirtingą geležinkelių infrastruktūros išsivystymo lygį įvairiose valstybėse narėse; pabrėžia, jog rengiant kitą daugiametę finansinę programą reikia išsaugoti dabartinio lygio investicijas, skirtas geležinkelių infrastruktūrų skirtumams mažinti; |
| --- | --- |

130.

| 131. | pabrėžia, kad poreikis užtikrinti veiksmingesnę transporto darbuotojų teisių apsaugą nuo piktnaudžiavimo neturėtų būti naudojamas kaip pretekstas siekiant suvaržyti laisvą skirtingų valstybių narių subjektų konkurenciją; ragina Komisiją laikytis proporcingumo ir subsidiarumo principų rengiant teisės aktus, kurie turės didelį poveikį bendros transporto rinkos veikimui; |
| --- | --- |

131.

| 132. | ragina Komisiją pasiūlyti analitinių metodų, kad būtų galima apibrėžti naujas susijusias rinkas vis labiau skaitmeninėje ekonomikoje, o ypač vykstant technologijų konvergencijai ir vis platesniu mastu naudojant asmens duomenis komerciniais tikslais; |
| --- | --- |

132.

| 133. | siekiant užtikrinti tikrą ES krovinių vežimo keliais įmonių konkurenciją ragina valstybes nares nebetaikyti jokių lengvatų keliuose aplink miesto vietoves, jei dėl tokių lengvatų taptų privalomas rinkliavų mokėjimas; |
| --- | --- |

133.

| 134. | prašo Komisiją išnagrinėti įtariamus sukčiavimo PVM atvejus kiaulininkystės pramonėje; apgailestauja, kad Komisija iki šiol nepradėjo tyrimo dėl šio klausimo, nepaisydama iš ūkininkų asociacijų gautų skundų; |
| --- | --- |

134.

| 135. | laikosi nuomonės, kad naudodami asmenines ir taupomąsias sąskaitas vartotojai neturėtų mokėti komisinių, nebent jos būtų susietos su konkrečiomis paslaugomis; |
| --- | --- |

135.

| 136. | pakartoja, kad yra susirūpinęs (jis tą išreiškė savo 2013 m. birželio 11 d. rezoliucijoje dėl socialinio būsto Europos Sąjungoje (16)) dėl Komisijos konkurencijos politikoje taikomos siauros socialinio būsto sąvokos apibrėžties; ragina Komisiją patikslinti šią apibrėžtį remiantis valstybių narių keitimosi geriausia praktika ir patirtimi rezultatais ir atsižvelgiant į tai, kad socialinis būstas skirtingai suvokiamas ir tvarkomas skirtingose valstybėse narėse, regionuose ir vietos bendruomenėse; |
| --- | --- |

136.

| 137. | apgailestauja, kad Komisija nesugebėjo greitai ir ryžtingai reaguoti į kai kurių valstybių narių mėginimus apriboti laisvą konkurenciją transporto sektoriuje; ragina panaikinti tokią praktiką ir imtis visų įmanomų priemonių siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti bendrojoje rinkoje, taikant tokias pat sąlygas visų valstybių narių tame sektoriuje veikiantiems subjektams; |
| --- | --- |

137.

| 138. | mano, kad svarbu užtikrinti konkurenciją Europos finansinių paslaugų, įskaitant draudimo paslaugas, vidaus rinkoje, nes tai reiškia, jog bus užtikrinta tarptautinio aptarnavimo galimybė; |
| --- | --- |

138.

| 139. | pakartoja savo raginimą Komisijai paskelbti šiuo metu vykdomų konkurencijos praktikos maisto tiekimo, energijos, transporto ir žiniasklaidos sektoriuose tyrimų išvadas; |
| --- | --- |

139.

| 140. | atmeta reikalavimą, kad naudotojai turi gyventi valstybėje narėje, kurioje yra finansų įstaigos arba draudimo bendrovės būstinė, jei nori naudotis jos paslaugomis, nes tai nesuderinama su mažmeninių finansinių paslaugų vidaus rinkos tikslu; |
| --- | --- |

140.

| 141. | ragina nedelsiant pradėti tyrimą dėl su konkurencija susijusių problemų, iškilusių „Formulė 1“ automobilių sporto pramonėje; |
| --- | --- |

141.

| 142. | ragina Komisiją, formuojant ir įgyvendinant konkurencijos politiką, atsižvelgti į tai, kad didžiąją ES įmonių dalį sudaro labai mažos, mažosios ir vidutinės įmonės; šiomis aplinkybėmis pabrėžia, kad reikalingos lengvos taikyti konkurencijos taisyklės mažesnėms įmonėms, pageidaujančioms vykdyti veiklą internete ir tarptautiniu mastu bendrojoje rinkoje; |
| --- | --- |

142.

| 143. | atitinkamai primena Komisijai, kad finansų įstaigos ir toliau atšaukia mokėjimo korteles, jei jų turėtojas persikelia į kitą valstybę narę, ir ragina imtis veiksmų šioje srityje, be kita ko, perspėjant nacionalines valdžios institucijas; |
| --- | --- |

143.

| 144. | pabrėžia, kad reikia užtikrinti prieigą prie vaistų kovojant su piktnaudžiavimais farmacijos pramonėje; pabrėžia, kad valstybių narių sveikatos sistemose reikia skatinti generinių vaistų naudojimą, jei jų yra; |
| --- | --- |

144.

| 145. | pabrėžia, kad galimybė gauti grynųjų pinigų iš bankomatų yra būtina viešoji paslauga, kuri turi būti teikiama netaikant jokios diskriminacinės, antikonkurencinės ar nesąžiningos praktikos, taigi jos naudotojai neturi patirti pernelyg didelių išlaidų; |
| --- | --- |

145.

| 146. | pabrėžia, kad reikia kovoti su nesąžiningais kolektyviniais boikotais, apibrėžiamais kaip padėtis, kai grupė konkurentų susitaria pašalinti esamą arba neįsileisti potencialaus konkurento, o tai yra konkurencijos ribojimas objekto pagrindu; |
| --- | --- |

146.

| 147. | reiškia susirūpinimą dėl „sukamųjų durų“ skandalų, darančių įtaką ES įstaigoms, ypač dėl buvusios Komisijos narės, atsakingos už konkurenciją, Neelie Kroes, atvejo, nes ji ne tik užsiima lobistine veikla „Uber“ naudai, bet ir susijusi su Bahamų „Leaks“ dokumentais; |
| --- | --- |

147.

Veiksmingesnių nacionalinių konkurencijos institucijų ES kūrimas

| 148. | palankiai vertina decentralizuotą ES konkurencijos taisyklių taikymo užtikrinimą Europoje, tačiau mano, kad piliečių ir bendrovių apsaugos nuo antikonkurencinės praktikos veiksmingumas neturėtų priklausyti tik nuo valstybės narės, kurioje jie yra jų gyvenamoji vieta ar būstinė; laikosi nuomonės, kad Kartelių bylų reglamentu (Reglamentas (EB) Nr. 1/2003) buvo daug prisidėta siekiant sudaryti vienodas sąlygas įmonėms visoje vidaus rinkoje; vis dėlto pabrėžia, kad vis dar esama nacionalinių sistemų ir nacionalinių konkurencijos įstaigų skirtumų, ypač kiek tai susiję su nepriklausomybe, baudų nustatymu ir atleidimo nuo bausmės programomis; laikosi nuomonės, kad veiksmingos, vienodos procedūrinės nuostatos yra itin svarbios siekiant įgyvendinti ES kartelių teisę ir užtikrinti teisinį tikrumą vartotojams ir įmonėms; ragina valstybių narių konkurencijos įstaigas visapusiškai išnaudoti Europos bendradarbiavimo teikiamas galimybes naudojantis Europos konkurencijos tinklu (EKT); |
| --- | --- |

148.

| 149. | todėl mano, kad labai svarbu, jog ES nacionalinės konkurencijos institucijos turėtų išteklių ir priemonių, kurių reikia, kad jos galėtų veiksmingai užtikrinti ES konkurencijos taisyklių laikymąsi, įskaitant priemones, kuriomis būtų galima nustatyti pažeidimus, kovoti su jais ir taikyti už juos sankcijas, ir atleidimo nuo baudų programas, kurios bus labai svarbios, jei bendrovės nori pripažinti tiesą apie kartelius visoje Europoje; |
| --- | --- |

149.

| 150. | pakartoja, kad nacionalinių konkurencijos institucijų nepriklausomumas yra nepaprastai svarbus ir kad tai apima reikiamų išteklių jų užduotims atlikti užtikrinimą; |
| --- | --- |

150.

| 151. | atsižvelgdamas į tai palankiai vertina Komisijos pradėtą konsultavimosi procedūrą, po kurios, tikėtina, bus parengtas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl nacionalinių konkurencijos įstaigų sankcijų nustatymo priemonių sustiprinimo ir įgyvendinimo (vadinamojo EKT+); primena, kad daugelio įstaigų vykdomas įgyvendinimo užtikrinimas vienodais arba susijusiais atvejais gali sukelti dubliavimosi riziką ir lemti potencialiai nesuderinamus veiksmus, o tai sumažina teisinį tikrumą ir sudaro nereikalingų išlaidų verslo įmonėms; todėl ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl aktyvių ES veiksmų siekiant užtikrinti, kad nacionalinės konkurencijos institucijos būtų veiksmingesnės vykdymo užtikrinimo institucijos ir veiktų nuosekliai ir darniai, kad būtų galima realizuoti visą decentralizuotos ES konkurencijos taisyklių taikymo užtikrinimo sistemos potencialą; ragina Parlamentą visapusiškai dalyvauti vykdant bendro sprendimo procedūrą; |
| --- | --- |

151.

| 152. | pabrėžia, kad globalizuotame pasaulyje labai svarbus tarptautinis konkurencijos įstaigų bendradarbiavimas; todėl pritaria tam, kad Komisija ir nacionalinės kompetencijos įstaigos aktyviai dalyvautų Tarptautinio konkurencijos tinklo veikloje; ragina Komisiją ištirti galimybę sudaryti konkurencijos susitarimus su daugiau trečiųjų šalių, kad tyrimus atliekančioms institucijoms būtų lengviau keistis informacija; šiomis aplinkybėmis pabrėžia, kad su Šveicarija ir Kanada neseniai sudaryti konkurencijos susitarimai galėtų būti pavyzdžiu būsimiems šio pobūdžio susitarimams; taip pat mano, kad į tarptautinius prekybos ir investicijų susitarimus reikėtų įtraukti svarų su konkurencijos klausimais susijusį skyrių; |
| --- | --- |

152.

| 153. | ragina Komisiją, nekeliant pavojaus nacionalinių konkurencijos įstaigų nepriklausomumui, įvertinti skirtingo lygio nacionalines sankcijas už pažeidimus valstybėse narėse ir įvertinti galimybę ir norą sumažinti šiuos skirtumus; |
| --- | --- |

153.

| 154. | mano, kad itin svarbu, jog Komisija ir toliau skatintų geresnį nacionalinių konkurencijos institucijų bendradarbiavimą ES; |
| --- | --- |

154.

| 155. | pabrėžia, kad Konkurencijos GD nepriklausomumas yra nepaprastai svarbus, kad būtų sėkmingai pasiekti jo tikslai; dar kartą ragina griežtai atskirti padalinius, kurie rengia gaires, nuo padalinių, kurie yra atsakingi už tų gairių taikymą; ragina Komisiją perskirti užtektinai finansinių ir žmogiškųjų išteklių Konkurencijos GD; reikalauja, kad Komisija, vykdydama tyrimus dėl aukštųjų technologijų įmonių, galėtų pasinaudoti pakankamo skaičiaus techninę kvalifikaciją turinčių inžinierių paslaugomis; primygtinai ragina Komisiją suderinti Konkurencijos GD Vyriausiojo ekonomisto grupės pareigūnams taikomas etines taisykles su kitiems Komisijos pareigūnams taikomomis taisyklėmis; |
| --- | --- |

155.

Demokratinis konkurencijos politikos stiprinimas

| 156. | palankiai vertina už konkurenciją atsakingos Komisijos narės M. Vestager pastangas vykdyti reguliarų struktūrinį dialogą su Europos Parlamentu, ypač su Ekonomikos ir pinigų politikos komitetu ir Darbo grupe konkurencijos politikos klausimais; ragina Komisiją pateikti išsamesnius atsiliepimus konkrečiais Parlamento metinėje konkurencijos ataskaitoje pateiktais klausimais; mano, kad specialus struktūrinis dialogas galėtų padėti imtis nuodugnesnės atitinkamų metinių konkurencijos ataskaitų vykdymo stebėsenos; |
| --- | --- |

156.

| 157. | palankiai vertina Komisijos iniciatyvas viešųjų konsultacijų vykdant susijungimų kontrolę klausimu ir ragina ją aptarti rezultatus su Parlamentu; |
| --- | --- |

157.

| 158. | ragina toliau plėtoti Europos institucijų ir nacionalinių konkurencijos įstaigų dialogą, ypač įtraukti keitimąsi nuomonėmis su Europos Parlamento parlamentiniais komitetais; |
| --- | --- |

158.

| 159. | pakartoja savo raginimą Komisijai į privalomas teisines nuostatas įtraukti baudų nustatymo gaires; |
| --- | --- |

159.

Tarptautinė konkurencijos politikos dimensija

| 160. | palankiai vertina tai, kad Komisija įsipareigojusi atvirai ir konstruktyviai pasaulio mastu keistis nuomonėmis konkurencijos klausimais; palankiai vertina pažangą dėl konkurencijos nuostatų, kuri buvo padaryta tam tikruose laisvosios prekybos susitarimuose (LPS), bet taip pat ragina Komisiją tęsti darbą siekiant įtraukti konkurencijos ir valstybės pagalbos klausimus į derybas dėl visų LPS; |
| --- | --- |

160.

| 161. | pabrėžia, kad sąžininga konkurencija prekybos, paslaugų ir investicijų srityse daro teigiamą poveikį ES ir ES prekybos partnerių socialiniam ir ekonominiam vystymuisi; ragina Komisiją ir Tarybą nedelsiant užbaigti prekybos apsaugos priemonių atnaujinimą, nes jų reikia siekiant užtikrinti sąžiningą konkurenciją ES rinkoje, ir laikosi nuomonės, kad prekybos susitarimuose turėtų būti sistemingai atsižvelgiama į trečiųjų šalių nesąžiningos prekybos praktiką; |
| --- | --- |

161.

| 162. | ragina Komisiją bendradarbiauti su prekybos partneriais siekiant užtikrinti, kad jų rinkos būtų labiau atvertos ES įmonėms, ypač energetikos, transporto, telekomunikacijų, viešųjų pirkimų ir paslaugų, įskaitant paslaugas, kurios teikiamos vykdant reglamentuojamąją profesinę veiklą, srityse; |
| --- | --- |

162.

| 163. | ragina Komisiją į visus prekybos susitarimus įtraukti ryžtingas nuostatas dėl konkurencijos ir veiksmingai stebėti, ar susitarimo šalys tas nuostatas įgyvendina tinkamai, laikydamosi visų taisyklių, įskaitant valstybės pagalbos taisykles, ir ar jos taikomos visiems ekonominės veiklos vykdytojams, įskaitant valstybines įmones; |
| --- | --- |

163.

| 164. | pabrėžia, kaip svarbu remti besivystančių šalių pastangas skatinti ir praktiškai įgyvendinti konkurencijos taisykles; |
| --- | --- |

164.

| 165. | ragina Komisiją remti veiksmus, kuriais siekiama nustatyti išsamią, patogią naudoti duomenų bazę, kurioje būtų pateikiama su konkurencija susijusių laisvosios prekybos susitarimų nuostatų suvestinė; šią bazę galėtų tvarkyti PPO sekretoriatas; |
| --- | --- |

165.

| 166. | palankiai vertina Nairobyje vykusioje PPO ministrų konferencijoje padarytą pažangą eksporto subsidijų mažinimo srityje, siekiant tarptautinėse rinkose užtikrinti neiškreiptą žemės ūkio produktų konkurenciją; šiomis aplinkybėmis atkreipia dėmesį į žemės ūkio sektorių pažeidžiamumą ir pabrėžia, kad būtina imtis aiškių ir veiksmingų priemonių, taip pat pagal PPO susitarimų sistemą, kurios leistų Europos gamintojams išlikti konkurencingiems tarptautinėse rinkose; |
| --- | --- |

166.

| 167. | primena, kad vienodos galimybės naudotis gamtiniais ištekliais, įskaitant energijos šaltinius, daro esminį poveikį sąžiningai ir teisingai konkurencijai pasaulinėje rinkoje, ir ragina Komisiją į prekybos susitarimus įtraukti nuostatas, kuriomis būtų didinamos galimybės naudotis tokiais ištekliais, įskaitant nuostatas dėl valstybės įmonių antikonkurencinių veiksmų ir dėl nediskriminavimo bei tranzito; |
| --- | --- |

167.

| 168. | pabrėžia, kad konkurencijos politika sudaro svarbią vidaus rinkos dalį, kaip nurodyta Sutartyje; pakartoja, kad konkurencinga ir visapusiškai veikianti bendroji rinka reikalinga siekiant paskatinti tvarų augimą, užimtumą ir inovacijas ES ir kad pastangos išlaikyti sąžiningą konkurenciją visoje ES atitinka vartotojų, veiklą pradedančių įmonių ir MVĮ interesus; mano, kad ES teisės aktų vykdymo užtikrinimui neturėtų pakenkti tai, kad vietoj oficialios pažeidimo nagrinėjimo procedūros naudojamasi programa „ES pilot“, ir kad būtina siekti konkurencijos išlaikymo; |
| --- | --- |

168.

| 169. | ragina Komisiją visų savo pastangų užtikrinti sąžiningą konkurenciją nenukreipti vien tik į rezonansines bylas prieš gerai žinomas bendroves; primena Komisijai, kad sąžiningos konkurencijos užtikrinimas svarbus ir MVĮ; |
| --- | --- |

169.

| 170. | ragina stiprinti vartotojų pasirinkimo laisvę; mano, kad Bendrajame duomenų apsaugos reglamente (BDAR) nustatyta teisė į duomenų perkeliamumą yra tinkamas požiūris į vartotojų teisių ir konkurencijos stiprinimą; pabrėžia, kad reikia išnagrinėti, kaip būtų galima užtikrinti skaitmeninių tinklų sąveiką taikant atvirus standartus ir naudojantis sąsajomis; |
| --- | --- |

170.

| 171. | ragina Komisiją įvertinti ir ištaisyti nepriklausomų mažmenininkų padėtį, kuriems pagal konkurencijos teisės nuostatas leidžiama dirbti kartu fizinėse parduotuvėse, bet jie kaltinami nesąžininga konkurencija, jei pateikia bendrus elektroninės prekybos pasiūlymus; |
| --- | --- |

171.

| 172. | ragina Komisiją užtikrinti, kad ES viešųjų pirkimų taisyklės būtų įgyvendintos laiku, visų pirma kalbant apie e. viešųjų pirkimų diegimą ir naujas nuostatas, kuriomis skatinama dalyti sutartis į dalis, nes tai itin svarbu siekiant skatinti inovacijas ir konkurenciją ir remti MVĮ viešųjų pirkimų rinkose; |
| --- | --- |

172.

| 173. | ragina Komisiją vengti monopolijų ir uždarų vertės grandinių kūrimo vykdant standartizaciją; mano, kad turėtų būti sukurtas apeliacinis procesas, kad standartai būtų persvarstomi, jei kyla pavojus, kad jie gali daryti poveikį konkurencingumui; |
| --- | --- |

173.

| 174. | reiškia susirūpinimą dėl koncentracijos lygio kai kuriuose sektoriuose, pvz., chemijos pramonės sektoriuje, turint omenyje neseniai įvykusius susijungimus; prašo Komisijos paaiškinti, kaip ji suteikia galimybių naujoms įmonėms, ypač pradedančiosioms įmonėms, patekti į rinką; prašo Komisijos ištirti, ar į įmonės įtaką rinkoje, kurią lemia informacija ir duomenys, taip pat tai, kad įmonė tokią informaciją ir duomenis tvarko, turėtų būti atsižvelgiama kaip į tyrimo kriterijų vykdant susijungimų kontrolę; ragina apsvarstyti, ar jungiant duomenis ir informaciją, ypač apie klientus, gali būti iškraipoma konkurencija; |
| --- | --- |

174.

| 175. | mano, kad konkurencija telekomunikacijų sektoriuje yra itin svarbi siekiant diegti inovacijas ir investuoti į tinklus, taip pat suteikiant vartotojams daugiau paslaugų pasirinkimo galimybių; mano, kad sparti plačiajuosčio ryšio tinklų plėtra yra pagrindinis bendrosios skaitmeninės rinkos sukūrimo veiksnys; todėl palankiai vertina tai, kad Komisija atsižvelgs į strateginius sujungiamumo tikslus, nustatytus telekomunikacijų sritį reglamentuojančių dokumentų rinkinyje, taikydama Valstybės pagalbos teikimo plačiajuosčio ryšio tinklams gaires; |
| --- | --- |

175.

| 176. | atkreipia dėmesį į naujausią Europos Audito Rūmų pranešimą dėl valstybės pagalbos taisyklių nesilaikymo sanglaudos politikos srityje (jame atkreipiamas dėmesys į aukštą taisyklių nesilaikymo lygį) ir ragina įgyvendinti keletą rekomendacijų; reiškia susirūpinimą dėl šių rezultatų, kadangi tai kenkia tinkamam vidaus rinkos veikimui, ir todėl ragina Komisiją atsižvelgti į Audito Rūmų rekomendacijas ir dėti daugiau pastangų siekiant išvengti tolesnių trūkumų; |
| --- | --- |

176.

| 177. | remia Komisijos veiksmus įgyvendinant kovos su karteliais teisės aktus, pvz., veiksmus, kurių neseniai imtasi mažmeninės prekybos maisto produktais ir optinių diskų įrenginių sektoriuose ir kuriais siekiama užtikrinti sąžiningas kainas vartotojams; |
| --- | --- |

177.

| 178. | prašo Komisiją ištirti, ar bendrojoje rinkoje produktų pardavimo srityje esama kokių nors skirtumų, kurie galėtų turėti neigiamų padarinių vietos gamintojams, ypač MVĮ; |
| --- | --- |

178.

| 179. | atkreipia dėmesį į tai, kad savo rezoliucijoje dėl 2014 m. metinės konkurencijos politikos ataskaitos Parlamentas paragino Komisiją atidžiai stebėti stambių Europos platintojų partnerystes, ir palankiai vertina tai, kad Komisija nusiteikusi aptarti šių partnerysčių poveikį gamintojams ir vartotojams Europos konkurencijos tinkle; |
| --- | --- |

179.

o

o o

| 180. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir nacionalinėms bei atitinkamais atvejais regioninėms konkurencijos institucijoms. |
| --- | --- |

180.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0310.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0292.

(3)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0346.

(4)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0004.

(5)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0051.

(6)  OL L 123, 2015 5 19, p. 1.

(7)  OL L 187, 2014 6 26, p. 1.

(8)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

(9)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0394.

(10)  OL L 347, 2013 12 20, p. 671.

(11)  OL L 335, 2010 12 18, p. 43.

(12)  Audito Rūmų specialioji ataskaita Nr. 24/2016 „Būtina dėti daugiau pastangų, siekiant gerinti informuotumą ir užtikrinti valstybės pagalbos taisyklių laikymąsi sanglaudos politikos srityje“ – http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR16_24/SR_STATE_AIDS_LT.pdf

(13)  2016 m. gegužės 17 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2016/1166, kuriuo iš dalies keičiamos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1308/2013 X priede nustatytos runkelių pirkimo cukraus sektoriuje nuo 2017 m. spalio 1 d. sąlygos (OL L 193, 2016 7 19, p. 17).

(14)  2016 m. birželio 7 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl nesąžiningos prekybos praktikos maisto tiekimo grandinėje (P8_TA(2016)0250).

(15)  2012 m. kovo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 261/2012, kuriuo iš dalies keičiamos Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 nuostatos, susijusios su sutartiniais santykiais pieno ir pieno produktų sektoriuje (OL L 94, 2012 3 30, p. 38).

(16)  OL C 65, 2016 2 19, p. 40.

---

| 18.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 252/99 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 252/99

---

P8_TA(2017)0028

Lyčių lygybės skatinimas atliekant psichikos sveikatos ir klinikinius tyrimus

2017 m. vasario 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl lyčių lygybės skatinimo psichikos sveikatos ir klinikinių tyrimų srityje (2016/2096(INI))

(2018/C 252/10)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 19 ir 168 straipsnius, pagal kurią vienas iš visų Sąjungos politikos krypčių tikslų – užtikrinti aukštą žmonių sveikatos apsaugos lygį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 19 ir 168 straipsnius, pagal kurią vienas iš visų Sąjungos politikos krypčių tikslų – užtikrinti aukštą žmonių sveikatos apsaugos lygį,

| — | atsižvelgdami į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 21, 23 ir 35 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdami į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos 21, 23 ir 35 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 536/2014 dėl žmonėms skirtų vaistų klinikinių tyrimų, kuriuo panaikinama Direktyva 2001/20/EB, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 536/2014 dėl žmonėms skirtų vaistų klinikinių tyrimų, kuriuo panaikinama Direktyva 2001/20/EB,

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. balandžio 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/20/EB dėl valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su geros klinikinės praktikos įgyvendinimu atliekant žmonėms skirtų vaistų klinikinius tyrimus, suderinimo (Klinikinių tyrimų direktyva), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. balandžio 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/20/EB dėl valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su geros klinikinės praktikos įgyvendinimu atliekant žmonėms skirtų vaistų klinikinius tyrimus, suderinimo (Klinikinių tyrimų direktyva),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos žaliąją knygą „Gyventojų psichikos sveikatos gerinimas. Europos Sąjungos psichikos sveikatos strategijos kūrimas“ (COM(2005)0484), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos žaliąją knygą „Gyventojų psichikos sveikatos gerinimas. Europos Sąjungos psichikos sveikatos strategijos kūrimas“ (COM(2005)0484),

| — | atsižvelgdamas į ES veiksmų psichikos sveikatos ir gerovės srityje kompasą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES veiksmų psichikos sveikatos ir gerovės srityje kompasą,

| — | atsižvelgdamas į Pasaulio sveikatos organizacijos 2013–2020 m. išsamų veiksmų planą psichikos sveikatos srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pasaulio sveikatos organizacijos 2013–2020 m. išsamų veiksmų planą psichikos sveikatos srityje,

| — | atsižvelgdamas į PSO 2016–2030 m. pasaulinę moterų, vaikų ir paauglių sveikatos strategiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į PSO 2016–2030 m. pasaulinę moterų, vaikų ir paauglių sveikatos strategiją,

| — | atsižvelgdamas į PSO, Komisijos ir Europos Tarybos 2005 m. pasirašytą Europos psichikos sveikatos deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į PSO, Komisijos ir Europos Tarybos 2005 m. pasirašytą Europos psichikos sveikatos deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į PSO 2013–2020 m. Europos psichikos sveikatos veiksmų planą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į PSO 2013–2020 m. Europos psichikos sveikatos veiksmų planą,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. Europos psichikos sveikatos ir gerovės paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. Europos psichikos sveikatos ir gerovės paktą,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos psichikos sveikatos ir gerovės bendrų veiksmų planą (2013–2016 m.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos psichikos sveikatos ir gerovės bendrų veiksmų planą (2013–2016 m.),

| — | atsižvelgdamas į JT Ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių komiteto bendrąją pastabą Nr. 14 „Teisė į aukščiausio pasiekiamo lygio sveikatos priežiūrą“ (UN Doc. E/C.12/2000/4) ir jos bendrąją pastabą Nr. 20 „Kova su diskriminacija ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių srityje“ (UN Doc. E/C.12/GC/2009), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių komiteto bendrąją pastabą Nr. 14 „Teisė į aukščiausio pasiekiamo lygio sveikatos priežiūrą“ (UN Doc. E/C.12/2000/4) ir jos bendrąją pastabą Nr. 20 „Kova su diskriminacija ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių srityje“ (UN Doc. E/C.12/GC/2009),

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos Ministrų Komiteto rekomendaciją CM/Rec (2010)5 valstybėms narėms dėl kovos su diskriminacija dėl seksualinės orientacijos ar lytinės tapatybės priemonių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos Ministrų Komiteto rekomendaciją CM/Rec (2010)5 valstybėms narėms dėl kovos su diskriminacija dėl seksualinės orientacijos ar lytinės tapatybės priemonių,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto nuomonę (A8-0380/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto nuomonę (A8-0380/2016),

| A. | kadangi teisė į aukščiausio pasiekiamo lygio fizinę ir psichikos sveikatą yra pagrindinė žmogaus teisė, apimanti nediskriminavimo įpareigojimą; kadangi visi turi turėti galimybę naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis; kadangi galimybė naudotis psichikos sveikatos priežiūros paslaugomis yra ypač svarbi norint pagerinti ES piliečių gyvenimo kokybę, sustiprinti socialinę įtrauktį ir užtikrinti Sąjungos ekonomine ir kultūrinę raidą; |
| --- | --- |

A.

kadangi teisė į aukščiausio pasiekiamo lygio fizinę ir psichikos sveikatą yra pagrindinė žmogaus teisė, apimanti nediskriminavimo įpareigojimą; kadangi visi turi turėti galimybę naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis; kadangi galimybė naudotis psichikos sveikatos priežiūros paslaugomis yra ypač svarbi norint pagerinti ES piliečių gyvenimo kokybę, sustiprinti socialinę įtrauktį ir užtikrinti Sąjungos ekonomine ir kultūrinę raidą;

| B. | kadangi susidarius dabartinei padėčiai pasaulyje, kai nepažabojama ekonomikos krizė ir sparčiai didėja nedarbas, ypač jaunimo ir moterų, vis daugėja psichikos sutrikimų, kaip antai depresija, bipolinis sutrikimas, šizofrenija, nerimas ir demencija, atvejų; |
| --- | --- |

B.

kadangi susidarius dabartinei padėčiai pasaulyje, kai nepažabojama ekonomikos krizė ir sparčiai didėja nedarbas, ypač jaunimo ir moterų, vis daugėja psichikos sutrikimų, kaip antai depresija, bipolinis sutrikimas, šizofrenija, nerimas ir demencija, atvejų;

| C. | kadangi PSO psichikos sveikatą apibrėžia kaip fizinę, psichinę ir socialinę gerovę, o ne vien ligos ar negalavimo nebuvimą; primena, kad, pasak PSO, psichikos sutrikimai apima tokius įvairius psichikos ir elgsenos sutrikimus, kaip depresija, bipolinis afektinis sutrikimas, šizofrenija, su nerimu susiję sutrikimai, demencija ir autizmas; kadangi PSO psichikos sveikatą apibrėžia kaip emocinės ir psichologinės gerovės būseną, kurioje asmuo gali išnaudoti savo kognityvinius ir emocinius gebėjimus, funkcionuoti visuomenėje, patenkinti savo kasdienius poreikius, užmegzti pasitenkinimą teikiančius ir brandžius santykius su kitais žmonėmis, konstruktyviai prisidėti prie socialinių pokyčių, prisitaikyti prie išorės sąlygų ir vidinių konfliktų; |
| --- | --- |

C.

kadangi PSO psichikos sveikatą apibrėžia kaip fizinę, psichinę ir socialinę gerovę, o ne vien ligos ar negalavimo nebuvimą; primena, kad, pasak PSO, psichikos sutrikimai apima tokius įvairius psichikos ir elgsenos sutrikimus, kaip depresija, bipolinis afektinis sutrikimas, šizofrenija, su nerimu susiję sutrikimai, demencija ir autizmas; kadangi PSO psichikos sveikatą apibrėžia kaip emocinės ir psichologinės gerovės būseną, kurioje asmuo gali išnaudoti savo kognityvinius ir emocinius gebėjimus, funkcionuoti visuomenėje, patenkinti savo kasdienius poreikius, užmegzti pasitenkinimą teikiančius ir brandžius santykius su kitais žmonėmis, konstruktyviai prisidėti prie socialinių pokyčių, prisitaikyti prie išorės sąlygų ir vidinių konfliktų;

| D. | kadangi psichikos sveikatos klausimai turi būti traktuojami ir sprendžiami taikant holistinį požiūrį, atsižvelgiant į socialinius, ekonominius ir aplinkos veiksnius, tam reikia psichosocialinio visos visuomenės požiūrio į tai, kaip pasiekti aukščiausią įmanomą visų piliečių psichinės gerovės lygį; |
| --- | --- |

D.

kadangi psichikos sveikatos klausimai turi būti traktuojami ir sprendžiami taikant holistinį požiūrį, atsižvelgiant į socialinius, ekonominius ir aplinkos veiksnius, tam reikia psichosocialinio visos visuomenės požiūrio į tai, kaip pasiekti aukščiausią įmanomą visų piliečių psichinės gerovės lygį;

| E. | kadangi į holistinę psichikos sveikatos ir gerovės strategiją reikia įtraukti gyvenimo ciklo perspektyvą, atsižvelgiant į skirtingus veiksnius, kurie daro įtaką skirtingo amžiaus asmenims; kadangi reikia atsižvelgti į konkretų paauglių mergaičių ir vyresnių moterų pažeidžiamumą; |
| --- | --- |

E.

kadangi į holistinę psichikos sveikatos ir gerovės strategiją reikia įtraukti gyvenimo ciklo perspektyvą, atsižvelgiant į skirtingus veiksnius, kurie daro įtaką skirtingo amžiaus asmenims; kadangi reikia atsižvelgti į konkretų paauglių mergaičių ir vyresnių moterų pažeidžiamumą;

| F. | kadangi fizinė ir psichikos sveikata tarpusavyje susijusi ir yra svarbi bendrai gerovei; kadangi pripažįstama, kad prasta psichikos sveikata gali lemti lėtinius fizinius sutrikimus ir kad labiau tikėtina, jog lėtinių fizinių sutrikimų turintys asmenys įgis psichikos sveikatos sutrikimų; kadangi, nepaisant žinomos fizinės ir psichikos sveikatos sąsajos, fizinės sveikatos tyrimai dažnai užgožia psichikos sveikatos tyrimus; |
| --- | --- |

F.

kadangi fizinė ir psichikos sveikata tarpusavyje susijusi ir yra svarbi bendrai gerovei; kadangi pripažįstama, kad prasta psichikos sveikata gali lemti lėtinius fizinius sutrikimus ir kad labiau tikėtina, jog lėtinių fizinių sutrikimų turintys asmenys įgis psichikos sveikatos sutrikimų; kadangi, nepaisant žinomos fizinės ir psichikos sveikatos sąsajos, fizinės sveikatos tyrimai dažnai užgožia psichikos sveikatos tyrimus;

| G. | kadangi moterų ir mergaičių psichikos sveikatą neigiamai veikia įvairūs veiksniai, įskaitant galiojančius lyčių stereotipus ir diskriminaciją, sudaiktinimą, smurtą dėl lyties ir priekabiavimą, darbo aplinką, profesinio ir asmeninio gyvenimo derinimą, socialines ir ekonomines sąlygas, išsilavinimo psichinės sveikatos srityje neturėjimą arba prastą jo kokybę ir ribotas galimybes naudotis psichikos sveikatos priežiūros paslaugomis; |
| --- | --- |

G.

kadangi moterų ir mergaičių psichikos sveikatą neigiamai veikia įvairūs veiksniai, įskaitant galiojančius lyčių stereotipus ir diskriminaciją, sudaiktinimą, smurtą dėl lyties ir priekabiavimą, darbo aplinką, profesinio ir asmeninio gyvenimo derinimą, socialines ir ekonomines sąlygas, išsilavinimo psichinės sveikatos srityje neturėjimą arba prastą jo kokybę ir ribotas galimybes naudotis psichikos sveikatos priežiūros paslaugomis;

| H. | kadangi beveik 9 iš 10-ties psichikos sveikatos problemų turinčių žmonių teigia, kad juos paveikė stigmatizavimas ir diskriminacija, ir daugiau kaip 7 iš 10-ties nurodo, kad dėl stigmatizavimo ir diskriminacijos kenčia jų gyvenimo kokybė; |
| --- | --- |

H.

kadangi beveik 9 iš 10-ties psichikos sveikatos problemų turinčių žmonių teigia, kad juos paveikė stigmatizavimas ir diskriminacija, ir daugiau kaip 7 iš 10-ties nurodo, kad dėl stigmatizavimo ir diskriminacijos kenčia jų gyvenimo kokybė;

| I. | kadangi reikia atkreipti dėmesį į geografinius psichikos sveikatos ir gerovės veiksnius ir į skirtumus miesto ir kaimo aplinkoje, be kita ko, demografijos, galimybių užsitikrinti priežiūrą ir paslaugų teikimo požiūriais; |
| --- | --- |

I.

kadangi reikia atkreipti dėmesį į geografinius psichikos sveikatos ir gerovės veiksnius ir į skirtumus miesto ir kaimo aplinkoje, be kita ko, demografijos, galimybių užsitikrinti priežiūrą ir paslaugų teikimo požiūriais;

| J. | kadangi hormonų pokyčiai perimenopauzės laikotarpiu ir po menopauzės gali paveikti moters emocinę sveikatą ir lemti psichikos sveikatos problemas, įskaitant depresiją ir nerimą; kadangi padidėjęs jautrumas simptomams gali trukdyti laiku nustatyti sutrikimą ir skirti tinkamą gydymą; |
| --- | --- |

J.

kadangi hormonų pokyčiai perimenopauzės laikotarpiu ir po menopauzės gali paveikti moters emocinę sveikatą ir lemti psichikos sveikatos problemas, įskaitant depresiją ir nerimą; kadangi padidėjęs jautrumas simptomams gali trukdyti laiku nustatyti sutrikimą ir skirti tinkamą gydymą;

| K. | kadangi skiriasi vyrų ir moterų ir skirtingų amžiaus grupių psichikos sveikatą ir gerovę lemiantys veiksniai; kadangi tokie veiksniai kaip, pvz., lyčių nelygybė, pajamų skirtumai, moterims labiau gresiantis skurdas ir persidirbimas, socialinė ir ekonominė diskriminacija, smurtas dėl lyties, netinkama mityba ir badas kelia joms dar didesnį pavojų patirti tokius psichikos sveikatos sutrikimus; kadangi, remiantis PSO, rimtų psichikos sutrikimų atveju didelių skirtumų tarp vyrų ir moterų nėra, bet moterims daugiau būdinga depresija, nerimas, stresas, somatiniai ir mitybos sutrikimai, o vyrai labiau linkę į priklausomybę nuo narkotikų ir bendravimo sutrikimus; kadangi depresija yra dažniausiai pasitaikantis neuropsichiatrinis sutrikimas ir moterys ja serga dažniau nei vyrai; kadangi tarp 15–44 metų amžiaus moterų depresija yra dažniausia liga; |
| --- | --- |

K.

kadangi skiriasi vyrų ir moterų ir skirtingų amžiaus grupių psichikos sveikatą ir gerovę lemiantys veiksniai; kadangi tokie veiksniai kaip, pvz., lyčių nelygybė, pajamų skirtumai, moterims labiau gresiantis skurdas ir persidirbimas, socialinė ir ekonominė diskriminacija, smurtas dėl lyties, netinkama mityba ir badas kelia joms dar didesnį pavojų patirti tokius psichikos sveikatos sutrikimus; kadangi, remiantis PSO, rimtų psichikos sutrikimų atveju didelių skirtumų tarp vyrų ir moterų nėra, bet moterims daugiau būdinga depresija, nerimas, stresas, somatiniai ir mitybos sutrikimai, o vyrai labiau linkę į priklausomybę nuo narkotikų ir bendravimo sutrikimus; kadangi depresija yra dažniausiai pasitaikantis neuropsichiatrinis sutrikimas ir moterys ja serga dažniau nei vyrai; kadangi tarp 15–44 metų amžiaus moterų depresija yra dažniausia liga;

| L. | kadangi dėl stigmatizavimo, išankstinio nusistatymo, nepakankamų žinių ar išteklių psichikos sveikatos sutrikimai ir psichinė gerovė dažnai nepastebimi, ignoruojami ar slopinami; kadangi dėl to daugelis psichikos sveikatos sutrikimų turinčių asmenų nesikreipia pagalbos, o daugeliui gydytojų nepavyksta nustatyti pacientų ligos arba kartais ji nustatoma klaidingai; kadangi psichikos sveikatos sutrikimų diagnozavimas labai priklauso nuo lyčių aspekto ir moterims tam tikri sutrikimai nustatomi dažniau nei vyrams; |
| --- | --- |

L.

kadangi dėl stigmatizavimo, išankstinio nusistatymo, nepakankamų žinių ar išteklių psichikos sveikatos sutrikimai ir psichinė gerovė dažnai nepastebimi, ignoruojami ar slopinami; kadangi dėl to daugelis psichikos sveikatos sutrikimų turinčių asmenų nesikreipia pagalbos, o daugeliui gydytojų nepavyksta nustatyti pacientų ligos arba kartais ji nustatoma klaidingai; kadangi psichikos sveikatos sutrikimų diagnozavimas labai priklauso nuo lyčių aspekto ir moterims tam tikri sutrikimai nustatomi dažniau nei vyrams;

| M. | kadangi lesbietės ir biseksualios moterys bei translyčiai ir interseksualūs asmenys ypač dažnai susiduria su dėl mažumų patiriamo streso kylančiomis psichikos sveikatos problemomis, kurios pasireiškia dėl išankstinio nusistatymo, stigmatizavimo ir diskriminavimo, taip pat medikalizavimo ir patologizavimo kylančiu dideliu nerimu ir stresu; kadangi LGBTI asmenys gali susidurti su tam tikromis psichikos sveikatos ir gerovės problemomis, į kurias reikia atsižvelgti bet kurioje psichikos sveikatos strategijoje; |
| --- | --- |

M.

kadangi lesbietės ir biseksualios moterys bei translyčiai ir interseksualūs asmenys ypač dažnai susiduria su dėl mažumų patiriamo streso kylančiomis psichikos sveikatos problemomis, kurios pasireiškia dėl išankstinio nusistatymo, stigmatizavimo ir diskriminavimo, taip pat medikalizavimo ir patologizavimo kylančiu dideliu nerimu ir stresu; kadangi LGBTI asmenys gali susidurti su tam tikromis psichikos sveikatos ir gerovės problemomis, į kurias reikia atsižvelgti bet kurioje psichikos sveikatos strategijoje;

| N. | kadangi somatiniai sutrikimai, kurie dažniau pasitaiko tarp moterų ir dažniau diagnozuojami moterims nei vyrams, apima fibromialgiją ir lėtinį nuovargį, kurių pagrindiniai simptomai yra skausmas ir išsekimas, nors moterims būna daug kitų simptomų, kurie būdingi kitoms ligoms; |
| --- | --- |

N.

kadangi somatiniai sutrikimai, kurie dažniau pasitaiko tarp moterų ir dažniau diagnozuojami moterims nei vyrams, apima fibromialgiją ir lėtinį nuovargį, kurių pagrindiniai simptomai yra skausmas ir išsekimas, nors moterims būna daug kitų simptomų, kurie būdingi kitoms ligoms;

| O. | kadangi translyčių asmenų tapatybė nėra patologinė, tačiau, deja, ji vis dar laikoma psichikos sveikatos sutrikimu, ir daugelyje valstybių narių reikalaujama tokios diagnozės, kad būtų galima teisėtai pripažinti lytinę tapatybę arba gauti su translytiškumu susijusią sveikatos priežiūrą, nors iš mokslinių tyrimų matyti, kad „lytinės tapatybės sutrikimo“ diagnozė translyčiams asmenims sukelia dideles kančias; |
| --- | --- |

O.

kadangi translyčių asmenų tapatybė nėra patologinė, tačiau, deja, ji vis dar laikoma psichikos sveikatos sutrikimu, ir daugelyje valstybių narių reikalaujama tokios diagnozės, kad būtų galima teisėtai pripažinti lytinę tapatybę arba gauti su translytiškumu susijusią sveikatos priežiūrą, nors iš mokslinių tyrimų matyti, kad „lytinės tapatybės sutrikimo“ diagnozė translyčiams asmenims sukelia dideles kančias;

| P. | kadangi depresiniai sutrikimai sudaro 49,1 proc. neuropsichiatrinių sutrikimų sukeliamos negalios atvejų tarp moterų ir 29,3 proc. – tarp vyrų; |
| --- | --- |

P.

kadangi depresiniai sutrikimai sudaro 49,1 proc. neuropsichiatrinių sutrikimų sukeliamos negalios atvejų tarp moterų ir 29,3 proc. – tarp vyrų;

| Q. | kadangi PSO vertinimu, pasaulyje depresija pasaulyje serga 350 mln. žmonių; kadangi iki 2020 m. ši liga bus antra iš pagrindinių nedarbingumo priežasčių; |
| --- | --- |

Q.

kadangi PSO vertinimu, pasaulyje depresija pasaulyje serga 350 mln. žmonių; kadangi iki 2020 m. ši liga bus antra iš pagrindinių nedarbingumo priežasčių;

| R. | kadangi lyties normų neatitinkantiems nesubrendusiems vaikams vis dar taikoma nereikalinga ir kenkianti diagnostikos praktika, nors kiekvienas vaikas turėtų turėti galimybę saugiai išsinagrinėti savo lytinę tapatybę ir saviraišką; |
| --- | --- |

R.

kadangi lyties normų neatitinkantiems nesubrendusiems vaikams vis dar taikoma nereikalinga ir kenkianti diagnostikos praktika, nors kiekvienas vaikas turėtų turėti galimybę saugiai išsinagrinėti savo lytinę tapatybę ir saviraišką;

| S. | kadangi dėl įvairių veiksnių, pirmiausia susijusių su skirtingais lyčių vaidmenimis, lyčių nelygybe ir diskriminacija, moterys depresija serga maždaug dvigubai dažniau negu vyrai, o translyčiai asmenys gerokai dažniau galvoja apie savižudybę ir bando nusižudyti; kadangi tyrimai rodo, kad primesti tradiciniai lyčių vaidmenys neigiamai veikia moterų psichikos sveikatą ir gerovę; |
| --- | --- |

S.

kadangi dėl įvairių veiksnių, pirmiausia susijusių su skirtingais lyčių vaidmenimis, lyčių nelygybe ir diskriminacija, moterys depresija serga maždaug dvigubai dažniau negu vyrai, o translyčiai asmenys gerokai dažniau galvoja apie savižudybę ir bando nusižudyti; kadangi tyrimai rodo, kad primesti tradiciniai lyčių vaidmenys neigiamai veikia moterų psichikos sveikatą ir gerovę;

| T. | kadangi valstybių narių švietimo sistemose arba, pvz., darbovietėse psichikos sveikatai ir gerovei skiriama nepakankamai dėmesio, nes psichikos sveikata dažnai yra labai stigmatizuojama arba draudžiama tema; kadangi švietimas psichikos sveikatos srityje kovoja su šios temos stigmatizavimu, jame taip pat turi būti atsižvelgiama į jautriąsias vyrų ir moterų vietas, lyčių stereotipus ir moterų ir mergaičių diskriminavimą; |
| --- | --- |

T.

kadangi valstybių narių švietimo sistemose arba, pvz., darbovietėse psichikos sveikatai ir gerovei skiriama nepakankamai dėmesio, nes psichikos sveikata dažnai yra labai stigmatizuojama arba draudžiama tema; kadangi švietimas psichikos sveikatos srityje kovoja su šios temos stigmatizavimu, jame taip pat turi būti atsižvelgiama į jautriąsias vyrų ir moterų vietas, lyčių stereotipus ir moterų ir mergaičių diskriminavimą;

| U. | kadangi vyrai ir berniukai patiria nuo lyčių aspekto priklausančius psichikos sveikatos sutrikimus; kadangi Europoje vyrams penkis kartus didesnė tikimybė nusižudyti nei moterims, o savižudybė – dažniausia jaunesnių kaip 35 m. amžiaus vyrų mirties priežastis; kadangi vyrams tris kartus didesnė tikimybė tapti priklausomiems nuo alkoholio nei moterims ir vyrams daug didesnė tikimybė vartoti neteisėtus narkotikus ir nuo jų mirti; kadangi mažiau tikėtina, kad vyrai kreipsis psichologinės pagalbos, nei moterys; kadangi vyrai ir berniukai susiduria su lyčių stereotipais dėl vyriškumo, kurie gali skatinti užgniaužti emocijas arba pykti ir tai daro poveikį vyrų psichikos sveikatai, taip pat smurto dėl lyties reiškiniui; |
| --- | --- |

U.

kadangi vyrai ir berniukai patiria nuo lyčių aspekto priklausančius psichikos sveikatos sutrikimus; kadangi Europoje vyrams penkis kartus didesnė tikimybė nusižudyti nei moterims, o savižudybė – dažniausia jaunesnių kaip 35 m. amžiaus vyrų mirties priežastis; kadangi vyrams tris kartus didesnė tikimybė tapti priklausomiems nuo alkoholio nei moterims ir vyrams daug didesnė tikimybė vartoti neteisėtus narkotikus ir nuo jų mirti; kadangi mažiau tikėtina, kad vyrai kreipsis psichologinės pagalbos, nei moterys; kadangi vyrai ir berniukai susiduria su lyčių stereotipais dėl vyriškumo, kurie gali skatinti užgniaužti emocijas arba pykti ir tai daro poveikį vyrų psichikos sveikatai, taip pat smurto dėl lyties reiškiniui;

| V. | kadangi ES per metus nusižudo apie 58 000 asmenų, kurių ketvirtadalis yra moterys, ir kadangi savižudybė ir toliau yra svarbi mirties priežastis; |
| --- | --- |

V.

kadangi ES per metus nusižudo apie 58 000 asmenų, kurių ketvirtadalis yra moterys, ir kadangi savižudybė ir toliau yra svarbi mirties priežastis;

| W. | kadangi psichosocialiniam visos visuomenės požiūriui į psichikos sveikatą reikalingas gerovės politikos nuoseklumas, sveikatos priežiūros, švietimo, užimtumo, ekonominės ir socialinės politikos suderinimas, kad būtų pasiektas bendras aukštesnis psichinės gerovės lygis; |
| --- | --- |

W.

kadangi psichosocialiniam visos visuomenės požiūriui į psichikos sveikatą reikalingas gerovės politikos nuoseklumas, sveikatos priežiūros, švietimo, užimtumo, ekonominės ir socialinės politikos suderinimas, kad būtų pasiektas bendras aukštesnis psichinės gerovės lygis;

| X. | kadangi mitybos sutrikimais, pvz., anoreksija ir bulimija, vis dažniau serga paauglės ir merginos po paauglystės laikotarpio; |
| --- | --- |

X.

kadangi mitybos sutrikimais, pvz., anoreksija ir bulimija, vis dažniau serga paauglės ir merginos po paauglystės laikotarpio;

| Y. | kadangi turima gausios dokumentinės medžiagos apie ilgalaikį mitybos sutrikimų, pvz., anoreksijos ir bulimijos, poveikį kūno ir psichikos sveikatai bei šių sutrikimų priežasčių lyties aspektą; |
| --- | --- |

Y.

kadangi turima gausios dokumentinės medžiagos apie ilgalaikį mitybos sutrikimų, pvz., anoreksijos ir bulimijos, poveikį kūno ir psichikos sveikatai bei šių sutrikimų priežasčių lyties aspektą;

| Z. | kadangi moterys darbo aplinkoje dažniau patiria psichologinį ir (arba) seksualinį priekabiavimą, kuris sukelia psichikos bei fizinių sutrikimų; |
| --- | --- |

Z.

kadangi moterys darbo aplinkoje dažniau patiria psichologinį ir (arba) seksualinį priekabiavimą, kuris sukelia psichikos bei fizinių sutrikimų;

| AA. | kadangi visuomenės sveikatos programose reikėtų atsižvelgti į socialinės rūpybos modelius, pagal kuriuos psichikos ligų prevencijai, gydymui ir reabilitacijai pasitelkiama sporto, meno ar socialinė veikla; |
| --- | --- |

AA.

kadangi visuomenės sveikatos programose reikėtų atsižvelgti į socialinės rūpybos modelius, pagal kuriuos psichikos ligų prevencijai, gydymui ir reabilitacijai pasitelkiama sporto, meno ar socialinė veikla;

| AB. | kadangi neįgalūs asmenys susiduria su sunkių psichikos sveikatos sutrikimų pavojumi; |
| --- | --- |

AB.

kadangi neįgalūs asmenys susiduria su sunkių psichikos sveikatos sutrikimų pavojumi;

| AC. | kadangi lytinis švietimas ir mokymas apie lyčių santykius yra itin svarbūs norint įveikti lyčių stereotipus, panaikinti smurtą dėl lyties ir pagerinti mergaičių ir berniukų, moterų ir vyrų psichikos sveikatą ir gerovę; |
| --- | --- |

AC.

kadangi lytinis švietimas ir mokymas apie lyčių santykius yra itin svarbūs norint įveikti lyčių stereotipus, panaikinti smurtą dėl lyties ir pagerinti mergaičių ir berniukų, moterų ir vyrų psichikos sveikatą ir gerovę;

| AD. | kadangi psichikos sveikatos sutrikimai ir ligos – tai viena pagrindinių nedarbingumo priežasčių, nes turi neigiamą įtaką sveikatai, švietimui, ekonomikai, darbo rinkai ir ES socialinės gerovės sistemoms, lemia dideles ekonomines išlaidas ir turi reikšmingą neigiamą poveikį ES ekonomikai, o tai dar labiau padidina būtinybę psichikos sveikatos priežiūros problemas spręsti taikant holistinį, visapusišką ir su lyčių aspektu susijusį požiūrį; kadangi, remiantis Europos depresijos asociacijos tyrimo duomenimis, vienas iš 10-ies darbuotojų ES negalėjo dirbti dėl depresijos ir dėl to visuomenė patyrė 92 mlrd. EUR nuostolių, visų pirma dėl prarasto produktyvumo; |
| --- | --- |

AD.

kadangi psichikos sveikatos sutrikimai ir ligos – tai viena pagrindinių nedarbingumo priežasčių, nes turi neigiamą įtaką sveikatai, švietimui, ekonomikai, darbo rinkai ir ES socialinės gerovės sistemoms, lemia dideles ekonomines išlaidas ir turi reikšmingą neigiamą poveikį ES ekonomikai, o tai dar labiau padidina būtinybę psichikos sveikatos priežiūros problemas spręsti taikant holistinį, visapusišką ir su lyčių aspektu susijusį požiūrį; kadangi, remiantis Europos depresijos asociacijos tyrimo duomenimis, vienas iš 10-ies darbuotojų ES negalėjo dirbti dėl depresijos ir dėl to visuomenė patyrė 92 mlrd. EUR nuostolių, visų pirma dėl prarasto produktyvumo;

| AE. | kadangi moterų psichikos sveikata priklauso nuo tokių veiksnių, kaip įgytas išsilavinimas, kiek jos įsisavino socialines ir kultūrines vertybes, normas ir stereotipus, nuo gyvenimo būdo ir savo patirties integravimo, požiūrio į save pačias ir į kitus, atliekamų funkcijų, moterims kylančių kliūčių ir jų patiriamo spaudimo, o ne nuo biologinių ypatumų; |
| --- | --- |

AE.

kadangi moterų psichikos sveikata priklauso nuo tokių veiksnių, kaip įgytas išsilavinimas, kiek jos įsisavino socialines ir kultūrines vertybes, normas ir stereotipus, nuo gyvenimo būdo ir savo patirties integravimo, požiūrio į save pačias ir į kitus, atliekamų funkcijų, moterims kylančių kliūčių ir jų patiriamo spaudimo, o ne nuo biologinių ypatumų;

| AF. | kadangi, atsižvelgus į moterų įvairovę bei moterų ir vyrų fiziologinius skirtumus ir įtraukus šiuos veiksnius į moterims skirtą sveikatos politiką tiek prevencijos, tiek gydymo srityje ir nustačius specialias priemones pažeidžiamoms ir marginalizuotoms grupėms būtų sustiprintas šios politikos veiksmingumas; |
| --- | --- |

AF.

kadangi, atsižvelgus į moterų įvairovę bei moterų ir vyrų fiziologinius skirtumus ir įtraukus šiuos veiksnius į moterims skirtą sveikatos politiką tiek prevencijos, tiek gydymo srityje ir nustačius specialias priemones pažeidžiamoms ir marginalizuotoms grupėms būtų sustiprintas šios politikos veiksmingumas;

| AG. | kadangi dėl įvairių priežasčių su moterimis susiję klausimai nebuvo įtraukiami į toksikologinius, biomedicininius mokslinius tyrimus ir klinikinius tyrimus ir kadangi dėl didelės lyčių nelygybės mokslinių tyrimų srityje mūsų žinios apie moterų ir vyrų sveikatos skirtumus ribotos; kadangi dėl to biomedicininiai moksliniai tyrimai daugiausia atspindi vyrišką požiūrį, nes klaidingai manoma, kad moterys ir vyrai yra identiški tose srityse, kuriose esama fiziologinių skirtumų; kadangi neatlikta pakankamai mokslinių tyrimų dėl interseksualių moterų konkrečių poreikių; |
| --- | --- |

AG.

kadangi dėl įvairių priežasčių su moterimis susiję klausimai nebuvo įtraukiami į toksikologinius, biomedicininius mokslinius tyrimus ir klinikinius tyrimus ir kadangi dėl didelės lyčių nelygybės mokslinių tyrimų srityje mūsų žinios apie moterų ir vyrų sveikatos skirtumus ribotos; kadangi dėl to biomedicininiai moksliniai tyrimai daugiausia atspindi vyrišką požiūrį, nes klaidingai manoma, kad moterys ir vyrai yra identiški tose srityse, kuriose esama fiziologinių skirtumų; kadangi neatlikta pakankamai mokslinių tyrimų dėl interseksualių moterų konkrečių poreikių;

| AH. | kadangi moterų išskyrimas ir nepakankamas jų, kaip tyrimo objektų, skaičius ir nepakankamas atsižvelgimas į lytį biomedicininiuose moksliniuose tyrimuose ir klinikiniuose tyrimuose kelia pavojų moterų gyvybei ir sveikatai; |
| --- | --- |

AH.

kadangi moterų išskyrimas ir nepakankamas jų, kaip tyrimo objektų, skaičius ir nepakankamas atsižvelgimas į lytį biomedicininiuose moksliniuose tyrimuose ir klinikiniuose tyrimuose kelia pavojų moterų gyvybei ir sveikatai;

| AI. | kadangi Reglamente (ES) Nr. 536/2014 dėl žmonėms skirtų vaistų klinikinių tyrimų nustatyti reikalavimai tyrimuose atsižvelgti į lytį, tačiau turi būti įvertintas reglamento įgyvendinimas; kadangi reglamente konkrečiai neskiriama dėmesio moterims, išskyrus nėščias ir žindančias moteris; |
| --- | --- |

AI.

kadangi Reglamente (ES) Nr. 536/2014 dėl žmonėms skirtų vaistų klinikinių tyrimų nustatyti reikalavimai tyrimuose atsižvelgti į lytį, tačiau turi būti įvertintas reglamento įgyvendinimas; kadangi reglamente konkrečiai neskiriama dėmesio moterims, išskyrus nėščias ir žindančias moteris;

| AJ. | kadangi Europos vaistų agentūra (EMA) nėra parengusi konkrečių strategijų, kuriomis remiantis būtų įgyvendinamos lyčių skirtumų analizės ir vertinimo atliekant vaistų klinikinį vertinimą gairės, nors ji yra pripažinusi, kad kai kurie veiksniai, darantys įtaką gyventojų patiriamam vaisto poveikiui, gali būti svarbūs svarstant potencialius vyrų ir moterų reakcijos skirtumus ir kad konkrečiai lyčiai būdingas poveikis taip pat gali atlikti svarbų vaidmenį vaisto poveikio požiūriu (1); |
| --- | --- |

AJ.

kadangi Europos vaistų agentūra (EMA) nėra parengusi konkrečių strategijų, kuriomis remiantis būtų įgyvendinamos lyčių skirtumų analizės ir vertinimo atliekant vaistų klinikinį vertinimą gairės, nors ji yra pripažinusi, kad kai kurie veiksniai, darantys įtaką gyventojų patiriamam vaisto poveikiui, gali būti svarbūs svarstant potencialius vyrų ir moterų reakcijos skirtumus ir kad konkrečiai lyčiai būdingas poveikis taip pat gali atlikti svarbų vaidmenį vaisto poveikio požiūriu (1);

| AK. | kadangi tokių vaistų, kaip kontraceptinės priemonės, antidepresantai ir raminamieji, poveikis moters fizinei ir psichikos sveikatai vis dar menkai suprantamas ir reikia papildomų tyrimų, kad būtų pašalintas žalingas šalutinis poveikis ir pagerintas priežiūros teikimas; |
| --- | --- |

AK.

kadangi tokių vaistų, kaip kontraceptinės priemonės, antidepresantai ir raminamieji, poveikis moters fizinei ir psichikos sveikatai vis dar menkai suprantamas ir reikia papildomų tyrimų, kad būtų pašalintas žalingas šalutinis poveikis ir pagerintas priežiūros teikimas;

| AL. | kadangi dėl sveikatai būdingų biologinės ir socialinės lyties aspektų moterys per savo gyvenimą susiduria su įvairiomis specifinėmis grėsmėmis sveikatai; |
| --- | --- |

AL.

kadangi dėl sveikatai būdingų biologinės ir socialinės lyties aspektų moterys per savo gyvenimą susiduria su įvairiomis specifinėmis grėsmėmis sveikatai;

| AM. | kadangi nėra pakankamai palyginamų duomenų apie teikiamą, prieinamą ir kokybišką konkrečiai translyčiams asmenims skirtą sveikatos priežiūrą, o pakaitinės hormonų terapijos srityje naudojami produktai nėra deramai patikrinti ir licencijuoti; |
| --- | --- |

AM.

kadangi nėra pakankamai palyginamų duomenų apie teikiamą, prieinamą ir kokybišką konkrečiai translyčiams asmenims skirtą sveikatos priežiūrą, o pakaitinės hormonų terapijos srityje naudojami produktai nėra deramai patikrinti ir licencijuoti;

| AN. | kadangi motinų mirtingumo rodiklis laikomas itin svarbiu sveikatos sistemos efektyvumo, kokybės ir veiksmingumo rodikliu; |
| --- | --- |

AN.

kadangi motinų mirtingumo rodiklis laikomas itin svarbiu sveikatos sistemos efektyvumo, kokybės ir veiksmingumo rodikliu;

| AO. | kadangi galimybių pasinaudoti lytinėmis ir reprodukcinėmis teisėmis, įskaitant saugaus ir teisėto aborto paslaugas, nebuvimas kelia pavojų moterų ir mergaičių bei visų reprodukcinį pajėgumą turinčių asmenų gyvybei ir sveikatai, lemia didesnį motinų mirtingumą ir sergamumą, atsisakymą teikti gyvybiškai svarbias priežiūros paslaugas ir didesnį neteisėtų abortų skaičių; |
| --- | --- |

AO.

kadangi galimybių pasinaudoti lytinėmis ir reprodukcinėmis teisėmis, įskaitant saugaus ir teisėto aborto paslaugas, nebuvimas kelia pavojų moterų ir mergaičių bei visų reprodukcinį pajėgumą turinčių asmenų gyvybei ir sveikatai, lemia didesnį motinų mirtingumą ir sergamumą, atsisakymą teikti gyvybiškai svarbias priežiūros paslaugas ir didesnį neteisėtų abortų skaičių;

| AP. | kadangi, atsižvelgiant į turimus duomenis, visose šalyse esama didelių socialinių ir ekonominių grupių bei moterų ir vyrų sveikatos skirtumų, nes prastesnio išsilavinimo, žemesnes pareigas užimančių ir (arba) mažesnes pajamas gaunančių asmenų sergamumo ir mirtingumo lygis sistemingai didesnis; kadangi šie skirtumai sveikatos srityje – vienas iš pagrindinių sunkumų, su kuriais šiuo metu susiduriama visuomenės sveikatos politikoje; kadangi prastos socialinės ir ekonominės sąlygos, skurdas ir socialinė atskirtis daro didelį neigiamą poveikį psichikos sveikatai ir gerovei; |
| --- | --- |

AP.

kadangi, atsižvelgiant į turimus duomenis, visose šalyse esama didelių socialinių ir ekonominių grupių bei moterų ir vyrų sveikatos skirtumų, nes prastesnio išsilavinimo, žemesnes pareigas užimančių ir (arba) mažesnes pajamas gaunančių asmenų sergamumo ir mirtingumo lygis sistemingai didesnis; kadangi šie skirtumai sveikatos srityje – vienas iš pagrindinių sunkumų, su kuriais šiuo metu susiduriama visuomenės sveikatos politikoje; kadangi prastos socialinės ir ekonominės sąlygos, skurdas ir socialinė atskirtis daro didelį neigiamą poveikį psichikos sveikatai ir gerovei;

| AQ. | kadangi visapusiškas, pagal amžių pritaikytas, įrodymais grindžiamas, moksliškai tikslus ir nešališkas lytinis švietimas, kokybiškos šeimos planavimo paslaugos ir galimybė naudotis kontraceptinėmis priemonėmis padeda užkirsti kelią neplanuotam ir nepageidaujamam nėštumui, sumažinti abortų poreikį ir užkirsti kelią ŽIV ir lytiškai plintančioms ligoms; kadangi jaunų žmonių mokymas prisiimti atsakomybę už savo lytinę ir reprodukcinę sveikatą turi ilgalaikį teigiamą poveikį, kuris tęsiasi visą gyvenimą, ir palankiai veikia visuomenę; |
| --- | --- |

AQ.

kadangi visapusiškas, pagal amžių pritaikytas, įrodymais grindžiamas, moksliškai tikslus ir nešališkas lytinis švietimas, kokybiškos šeimos planavimo paslaugos ir galimybė naudotis kontraceptinėmis priemonėmis padeda užkirsti kelią neplanuotam ir nepageidaujamam nėštumui, sumažinti abortų poreikį ir užkirsti kelią ŽIV ir lytiškai plintančioms ligoms; kadangi jaunų žmonių mokymas prisiimti atsakomybę už savo lytinę ir reprodukcinę sveikatą turi ilgalaikį teigiamą poveikį, kuris tęsiasi visą gyvenimą, ir palankiai veikia visuomenę;

| AR. | kadangi šiandien kas ketvirtas naujagimis ES gimsta atlikus Cezario pjūvį ir statistiškai daugėja su tuo susijusių motinų ir vaikų sveikatos problemų; |
| --- | --- |

AR.

kadangi šiandien kas ketvirtas naujagimis ES gimsta atlikus Cezario pjūvį ir statistiškai daugėja su tuo susijusių motinų ir vaikų sveikatos problemų;

| AS. | kadangi kai kuriose ES valstybėse narėse jau pastebimos pavojų keliančios priežiūros paslaugų spragos, kurios atsirado dėl to, kad buvo uždarytos gimdymo klinikos ir labai sumažėjo akušerių ir pribuvėjų; |
| --- | --- |

AS.

kadangi kai kuriose ES valstybėse narėse jau pastebimos pavojų keliančios priežiūros paslaugų spragos, kurios atsirado dėl to, kad buvo uždarytos gimdymo klinikos ir labai sumažėjo akušerių ir pribuvėjų;

| AT. | kadangi pasinaudoti sveikatos priežiūros ir psichikos sveikatos priežiūros paslaugomis sunkiau dar ir dėl nacionalinių vyriausybių nustatytų apribojimų ir biudžeto lėšų mažinimo visuomenės sveikatos ir švietimo srityje, ir tai neproporcingai didelį poveikį turi moterims, ypač vienišoms motinoms, ir gausioms šeimoms; |
| --- | --- |

AT.

kadangi pasinaudoti sveikatos priežiūros ir psichikos sveikatos priežiūros paslaugomis sunkiau dar ir dėl nacionalinių vyriausybių nustatytų apribojimų ir biudžeto lėšų mažinimo visuomenės sveikatos ir švietimo srityje, ir tai neproporcingai didelį poveikį turi moterims, ypač vienišoms motinoms, ir gausioms šeimoms;

| AU. | kadangi, be to, migrantės, pabėgėlės ir prieglobsčio prašytojos kartais gali sirgti labai sunkiomis ligomis dėl to, kad negauna tinkamo gydymo, arba turėti specifinių problemų, susijusių su reprodukcine sveikata, kaip antai komplikacijos nėštumo ir gimdymo metu, jos gali patirti papildomą psichologinę traumą, pvz., priešgimdyminę ir pogimdyminę depresiją, taip pat joms gresia pavojus patirti (seksualinį) smurtą ir išnaudojimą ar jo padarinius ir tam tikri pavojai psichikos sveikatai ir gerovei; kadangi teikiant psichikos sveikatos priežiūros paslaugas šios kategorijos asmenims kyla tam tikri specifiniai sunkumai, kurių mastas priklauso nuo įvairių veiksnių, įskaitant tai, iš kur tie asmenys atvyko ir kiek laiko jie praleido priimančiojoje šalyje; |
| --- | --- |

AU.

kadangi, be to, migrantės, pabėgėlės ir prieglobsčio prašytojos kartais gali sirgti labai sunkiomis ligomis dėl to, kad negauna tinkamo gydymo, arba turėti specifinių problemų, susijusių su reprodukcine sveikata, kaip antai komplikacijos nėštumo ir gimdymo metu, jos gali patirti papildomą psichologinę traumą, pvz., priešgimdyminę ir pogimdyminę depresiją, taip pat joms gresia pavojus patirti (seksualinį) smurtą ir išnaudojimą ar jo padarinius ir tam tikri pavojai psichikos sveikatai ir gerovei; kadangi teikiant psichikos sveikatos priežiūros paslaugas šios kategorijos asmenims kyla tam tikri specifiniai sunkumai, kurių mastas priklauso nuo įvairių veiksnių, įskaitant tai, iš kur tie asmenys atvyko ir kiek laiko jie praleido priimančiojoje šalyje;

| AV. | kadangi moterys kenčia dėl tam tikrų formų vėžio, pvz., krūties, gimdos ir gimdos kaklelio vėžio, kuriuo daugiausia arba išimtinai serga moterys; |
| --- | --- |

AV.

kadangi moterys kenčia dėl tam tikrų formų vėžio, pvz., krūties, gimdos ir gimdos kaklelio vėžio, kuriuo daugiausia arba išimtinai serga moterys;

| AW. | kadangi apskritai, kai moterys suserga vėžiu ir joms atliekamos operacijos ir invazinis gydymas, kaip antai spindulinė terapija ir chemoterapija, jos labiau linkusios susirgti depresija; |
| --- | --- |

AW.

kadangi apskritai, kai moterys suserga vėžiu ir joms atliekamos operacijos ir invazinis gydymas, kaip antai spindulinė terapija ir chemoterapija, jos labiau linkusios susirgti depresija;

| AX. | kadangi 10 ES valstybių narių yra išsikėlusios tikslą atlikti krūties vėžio patikrą 100 proc. jose gyvenančių moterų ir kadangi 8 šalys tokį tikslą yra išsikėlusios gimdos kaklelio patikrai atlikti; |
| --- | --- |

AX.

kadangi 10 ES valstybių narių yra išsikėlusios tikslą atlikti krūties vėžio patikrą 100 proc. jose gyvenančių moterų ir kadangi 8 šalys tokį tikslą yra išsikėlusios gimdos kaklelio patikrai atlikti;

| AY. | kadangi tokios ligos, kaip osteoporozė, raumenų ir kaulų problemos bei centrinės nervų sistemos ligos, pvz., Alzheimerio liga ir (arba) silpnaprotystė, yra susijusios su hormonų pokyčiais, kuriuos moterys patiria menopauzės metu arba – jei yra gydomos hormonais – anksčiau; kadangi, nors žinoma, kad moterys dėl šių ligų kenčia dažniau negu vyrai, šių sričių mokslinių tyrimų lyties aspektas silpnas; |
| --- | --- |

AY.

kadangi tokios ligos, kaip osteoporozė, raumenų ir kaulų problemos bei centrinės nervų sistemos ligos, pvz., Alzheimerio liga ir (arba) silpnaprotystė, yra susijusios su hormonų pokyčiais, kuriuos moterys patiria menopauzės metu arba – jei yra gydomos hormonais – anksčiau; kadangi, nors žinoma, kad moterys dėl šių ligų kenčia dažniau negu vyrai, šių sričių mokslinių tyrimų lyties aspektas silpnas;

| AZ. | kadangi endometriozė yra neišgydoma liga, dėl kurios kenčia maždaug 1 iš 10 moterų ir mergaičių (t. y. apie 180 mln. moterų visame pasaulyje ir 15 mln. ES); kadangi ši liga neretai lemia nevaisingumą ir dažnai sukelia didelį skausmą ir psichikos sveikatos problemas, taigi riboja aktyvumą įvairiais profesinės veiklos, privataus ir socialinio gyvenimo aspektais; |
| --- | --- |

AZ.

kadangi endometriozė yra neišgydoma liga, dėl kurios kenčia maždaug 1 iš 10 moterų ir mergaičių (t. y. apie 180 mln. moterų visame pasaulyje ir 15 mln. ES); kadangi ši liga neretai lemia nevaisingumą ir dažnai sukelia didelį skausmą ir psichikos sveikatos problemas, taigi riboja aktyvumą įvairiais profesinės veiklos, privataus ir socialinio gyvenimo aspektais;

| BA. | kadangi fizinis ir psichologinis smurtas dėl lyties bei smurtas prieš moteris ir jo poveikis aukos sveikatai yra pagrindinė kliūtis lyčių lygybei užtikrinti ir moterims visapusiškai naudotis laisvėmis, kurias užtikrina pagrindinės žmogaus teisės; |
| --- | --- |

BA.

kadangi fizinis ir psichologinis smurtas dėl lyties bei smurtas prieš moteris ir jo poveikis aukos sveikatai yra pagrindinė kliūtis lyčių lygybei užtikrinti ir moterims visapusiškai naudotis laisvėmis, kurias užtikrina pagrindinės žmogaus teisės;

| BB. | kadangi lyties organų žalojimas padaro stiprų trumpalaikį ir ilgalaikį poveikį moterų ir mergaičių psichikai, psichologinei, lytinei ir reprodukcinei sveikatai; |
| --- | --- |

BB.

kadangi lyties organų žalojimas padaro stiprų trumpalaikį ir ilgalaikį poveikį moterų ir mergaičių psichikai, psichologinei, lytinei ir reprodukcinei sveikatai;

| BC. | kadangi interseksualūs asmenys, patyrę lyties organų žalojimą, taip pat jaučia poveikį fizinei, psichologinei ir lytinei bei reprodukcinei sveikatai; |
| --- | --- |

BC.

kadangi interseksualūs asmenys, patyrę lyties organų žalojimą, taip pat jaučia poveikį fizinei, psichologinei ir lytinei bei reprodukcinei sveikatai;

| BD. | kadangi 13-oje valstybių narių vykdant lyties pripažinimo procedūras translyčiams asmenims vis dar atliekama priverstinė sterilizacija; |
| --- | --- |

BD.

kadangi 13-oje valstybių narių vykdant lyties pripažinimo procedūras translyčiams asmenims vis dar atliekama priverstinė sterilizacija;

| BE. | kadangi labai svarbu sistemingai ir deramai rinkti duomenis apie smurtą prieš moteris, kad būtų užtikrintas veiksmingas politikos formavimas šioje srityje tiek centriniu, tiek regionų ir vietos lygmenimis, ir stebėti teisės aktų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

BE.

kadangi labai svarbu sistemingai ir deramai rinkti duomenis apie smurtą prieš moteris, kad būtų užtikrintas veiksmingas politikos formavimas šioje srityje tiek centriniu, tiek regionų ir vietos lygmenimis, ir stebėti teisės aktų įgyvendinimą;

| BF. | pabrėžia, kad smurtą dėl lyties patyrusios moterys dažnai visą gyvenimą kenčia jų fizinei ir psichikos sveikatai padarytą poveikį; pažymi, kad pagal PSO pasaulinę ataskaitą dėl smurto ir sveikatos (2) smurto dėl lyties poveikis moterims gali būti įvairaus pobūdžio: fizinis poveikis (sumušimai, lūžiai, lėtinio skausmo sindromai, neįgalumas, fibromialgija, lūžiai, virškinimo problemos ir kt.); psichologinis poveikis ir poveikis elgesiui (piktnaudžiavimas alkoholiu ir narkotikais, depresija ir nerimas, mitybos ir miego sutrikimai, gėdos ir kaltės jausmai, fobijos ir panikos priepuoliai, menka savivertė, potrauminio streso sutrikimas, psichosomatiniai sutrikimai, į savižudybę ir savęs žalojimą linkęs elgesys, nesaugumas vėlesniuose santykiuose ir kt.); lytinis ir reprodukcinis poveikis: ginekologiniai sutrikimai, nevaisingumas, nėštumo komplikacijos, abortai, lytinės funkcijos sutrikimai, lytiškai plintančios ligos, nepageidaujamas nėštumas ir kt.); mirtis (žmogžudystė, savižudybė, mirtis apsikrėtus lytiškai plintančia liga ir kt.); |
| --- | --- |

BF.

pabrėžia, kad smurtą dėl lyties patyrusios moterys dažnai visą gyvenimą kenčia jų fizinei ir psichikos sveikatai padarytą poveikį; pažymi, kad pagal PSO pasaulinę ataskaitą dėl smurto ir sveikatos (2) smurto dėl lyties poveikis moterims gali būti įvairaus pobūdžio: fizinis poveikis (sumušimai, lūžiai, lėtinio skausmo sindromai, neįgalumas, fibromialgija, lūžiai, virškinimo problemos ir kt.); psichologinis poveikis ir poveikis elgesiui (piktnaudžiavimas alkoholiu ir narkotikais, depresija ir nerimas, mitybos ir miego sutrikimai, gėdos ir kaltės jausmai, fobijos ir panikos priepuoliai, menka savivertė, potrauminio streso sutrikimas, psichosomatiniai sutrikimai, į savižudybę ir savęs žalojimą linkęs elgesys, nesaugumas vėlesniuose santykiuose ir kt.); lytinis ir reprodukcinis poveikis: ginekologiniai sutrikimai, nevaisingumas, nėštumo komplikacijos, abortai, lytinės funkcijos sutrikimai, lytiškai plintančios ligos, nepageidaujamas nėštumas ir kt.); mirtis (žmogžudystė, savižudybė, mirtis apsikrėtus lytiškai plintančia liga ir kt.);

Lyčių lygybė psichikos sveikatos srityje

| 1. | ragina Komisiją ir valstybes nares imtis tolesnių veiksmų dėl ES veiksmų psichikos sveikatos ir gerovės srityje kompaso ir priimti naują plataus užmojo strategiją dėl psichikos sveikatos, kuria būtų skatinamas holistinis psichosocialinis visos visuomenės požiūris, turintis tvirtą lyčių ramstį ir užtikrinantis politikos nuoseklumą psichikos sveikatos srityje; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad ES 27 proc. suaugusiųjų, įskaitant ir vyrus, ir moteris, bent vieną kartą sirgo psichikos liga; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina valstybes nares imtis priemonių ir skirti pakankamai išteklių siekiant užtikrinti galimybę naudotis sveikatos, visų pirma psichikos sveikatos, priežiūros paslaugomis, įskaitant moterų prieglaudas, visoms moterims, nepriklausomai nuo jų teisinio statuso, neįgalumo, lytinės orientacijos, lytinės tapatybės, lytinių požymių, rasės ar etninės kilmės, amžiaus ar religijos; ragina valstybes nares ir Komisiją spręsti psichikos sveikatos paslaugų prieinamumo skirtumų problemą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pažymi, kad reikia atlikti daugiau smurto dėl lyties, įskaitant žodinį ir psichologinį smurtą, priekabiavimą ir bauginimą, poveikio psichikos sveikatai mokslinių tyrimų; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina Komisiją, valstybes nares ir vietos valdžios institucijas užtikrinti, kad jų psichikos sveikatos strategijose būtų atsižvelgiama į psichikos sveikatos problemas, su kuriomis gali susidurti LGBTI asmenys; ragina valstybes nares įgyvendinti Europos Tarybos dokumente CM/Rec(2010)5 pateikiamas rekomendacijas ir rengiant sveikatos politiką, programas ir protokolus atsižvelgti į konkrečius lesbiečių, biseksualių ir translyčių asmenų poreikius; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina valstybes nares skatinti steigti vėžiu segančių žmonių psichologinės pagalbos centrus, kad jiems būtų teikiama psichologinė pagalba visą gydymo ir reabilitacijos laikotarpį; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atkreipia dėmesį į sunkią fizinę negalią turinčių moterų padėtį: jos dažnai susiduria su sunkumais, tiesiogiai nesusijusiais tik su fizine negalia, toliau didėjančia socialine izoliacija ir priverstiniu neaktyvumu; ragina valstybes nares padidinti prevencinės psichologinės pagalbos sistemos moterims su fizine negalia prieinamumą ir teikti psichologinę pagalbą moterims, kurios rūpinasi sunkią negalią turinčiais savo vaikais; pabrėžia, kad reikia priimti strategiją ir dalytis geriausia patirtimi neįgalių moterų ir mergaičių psichikos sveikatos ir gerovės srityje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti informavimo ir prevencijos kampanijas bei kitas iniciatyvas, siekiant padidinti visuomenės informavimą apie psichikos sveikatos problemas ir įveikti stigmatizavimą; primygtinai ragina valstybes nares ir Komisiją investuoti į visų amžiaus grupių formalųjį švietimą, savišvietą ir neformalųjį švietimą psichikos sveikatos ir gerovės srityje, didelį dėmesį skiriant su lyčių aspektu susijusiems psichikos sveikatos sutrikimams, pvz., depresijai, nerimui ar priklausomybei nuo narkotikų; ragina valstybes nares užtikrinti, kad mokyklos būtų tinkamai pasirengusios atpažinti psichikos sveikatos problemų turinčius mokinius ir jiems padėti, atsižvelgiant į lyčių aspektą, ir užtikrinti psichikos sveikatos paslaugų prieinamumą; pažymi, kad 70 proc. psichikos sveikatos problemų turinčių vaikų ir jaunuolių nebuvo suteikta derama pagalba pakankamai jauname amžiuje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina Komisiją, valstybes nares ir Europos lyčių lygybės institutą (EIGE) padidinti reguliarių duomenų apie psichikos sveikatą, ypač depresijos paplitimą, įskaitant duomenis apie seksualinės ir reprodukcinės sveikatos rodiklius, rinkimą ES ir nacionaliniu mastu ir šiuos duomenis suskirstyti bent pagal lytį, amžiaus grupę, socialinį ir ekonominį statusą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mano, kad veiksmuose, kurių ES lygmeniu imamasi psichikos sveikatai gerinti ir gerovei užtikrinti, turi dalyvauti svarbiausi politikai, sveikatos priežiūros, švietimo ir socialinio sektoriaus atstovai, socialiniai partneriai ir pilietinės visuomenės organizacijos; mano, jog itin svarbu, kad tam tikrose socialinėse aplinkose psichikos sveikata nebebūtų laikoma tabu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tikina, kad socialinių ir ekonominių sąlygų bei psichikos sveikatos ir gerovės sąsaja labai svarbi psichikos sveikatos politikos nuoseklumui, nes skurdas ir socialinė atskirtis lemia didesnes psichikos sveikatos problemas; pažymi, kad skurdo feminizacija ir griežta taupymo politika, kuria daromas neproporcingas poveikis moterims, kelia didelį pavojų moterų psichinei gerovei; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad svarbu teikti socialinį psichikos sveikatos gydymą ir priežiūrą, pasitelkiant sporto, muzikos, meno ar kultūros veiklą, kaip svarbų teikiamų sveikatos priežiūros paslaugų aspektą, kuriuo mažinamos psichikos sveikatos problemų galimos sukelti ekonominės išlaidos ir žmogiškoji kaina atskiriems asmenims ir visai visuomenei; ragina Komisiją ir valstybes nares daugiau investuoti į socialines psichikos sveikatos priežiūros programas, pvz., socialinės veiklos skyrimą; |
| --- | --- |

12.

| 13. | susirūpinęs pažymi, kad, PSO žiniomis, tik 13 ES valstybių turi nacionalinę savižudybių prevencijos strategiją; ragina Komisiją ir valstybes nares nustatyti ir įgyvendinti nacionalinę savižudybių prevencijos strategiją ir imtis priemonių siekiant sumažinti savižudybių rizikos veiksnius, kaip antai piktnaudžiavimą alkoholiu, narkotikų vartojimą, socialinę atskirtį, depresiją ir stresą; be to, ragina nustatyti sistemas, pagal kurias būtų teikiama parama po bandymo nusižudyti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pripažįsta žiniasklaidos, ypač interneto ir socialinių tinklų, poveikį psichikos sveikatai ir gerovei, visų pirma moterų ir mergaičių, ir pažymi, kad šioje srityje reikia atlikti daugiau mokslinių tyrimų; pažymi, kad žiniasklaidos kultūros, kuriose pabrėžiamas moters amžius ir jos fizinė išvaizda gali turėti neigiamą poveikį moterų ir mergaičių psichikos sveikatai ir gerovei, pvz., sukelti nerimą, depresiją ar obsesyvų elgesį; pabrėžia, kad reikia parengti veiksmingas priemones, įskaitant teisines priemones, kuriomis būtų kovojama su patyčiomis, priekabiavimu ir sudaiktinimu internete; pabrėžia, kad reikia parengti plataus užmojo elektroninės psichikos sveikatos ir gerovės strategiją ir skatinti neseniai atsiradusį elektroninį gydymą ir bendradarbiauti su suinteresuotaisiais subjektais jį vystant; pripažįsta, kad su psichikos sveikata susijusi žiniasklaidos strategija turi apimti visus suinteresuotuosius subjektus, įskaitant leidėjus ir reklamos pramonės atstovus, kurie turi priimti etikos standartus, kad būtų galima išvengti moterų sudaiktinimo ir lyčių stereotipų skatinimo; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pažymi, kad kai kurios moterys dėl žiniasklaidos, stereotipais grindžiamos reklamos ir socialinio spaudimo iškreiptai mato savo kūną ir įgyja mitybos ir elgesio sutrikimų, kaip antai anoreksija, bulimija, ortoreksija, persivalgymas ar bigoreksija; remia lyties aspektu pagrįstą požiūrį į mitybos sutrikimus ir pritaria, kad šią problemą būtina įtraukti į diskusiją apie sveikatą bei į plačiajai visuomenei skiriamą informaciją; ragina valstybes nares mokyklose įsteigti pagalbos ir paramos punktus, kad būtų galima teikti psichologinę pagalbą moksleiviams, ypač paauglėms mergaitėms, kurios dažniau turi mitybos sutrikimų; |
| --- | --- |

15.

| 16. | teigiamai vertina tai, jog pasaulio lyderiai pirmą kartą pripažįsta, kad psichikos sveikatos ir gerovės propagavimas bei piktnaudžiavimo svaigalais prevencija ir gydymas yra pasaulinės vystymosi darbotvarkės prioritetai sveikatos srityje; |
| --- | --- |

16.

| 17. | yra rimtai susirūpinęs dėl psichikos sveikatos priežiūros paslaugų ir priemonių užtikrinimo pabėgėlėms moterims ir mergaitėms Europoje, ypač toms, kurios gyvena laikinomis sąlygomis valstybėse narėse; pabrėžia, kad pabėgėlių ir prieglobsčio prašytojų sulaikymas veiksmingai ir efektyviai neišnagrinėjus jų prieglobsčio prašymų pažeidžia tarptautinę teisę ir daro neigiamą įtaką jų psichikos sveikatai ir gerovei; ragina valstybes nares apsaugoti sulaikytas prieglobsčio prašytojas ir pabrėžia, kad šioms moterims turi būti nedelsiant užtikrinta apsauga, įskaitant išlaisvinimą, spartesnį perkėlimą ir pagalbos bei konsultacijų teikimo skatinimą; ragina valstybes nares atsieti sveikatos politiką nuo imigracijos kontrolės suteikiant galimybę naudotis pagrindinėmis sveikatos priežiūros paslaugomis ir sveikatos priežiūros specialistams netaikyti įpareigojimo pranešti apie dokumentų neturinčius migrantus; be to, prašo valstybių narių įgyvendinti daugelio įstaigų gaires dėl pabėgėlių, prieglobsčio prašytojų ir migrantų psichikos sveikatos ir psichosocialinės gerovės apsaugos ir paramos teikimo Europoje, kaip numatė PSO Europos biuras, UNHCR ir TMO; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia, kad dažnai moterys yra priverstos dirbti dvigubai, t, y. atlikti dienos darbą darbe ir paskui atidirbti namuose, nes vyrai prisiima per mažai atsakomybės atliekant buities darbus ir auklėjant vaikus, todėl daug moterų patiria depresiją, nerimą ir stresą, be to, jaučia kaltę, kad nesugeba tinkamai pasirūpinti šeima, nes šis vaidmuo tradiciškai priskiriamas moterims; |
| --- | --- |

18.

| 19. | smerkia plačiai paplitusį naują seksistinį stereotipą, kad moderni moteris turi švytėti pasiekimais ir moksluose, ir darbe, tačiau ir toliau atitikti tradicinius lūkesčius – būti gera žmona, namų siela, tobula motina ir išlikti patraukli, nes toks elgesio modelis daugeliui moterų kelia stresą ir nerimą; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina Komisiją, valstybes nares ir vietos valdžios institucijas parengti konkrečiai pritaikytą politiką, kad pažeidžiamų moterų grupėms marginalizuotuose bendruomenėse ir su tarpsektorine diskriminacija susiduriančioms moterims, pvz., pabėgėlėms ir migrantėms, skurdą ir socialinę atskirtį patiriančioms moterims, interseksualiems ir translyčiams asmenims, etninėms mažumoms priklausančioms moterims, neįgalioms moterims, vyresnio amžiaus moterims ir kaimo vietovėse gyvenančioms moterims, būtų teikiamos psichikos sveikatos paslaugos; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kad svarbu taikyti gyvenimo ciklo požiūrį į psichikos sveikatą, kuriuo būtų nuosekliai ir išsamiai atsižvelgiama į visų amžiaus grupių poreikius, ypač didelį dėmesį skiriant paauglėms ir vyresnio amžiaus moterims, kurių pasitenkinimo gyvenimu lygis vidutiniškai žemesnis už tos pačios amžiaus grupės vyrų; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rekomenduoja psichikos sveikatos priežiūros paslaugas nėštumo atveju per pirmąjį trimestrą pradėti teikti kuo anksčiau, kad būtų įmanoma nustatyti konkrečią būklę, galinčią pareikalauti priežiūros, atpažinti socialines problemas, dėl kurių moterims gali reikėti socialinių ar psichikos sveikatos tarnybų pagalbos, ir informuoti moteris su nėštumu susijusiais klausimais; ragina visose ES valstybėse narėse geriau užtikrinti, kad arti gyvenamosios vietos būtų teikiamos visa apimančios akušerijos paslaugos, įskaitant privačių akušerių ir pribuvėjų paslaugas, ir pabrėžia ypatingą šio iššūkio reikšmę kaimo vietovėms; pabrėžia, kad psichologinės sveikatos priežiūra taip pat svarbi kaip fizinės sveikatos priežiūra, ir pažymi, kad 10–15 proc. neseniai vaikus pagimdžiusių moterų ES kenčia nuo pogimdyminės depresijos; pabrėžia psichologinės ir medicininės priežiūros prieinamumo svarbą moterims po persileidimo bei atjautos ir asmeninio dėmesio poreikį; ragina Komisija ir valstybes nares skatinti, plėtoti ir užtikrinti ankstyvą pogimdyminės psichozės ir depresijos nustatymą ir gydymą; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia, kad socialinėje ir užimtumo politikoje, ypač profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros skatinimo politikoje, turi būti laikomasi holistinio požiūrio ir atsižvelgiama į moterų psichikos sveikatą ir gerovę, ir ragina Komisiją ir valstybes nares bendradarbiauti su profesinėmis sąjungomis, darbdaviais, sveikatos srities specialistais ir pilietine visuomene, kad būtų nustatytas holistinis ir lyčių aspekto paisantis požiūris į psichinę gerovę darbe; pažymi, kad svarbu teikti psichikos sveikatos mokymus vadovaujamąsias pareigas užimantiems asmenims ir privačiajame, ir viešajame sektoriuje; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atkreipia dėmesį į svarbų oficialių ir neoficialių slaugytojų, kurių didžiąją dalį sudaro moterys, vaidmenį psichikos sveikatos priežiūros srityje; ragina ypatingą dėmesį skirti oficialių ir neoficialių slaugytojų vaidmeniui psichikos sveikatos srityje, ypač moterų slaugytojų vaidmeniui, taip pat veiksmams, kuriais saugoma pačių slaugytojų psichikos sveikata ir gerovė; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina Komisiją ir valstybes nares įtraukti vyrų ir berniukų dėl lyčių stereotipų patiriamas psichikos sveikatos ir gerovės problemas, kurios lemia didesnę priklausomybės nuo narkotikų ir savižudybės tikimybę nei moterų atveju; pabrėžia, kad vyrų psichikos sveikatos politikoje taip pat turi būti atsižvelgiama į amžiaus ir gyvenimo trukmės aspektą, socialines ir ekonomines sąlygas, socialinę atskirtį ir geografinius veiksnius; |
| --- | --- |

25.

Lyčių lygybė klinikiniuose tyrimuose

| 26. | pabrėžia, kad klinikinius vaistų tyrimus būtina atlikti atsižvelgiant ir į vyrus, ir moteris, be to, jie turėtų būti įtraukaus, nediskriminuojamo pobūdžio ir atliekami sąlygomis, kuriomis būtų užtikrinama lygybė, įtrauktis ir užkertamas kelias marginalizacijai, taip pat juose turi būti pagrįstai atsižvelgiama į šiuos produktus naudosiančius asmenis; siūlo atliekant klinikinius vaistų tyrimus atsižvelgti ir į konkrečias pažeidžiamų gyventojų grupes, pvz., pediatrų ir geriatrų pacientus bei etnines mažumas; laikosi nuomonės, kad pagal lytį suskirstyti duomenys turėtų būti renkami ir produktą jau pateikus rinkai, kad būtų galima fiksuoti įvairų šalutinį poveikį, taip pat mokslinius tyrimus ir atitinkamų ES teisės aktų įgyvendinimo duomenis valstybėse narėse; |
| --- | --- |

26.

| 27. | yra labai susirūpinęs dėl to, kad nepadidėjęs atsižvelgimas į moteris klinikinių tyrimų ir biomedicininių mokslinių tyrimų srityje kelia pavojų moterų sveikatai ir gyvybei, ir pabrėžia, kad klinikinių tyrimų metodika ir projektai turi suteikti galimybę atlikti pagal amžių ir lytį suskirstytą analizę; todėl pabrėžia, kad į psichikos sveikatos srities klinikines procedūras būtina skubiai įtraukti lyčių skirtumus; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pabrėžia, kad svarbu skelbti klinikinių tyrimų rezultatus, kad metodika būtų skaidri ir prieinama; |
| --- | --- |

28.

| 29. | primena, kad infekcinių ligų (pvz., ŽIV ir maliarijos) ir nesėkmingai pasibaigusio nėštumo (pvz., negyvo kūdikio gimimo) atvejai dažniausi mažas ir vidutines pajamas gaunančiose šalyse; ragina į klinikinius tyrimus įtraukti besilaukiančias moteris – tai galėtų būti būdas sumažinti motinų ir kūdikių sergamumą ir mirtingumą; |
| --- | --- |

29.

| 30. | primygtinai ragina užtikrinti, kad vaistų etiketėse būtų aiškiai nurodoma, ar vaistą yra išbandžiusios moterys, taip pat ar galėtų skirtis šalutinis poveikis vyrams ir moterims; ragina valstybes nares skatinti atlikti ilgalaikio produktų, kurie naudojami pakaitinės hormonų terapijos srityje, poveikio mokslinius tyrimus; |
| --- | --- |

30.

| 31. | prašo Komisijos skatinti ES lygmens projektus, kuriais ypatingas dėmesys būtų teikiamas klausimui, kaip atliekant klinikinius vaistų tyrimus elgiamasi su moterimis; mano, kad tokie projektai turėtų apimti visų lygmenų sveikatos priežiūros institucijas ir farmacijos pramonę, kad būtų parengtos konkrečios strategijos dėl lyčių skirtumų nagrinėjimo ir vertinimo klinikiniuose tyrimuose gairių įgyvendinimo; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina Komisiją ir valstybes nares investuoti į informuotumo didinimo kampanijas, kuriomis moterys būtų skatinamos dalyvauti klinikiniuose tyrimuose; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ragina EMA parengti atskiras gaires moterims, kaip ypatingai gyventojų grupei atliekant klinikinius vaisto tyrimus; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ragina valstybes nares taikant Reglamentą (ES) Nr. 536/2014 dėl žmonėms skirtų vaistų klinikinių tyrimų klinikiniams tyrimams taikyti metodiką, kuria užtikrinama, kad vyrams ir moterims būtų atstovaujama deramai, ypatingą dėmesį skiriant skaidrumui, susijusiam su dalyvių susiskirstymu pagal lytį, ir svarstant, kaip tinkamai įgyvendinti šį reglamentą konkrečiai stebėti, kokiu mastu atstovaujama vyrams ir moterims; |
| --- | --- |

34.

| 35. | primygtinai ragina valstybes nares, EMA ir susijusius suinteresuotuosius subjektus užtikrinti, kad lyties aspektas būtų įtrauktas į pradinius mokslinių tyrimų ir vaistų kūrimo etapus iki klinikinių tyrimų etapo; pabrėžia, kad visos Europos mokslinių tyrimų institucijoms ir sveikatos priežiūros teikėjams reikia geriau dalytis geriausia patirtimi šioje srityje; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pabrėžia, kad reikia imtis skubių veiksmų, kad būtų panaikinti atstovavimo vyrams ir moterims skirtumai tokių sveikatos sričių vaistų klinikiniuose tyrimuose, kuriose šie skirtumai ypač žalingi, pvz., Alzheimerio ligos, vėžio, insulto, antidepresantų ir širdies ir kraujagyslių ligų vaistų klinikiniuose tyrimuose; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pabrėžia, kad mokslininkai ir visi suinteresuotieji subjektai turi imtis suderintų veiksmų, kad panaikintų kenksmingą konkrečiai su moterimis susijusių vaistų, pvz., antidepresantų, kontraceptinių priemonių ir kt., šalutinį poveikį, kad būtų pagerinta moterų sveikata ir sveikatos priežiūros kokybė; |
| --- | --- |

37.

| 38. | su susirūpinimu pažymi, kad besivystančiose šalyse susiduriama su diskriminacija dėl lyties ir lyčių nelygybe mokslinių sveikatos ir socialinės rūpybos tyrimų srityje, o dėl to, savo ruožtu, nukenčia tinkamo tikslinio gydymo vystymas; ypač atkreipia dėmesį į tai, kad besivystančiose šalyse pacientams nėra tinkamai atstovaujama atliekant farmakologinius mokslinius tyrimus; pažymi, kad kuriant vaistus nuo tuberkuliozės nebuvo atsižvelgta į tam tikras gyventojų grupes, įskaitant vaikus ir besilaukiančias moteris; pabrėžia, kad ateityje atliekant klinikinius tyrimus atsižvelgiant į lytį būtina rinkti ir saugoti ėminius farmakogenetiniams tyrimams; primena, kad dėl kitokios moterų biologinės ir fiziologinė prigimties reikia atitinkamos informacijos apie vaistų poveikį jos kūnui; |
| --- | --- |

38.

| 39. | su susirūpinimu pažymi, kad, kadangi vaistų tyrimai vis dažniau perkeliami į Afriką ir kitus nepakankamai išsivysčiusius regionus, gali kilti rimtų etikos pažeidimų ir būti nesilaikoma pagrindinių ES principų, pvz., teisės į sveikatos apsaugą ir sveikatos priežiūrą; pažymi, jog, nesant galimybės naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis, sveikatos draudimu ar vaistais už prieinamą kainą, pažeidžiami asmenys, ypač moterys, neturi jokio kito pasirinkimo, kaip dalyvauti klinikiniuose tyrimuose, kad gautų medicininį gydymą, galbūt nesuvokdami su tuo susijusios rizikos; |
| --- | --- |

39.

| 40. | atkreipia dėmesį į įrodytą faktą, kad moterys vartoja daugiau psichotropinių vaistų negu vyrai, tačiau yra labai nedaug tyrimų, susijusių su šių vaistų, kurie vyrams ir moterims išrašomi vienodomis dozėmis, skirtingu poveikiu abiem lytims; reiškia susirūpinimą, kad moterys patiria didesnį nepageidaujamą vaistų poveikį, nes neįtraukiamos į klinikinius tyrimus, todėl neatsižvelgiama į moters fiziologiją; taip pat pažymi, kad moterys dažniau negu vyrai imasi psichoterapijos savo psichikos sveikatos problemoms spręsti; |
| --- | --- |

40.

Bendrosios pastabos

| 41. | ragina Komisiją ir valstybes nares:






  a) | skatinti sveikatos priežiūrą suteikiant galimybę lengvai naudotis paslaugomis ir teikiant deramą prie specifinių vyrų ir moterų poreikių pritaikytą informaciją bei keitimąsi gerąja patirtimi psichikos sveikatos ir klinikinių tyrimų srityje; |
| --- | --- | --- |

41.

a)

skatinti sveikatos priežiūrą suteikiant galimybę lengvai naudotis paslaugomis ir teikiant deramą prie specifinių vyrų ir moterų poreikių pritaikytą informaciją bei keitimąsi gerąja patirtimi psichikos sveikatos ir klinikinių tyrimų srityje;

| b) | įvertinti specifinius moterų ir vyrų sveikatos poreikius ir užtikrinti, kad lyčių perspektyva būtų integruota į jų sveikatos politiką, programas ir mokslinius tyrimus nuo pat jų kūrimo ir rengimo iki poveikio vertinimo ir biudžeto sudarymo; |
| --- | --- |

b)

įvertinti specifinius moterų ir vyrų sveikatos poreikius ir užtikrinti, kad lyčių perspektyva būtų integruota į jų sveikatos politiką, programas ir mokslinius tyrimus nuo pat jų kūrimo ir rengimo iki poveikio vertinimo ir biudžeto sudarymo;

| c) | užtikrinti, kad prevencijos strategijos būtų konkrečiai skirtos moterims, kurioms kyla tarpsektorinės diskriminacijos pavojus, pvz., romų tautybės moterims, neįgalioms moterims, lesbietėms ir biseksualioms moterims, migrantėms ir pabėgėlėms, skurstančioms moterims, taip pat translyčiams ir interseksualiems asmenims; |
| --- | --- |

c)

užtikrinti, kad prevencijos strategijos būtų konkrečiai skirtos moterims, kurioms kyla tarpsektorinės diskriminacijos pavojus, pvz., romų tautybės moterims, neįgalioms moterims, lesbietėms ir biseksualioms moterims, migrantėms ir pabėgėlėms, skurstančioms moterims, taip pat translyčiams ir interseksualiems asmenims;

| d) | pripažinti smurtą dėl lyties ir smurtą prieš moteris visuomenės sveikatos klausimu, kaip nurodyta 1996 m. gegužės 25 d. PSO rezoliucijoje WHA49.25, darančiu tiesioginį poveikį moterų psichikos sveikatai ir gerovei; |
| --- | --- |

d)

pripažinti smurtą dėl lyties ir smurtą prieš moteris visuomenės sveikatos klausimu, kaip nurodyta 1996 m. gegužės 25 d. PSO rezoliucijoje WHA49.25, darančiu tiesioginį poveikį moterų psichikos sveikatai ir gerovei;

| e) | užtikrinti, kad būtų greitai parengtas ES lygmens tyrimas dėl smurto dėl lyties paplitimo, kuris būtų atliekamas remiantis Europos statistikos sistema, kaip patvirtinta Eurostato 2016 m. darbo programoje, ir reguliariai rinkti duomenis, ypač dėl depresijos paplitimo, ir šiuos duomenis suskirstyti bent pagal lytį, amžiaus grupę bei socialinį ir ekonominį statusą; |
| --- | --- |

e)

užtikrinti, kad būtų greitai parengtas ES lygmens tyrimas dėl smurto dėl lyties paplitimo, kuris būtų atliekamas remiantis Europos statistikos sistema, kaip patvirtinta Eurostato 2016 m. darbo programoje, ir reguliariai rinkti duomenis, ypač dėl depresijos paplitimo, ir šiuos duomenis suskirstyti bent pagal lytį, amžiaus grupę bei socialinį ir ekonominį statusą;

| f) | remti pilietinės visuomenės ir moterų organizacijas, kurios skatina su sveikata susijusias moterų teises, stengtis užtikrinti, kad moterys būtų išgirstos sprendžiant ES ir nacionalinius sveikatos politikos klausimus ir kad ES ir nacionalinė sveikatos politika atitiktų jų poreikius; |
| --- | --- |

f)

remti pilietinės visuomenės ir moterų organizacijas, kurios skatina su sveikata susijusias moterų teises, stengtis užtikrinti, kad moterys būtų išgirstos sprendžiant ES ir nacionalinius sveikatos politikos klausimus ir kad ES ir nacionalinė sveikatos politika atitiktų jų poreikius;

| g) | skatinti programas, kuriomis būtų atsižvelgiama į specifinius moterų poreikius, susijusius su tokiomis ligomis, kaip osteoporozė, raumenų ir kaulų problemos bei centrinės nervų sistemos ligos, pvz., Alzheimerio liga ir (arba) silpnaprotystė, įskaitant programas, pagal kurias moterys būtų informuojamos apie prevencijos metodus ir būtų siūlomi mokymai medikams; |
| --- | --- |

g)

skatinti programas, kuriomis būtų atsižvelgiama į specifinius moterų poreikius, susijusius su tokiomis ligomis, kaip osteoporozė, raumenų ir kaulų problemos bei centrinės nervų sistemos ligos, pvz., Alzheimerio liga ir (arba) silpnaprotystė, įskaitant programas, pagal kurias moterys būtų informuojamos apie prevencijos metodus ir būtų siūlomi mokymai medikams;

| h) | skirti papildomą dėmesį specifiniams moterų, kurioms nustatytas lėtinio nuovargio sindromas ir fibromialgija, poreikiams, teikiant joms tinkamas ir kokybiškas sveikatos priežiūros paslaugas; |
| --- | --- |

h)

skirti papildomą dėmesį specifiniams moterų, kurioms nustatytas lėtinio nuovargio sindromas ir fibromialgija, poreikiams, teikiant joms tinkamas ir kokybiškas sveikatos priežiūros paslaugas;

| i) | padidinti finansavimą, siekiant skatinti mokslinius endometriozės priežasčių ir galimų gydymo būdų tyrimus, taip pat klinikinių gairių parengimą ir etaloninių centrų kūrimą; skatinti informavimo, prevencijos ir sąmoningumo didinimo kampanijas endometriozės klausimais, taip pat numatyti priemones, reikalingas šios sveikatos srities specialistų mokymams rengti ir imtis mokslinių tyrimų iniciatyvų; |
| --- | --- |

i)

padidinti finansavimą, siekiant skatinti mokslinius endometriozės priežasčių ir galimų gydymo būdų tyrimus, taip pat klinikinių gairių parengimą ir etaloninių centrų kūrimą; skatinti informavimo, prevencijos ir sąmoningumo didinimo kampanijas endometriozės klausimais, taip pat numatyti priemones, reikalingas šios sveikatos srities specialistų mokymams rengti ir imtis mokslinių tyrimų iniciatyvų;

| 42. | ragina valstybes nares nustatyti politiką, skirtą vidutiniam gyventojų sveikatos lygiui gerinti panaikinant skirtumus sveikatos srityje, kurie daro poveikį palankių sąlygų neturinčioms socialinėms ir ekonominėms grupėms; šiuo atžvilgiu ragina aktyviai įtraukti daugelį politikos sektorių – ne tik visuomenės sveikatos ir sveikatos priežiūros sistemas, bet ir švietimo, socialinės apsaugos, profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros ir miestų planavimo sritis, visada aiškiai atsižvelgiant į lyčių lygybės aspektą; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ragina besivystančių šalių vyriausybes įtraukti lyties aspektą į psichikos sveikatos politiką ir kurti politiką ir programas, kuriomis būtų atsižvelgiama ir į specifinius moterų poreikius, susijusius su psichikos ligų gydymu, ir į socialines psichologinio išsekimo priežastis; su susirūpinimu pažymi, kad, ypač mažiausiai išsivysčiusiose šalyse, moterų neįtraukimą į biomedicininius mokslinius tyrimus dažnai lemia informacijos ir informavimo kampanijų stygius, jų atliekamas motinos ir globėjos vaidmuo bei nepakankama jų laisvė priimti sprendimus savo namuose; yra tvirtai įsitikinęs, kad geresnė lyčių vaidmenų ir pareigų pusiausvyra, pajamų saugumas, vienodos galimybės įgyti išsilavinimą ir integruotis į darbo rinką, veiksmingesnės priemonės profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrai skatinti, ypač vienišoms motinoms, minimalios socialinės apsaugos sistemų kūrimas ir skurdo mažinimas padėtų naikinant lyčių nelygybę psichikos sveikatos srityje; |
| --- | --- |

43.

| 44. | mano, kad lytinės ir reprodukcinės teisės apima teisę į teisėtą ir saugų abortą, patikimą ir saugią kontracepciją už prieinamą kainą, taip pat visapusišką lytinį švietimą ir mokymą apie lyčių santykius; |
| --- | --- |

44.

| 45. | apgailestauja, kad ne vienoje ES valstybėje narėje lytinės ir reprodukcinės teisės griežtai ribojamos ir (arba) užtikrinamos tik tam tikromis sąlygomis; |
| --- | --- |

45.

| 46. | mano, jog tai, kad vis daugiau profesionalių medikų atsisako daryti abortus valstybėse narėse, yra dar viena grėsmė moters sveikatai ir teisėms; primygtinai ragina valstybes nares užtikrinti, kad ligoninėse būtų bent minimalus skaičius abortus atliekančių profesionalių medikų; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ragina valstybes nares užkirsti kelią priverstinei moterų sterilizacijai – reiškiniui, su kuriuo pirmiausia susiduria neįgalios moterys, translyčiai ir interseksualūs asmenys bei romų tautybės moterys, ją uždrausti ir už tai persekioti baudžiamąja tvarka; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pabrėžia, kad patikros procedūros ankstyvoje vėžio stadijoje, šalia informavimo programų, laikomos viena veiksmingiausių vėžio prevencijos priemonių, ir ragina valstybes nares užtikrinti, kad visos moterys ir mergaitės turėtų galimybę pasinaudoti tokiomis patikromis; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pabrėžia, kad galių moterims suteikimas ir lyčių lygybės propagavimas nepaprastai svarbūs norint paspartinti darnų vystymąsi ir taip panaikinti visų formų diskriminaciją prieš moteris ir mergaites, įskaitant diskriminaciją, su kuria susiduriama sveikatos ir klinikinių tyrimų srityje, ir kad tai ne tik pagrindinė žmogaus teisė, bet ir didinamąjį poveikį visose kitose vystymosi srityse turintis veiksnys (5 JT darnaus vystymosi tikslas); |
| --- | --- |

49.

| 50. | mano, kad valstybės narės privalo užtikrinti arti gyvenamosios vietos teikiamas akušerijos paslaugas, kurios būtų traktuojamos kaip viešosios paslaugos, bei akušerių prieinamumą, taip pat kaimo ir kalnuotuose regionuose; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ragina valstybių narių sveikatos apsaugos institucijas pripažinti endometriozę aktyvumą varžančia liga, kad ja sergančios moterys galėtų gydytis nemokamai – net ir tada, kai gydymas brangus ir (arba) būtina operacija – ir kad kritiškiausiais laikotarpiais jos galėtų išeiti specialių laikinojo nedarbingumo atostogų ir taip išvengti stigmatizacijos darbe; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ragina valstybes nares, Komisiją ir atitinkamas agentūras visiems pabėgėliams, prieglobsčio prašytojams ir migrantams, visų pirma pažeidžiamoms moterims ir mergaitėms, užtikrinti visapusišką galimybę gauti kokybiškas sveikatos priežiūros ir psichikos sveikatos priežiūros paslaugas, nes tai – visuotinių žmogaus teisių klausimas, ir ilgainiui deramai pritaikyti savo nacionalines sveikatos sistemas prie atvykstančių pabėgėlių ir prieglobsčio prašytojų poreikių; pabrėžia, kad imigracijos, prieglobsčio ir teisėsaugos darbuotojams ir pareigūnams, dirbantiems su pabėgėliais, prieglobsčio prašytojais ir imigrantais, ypač su pažeidžiamomis moterimis ir mergaitėmis, turi būti rengiami su lyčių aspektu susiję psichikos sveikatos srities mokymai; mano, kad šios būtinos sveikatos priežiūros priemonės turėtų apimti saugaus apgyvendinimo ir sanitarinių sąlygų suteikimą moterims ir vaikams, teisines konsultacijas ir galimybę naudotis seksualinės ir reprodukcinės sveikatos paslaugomis ir teisėmis, įskaitant kontracepciją, paramą seksualinės prievartos aukoms bei saugius ir legalius abortus; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ragina ES ir valstybes nares nedelsiant nutraukti dabartinę griežtą taupymo politiką ir viešųjų išlaidų mažinimą, nuo kurio kenčia paslaugos, būtinos norint ES aukštą sveikatos priežiūros apsaugos lygį visoms moterims ir vyrams, mergaitėms ir berniukams, neatsižvelgiant į jų kilmę ar teisinį statusą; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ragina valstybes nares bedarbėms moterims, kaimo vietovėse gyvenančioms moterims ir mažas pajamas gaunančioms pensininkėms, kurios negali pačios susimokėti už medicinines patikras ir gydymą, užtikrinti nemokamas sveikatos priežiūros paslaugas; |
| --- | --- |

54.

| 55. | rekomenduoja, kad moterims, pagimdžiusioms neįgalų vaiką arba vaiką, sergantį gyvybei pavojinga liga, būtų teikiama speciali parama, visų pirma apimanti galimybę gauti nemokamą ilgalaikę pediatrinę priežiūrą namuose, palaikomosios pediatrinės slaugos paslaugas, taip pat specializuotą ir nesunkiai prieinamą psichologinę pagalbą; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pabrėžia, kad teisės į sveikatą užtikrinimas visiems yra viršesnis už intelektinės nuosavybės teisių apsaugą ir priklauso nuo investicijų į Europos sveikatos mokslinius tyrimus, įskaitant sveikatos technologijas ir vaistus, skirtus dėl skurdo plintančioms ir apleistoms ligoms (angl. PRND) gydyti; |
| --- | --- |

56.

| 57. | apgailestauja, kad valstybės narės mažina visuomenei sveikatai skiriamas biudžeto lėšas, ir yra nusivylęs dėl to, kad metiniai programų, skirtų užkirsti kelią smurtui dėl lyties ir smurtui prieš moteris visose valstybėse narėse, biudžetai gerokai mažesni negu faktinė tokio smurto kaina – nesvarbu, ar ji ekonominio, ar socialinio, ar moralinio pobūdžio; pritaria valstybių narių sprendimui didinti išlaidas programoms, kuriomis užkertamas kelias smurtui prieš moteris ir suteikiama veiksminga pagalba ir apsauga aukoms, remti; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ragina valstybes nares imtis veiksmų sveikatos priežiūros srityje, kad smurto dėl lyties aukas būtų galima nustatyti ankstyvuoju etapu ir suteikti joms paramą, o agresijos atvejais taikyti sveikatos protokolus, kurie būtų perduodami atitinkamiems teismams siekiant paspartinti teismo procesą; be to, ragina valstybes nares užtikrinti teisę gauti informaciją ir naudotis integruota nuolatinės ir skubios priežiūros tarnybų, kurių specializacijos sritis – įvairių sričių profesionalios paslaugos, teikiama socialine parama; |
| --- | --- |

58.

| 59. | palankiai vertina Komisijos veiksmus, kuriais siekiama, kad ES ratifikuotų Stambulo konvenciją, ir apgailestauja, kad daugelis valstybių narių to dar nepadarė; primygtinai ragina Tarybą kuo greičiau užtikrinti, kad ES prisijungtų prie Stambulo konvencijos; |
| --- | --- |

59.

| 60. | pabrėžia, kad prostitucija yra ir sveikatos problema, nes ji kenkia prostitucija užsiimančių asmenų sveikatai – jie turi didesnę tikimybę kentėti nuo lytinių, fizinių ir psichinių traumų, būti priklausomi nuo narkotikų bei alkoholio ir prarasti savigarbą, o jų mirtingumas didesnis nei vidutinio gyventojo; priduria ir pabrėžia, kad daugelis sekso paslaugų pirkėjų reikalauja nesaugaus komercinio sekso, dėl kurio pavojus, kad bus pakenkta ir prostitucija užsiimančių asmenų, ir šių paslaugų pirkėjų sveikatai, padidėja; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ragina valstybes nares užkirsti kelią moterų ir interseksualių asmenų lyties organų žalojimui, jį uždrausti ir už jį persekioti baudžiamąja tvarka, taip pat, šalia fizinės priežiūros, teikti su psichikos sveikata susijusią pagalbą jo aukoms ir aukomis galintiems tapti asmenims; |
| --- | --- |

61.

| 62. | ragina Komisiją ir valstybes nares ypatingą dėmesį skirti pažeidžiamiausioms ar palankių sąlygų neturinčioms grupėms, ir pradėti joms skirtas intervencijos programas; |
| --- | --- |

62.

| 63. | mano, kad palyginamų, išsamių, patikimų ir reguliariai atnaujinamų pagal lytį suskirstytų duomenų nebuvimas lemia diskriminaciją moterų sveikatos požiūriu; |
| --- | --- |

63.

| 64. | primena, kad sveikatos priežiūra ir politika priklauso valstybių narių kompetencijai ir Europos Komisijos vaidmuo yra papildyti nacionalines politikas; |
| --- | --- |

64.

o

o o

| 65. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

65.

---

(1)  EMEA/CHMP/3916/2005 – ICH http://www.ema.europa.eu/docs/en_GB/document_library/Scientific_guideline/2010/01/WC500059887.pdf

(2)  Krug, Dahlberg, Mercy, Zwi & Lozano, 2002.

---

2017 m. vasario 15 d., trečiadienis

| 18.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 252/113 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 252/113

---

P8_TA(2017)0033

ES ir Mongolijos pagrindų susitarimas dėl partnerystės ir bendradarbiavimo (rezoliucija)

2017 m. vasario 15 d. Europos Parlamento ne teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Mongolijos pagrindų susitarimo dėl partnerystės ir bendradarbiavimo sudarymo projekto (08919/2016 – C8-0218/2016 – 2015/0114(NLE) – 2016/2231(INI))

(2018/C 252/11)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (08919/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (08919/2016),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Mongolijos pagrindų susitarimo dėl partnerystės ir bendradarbiavimo projektą (07902/1/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Mongolijos pagrindų susitarimo dėl partnerystės ir bendradarbiavimo projektą (07902/1/2011),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 ir 209 straipsnius ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C8-0218/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 ir 209 straipsnius ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C8-0218/2016),

| — | atsižvelgdamas į tai, kad 2013 m. balandžio 30 d. Ulan Batore, dalyvaujant Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai Catherine Ashton, buvo pasirašytas pagrindų susitarimas dėl partnerystės ir bendradarbiavimo (arba „Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimas“, PBS), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad 2013 m. balandžio 30 d. Ulan Batore, dalyvaujant Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojai Catherine Ashton, buvo pasirašytas pagrindų susitarimas dėl partnerystės ir bendradarbiavimo (arba „Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimas“, PBS),

| — | atsižvelgdamas į prekybos ir ekonominio bendradarbiavimo susitarimą tarp Europos ekonominės bendrijos bei jos valstybių narių ir Mongolijos, kuris įsigaliojo 1993 m. kovo 1 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prekybos ir ekonominio bendradarbiavimo susitarimą tarp Europos ekonominės bendrijos bei jos valstybių narių ir Mongolijos, kuris įsigaliojo 1993 m. kovo 1 d.,

| — | atsižvelgdamas į savo 2005 m. lapkričio 15 d. teisėkūros rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Susitarimo dėl Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko (ERPB) įsteigimo dalinio keitimo, pagal kurį šiam bankui suteikiama teisė finansuoti Mongolijoje vykdomą veiklą (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2005 m. lapkričio 15 d. teisėkūros rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Susitarimo dėl Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko (ERPB) įsteigimo dalinio keitimo, pagal kurį šiam bankui suteikiama teisė finansuoti Mongolijoje vykdomą veiklą (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 13 d. rezoliuciją dėl ES ir Vidurinės Azijos strategijos įgyvendinimo ir persvarstymo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 13 d. rezoliuciją dėl ES ir Vidurinės Azijos strategijos įgyvendinimo ir persvarstymo (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. gruodžio 16 d. (3) ir 2013 m. kovo 14 d. (4) rezoliucijas dėl ES ir Kinijos santykių, ypač į pastarosios rezoliucijos Y konstatuojamąją dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. gruodžio 16 d. (3) ir 2013 m. kovo 14 d. (4) rezoliucijas dėl ES ir Kinijos santykių, ypač į pastarosios rezoliucijos Y konstatuojamąją dalį,

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. birželio 10 d. rezoliuciją dėl ES ir Rusijos santykių padėties (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. birželio 10 d. rezoliuciją dėl ES ir Rusijos santykių padėties (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2012 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl Parlamento pozicijos dėl 19-osios Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos sesijos (6), ypač į jos 30 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2012 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl Parlamento pozicijos dėl 19-osios Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos sesijos (6), ypač į jos 30 punktą,

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. sausio 17 d. rezoliuciją dėl Sutarties dėl branduolinio ginklo neplatinimo persvarstymo konferencijos, siekiant sukurti Artimųjų Rytų zoną be masinio naikinimo ginklų, rekomendacijų, ypač į jos F konstatuojamąją dalį (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. sausio 17 d. rezoliuciją dėl Sutarties dėl branduolinio ginklo neplatinimo persvarstymo konferencijos, siekiant sukurti Artimųjų Rytų zoną be masinio naikinimo ginklų, rekomendacijų, ypač į jos F konstatuojamąją dalį (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. spalio 27 d. rezoliuciją dėl branduolinio saugumo ir ginklų neplatinimo (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. spalio 27 d. rezoliuciją dėl branduolinio saugumo ir ginklų neplatinimo (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 15 d. teisėkūros rezoliuciją dėl sprendimo projekto (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 15 d. teisėkūros rezoliuciją dėl sprendimo projekto (9),

| — | atsižvelgdamas į tai, kad Mongolija įtraukta į ES bendrosios lengvatų sistemos specialią darnaus vystymosi ir gero valdymo skatinamąją priemonę (BLS +), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad Mongolija įtraukta į ES bendrosios lengvatų sistemos specialią darnaus vystymosi ir gero valdymo skatinamąją priemonę (BLS +),

| — | atsižvelgdamas į ilgalaikius Europos Parlamento delegacijų ir Mongolijos Didžiojo Valstybės Churalo (parlamento) santykius, ypač į 10-ojo tarpparlamentinio susitikimo, įvykusio 2015 m. vasario 17 d. Ulan Batore, bendrą pareiškimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ilgalaikius Europos Parlamento delegacijų ir Mongolijos Didžiojo Valstybės Churalo (parlamento) santykius, ypač į 10-ojo tarpparlamentinio susitikimo, įvykusio 2015 m. vasario 17 d. Ulan Batore, bendrą pareiškimą,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad Mongolija organizavo 11-ąjį Azijos ir Europos (ASEM) aukščiausiojo lygio susitikimą, vykusį 2016 m. liepos 15–16 d. Ulan Batore, ir 9-ąjį Azijos ir Europos parlamentinės partnerystės (ASEP) susitikimą, vykusį 2016 m. balandžio 21–22 d. Ulan Batore, ir jiems pirmininkavo, ir į atitinkamas abiejuose susitikimuose priimtas deklaracijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad Mongolija organizavo 11-ąjį Azijos ir Europos (ASEM) aukščiausiojo lygio susitikimą, vykusį 2016 m. liepos 15–16 d. Ulan Batore, ir 9-ąjį Azijos ir Europos parlamentinės partnerystės (ASEP) susitikimą, vykusį 2016 m. balandžio 21–22 d. Ulan Batore, ir jiems pirmininkavo, ir į atitinkamas abiejuose susitikimuose priimtas deklaracijas,

| — | atsižvelgdamas į aktyvų Mongolijos vaidmenį ESBO parlamentinėje asamblėjoje, įskaitant rudens posėdžio, kuris 2015 m. rugsėjo 15–18 d. įvyko Ulan Batore, organizavimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į aktyvų Mongolijos vaidmenį ESBO parlamentinėje asamblėjoje, įskaitant rudens posėdžio, kuris 2015 m. rugsėjo 15–18 d. įvyko Ulan Batore, organizavimą,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad Mongolija išrinkta į Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybą 2016–2018 m. laikotarpiu, ir į jos paskelbtą siekį 2022 m. tapti JT Saugumo Tarybos nare, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad Mongolija išrinkta į Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybą 2016–2018 m. laikotarpiu, ir į jos paskelbtą siekį 2022 m. tapti JT Saugumo Tarybos nare,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad Mongolija pirmininkavo Demokratijos bendrijai 2012–2013 m. laikotarpiu ir koalicijai „Laisvė internete“ 2015 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad Mongolija pirmininkavo Demokratijos bendrijai 2012–2013 m. laikotarpiu ir koalicijai „Laisvė internete“ 2015 m.,

| — | atsižvelgdamas į rinkimų stebėjimo misijos, kuri stebėjo 2016 m. birželio 29 d. parlamento rinkimus Mongolijoje ir kurioje dalyvavo ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro (ESBO/DIŽTT) ir Europos Parlamento atstovai, preliminarius rezultatus ir išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į rinkimų stebėjimo misijos, kuri stebėjo 2016 m. birželio 29 d. parlamento rinkimus Mongolijoje ir kurioje dalyvavo ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro (ESBO/DIŽTT) ir Europos Parlamento atstovai, preliminarius rezultatus ir išvadas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento 2015 m. birželio 9 d. plenariniame posėdyje Mongolijos prezidento Tsakhiagiino Elbegdorjo pasakytą kalbą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento 2015 m. birželio 9 d. plenariniame posėdyje Mongolijos prezidento Tsakhiagiino Elbegdorjo pasakytą kalbą,

| — | atsižvelgdamas į įvairius abipusius aukšto lygio susitikimus ir vizitus, įskaitant 2013 m. lapkričio mėn. Europos Komisijos pirmininko José Barroso vizitą į Mongoliją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į įvairius abipusius aukšto lygio susitikimus ir vizitus, įskaitant 2013 m. lapkričio mėn. Europos Komisijos pirmininko José Barroso vizitą į Mongoliją,

| — | atsižvelgdamas į Mongolijos vadinamąją trečiųjų kaimyninių šalių užsienio politiką, apimančią ryšius su ES, JAV, Japonija, Korėjos Respublika, Indija, Iranu, Centrinės Azijos šalimis ir kt., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Mongolijos vadinamąją trečiųjų kaimyninių šalių užsienio politiką, apimančią ryšius su ES, JAV, Japonija, Korėjos Respublika, Indija, Iranu, Centrinės Azijos šalimis ir kt.,

| — | atsižvelgdamas į Mongolijos strateginę partnerystę su Rusija ir Kinija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Mongolijos strateginę partnerystę su Rusija ir Kinija,

| — | atsižvelgdamas į Mongolijos stebėtojos statusą Šanchajaus bendradarbiavimo organizacijoje (angl. SCO), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Mongolijos stebėtojos statusą Šanchajaus bendradarbiavimo organizacijoje (angl. SCO),

| — | atsižvelgdamas į reguliarius Mongolijos, Rusijos ir Kinijos, taip pat Mongolijos, Japonijos ir JAV aukšto lygio trišalius susitikimus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į reguliarius Mongolijos, Rusijos ir Kinijos, taip pat Mongolijos, Japonijos ir JAV aukšto lygio trišalius susitikimus,

| — | atsižvelgdamas į iniciatyvas integruoti įvairius ekonominius projektus regione, įskaitant Kinijos Šilko kelio ekonominės juostos, Rusijos TransEurazijos juostos plėtojimo ir Mongolijos Prerijų kelio projektus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į iniciatyvas integruoti įvairius ekonominius projektus regione, įskaitant Kinijos Šilko kelio ekonominės juostos, Rusijos TransEurazijos juostos plėtojimo ir Mongolijos Prerijų kelio projektus,

| — | atsižvelgdamas į Mongolijos atskirą partnerystės ir bendradarbiavimo su NATO programą, dėl kurios susitarta 2012 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Mongolijos atskirą partnerystės ir bendradarbiavimo su NATO programą, dėl kurios susitarta 2012 m.,

| — | atsižvelgdamas į Mongolijos 2015 m. rugsėjo mėn. pareiškimą apie savo ketinimą išlaikyti nuolatinio neutralumo statusą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Mongolijos 2015 m. rugsėjo mėn. pareiškimą apie savo ketinimą išlaikyti nuolatinio neutralumo statusą,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad Mongolija pasiskelbė valstybe be branduolinių ginklų ir kad šį statusą 2012 m. rugsėjo mėn. pripažino Jungtinės Tautos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad Mongolija pasiskelbė valstybe be branduolinių ginklų ir kad šį statusą 2012 m. rugsėjo mėn. pripažino Jungtinės Tautos,

| — | atsižvelgdamas į Mongolijos tarptautinio bendradarbiavimo fondą, skirtą keistis patirtimi su kitomis šalimis, kuriose vyksta demokratiniai pokyčiai, pvz., Mianmaru, Kirgizija ir Afganistanu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Mongolijos tarptautinio bendradarbiavimo fondą, skirtą keistis patirtimi su kitomis šalimis, kuriose vyksta demokratiniai pokyčiai, pvz., Mianmaru, Kirgizija ir Afganistanu,

| — | atsižvelgdamas į pasitikėjimo stiprinimo pastangas, įskaitant Ulan Batoro dialogą dėl Šiaurės Rytų Azijos saugumo, kuriame dalyvavo Šiaurės Korėja, taip pat Azijos forumas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasitikėjimo stiprinimo pastangas, įskaitant Ulan Batoro dialogą dėl Šiaurės Rytų Azijos saugumo, kuriame dalyvavo Šiaurės Korėja, taip pat Azijos forumas,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų komiteto prieš kankinimą baigiamąsias pastabas dėl Mongolijos antrosios periodinės ataskaitos, kuri patvirtinta 2016 m. rugpjūčio mėn., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų komiteto prieš kankinimą baigiamąsias pastabas dėl Mongolijos antrosios periodinės ataskaitos, kuri patvirtinta 2016 m. rugpjūčio mėn.,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A8–0383/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A8–0383/2016),

| A. | kadangi Mongolija gali būti demokratijos modeliu ne tik kitoms regiono besiformuojančios demokratijos šalims, bet taip pat šalims, kurių režimas labiau autoritarinis; |
| --- | --- |

A.

kadangi Mongolija gali būti demokratijos modeliu ne tik kitoms regiono besiformuojančios demokratijos šalims, bet taip pat šalims, kurių režimas labiau autoritarinis;

| B. | kadangi Europos Bendrijos nuo 1989 m. rugpjūčio 1 d. užmezgė diplomatinius santykius su Mongolija; |
| --- | --- |

B.

kadangi Europos Bendrijos nuo 1989 m. rugpjūčio 1 d. užmezgė diplomatinius santykius su Mongolija;

| C. | kadangi ES ir Mongolija palaiko draugiškus santykius, pagrįstus politiniais, socialiniais, ekonominiais, kultūriniais ir istoriniais ryšiais; |
| --- | --- |

C.

kadangi ES ir Mongolija palaiko draugiškus santykius, pagrįstus politiniais, socialiniais, ekonominiais, kultūriniais ir istoriniais ryšiais;

| D. | kadangi ES ir Mongolija laikosi daugelio panašių pozicijų daugumos pagrindinių tarptautinių problemų klausimu ir Mongolija atlieka konstruktyvų vaidmenį palaikant tarptautinius santykius, ypač daugiašalėse organizacijose; |
| --- | --- |

D.

kadangi ES ir Mongolija laikosi daugelio panašių pozicijų daugumos pagrindinių tarptautinių problemų klausimu ir Mongolija atlieka konstruktyvų vaidmenį palaikant tarptautinius santykius, ypač daugiašalėse organizacijose;

| E. | kadangi ES palaikant santykius su Mongolija daugiausia dėmesio skiriama vystomojo bendradarbiavimo projektams, kuriais siekiama sudaryti galimybes šaliai kreipti vykstantį spartaus pertvarkymo procesą socialiai įtraukaus ir ekonomiškai tvaraus visuomenės vystymo link; |
| --- | --- |

E.

kadangi ES palaikant santykius su Mongolija daugiausia dėmesio skiriama vystomojo bendradarbiavimo projektams, kuriais siekiama sudaryti galimybes šaliai kreipti vykstantį spartaus pertvarkymo procesą socialiai įtraukaus ir ekonomiškai tvaraus visuomenės vystymo link;

| F. | kadangi Mongoliją domina tolesnis santykių su ES plėtojimas ir vykdomo bendradarbiavimo išplėtimas aprėpiant ne tik vystomąjį bendradarbiavimą; kadangi partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimu pabrėžiama didėjanti ES ir Mongolijos santykių, pagrįstų tokiais bendrais principais kaip lygybė, abipusė nauda, demokratija, teisinė valstybė ir žmogaus teisės, svarba, ir jis oficialiai atveria galimybę abiem susitarimo šalims plėtoti naujas bendradarbiavimo kryptis ne tik verslo, vystymosi, žemės ūkio, aplinkosaugos, energetikos, valstybės modernizavimo, bet taip pat švietimo, kultūros ir turizmo srityse; |
| --- | --- |

F.

kadangi Mongoliją domina tolesnis santykių su ES plėtojimas ir vykdomo bendradarbiavimo išplėtimas aprėpiant ne tik vystomąjį bendradarbiavimą; kadangi partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimu pabrėžiama didėjanti ES ir Mongolijos santykių, pagrįstų tokiais bendrais principais kaip lygybė, abipusė nauda, demokratija, teisinė valstybė ir žmogaus teisės, svarba, ir jis oficialiai atveria galimybę abiem susitarimo šalims plėtoti naujas bendradarbiavimo kryptis ne tik verslo, vystymosi, žemės ūkio, aplinkosaugos, energetikos, valstybės modernizavimo, bet taip pat švietimo, kultūros ir turizmo srityse;

| G. | kadangi ES santykių su Mongolija plėtojimas vis dar yra ES delegacijos Pekine atsakomybė; kadangi dabar ambasadas Ulan Batore jau turi Bulgarija, Čekijos Respublika, Prancūzija, Vokietija, Vengrija, Jungtinė Karalystė ir Italija; |
| --- | --- |

G.

kadangi ES santykių su Mongolija plėtojimas vis dar yra ES delegacijos Pekine atsakomybė; kadangi dabar ambasadas Ulan Batore jau turi Bulgarija, Čekijos Respublika, Prancūzija, Vokietija, Vengrija, Jungtinė Karalystė ir Italija;

Bendrosios nuostatos

| 1. | palankiai vertina draugiškus ir konstruktyvius ES ir Mongolijos santykius; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pripažįsta Mongolijos ypatingą geografinę padėtį tarp Kinijos, Rusijos ir Vidurinės Azijos šalių bei Šiaurės Rytų Azijos šalių, kurios turi didžiules galimybes pasaulio ekonomikoje, pripažįsta jos svarbą stabilumui regione, jos įrodytą gana išimtinę regione demokratijos brandą ir konstruktyvų vaidmenį, kurį ji atlieka padedant ir palengvinant taikiai spręsti konfliktus ir nesutarimus regione ir skatinant regiono ekonominę integraciją; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pripažįsta, kad toliau nuosekliai vyksta 1990 m. prasidėję demokratiniai pokyčiai; pripažįsta konkrečią pažangą vykdant socialines ir ekonomines reformas; vis dėlto atkreipia dėmesį į problemas, kurių esama darnaus vystymosi ir ekonomikos, finansų, gero valdymo, kovos su korupcija, socialinės apsaugos ir aplinkos apsaugos ir politinio susipriešinimo srityse ir kurias sunkina vis reiklesnė tarptautinė aplinka; |
| --- | --- |

3.

Institucinė sistema ir diplomatinis atstovavimas

| 4. | palankiai vertina gilėjantį ir besiplečiantį ES ir Mongolijos santykių pobūdį, kaip akivaizdžiai matyti pagrindų susitarime dėl partnerystės ir bendradarbiavimo (PBS), įsigalintį įvairiose srityse, įskaitant politinį dialogą ir žmogaus teises, prekybą ir paramą vystymuisi, taip pat bendradarbiavimą žemės ūkio ir kaimo plėtros, energetikos, klimato kaitos, mokslinių tyrimų ir inovacijų, švietimo ir kultūros srityse, kurios labai svarbios ekonomikos įvairinimui ir dabartinių ekonominių problemų sprendimui, taip pat iš klajoklių kilusios visuomenės ilgalaikiams pokyčiams; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palankiai vertina tai, kad įsteigtas jungtinis komitetas, kuris pagal susitarimo 56 straipsnį prisidės prie partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo įgyvendinimo, ir ragina šį komitetą nuolat teikti ataskaitas Europos Parlamentui ir Mongolijos parlamentui; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina tris valstybes nares, kurios iki šiol dar susitarimo neratifikavo, skubiai baigti nacionalinio ratifikavimo procesą tam, kad būtų sudarytas ir įsigaliotų PBS – to jau seniai laukiama; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad reikia toliau stiprinti ES ir Mongolijos santykių parlamentinį aspektą; apgailestauja, kad PBS tekste nėra straipsnių, pagal kuriuos būtų galima įsteigti Parlamentinio bendradarbiavimo komitetą (PBK) tam, kad pagal PBS jis vykdytų demokratinę šio susitarimo įgyvendinimo priežiūrą ir plėstų dviejų parlamentų politinį dialogą; todėl ragina kuo greičiau surengti derybas dėl naujo protokolo, kad būtų ištaisyta padėtis, laikantis PBS 57 straipsnio dėl būsimo bendradarbiavimo, kaip jau primygtinai reikalavo Mongolijos ir Europos parlamentai savo 10-ojo tarpparlamentinio susitikimo bendrame pareiškime; |
| --- | --- |

7.

| 8. | yra susirūpinęs dėl to, kad diplomatinius santykius su Mongolija šiuo metu vis dar palaiko ES delegacija Kinijoje; primygtinai ragina Tarybą ir vyriausiąją įgaliotinę ir Komisijos pirmininko pavaduotoją susitarti pertvarkyti ryšių su ES biurą Ulan Batore į visapusiškai veikiančią ES delegaciją, nes tai itin svarbu siekiant sudaryti palankesnes sąlygas politiniam dialogui ir bendradarbiavimui žmogaus teisių bei demokratijos srityse, stiprinti gebėjimą įgyvendinti ir prižiūrėti ES paramos projektus ir skatinti prekybą prekėmis ir paslaugomis, taip pat žmonių ir kultūrinius mainus; |
| --- | --- |

8.

Demokratija, teisinė valstybė, geras valdymas ir žmogaus teisės

| 9. | palankiai vertina Mongolijos pastangas įtvirtinti demokratijos pažangą ir teisinę valstybę, įskaitant daugiapartinius rinkimus, labiau nepriklausomą žiniasklaidą ir veržlią pilietinę visuomenę; šiuo požiūriu teigiamai vertina Mongolijos dalyvavimą Demokratijos bendrijos veikloje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad žiniasklaidos laisvės ir saviraiškos laisvės paisymas yra nepaprastai svarbus siekiant toliau stiprinti demokratiją, teisinę valstybę ir žmogaus teises Mongolijoje; ragina Mongolijos valdžios institucijas spręsti problemas, susijusias su pranešimais apie politinį kišimąsi į žiniasklaidos darbą, ir neskirti bausmių valdžios institucijas kritikuojančiai internetinei ir ne internetinei žiniasklaidai ir neriboti jos; ragina Mongolijos parlamentą aiškiai kodifikuoti šias pagrindines teises ir jas įgyvendinti vykdant griežtą tikrinimą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | yra įsitikinęs, kad Mongolijos perėjimas prie demokratijos galėtų sukurti teigiamą šalutinį poveikį regione, kuriame vyksta sudėtingi pertvarkos procesai, ir kad, atsižvelgiant į tai, Mongolija galėtų konstruktyviai prisidėti prie stabilumo ir bendros regiono gerovės; ragina ES į tai atsižvelgti planuojant regioninį bendradarbiavimą, ypač su Vidurinės Azijos regiono, taip pat platesnio regiono šalimis; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palankiai vertina tai, kad per pastaruosius rinkimus parodyta, jog apskritai laikomasi rinkimų taisyklių; ragina Mongolijos valdžios institucijas atsižvelgti į po 2016 m. birželio 29 d. parlamento rinkimų pateiktas ESBO/DIŽTT rekomendacijas, apimančias rinkimų įstatymo sutvirtinimą, apribojimus dėl kampanijų, žiniasklaidos nepriklausomumą ir rinkėjams prieinamos informacijos nešališkumą ir išsamumą; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pareiškia, kad būtų suinteresuotas nusiųsti Europos Parlamento stebėjimo misiją į prezidento rinkimus, planuojamus rengti 2017 m. viduryje; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ragina Mongoliją spręsti neišspręstas problemas, susijusias su teisminių institucijų nepriklausomumo paisymu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | teigiamai vertina neseniai pradėtus veiksmus teisėkūros srityje siekiant stiprinti teisinį pagrindą dėl kovos su paplitusia korupcija, kuri kelia realią ir didelę grėsmę, kad bus pakenkta šalies socialinei sanglaudai, taip pat pastangas spręsti žmogaus teisių klausimus ir socialinius konfliktus; ragina Mongoliją priimti esmines reformas ir jas laiku įgyvendinti; šiuo požiūriu nurodo savo patirtį, kad žmonės, pripažinti kaltais dėl korupcijos, nuolat turi už tai atsakyti; rekomenduoja šaliai stiprinti bendradarbiavimą su ES, ESBO ir JT kovos su korupcija srityje; yra įsitikinęs, kad aktyvus dalyvavimas įgyvendinant tarptautines rekomendacijas dėl įmonių socialinės atsakomybės (ĮSA) Mongolijos ekonominiame gamybos sektoriuje ir viešajame ir administraciniame gyvenime galėtų atlikti teigiamą ir svarbų vaidmenį siekiant šių tikslų; |
| --- | --- |

15.

| 16. | teigiamai vertina šalies įsipareigojimus ir teisinę sistemą, pagal kuriuos siekiama panaikinti prekybą žmonėmis, tačiau ir toliau yra susirūpinęs dėl konkrečios padėties ir primygtinai ragina Mongoliją visapusiškai įgyvendinti 2012 m. kovos su prekyba žmonėmis įstatymą ir susijusius nacionalinius planus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | džiaugiasi, kad iš esmės pasiektas ES ir Mongolijos susitarimas ir kad vykdomas parengiamasis darbas siekiant 2017 m. pradėti nuolatinį ES ir Mongolijos dialogą žmogaus teisių klausimais; |
| --- | --- |

17.

| 18. | teigiamai vertina tai, kad Mongolijos parlamentas, ratifikavęs Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto Antrąjį fakultatyvinį protokolą, 2015 m. gruodžio mėn. priėmė persvarstytą baudžiamąjį kodeksą, kuris ne tik apima svarbias teisines reformas, pvz., kankinimų draudimą, bet ir mirties bausmės panaikinimą visų nusikaltimų atžvilgiu; pažymi, kad naujai išrinktas parlamentas atidėjo persvarstyto baudžiamojo kodekso įgyvendinimą, ir ragina Mongolijos valdžios institucijas nedelsiant įgyvendinti šią svarbią reformą; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atkreipia dėmesį į Mongolijos pažangą tobulinant savo teisinę sistemą pagal tarptautinius žmogaus teisių įsipareigojimus, institucinę reformą, įskaitant jos Nepriklausomą nacionalinę žmogaus teisių komisiją, ir pastangas, kuriomis siekiama stiprinti gebėjimus ir didinti informuotumą apie žmogaus teises, taip pat į nuolatinį įsipareigojimą spręsti likusias problemas, susijusias su visuotinių žmogaus teisių standartų, pvz., nurodytų 2015 m. antrojoje JT visuotinėje periodinėje peržiūroje, apsauga ir propagavimu, įskaitant kankinimų prevenciją ir visų kaltinimų dėl kankinimo tyrimą, moterų ir vaiko teisių, taip pat kalinių teisių apsaugą; |
| --- | --- |

19.

| 20. | reiškia susirūpinimą dėl pranešimų apie sulaikymo atvejus neturint teisinio orderio, kankinimą ir nebaudžiamumą Mongolijos kalėjimuose; pritaria Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos (JT ŽTT) raginimui imtis veiksmingų priemonių siekiant užtikrinti, kad visi sulaikyti asmenys faktiškai galėtų pasinaudoti visomis pagrindinėmis teisinėmis apsaugos priemonėmis pagal tarptautinius standartus; ragina Mongoliją imtis tolesnių veiksmų dėl savo įsipareigojimo sukurti nepriklausomą mechanizmą, skirtą įtarimams dėl kankinimo ir netinkamo elgesio greitai ir veiksmingai ištirti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | palankiai vertina ES remiamą projektą, kurį įgyvendinant remiamos LGBTI asmenų teisės Mongolijoje; vis dėlto yra susirūpinęs dėl besitęsiančios diskriminacijos ir priekabiavimo, nukreiptų prieš LGBTI bendruomenę; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rekomenduoja Mongolijai, laikantis jau ratifikuotos Vaiko teisių konvencijos, teisiškai uždrausti fizines bausmes ne tik švietimo įstaigose, bet ir visur kitur, ir taikant konkrečias bei tikslines priemones kovoti su nemažėjančiais smurto prieš vaikus atvejais, vaikų ekonominiu išnaudojimu ir incidentais, per kuriuos miršta arba sunkiai sužalojami vaikai; ragina visas atsakingas ES institucijas teikti paramą sprendžiant šią problemą; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rekomenduoja stiprinti padėtį sveikatos ir saugos srityje įgyvendinant TDO konvenciją C176, taip pat kitas TDO saugos ir sveikatos konvencijas, kurios dar neratifikuotos; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pritaria Mongolijos nuolatinėms ir nuoširdžioms pastangoms palaipsniui panaikinti visų formų vaikų darbą ir užtikrinti vaiko teises; |
| --- | --- |

24.

| 25. | palankiai vertina 2011 m. patvirtintą Mongolijos teisinę sistemą siekiant įgyvendinti moterų ir vyrų lygias teises ir palaipsniui panaikinti moterų diskriminaciją; |
| --- | --- |

25.

Darnus vystymasis

| 26. | palankiai vertina didžiulę pažangą, kurią nuo 1990 m. Mongolija padarė ekonominio vystymosi ir skurdo mažinimo srityse įgyvendindama Tūkstantmečio vystymosi tikslus (TVT); remia Mongolijos siekį įgyvendinti JT darnaus vystymosi tikslus (DVT) laikantis pagalbos veiksmingumo ir skaidrumo principų; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pripažįsta, kad sustiprinta regioninė ekonominė integracija Mongolijai atvers suklestėjimo ir ekonominės sėkmės ateityje galimybių; pažymi, kad tuo pat metu Mongolija ieško ekonominių aljansų ir partnerių, kad, paisydama nacionalinių politinių ir ekonominių interesų, ilgalaikių įsipareigojimų vykdyti daugiakryptę diplomatiją, tradicinės tapatybės ir gyvenimo būdo arba Mongolijos visuomenės demokratinio pagrindo, galėtų visapusiškai išnaudoti savo bendradarbiavimo galimybes; |
| --- | --- |

27.

| 28. | vis dėlto yra susirūpinęs, kad kai kuriuose rajonuose įsigali skurdas ir kad 2010–2012 m. užregistruotas ekonomikos bumas nepakankamai prisidėjo prie skurdo mažinimo šalyje; |
| --- | --- |

28.

| 29. | skatina Mongoliją ir toliau siekti tvaraus ekonomikos augimo; išreiškia savo susirūpinimą dėl staigaus BVP augimo sulėtėjimo, kuris 2011 m. buvo rekordinio lygio (17,3 proc.), bet 2015 m. buvo vos 2,3 proc. ir prognozuojama, kad 2016 m. tesieks 1,3 proc.; yra susirūpinęs, kad biudžeto deficitas, išaugęs iki 20 proc. BVP, gali daryti neigiamą poveikį skurdo mažinimui, taip pat socialinei įtraukčiai ir socialinės apsaugos sistemos sanglaudai; |
| --- | --- |

29.

| 30. | palankiai vertina tai, kad 2014–2020 m. ES parama vystymuisi šiai šaliai padidėjo daugiau negu dvigubai (65 mln. eurų, palyginti su 30 mln. eurų 2007–2013 m.) ir kad daugiausia dėmesio skiriama geresniam ekonomikos valdymui ir profesiniam mokymui siekiant geresnių užimtumo galimybių; ragina Mongoliją dalyvauti ES finansuojamose regioninėse programose; pažymi, kad palyginti gerai įgyvendinami ES projektai ir programos, kuriais Mongolijai padedama vystymosi ir modernizavimo srityse; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pabrėžia, kad svarbu nuolat vykdyti administracinę reformą, daugiausia dėmesio skiriant aukštos kvalifikacijos administracijos sukūrimui nacionaliniu ir vietos lygmenimis; ragina ES institucijas padėti Mongolijai sukurti reikalingus išteklius ir kompetenciją, siekiant aprūpinti šalį geresnėmis priemonėmis, skirtomis atremti iššūkius, kylančius dėl sudėtingų ekonominių ir socialinių pokyčių procesų, ir padidinti gebėjimą įsisavinti ES lėšas šioje šalyje; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina užtikrinti daugiau galimybių studentų ir mokslininkų mainams pagal programas „Erasmus +“ ir „Marie Skłodowska-Curie“ ir plėsti ES ir Mongolijos žmonių, įskaitant menininkus, tarpusavio ryšius; ragina ES į savo bendradarbiavimo su Mongolija sritis įtraukti mokslinius tyrimus ir inovacijas; |
| --- | --- |

32.

| 33. | palankiai vertina tai, kad Mongolija laiku, 2016 m. rugsėjo 21 d., deponavo Paryžiaus susitarimo dėl klimato kaitos ratifikavimo priemonę; yra susirūpinęs dėl to, kad dėl klimato kaitos padarinių derinio, labai didelio gyvulininkystės augimo, dramatiškai padidėjusios migracijos iš kaimo vietovių į sostinę, taip pat masiškai ir sparčiai naudojamų gamtinių išteklių, kaip antai vanduo ir dirvožemis, oficialios ir neoficialios vario, anglies ir kitų žaliavų kasybos tikslais labai pablogėjo Mongolijos aplinkos padėtis, išaugo konfliktų dėl vandens su kaimyninėmis šalimis rizika ir vis dažniau pasitaiko vadinamasis „zud“ (angl. dzud) klimato reiškinys, kuriam būdingi ilgų sausrų ir atšiaurių žiemų ciklai ir per kurį žūva daugybė galvijų, laukinių gyvūnų ir didelė dalis biologinės įvairovės; ragina Mongolijos vyriausybę dėti daugiau pastangų siekiant įvairinti šalies ekonomiką ir ragina ES padėti šiame procese vykdant tikslinę veiklą bei prevencines ir kitas priemones, pavyzdžiui, vykdant glaudesnį abiejų susitarimo šalių aplinkosaugos politikos koordinavimą; ragina Mongolijos valdžios institucijas ir parlamentą, taip pat visas ES valstybes nares bendradarbiauti ir prisidėti iš esmės stiprinant tarptautinį klimato kaitos režimą vykdant veiksmus pagal Marakešo COP 22 įsipareigojimus; |
| --- | --- |

33.

| 34. | palankiai vertina tai, kad Mongolija ratifikavo ir laikosi visų su BLS + susijusių konvencijų dėl aplinkos apsaugos ir klimato kaitos; vis dėlto primygtinai ragina Mongoliją vykdyti savo ataskaitų teikimo prievoles pagal JT konvencijas dėl aplinkos apsaugos ir klimato kaitos (CITES, Bazelio ir Stokholmo konvencijos) ir užtikrinti šalies aplinkosaugos teisinės sistemos įgyvendinimą; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atkreipia dėmesį į tai, kad gavybos pramonės įmonės Mongolijoje 2014 m. sukūrė 17 proc. BVP ir sudarė 89 proc. viso šalies eksporto; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina aktyvų Mongolijos dalyvavimą įgyvendinant Gavybos pramonės skaidrumo iniciatyvą (GPSI), kuria siekiama užtikrinti, kad šis sektorius būtų atskaitingesnis ir skaidresnis; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pabrėžia, kad Oyu Tolgoi vario ir aukso kasyklos – tai vienintelis didžiausiais kasybos projektas, kuris nuo 2020 m. turėtų sukurti trečdalį Mongolijos BVP, ir kad Tavan Tolgoi yra didžiausia pasaulyje neišvystyta anglies kasykla; palankiai vertina viešas diskusijas dėl kasybos poveikio aplinkai ir visuomenės dalyvavimą valdant išteklius vietos lygiu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina Mongoliją, siekiant naudos savo piliečiams, plėtoti gamtos išteklių, ypač retų mineralų, nes jie laikomi vis vertingesniais skaitmeninėje pramonėje, gavybą; atkreipia dėmesį į tai, kad ES galėtų atlikti pagalbinį vaidmenį suteikiant technologinę ir finansinę pagalbą siekiant tokios nepriklausomos naudingųjų iškasenų gavybos; |
| --- | --- |

37.

| 38. | mano, kad investuojant į ateities technologijas bei skaitmeninimą galėtų būti padedama mažinti įvairių Mongolijos regionų išsivystymo skirtumus ir įvairinti ekonomiką; ragina ES ir valstybes nares intensyvinti bendradarbiavimą skaitmeninimo ir naujų technologijų srityje; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pripažįsta, kad kyla didelių sunkumų kovojant su prekyba narkotikais; rekomenduoja, kad ES padėtų stiprinti viešąsias institucijas ir išteklius siekiant spręsti šiuos klausimus; |
| --- | --- |

39.

Prekybos ir ekonominiai santykiai

| 40. | pažymi, kad ES tapo trečia pagal dydį Mongolijos prekybos partnere ir kad Mongolijos prekės jau patenka į ES rinką netaikant iš esmės jokių muitų tarifų pagal dabartinę bendrąją lengvatinių muitų tarifų sistemą; |
| --- | --- |

40.

| 41. | palankiai vertina tai, kad Mongolija įtraukta į BLS + sistemą; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pažymi, kad Europos investicijos Mongolijoje iki šiol išliko ribotos dėl nepatikimos verslo aplinkos ir informacijos trūkumo; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ragina ES ir Mongoliją intensyvinti santykius prekybos ir investicijų srityse, įskaitant skatinimą informavimo ir informuotumo didinimo priemonėmis, atsižvelgiant į teisines PBS nuostatas; pabrėžia, kad vykdant tokį intensyvinimą turėtų būti visapusiškai laikomasi įsipareigojimų pagal tarptautines konvencijas dėl darbo standartų, gero valdymo, žmogaus teisių ir aplinkos apsaugos standartų; |
| --- | --- |

43.

| 44. | atsižvelgdamas į tai, ragina toliau plėtoti Europos investicijų banko (EIB) ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko (ERPB) veiklą Mongolijoje; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pabrėžia, kad, norint padidinti investicijų iš ES apimtį, svarbu užtikrinti stabilią verslo bei teisinę aplinką; |
| --- | --- |

45.

| 46. | atkreipia dėmesį į tiesioginių užsienio investicijų (TUI) sumažėjimą, susijusį su kasybos sektoriumi, kuriam tenka dominuojantis vaidmuo ekonomikoje ir kuris išlieka pagrindiniu nesantaikos veiksniu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ragina Mongoliją, pasitelkiant užsienio investicijas ir skaidresnę teisinę aplinką, įvairinti savo ekonomiką tam, kad būtų padedama išvengti nestabilių naudingųjų iškasenų rinkų pažeidžiamumo; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina naujus teisės aktus dėl tiesioginių užsienio investicijų (TUI); |
| --- | --- |

47.

| 48. | ragina toliau integruoti Mongoliją į pasaulio ir regiono ekonomiką įgyvendinant Prerijų kelią, Šilko kelią ir (arba) iniciatyvą „Vienas kelias, viena juosta“ arba TransEurazijos juostą, atsižvelgiant į šalies strateginius interesus ir prioritetus; ragina ES apsvarstyti galimybę dalyvauti šio regiono infrastruktūros ir investicijų programose, be kita ko, kasybos sektoriuje; |
| --- | --- |

48.

Regioninės ir pasaulinės problemos ir bendradarbiavimas

| 49. | pripažįsta lemiamą vaidmenį, kurį gali atlikti Mongolija, tarp dinamiškos ekonomikos šalių, kaip antai Kinija, Rusija, Pietų Korėja, Japonija ir Vidurinės Azijos šalys, ir tuo pat metu kaip tarpininkė tarp Europos ir Rytų Azijos regiono; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pabrėžia Mongolijos trečiųjų kaimyninių valstybių užsienio politikos koncepciją, kuri apima santykius su ES, sugretintus su konstruktyviais ir intensyviais santykiais su įtakingomis strateginėmis partnerėmis ir tiesioginėmis kaimynėmis – Rusija ir Kinija; |
| --- | --- |

50.

| 51. | atkreipia dėmesį į Mongolijos draugiškus ir taip pat konkurencingus ekonominiu požiūriu santykius su kitomis regiono šalimis; |
| --- | --- |

51.

| 52. | atkreipia dėmesį į tai, kad Mongolija rimtai vertina galimos narystės Eurazijos ekonominėje sąjungoje (EES) poveikį; yra susirūpinęs, kad toks žingsnis galėtų sutrukdyti tolesniems politiniams ir prekybos santykiams su ES; |
| --- | --- |

52.

| 53. | sveikina Mongoliją sėkmingai pirmininkavus 2016 m. Ulan Batore vykusiems ASEM ir ASEP susitikimams, teigiamai vertina parlamentinio aspekto sutvirtinimą ir glaudesnę šių dviejų regionų partnerystę, grindžiamą tokiais visuotinai pripažintais principais, kaip lygybė, tarpusavio pagarba, taip pat žmogaus teisių bei pagrindinių laisvių propagavimas ir apsauga; palankiai vertina Mongolijos pasiūlymą įsteigti ASEM centrą, įskaitant virtualią / internetinę priemonę; |
| --- | --- |

53.

| 54. | palankiai vertina tai, kad Mongolija pasiskelbė zona be branduolinių ginklų, kaip oficialiai pripažino JT; ypač palankiai vertina konstruktyvų ir aktyvų Mongolijos vaidmenį daugiašaliuose forumuose skatinant bendradarbiavimą visuotinio branduolinio nusiginklavimo srityje, taip pat humanitarinio įsipareigojimo pasirašymą (10); |
| --- | --- |

54.

| 55. | palankiai vertina abipusį įsipareigojimą skatinti tarptautinę taiką ir saugumą ir šiomis aplinkybėmis palankiai vertina aktyvų Mongolijos vaidmenį tarptautiniuose daugiašaliuose mechanizmuose, pvz., JT ir ESBO, ir jos indėlį į iniciatyvas siekiant remti taiką ir stabilumą Šiaurės Rytų Azijoje ir už jos ribų, kaip antai Ulan Batoro dialogas dėl Rytų Azijos saugumo; |
| --- | --- |

55.

| 56. | atkreipia dėmesį į tai, kad Mongolija prisideda prie JT taikos palaikymo veiksmų visame pasaulyje ir teikia mokymo paslaugas tokiose misijose, tuo pačiu metu vis labiau siekiant stiprinti JT politines ir diplomatines galimybes ir atsakomybę siekiant užkirsti kelią konfliktams ir juos spręsti; |
| --- | --- |

56.

| 57. | teigiamai vertina Mongolijos glaudžiai suderintas su ES derybų ir balsavimo Jungtinėse Tautose ir kituose daugiašaliuose forumuose pozicijas; atsižvelgdamas į tai pabrėžia PBS 8 straipsnio dėl tarptautinio bendradarbiavimo svarbą; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pripažįsta Mongolijos, kaip naujos Jungtinių Tautų Žmogaus teisių tarybos (JT ŽTT) narės 2016–2018 m., vaidmenį skatinant pagarbą žmogaus teisėms ir ragina ES glaudžiai bendradarbiauti su Mongolija rengiant ir įgyvendinant JT ŽTT darbą; |
| --- | --- |

58.

| 59. | palankiai vertina tai, kad Mongolija ratifikavo Tarptautinio baudžiamojo teismo (TBT) Romos statutą, ir ragina Mongoliją ratifikuoti Kampalos pakeitimus, pagal kuriuos laiku apibrėžta ir nustatyta procedūra, susijusi su Teismo jurisdikcija dėl agresijos nusikaltimų nagrinėjimo; |
| --- | --- |

59.

| 60. | giria Mongoliją už jos pastangas propaguoti demokratiją, teisinės valstybės principą ir žmogaus teises šalyse, kurios yra Mongolijos kaimynystėje ir siekia demokratinių pokyčių; ragina ES taip pat įtraukti Mongoliją ir siekti ad hoc sinergijos įgyvendinant regionines programas Vidurinėje Azijoje, dėmesį sutelkiant į minėtus pokyčius; |
| --- | --- |

60.

| 61. | giria Mongoliją už jos vaidmenį suburiant mokslininkus iš abiejų Korėjų, Kinijos ir Rusijos, taip pat rengiant šeimų, kurios išskirtos dėl Korėjos pusiasalio padalijimo, susijungimus; |
| --- | --- |

61.

| 62. | remia Mongolijos pareikštą siekį 2022 m. tapti JT Saugumo Tarybos nare; |
| --- | --- |

62.

o

o o

| 63. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei, valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams ir Mongolijos vyriausybei bei Mongolijos Didžiajam Valstybės Churalui (parlamentui). |
| --- | --- |

63.

---

(1)  OL C 280 E, 2006 11 18, p. 49.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0121.

(3)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0458.

(4)  OL C 36, 2016 1 29, p. 126.

(5)  OL C 407, 2016 11 4, p. 35.

(6)  OL C 249 E, 2013 8 30, p. 41.

(7)  OL C 440, 2015 12 30, p. 97.

(8)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0424.

(9)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0032.

(10)  http://www.icanw.org/pledge/

---

| 18.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 252/122 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 252/122

---

P8_TA(2017)0036

2016 m. ataskaita dėl Albanijos

2017 m. vasario 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2016 m. Komisijos ataskaitos dėl Albanijos (2016/2312(INI))

(2018/C 252/12)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Albanijos Respublikos stabilizacijos ir asociacijos susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Albanijos Respublikos stabilizacijos ir asociacijos susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. birželio 19–20 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimui Salonikuose pirmininkavusios valstybės narės išvadas dėl Vakarų Balkanų šalių stojimo į ES perspektyvos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. birželio 19–20 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimui Salonikuose pirmininkavusios valstybės narės išvadas dėl Vakarų Balkanų šalių stojimo į ES perspektyvos,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. birželio 26–27 d. Europos Vadovų Tarybos sprendimą suteikti Albanijai ES narystės siekiančios šalies kandidatės statusą ir į 2015 m. gruodžio 15 d. Tarybos išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. birželio 26–27 d. Europos Vadovų Tarybos sprendimą suteikti Albanijai ES narystės siekiančios šalies kandidatės statusą ir į 2015 m. gruodžio 15 d. Tarybos išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 13 d. pirmininkaujančios valstybės narės paskelbtas išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 13 d. pirmininkaujančios valstybės narės paskelbtas išvadas,

| — | atsižvelgdamas į Albanijos ir ES stabilizacijos ir asociacijos tarybos aštuntąjį susitikimą, surengtą 2016 m. rugsėjo 8 d. Briuselyje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Albanijos ir ES stabilizacijos ir asociacijos tarybos aštuntąjį susitikimą, surengtą 2016 m. rugsėjo 8 d. Briuselyje,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 4 d. Paryžiuje vykusio Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikimo pirmininko baigiamąją deklaraciją ir pilietinės visuomenės organizacijų rekomendacijas rengiantis 2016 m. Paryžiaus aukščiausiojo lygio susitikimui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 4 d. Paryžiuje vykusio Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikimo pirmininko baigiamąją deklaraciją ir pilietinės visuomenės organizacijų rekomendacijas rengiantis 2016 m. Paryžiaus aukščiausiojo lygio susitikimui,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 9 d. Komisijos komunikatą „ES plėtros strategija“ (COM(2016)0715) ir prie jo pridėtą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Albanijos 2016 m. ataskaita“ (SWD(2016)0364), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 9 d. Komisijos komunikatą „ES plėtros strategija“ (COM(2016)0715) ir prie jo pridėtą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Albanijos 2016 m. ataskaita“ (SWD(2016)0364),

| — | atsižvelgdamas į bendras išvadas, priimtas per 2016 m. kovo 30 d. Tiranoje vykusį aukšto lygio dialogo šeštąjį susitikimą pagrindinių prioritetų klausimu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendras išvadas, priimtas per 2016 m. kovo 30 d. Tiranoje vykusį aukšto lygio dialogo šeštąjį susitikimą pagrindinių prioritetų klausimu,

| — | atsižvelgdamas į ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro galutines išvadas dėl 2013 m. parlamento rinkimų ir 2015 m. vietos rinkimų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro galutines išvadas dėl 2013 m. parlamento rinkimų ir 2015 m. vietos rinkimų,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. ESBO ataskaitą dėl administracinės teisės stebėjimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. ESBO ataskaitą dėl administracinės teisės stebėjimo,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 7–8 d. Briuselyje vykusiame ES ir Albanijos stabilizacijos ir asociacijos parlamentinio komiteto (SAPK) 11-ame posėdyje priimtas rekomendacijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 7–8 d. Briuselyje vykusiame ES ir Albanijos stabilizacijos ir asociacijos parlamentinio komiteto (SAPK) 11-ame posėdyje priimtas rekomendacijas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Albanijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Albanijos,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A8-0023/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A8-0023/2017),

| A. | kadangi Albanija padarė pažangą siekdama įgyvendinti politinius narystės kriterijus ir nuolat daro pažangą įgyvendindama penkis pagrindinius prioritetus siekiant pradėti stojimo derybas; kadangi toliau įgyvendinti, inter alia, teismų reformos dokumentų rinkinį, rinkimų reformą ir vadinamąjį dekriminalizavimo įstatymą yra būtina stiprinant piliečių pasitikėjimą jų politiniais atstovais ir viešosiomis institucijomis; |
| --- | --- |

A.

kadangi Albanija padarė pažangą siekdama įgyvendinti politinius narystės kriterijus ir nuolat daro pažangą įgyvendindama penkis pagrindinius prioritetus siekiant pradėti stojimo derybas; kadangi toliau įgyvendinti, inter alia, teismų reformos dokumentų rinkinį, rinkimų reformą ir vadinamąjį dekriminalizavimo įstatymą yra būtina stiprinant piliečių pasitikėjimą jų politiniais atstovais ir viešosiomis institucijomis;

| B. | kadangi vis dar yra problemų, kurias nedelsiant reikia veiksmingai spręsti palaikant dialogą, bendradarbiaujant ir ieškant kompromiso tarp vyriausybės ir opozicijos, kad būtų užtikrinta tolesnė pažanga Albanijai siekiant įstoti į ES; |
| --- | --- |

B.

kadangi vis dar yra problemų, kurias nedelsiant reikia veiksmingai spręsti palaikant dialogą, bendradarbiaujant ir ieškant kompromiso tarp vyriausybės ir opozicijos, kad būtų užtikrinta tolesnė pažanga Albanijai siekiant įstoti į ES;

| C. | kadangi, norint užtikrinti tolesnę pažangą stojimo į ES procese, būtinas konstruktyvus ir nuolatinis politinių jėgų politinis dialogas su ES susijusių reformų klausimais; |
| --- | --- |

C.

kadangi, norint užtikrinti tolesnę pažangą stojimo į ES procese, būtinas konstruktyvus ir nuolatinis politinių jėgų politinis dialogas su ES susijusių reformų klausimais;

| D. | kadangi Albanijoje yra politinis konsensusas ir platus visuomenės pritarimas stojimo į ES procesui; |
| --- | --- |

D.

kadangi Albanijoje yra politinis konsensusas ir platus visuomenės pritarimas stojimo į ES procesui;

| E. | kadangi stojimo derybos yra galinga paskata priimti ir įgyvendinti su naryste susijusias reformas; |
| --- | --- |

E.

kadangi stojimo derybos yra galinga paskata priimti ir įgyvendinti su naryste susijusias reformas;

| F. | kadangi teismų reforma tebėra pagrindinis aspektas siekiant pažangos Albanijos stojimo į ES procese; |
| --- | --- |

F.

kadangi teismų reforma tebėra pagrindinis aspektas siekiant pažangos Albanijos stojimo į ES procese;

| G. | kadangi prezidento ir parlamento rinkimai Albanijoje vyks 2017 m.; |
| --- | --- |

G.

kadangi prezidento ir parlamento rinkimai Albanijoje vyks 2017 m.;

| H. | kadangi religijos laisvės, kultūros paveldo, mažumų teisių apsauga ir turto administravimas yra pagrindinės Europos Sąjungos vertybės; |
| --- | --- |

H.

kadangi religijos laisvės, kultūros paveldo, mažumų teisių apsauga ir turto administravimas yra pagrindinės Europos Sąjungos vertybės;

| I. | kadangi ES pabrėžė, jog būtina stiprinti ekonomikos valdymą, teisinės valstybės principą ir viešojo administravimo gebėjimus visose Vakarų Balkanų šalyse; |
| --- | --- |

I.

kadangi ES pabrėžė, jog būtina stiprinti ekonomikos valdymą, teisinės valstybės principą ir viešojo administravimo gebėjimus visose Vakarų Balkanų šalyse;

| J. | kadangi Albanijos valdžios institucijos laikosi teigiamo požiūrio į regioninį bendradarbiavimą siekiant skatinti infrastruktūros plėtrą, kovos su terorizmu priemones, prekybą ir jaunimo judumą; |
| --- | --- |

J.

kadangi Albanijos valdžios institucijos laikosi teigiamo požiūrio į regioninį bendradarbiavimą siekiant skatinti infrastruktūros plėtrą, kovos su terorizmu priemones, prekybą ir jaunimo judumą;

| 1. | palankiai vertina Albanijos pažangą su ES susijusių reformų srityje, visų pirma bendru sutarimu 2016 m. liepos mėn. priimant Konstitucijos pakeitimus, kuriais sudaromos sąlygos išsamiai ir visapusiškai teismų reformai; pabrėžia, kad ne tik nuoseklus reformų patvirtinimas, bet ir visapusiškas ir savalaikis įgyvendinimas visų penkių pagrindinių prioritetų srityje ir ilgalaikis politinis įsipareigojimas yra labai svarbūs siekiant dar labiau paspartinti stojimo į ES procesą; ragina Albaniją užtikrinti patikimus rezultatus minėtų reformų srityje; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teigiamai vertina Komisijos rekomendaciją dėl stojimo derybų su Albanija pradžios; visapusiškai remia Albanijos stojimą į ES ir ragina, kad stojimo derybos būtų pradėtos iš karto, kai tik bus patikimos ir tvarios pažangos išsamios teismų sistemos reformos įgyvendinimo srityje, taip pat kovojant su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija, siekiant išlaikyti reformos tempą; tikisi, kad Albanija įtvirtins pasiektą pažangą ir išlaikys pažangos tempą įgyvendindama visus pagrindinius prioritetus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | primena, kad konstruktyvus dialogas, tvarus politinis bendradarbiavimas, abipusis pasitikėjimas ir noras siekti kompromiso yra itin svarbūs siekiant sėkmingo reformų įgyvendinimo ir visam stojimo į ES procesui; šiuo požiūriu teigiamai vertina tai, kad priimti teisės aktai, kuriais užtikrinama, kad pareigų valstybės tarnyboje negalėtų eiti baudžiamąja tvarka teisti asmenys; todėl ragina visas politines partijas toliau stengtis užmegzti tikrą politinį dialogą ir konstruktyviai bendradarbiauti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palankiai vertina tai, kad bendru sutarimu buvo priimtos konstitucinės pataisos dėl teismų sistemos reformos ir priimti teisės aktai dėl institucinio teismų, prokuratūros ir Konstitucinio Teismo pertvarkymo; ragina skubiai priimti ir patikimai įgyvendinti visus atitinkamus papildomus įstatymus ir kitus teisės aktus, ypač įstatymą dėl teisėjų, prokurorų ir teisės konsultantų pakartotinio įvertinimo (patikrinimo) ir įstatymų projektų rinkinį, kuris yra būtinas teismų sistemos reformai įgyvendinti; atkreipia dėmesį į Konstitucinio Teismo sprendimą dėl patikimumo patikrinimo įstatymo konstitucingumo po to, kai Venecijos komisija pateikė teigiamą nuomonę; pakartoja, kad visapusiška teismų reforma yra pagrindinis Albanijos piliečių reikalavimas, norint atgauti jų pasitikėjimą politiniais atstovais ir valstybinėmis institucijomis, kad viso reformos proceso patikimumas ir veiksmingumas, įskaitant kovą su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu, priklauso nuo to, ar sėkmingi bus patikimumo tikrinimo procesas ir teismų reformos įgyvendinimas; primena, kad patvirtinti ir įgyvendinti tokią reformą yra būtina kovojant su korupcija ir itin svarbi siekiant įtvirtinti teisinės valstybės principą ir sustiprinti pagrindinių teisių užtikrinimą šalyje, taip pat siekiant padidinti visų piliečių pasitikėjimą teismų sistema; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teigiamai vertina naująją 2017–2020 m. teismų reformos strategiją ir jos veiksmų planą, kuriais siekiama didinti teisminės sistemos, įskaitant teismų sistemą ir teisminių institucijų darbuotojų pakartotinį vertinimą, profesionalumą, efektyvumą ir nepriklausomumą, taip pat tai, kad padidintos biudžeto lėšos jų įgyvendinimui; apgailestauja dėl to, kad teisingumas ir toliau vykdomas lėtai ir neveiksmingai; atkreipia dėmesį į tai, kad nedaroma pažangos siekiant užpildyti Aukščiausiojo Teismo ir administracinių teismų laisvas vietas ir veiksmingai naudoti suvienodintą bylų valdymo sistemą; ragina toliau šalinti visus teismų sistemos veikimo trūkumus, įskaitant nepriklausomumo nuo politinio poveikio ir kitų valdžios šakų stoką, selektyvų teisingumą, ribotą atskaitomybę, neveiksmingus priežiūros mechanizmus, korupciją ir bendrą teismo proceso ir vykdymo teismine tvarka trukmę; apgailestauja dėl politinio kišimosi į tyrimus ir teismų bylas, todėl ragina praktiškai stiprinti teismų nepriklausomumą; ragina imtis tolesnių veiksmų administracinės teisenos srityje, sprendžiant tokius klausimus, kaip veiksminga teisė kreiptis į teismą ir išteklių skyrimas siekiant užtikrinti šių teismų efektyvų darbą; pakartoja, kad baudžiamojo teisingumo sistemos reforma turėtų būti siekiama užtikrinti, kad nusikaltėliai būtų patraukti baudžiamojon atsakomybėn, ir skatinama jų reabilitacija ir reintegracija, tuo pačiu metu užtikrinant nusikaltimo aukų ir liudytojų teisių apsaugą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina ad hoc parlamentinį rinkimų reformos komitetą skubiai užbaigti rinkimų įstatymo peržiūrą, tuo pat metu atsižvelgiant į visas ankstesnes ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro rekomendacijas ir padidinant partijų finansavimo skaidrumą bei rinkimų procesų sąžiningumą; ragina kompetentingas valdžios institucijas užtikrinti, kad jis būtų įgyvendintas laiku prieš 2017 m. birželio mėn. vyksiančius parlamento rinkimus, ir užtikrinti rinkimų administracijos nepriklausomumą ir politinį nešališkumą; primena, kad visos politinės partijos turi užtikrinti, kad demokratiniai rinkimai vyktų laikantis tarptautinių standartų; ragina valdžios institucijas skatinti pilietinės visuomenės organizacijas aktyviai dalyvauti apžvelgiant visą rinkimų procesą; primena, kad laisvi ir sąžiningi rinkimai yra nepaprastai svarbūs siekiant tolesnės pažangos ES integracijos procese; pabrėžia, kad reikia spręsti problemas, susijusias su politinių partijų finansavimu ir atskaitinga audito sistema; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Albanijos politines partijas, rengiant savo kandidatų sąrašus būsimiems rinkimams, vadovautis įstatymo dėl kriminalinių nusikaltėlių pašalinimo iš valstybinių pareigų principais ir turiniu; ragina visapusiškai įgyvendinti šį įstatymą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina Albanijos valdžios institucijas imtis priemonių siekiant sudaryti galimybę užsienyje gyvenantiems Albanijos piliečiams balsuoti Albanijos rinkimuose būnant kitoje šalyje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palankiai vertina padidintą Parlamento veiklos skaidrumą ir įtraukumą, tačiau ragina stiprinti parlamentinius gebėjimus, kad būtų galima stebėti reformų įgyvendinimą ir jų atitiktį ES standartams ir geriau taikyti įvairius priežiūros mechanizmus ir naudotis institucijomis, reikalaujant iš vyriausybės teikti ataskaitas; ragina patvirtinti Parlamento etikos kodeksą ir užtikrinti, kad darbo tvarkos taisyklės atspindėtų įstatymą dėl parlamento vaidmens ES integracijos procese; siūlo išnagrinėti glaudesnio bendradarbiavimo su Albanijos parlamentu galimybes pagal Europos Parlamento paramos plėtros šalių parlamentams programą, siekiant sustiprinti jo gebėjimus parengti kokybiškus teisės aktus, atitinkančius ES acquis, ir vykdyti priežiūros vaidmenį įgyvendinant reformas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atkreipia dėmesį į pastangas sukurti piliečiams palankią viešąją administraciją ir užtikrinti nuoseklią pažangą įgyvendinant viešojo administravimo reformą ir viešųjų finansų valdymo reformą; ragina toliau siekti pažangos stiprinant Valstybės tarnybos įstatymo ir įstatymo dėl administracinių procedūrų taikymą, siekiant tobulinti įdarbinimo ir paaukštinimo procedūras atsižvelgiant į nuopelnus ir veiklos rezultatus ir didinti institucinius ir žmogiškųjų išteklių gebėjimus, siekiant konsoliduoti laimėjimus kuriant veiksmingesnį, politiškai nešališką, skaidrų ir profesionalų viešąjį administravimą, kuris taip pat sudarytų sąlygas veiksmingoms stojimo į ES deryboms; ragina didinti žmogaus teisių struktūrų, įskaitant ombudsmeno instituciją, įgaliojimus, autonomiją, efektyvumą ir išteklius; palankiai vertina Nacionalinės Europos integracijos tarybos iniciatyvas, kuriomis siekiama stiprinti viešojo administravimo pajėgumus ir pilietinę visuomenę, stebint, kaip įgyvendinamos su stojimu į ES susijusios reformos; pabrėžia, kad reikia apsaugoti reguliavimo ir priežiūros institucijų nepriklausomumą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atkreipia dėmesį į teritorinės reformos įgyvendinimą; pabrėžia, kad reikia dėti esmines pastangas siekiant padidinti finansinius ir administracinius naujai sukurtų vietos valdžios subjektų pajėgumus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palankiai vertina tai, kad priimti pagrindiniai kovos su korupcija teisės aktai, taip pat ir dėl informatorių apsaugos; tebėra susirūpinęs dėl to, kad korupcija tebėra didelė ir paplitusi daugelyje sričių ir toliau kelia didelių problemų mažindama žmonių pasitikėjimą viešosiomis institucijomis; yra susirūpinęs tuo, kad pagrindinės kovos su korupcija institucijos ir toliau patiria politinį kišimąsi ir turi ribotus administracinius pajėgumus; pažymi, kad dėl prasto tarpinstitucinio bendradarbiavimo ir keitimosi informacija ir toliau nepavyksta vykdyti aktyvius tyrimus ir veiksmingą persekiojimą dėl korupcijos; pabrėžia, kad reikia sukurti tinkamesnę interesų konfliktų sprendimo teisinę sistemą, lobistinės veiklos reglamentavimą ir geresnį tarpinstitucinį bendradarbiavimą, ypač policijos ir prokuratūros tarnybų bendradarbiavimą, kad būtų pagerinti jų rezultatai tyrimo, baudžiamojo persekiojimo ir apkaltinamųjų nuosprendžių srityse, taip pat sprendžiant aukšto lygio bylas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | palankiai vertina tai, kad toliau įgyvendinami kovos su organizuotu nusikalstamumu strategija ir veiksmų planas ir stiprinamas tarptautinis policijos bendradarbiavimas; taip pat ragina išardyti organizuoto nusikalstamumo tinklus ir paskelbti daugiau galutinių apkaltinamųjų nuosprendžių organizuoto nusikalstamumo bylose, stiprinant tarptautinių organizacijų, policijos ir prokuratūros tarnybų bendradarbiavimą ir institucinius ir veiklos gebėjimus; yra susirūpinęs dėl to, kad neteisėtai įgyto turto įšaldymo ir konfiskavimo rezultatai vis dar labai nežymūs, ir ragina didinti finansinių tyrimų pajėgumus ir dažniau tuos tyrimus vykdyti siekiant pagerinti veiklos rezultatus šiose srityse; pažymi, kad nepaisant to, jog tiriama vis daugiau su pinigų plovimu susijusių bylų, galutinių apkaltinamųjų nuosprendžių skaičius išlieka nedidelis; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nors teigiamai vertina pastarojo meto operacijas prieš kanapių plantacijas, ragina imtis aktyvesnių priemonių siekiant panaikinti narkotinių augalų auginimą, gamybą ir prekybą Albanijoje ir susijusius organizuoto nusikalstamumo tinklus, be kita ko, stiprinant tarptautinį ir regioninį bendradarbiavimą; vis dėlto pažymi, kad policijai ir prokuratūrai nepavyksta nustatyti narkotinių augalų auginimu užsiimančių nusikalstamų tinklų; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina dėti aktyvesnes pastangas kovojant su nekontroliuojamu neteisėtos prekybos ginklais plitimu, be kita ko, stiprinant bendradarbiavimą šiuo klausimu su ES, taip pat sunaikinant likusias šaulių ir lengvųjų ginklų atsargas ir pagerinant saugyklų būklę yra susirūpinęs dėl didelio žmogžudysčių naudojant šaunamuosius ginklus skaičiaus Albanijoje; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina stiprinti vyriausybės gebėjimą vykdyti iš kibernetinių nusikaltimų gautų pajamų paiešką, jas areštuoti ir konfiskuoti ir užkirsti kelią pinigų plovimui internetu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina Albaniją toliau gerinti savo teisės sistemą, kad būtų apibrėžtas tarptautinės pabėgėlių apsaugos statusas; teigiamai vertina Albanijos policijos pastangas gerinti informacijos mainus su agentūra FRONTEX ir ragina toliau gerinti ES ir Albanijos bendradarbiavimą, kad pabėgėlių teisės būtų saugomos laikantis tarptautinių standartų ir pagrindinių ES vertybių; reiškia susirūpinimą dėl pastaruoju metu išaugusio prekybos žmonėmis atvejų skaičiaus; ragina dėti daugiau pastangų užkertant kelią prekybai žmonėmis, ypatingą dėmesį skiriant pagrindinėms tokios prekybos aukoms, būtent nelydimiems nepilnamečiams, moterims ir mergaitėms; |
| --- | --- |

17.

| 18. | reiškia susirūpinimą dėl nepaprastai didelio įkalintų asmenų skaičiaus ir (pranešimų dėl) nepakankamos medicininės priežiūros sulaikymo vietose, taip pat dėl netinkamo elgesio su įtariamaisiais policijos nuovadose; rekomenduoja persvarstyti taikomą baudžiamosios teisenos sistemą, perklasifikuoti nusikalstamas veikas ir dažniau naudoti įkalinimo alternatyvas; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atkreipia dėmesį į gerinamą su ES susijusį valstybinių institucijų ir pilietinės visuomenės organizacijų (PVO) bendradarbiavimą, įskaitant PVO dalyvavimą Nacionalinės Europos integracijos tarybos (NEIT) posėdžiuose; pažymi, kad pilietinė visuomenė, kuriai suteikta galių, yra svarbiausias bet kokios demokratinės sistemos elementas; todėl akcentuoja, kad reikia dar glaudesnio koordinavimo su PVO visais valdymo lygmenimis, įskaitant vietos lygį; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina Nacionalinės pilietinės visuomenės tarybos įsteigimą; ragina veiksmingai įgyvendinti teisę gauti informaciją ir vykdyti viešąsias konsultacijas ir geriau reglamentuoti PVO taikomą fiskalinę sistemą; |
| --- | --- |

19.

| 20. | primena, kad vieni iš svarbiausių prioritetų yra būtinybė stiprinti žmogaus teisių ir mažumų teisių apsaugą ir kovos su diskriminacija politiką ir veiksmingai užtikrinti jų vykdymą; primygtinai ragina kompetentingas institucijas toliau gerinti visų mažumų įtraukties ir tolerancijos joms aplinką šalyje laikantis Europos mažumų apsaugos standartų ir, be kita ko, sustiprinant Valstybinio mažumų komiteto vaidmenį; teigiamai vertina pradinius veiksmus siekiant pagerinti mažumų apsaugos teisinę sistemą ir ragina Albaniją priimti pagrindų įstatymą dėl mažumų apsaugos ir ratifikuoti Europos regioninių arba mažumų kalbų chartiją; atkreipia dėmesį į išsamių konsultacijų procesą, kuriame dalyvauja nepriklausomos institucijos, mažumų asociacijos ir pilietinė visuomenė; pabrėžia, kad reikia gerinti romų, egiptiečių ir kitų tautinių mažumų gyvenimo sąlygas; ragina imtis konkrečių veiksmų dėl, pvz., romų, egiptiečių registracijos (išduoti gimimo liudijimus ir tapatybės korteles); ragina toliau dėti pastangas siekiant pagerinti jų galimybes įsidarbinti ir gauti visas viešąsias ir socialines paslaugas, švietimo, sveikatos ir socialinio būsto paslaugas ir teisinę pagalbą; yra susirūpinęs, kad, nepaisant pagerėjimo, romų vaikų įtrauktis į švietimo sistemą išlieka prasčiausia regione; |
| --- | --- |

20.

| 21. | palankiai vertina ombudsmeno tarnybos pastangas gerinti žmogaus teisių teisės aktus, visų pirma vykdant teisminių institucijų reformą; teigiamai vertina tai, kad aktyviai propaguojamos pažeidžiamų grupių teisės ir žmogaus orumo, laisvės, lygybės ir teisinės valstybės principai; apgailestauja dėl to, kad ombudsmeno tarnybos darbui ir toliau trukdo lėšų ir darbuotojų trūkumas jos centrinėje būstinėje ir vietos būstinėse; ragina didinti žmogaus šios tarnybos įgaliojimus, autonomiją, veiksmingumą ir išteklius; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ir toliau yra susirūpinęs dėl moterų diskriminacijos ir dėl to, kad trūksta tinkamų moterų ir mergaičių, priklausančių palankių sąlygų neturinčioms ir marginalizuotoms grupėms, apsaugos priemonių, taip pat dėl didelio prieš moteris ir mergaites nukreipto smurto šeimoje atvejų skaičiaus; pabrėžia, kad reikia papildomų pastangų norint parengti kovos su diskriminacija bylų registrą; ragina kompetentingas institucijas toliau didinti informuotumą ir vykdyti smurto šeimoje prevenciją, taip pat gerinti paramą smurto šeimoje aukoms; dar kartą ragina visapusiškai įgyvendinti Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvencija); ragina valdžios institucijas šalinti lyčių atžvilgiu šališkas stereotipines išankstines nuostatas vykdant sistemingą švietimą, plėtojant viešas diskusijas ir taikant vyriausybines priemones; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina taikyti geresnius institucinius mechanizmus siekiant apsaugoti vaiko teises ir užkirsti kelią vaikų darbui; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pažymi, kad reikia dėti daugiau pastangų siekiant apsaugoti visų mažumų teises Albanijoje – tai būtų galima padaryti visapusiškai įgyvendinus atitinkamus teisės aktus; rekomenduoja teisiškai įtvirtinti ir praktiškai užtikrinti bulgarų kilmės žmonių, gyvenančių Prespos, Golo Brdo ir Goros regionuose, teises; |
| --- | --- |

24.

| 25. | palankiai vertina pagerėjusią LGBTI asmenų teisių apsaugą ir tai, kad priimtas LGBTI asmenims skirtas 2016–2020 m. nacionalinis veiksmų planas, ragina vyriausybę toliau įgyvendinti priemones pagal programą ir toliau stiprinti vyriausybės bendradarbiavimą su LGBTI pilietinės visuomenės organizacijomis; be to, ragina vyriausybę ir įstatymų leidėjus užtikrinti, kad lyčių pripažinimo sąlygos atitiktų standartus, nustatytus Europos Tarybos Ministrų Komiteto rekomendacijoje valstybėms narėms CM/Rec(2010)5 dėl kovos su diskriminacija dėl seksualinės orientacijos ar lytinės tapatybės priemonių; |
| --- | --- |

25.

| 26. | apgailestauja dėl to, kad kompetentingos institucijos iki šiol neatliko veiksmingo baudžiamojo tyrimo dėl žuvusiųjų per 2011 m. sausio 21 d. demonstraciją; ragina valdžios institucijas ir toliau neatidėliojant siekti, kad tos dienos įvykių aukoms būtų užtikrintas teisingumas; |
| --- | --- |

26.

| 27. | gerai vertina religinę toleranciją ir religinių bendruomenių tarpusavio bendradarbiavimą; ragina kompetentingas valdžios institucijas ir religines bendruomenes bendradarbiauti siekiant vadovaujantis Konstitucija išlaikyti ir skatinti religijų santarvę; mano, kad labai svarbu užkirsti kelią islamo radikalėjimui, žvalgybos ir teisėsaugos tarnyboms ir teisminėms institucijoms taikant tikslingesnį metodą, be kita ko, grįžtantiems užsienio kovotojams sudarant sąlygas atsisakyti tokių pažiūrų ir vykdant jų reintegraciją, kartu su PVO ir religinėmis bendruomenėmis kovojant su smurtiniu ekstremizmu ir stiprinant regioninį ir tarptautinį bendradarbiavimą šioje srityje; teigiamai vertina visapusišką šalies teisinę terorizmo finansavimo prevencijos ir kovos su juo sistemą; ragina visomis priemonėmis bet kokiomis aplinkybėmis užtikrinti, kad būtų laikomasi žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių pagal tarptautinius standartus; pabrėžia, kad, siekiant užtikrinti radikalizacijos prevenciją ir reabilituoti ir reintegruoti į visuomenę susijusius asmenis, itin svarbios konkrečios švietimo programos; |
| --- | --- |

27.

| 28. | apgailestauja dėl to, kad per praeitus metus nebuvo padaryta jokia pažanga žiniasklaidos laisvės srityje; pakartoja, kad labai svarbu turėti profesionalias ir nepriklausomas privačias ir visuomenines žiniasklaidos priemones; yra susirūpinęs dėl politinės įtakos žiniasklaidai ir plačiai tarp žurnalistų išplitusios savicenzūros; atkreipia dėmesį į tai, kad lėtai įgyvendinamas audiovizualinės žiniasklaidos įstatymas ir kad atidėliojama užpildyti laisvas Audiovizualinės žiniasklaidos tarnybos darbo vietas; ragina imtis priemonių siekiant didinti profesinius ir etikos standartus, didinti nuolatinių darbo sutarčių žurnalistams vyravimą, didinti vyriausybės reklamos žiniasklaidoje skaidrumą ir užtikrinti reguliavimo institucijos ir visuomeninio transliuotojo nepriklausomumą, nešališkumą ir atskaitomybę, ypač atsižvelgiant į būsimus parlamento rinkimus; pakartoja, kad būtina baigti rengti ir patvirtinti visuomeninio transliuotojo (RTSH) vidaus tvarkos taisykles ir užbaigti perėjimo prie skaitmeninio transliavimo procesą; |
| --- | --- |

28.

| 29. | palankiai vertina patobulinimus fiskalinio konsolidavimo srityje ir geresnius verslo ir pastangų kovoti su neoficialia ekonomika rezultatus; vis dėlto atkreipia dėmesį į tai, kad nuolatiniai trūkumus teisinės valstybės srityje ir sudėtinga reguliavimo aplinka stabdo investicijas; yra susirūpinęs dėl to, kad migrantų perlaidos yra svarbus stimulas vietos paklausai skatinti; primygtinai ragina kompetentingas institucijas imtis priemonių, skirtų gerinti sutarčių vykdymą ir mokesčių surinkimą, ir toliau įgyvendinti teismų sistemos reformą, siekiant pagerinti verslo aplinką; yra susirūpinęs dėl didelio masto tiesioginių pirkimų, nekonkurencinio pasiūlymų teikimo ir ilgalaikio užsakomųjų darbų ir viešojo ir privataus sektorių partnerystės sutarčių skyrimo, kai tai turi abejotiną poveikį viešajam interesui; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rekomenduoja valdžios institucijoms paspartinti pagrindinės infrastruktūros statybos projektus, pvz., nutiesti geležinkelio jungtis ir šiuolaikinį greitkelį tarp Tiranos ir Skopjės, kurie yra 8-ojo transporto koridoriaus dalis; |
| --- | --- |

30.

| 31. | susirūpinęs atkreipia dėmesį į ribotus administracinius pajėgumus aplinkos apsaugos teisės aktų įgyvendinimo srityje ir prastą atliekų tvarkymą ir vandentvarką, nes dėl to dažnai susidaro sąlygos vykdyti ekologinius nusikaltimus, kurie kelia grėsmę Albanijos ekonomikos ištekliams ir sudaro kliūtis kuriant efektyvaus išteklių naudojimo ekonomiką; pabrėžia, kad būtina pagerinti poveikio aplinkai vertinimų kokybę ir užtikrinti visuomenės dalyvavimą ir konsultacijas su pilietine visuomene plėtojant atitinkamus projektus; vis dėlto pabrėžia, kad labai svarbu siekti klimato kaitos tikslų, nedarant neigiamo poveikio biologinei įvairovei, kraštovaizdžiui, vandens ištekliams, gyvūnijai ir augmenijai ir nekenkiant vietos gyventojams; yra labai susirūpinęs dėl to, kad, Komisijos duomenimis, 44 hidroelektrines (iš 71) planuojama statyti saugomose teritorijose; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pabrėžia, kad hidroelektrinių poveikis aplinkai dažnai nebūna deramai įvertinamas siekiant užtikrinti atitiktį tarptautiniams standartams ir atitinkamiems šios srities ES teisės aktams; pataria vyriausybei apsvarstyti galimybę įkurti Vjosės nacionalinį parką palei visą upę ir atsisakyti planų statyti naujas hidroelektrines palei Vjosės upę ir jos intakus; ragina toliau derinti savo teisės aktus su ES energetikos srities teisės aktais ir ypač priimti nacionalinę energetikos strategiją, siekiant padidinti energetinį nepriklausomumą ir veiksmingumą; palankiai vertina 2015–2020 m. nacionalinį veiksmų planas dėl atsinaujinančių energijos šaltinių (AEŠ); |
| --- | --- |

32.

| 33. | atkreipia dėmesį į tai, kad dar būtina imtis veiksmų siekiant veiksmingai užtikrinti nuosavybės teises; ragina imtis veiksmų siekiant užbaigti nuosavybės registracijos, grąžinimo ir kompensavimo už ją procesą ir atnaujinti bei veiksmingai įgyvendinti 2012–2020 m. nuosavybės teisių strategiją; be to, dėl to ragina valdžios institucijas parengti veiksmų planą su aiškiai priskirta atsakomybe ir terminais šioje srityje ir vykdyti visuomenės informavimo kampaniją siekiant informuoti ankstesnius savininkus apie jų teises ir pareigas, susijusias su nuosavybės grąžinimu; ragina užtikrinti didesnį skaidrumą, teisinį tikrumą ir lygias teises, susijusias su teise gauti kompensaciją už komunistiniu laikotarpiu konfiskuotą nuosavybę; ragina paskirti nacionalinį nuosavybės teisių koordinatorių ir paspartinti nuosavybės registraciją ir žemėlapių sudarymą, įskaitant nuosavybės skaitmeninimą; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pabrėžia, kad svarbu vykdyti tyrimus siekiant atskleisti nusikaltimus, kuriuos padarė buvusio komunistinio režimo atstovai, taip pat pabrėžia moralinę, politinę ir teisinę valstybės institucijų atsakomybę šiame procese; ragina valdžios institucijas parengti tinkamas teisines priemones, skirtas aukų reabilitacijai, įskaitant kompensavimą, skirtą asmenims ir jų šeimoms, ir atšaukti politiškai motyvuotus teismo sprendimus, kurie vis dar galioja; primygtinai ragina valstybės institucijas atlikti tyrimus ir patraukti baudžiamojon atsakomybėn kaltininkus, kurie vykdė nusikaltimus žmoniškumui komunistų diktatūros metu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atkreipia dėmesį į tai, kad reikia spręsti komunistinės praeities klausimus kovojant su žmogaus teisių pažeidimais ir siekiant tiesos ir teisingumo aukų atžvilgiu; palankiai vertina įstatymą, kuriuo siekiama įsteigti instituciją, kuri atskleistų Sigurimi įrašus; palankiai vertina ESBO misijos ir Vokietijos ambasados paskelbtą apžvalgą „Informacija ir visuomenės nuomonė apie Albanijos komunistinę praeitį ir šalies ateities lūkesčius“; mano, kad kad šios pastangos padės užmegzti dialogą apie praeitį ir kurti ateitį; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pabrėžia, kad svarbu stiprinti socialinį dialogą, PVO dalyvavimą, socialinių partnerių gebėjimus ir socialinių teisių vykdymo užtikrinimo mechanizmus; ragina vyriausybę modernizuoti švietimo sistemą siekiant sukurti įtraukesnę visuomenę, sumažinti nelygybę ir diskriminaciją ir geriau užtikrinti, kad jaunuoliai įgytų gebėjimų ir žinių; atkreipia dėmesį į paramos pagal Pasirengimo narystei pagalbos priemonę (PNPP) svarbą švietimui, užimtumui ir socialinei politikai; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina Albanijos valdžios institucijas stiprinti savo politiką, skirtą žmonėms su negalia, kurie norėdami gauti išsilavinimą, darbą, sveikatos priežiūrą ir socialines paslaugas ir sprendimų priėmimo srityje vis dar susiduria su sunkumais, įskaitant kliūtis, trukdančias žmonėms su negalia laisvai naudotis balsavimo teise; |
| --- | --- |

37.

| 38. | susirūpinęs atkreipia dėmesį į tai, kad vėl padaugėjo nepagrįstais laikomų prieglobsčio prašymų, kuriuos ES valstybėms narėms pateikė albanai; ragina vyriausybę nedelsiant imtis ryžtingų veiksmų, siekiant panaikinti šį reiškinį, aktyviau vykdyti informuotumo didinimo veiksmus ir sustiprinti prevencijos pastangas šioje srityje, taip pat pašalinti tai skatinančius veiksnius, susijusius su nedarbu ir socialinės apsaugos politikos, švietimo ir sveikatos apsaugos politikos trūkumais; pabrėžia, kad būtina Pasienio ir migracijos generaliniam direktoratui ir pasienio policijai suteikti pakankamai žmogiškųjų išteklių, taip pat gerinti atitinkamų institucijų bendradarbiavimą, kad būtų geriau kovojama su neteisėta migracija; |
| --- | --- |

38.

| 39. | sveikina Albaniją dėl to, kad jos teisės aktai nuolat visapusiškai derinami su ES deklaracijomis ir Tarybos išvadomis, taip parodant aiškų įsipareigojimą Europos integracijai ir solidarumui; pabrėžia, kad svarbu ir būtina, jog Albanija toliau prisidėtų prie politinio stabilumo užtikrinimo regione; |
| --- | --- |

39.

| 40. | džiaugiasi Albanijos valdžios sprendimu suderinti šalies užsienio politiką su Tarybos sprendimu (BUSP) 2016/1671, kuriuo atnaujinamos ribojamosios priemonės, nukreiptos prieš Rusiją; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pabrėžia, kad svarbu užtikrinti gerus kaimyninius santykius – jie tebėra itin svarbūs kaip neatskiriama plėtros proceso dalis, taip pat stabilizacijos ir asociacijos proceso sąlyga; palankiai vertina konstruktyvų ir aktyvų Albanijos vaidmenį skatinant regioninį bendradarbiavimą ir gerus kaimyninius santykius su kitomis plėtros šalimis ir kaimyninėmis ES valstybėmis narėmis; palankiai vertina Albanijos dalyvavimą šešių Vakarų Balkanų šalių iniciatyvoje; |
| --- | --- |

41.

| 42. | giria Albaniją ir Serbiją dėl jų nuolatinio įsipareigojimo pagerinti dvišalius santykius ir stiprinti regioninį bendradarbiavimą politiniu ir visuomenės lygmeniu, pavyzdžiui, pasitelkiant Regioninio jaunimo bendradarbiavimo biurą (RYCO), kurio būstinė yra Tiranoje; ragina abi valstybes tęsti gerą bendradarbiavimą siekiant skatinti susitaikymą regione, ypač vykdant programas, skirtas jaunimui, pvz., pagal Pozityvią jaunimo Vakarų Balkanuose darbotvarkę; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atkreipia dėmesį į tai, kad pastaruoju metu Albanijos ir Graikijos santykiuose pastebima trintis, ir rekomenduoja, kad abi šalys susilaikytų nuo veiksmų ar pareiškimų, kurie galėtų turėti santykiams neigiamą poveikį; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pakartoja savo prašymą, kad Komisija į savo ataskaitas įtrauktų informaciją apie paramą Albanijai pagal Pasirengimo narystei pagalbos priemonę (PNPP) ir apie įgyvendintų priemonių veiksmingumą, visų pirma pagal PNPP skiriamą paramą pagrindiniams prioritetams ir atitinkamiems projektams įgyvendinti; |
| --- | --- |

44.

| 45. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir Albanijos vyriausybei bei parlamentui. |
| --- | --- |

45.

---

| 18.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 252/129 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 252/129

---

P8_TA(2017)0037

2016 m. ataskaita dėl Bosnijos ir Hercegovinos

2017 m. vasario 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos 2016 m. ataskaitos dėl Bosnijos ir Hercegovinos (2016/2313(INI))

(2018/C 252/13)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Bosnijos ir Hercegovinos stabilizacijos ir asociacijos susitarimą (SAS), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Bosnijos ir Hercegovinos stabilizacijos ir asociacijos susitarimą (SAS),

| — | atsižvelgdamas į protokolą dėl Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Bosnijos ir Hercegovinos Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo pritaikymo, siekiant atsižvelgti į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, kuris buvo parafuotas 2016 m. liepos 18 d. ir pasirašytas 2016 m. gruodžio 15 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į protokolą dėl Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Bosnijos ir Hercegovinos Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo pritaikymo, siekiant atsižvelgti į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, kuris buvo parafuotas 2016 m. liepos 18 d. ir pasirašytas 2016 m. gruodžio 15 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 15 d. Bosnijos ir Hercegovinos paraišką dėl narystės Europos Sąjungoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 15 d. Bosnijos ir Hercegovinos paraišką dėl narystės Europos Sąjungoje,

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. birželio 19–20 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas dėl Vakarų Balkanų ir išvadų priedą „Salonikų darbotvarkė Vakarų Balkanų valstybėms. Europos integracijos link“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. birželio 19–20 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas dėl Vakarų Balkanų ir išvadų priedą „Salonikų darbotvarkė Vakarų Balkanų valstybėms. Europos integracijos link“,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 20 d. Tarybos išvadas dėl Bosnijos ir Hercegovinos paraiškos dėl narystės ES, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 20 d. Tarybos išvadas dėl Bosnijos ir Hercegovinos paraiškos dėl narystės ES,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 13 d. pirmininkaujančios valstybės narės paskelbtas išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 13 d. pirmininkaujančios valstybės narės paskelbtas išvadas,

| — | atsižvelgdamas į pirmąjį ES ir Bosnijos ir Hercegovinos stabilizacijos ir asociacijos parlamentinio komiteto (SAPK) posėdį, vykusį 2015 m. lapkričio 5–6 d. Sarajeve, ir į pirmuosius ES ir Bosnijos ir Hercegovinos stabilizacijos ir asociacijos tarybos (SAT) ir stabilizacijos ir asociacijos komiteto posėdžius, vykusius atitinkamai 2015 m. gruodžio 11 ir 17 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pirmąjį ES ir Bosnijos ir Hercegovinos stabilizacijos ir asociacijos parlamentinio komiteto (SAPK) posėdį, vykusį 2015 m. lapkričio 5–6 d. Sarajeve, ir į pirmuosius ES ir Bosnijos ir Hercegovinos stabilizacijos ir asociacijos tarybos (SAT) ir stabilizacijos ir asociacijos komiteto posėdžius, vykusius atitinkamai 2015 m. gruodžio 11 ir 17 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 4 d. Paryžiuje vykusio Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikimo pirmininko baigiamąją deklaraciją ir pilietinės visuomenės organizacijų rekomendacijas, rengiantis 2016 m. Paryžiaus aukščiausiojo lygio susitikimui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 4 d. Paryžiuje vykusio Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikimo pirmininko baigiamąją deklaraciją ir pilietinės visuomenės organizacijų rekomendacijas, rengiantis 2016 m. Paryžiaus aukščiausiojo lygio susitikimui,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugpjūčio 1 d. Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojos ir už Europos kaimynystės politiką ir plėtros derybas atsakingo Komisijos nario bendrą pareiškimą dėl Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijų sutikimo dėl pagrindinių priemonių, kurias šalis turi įgyvendinti siekdama narystės ES, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugpjūčio 1 d. Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojos ir už Europos kaimynystės politiką ir plėtros derybas atsakingo Komisijos nario bendrą pareiškimą dėl Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijų sutikimo dėl pagrindinių priemonių, kurias šalis turi įgyvendinti siekdama narystės ES,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 17 d. vyriausiosios įgaliotinės ir pirmininko pavaduotojos ir už Europos kaimynystės politiką ir plėtros derybas atsakingo Komisijos nario bendrą pareiškimą po to, kai Bosnijos ir Hercegovinos konstitucinis teismas paskelbė sprendimą dėl Serbų Respublikos (SR) dienos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 17 d. vyriausiosios įgaliotinės ir pirmininko pavaduotojos ir už Europos kaimynystės politiką ir plėtros derybas atsakingo Komisijos nario bendrą pareiškimą po to, kai Bosnijos ir Hercegovinos konstitucinis teismas paskelbė sprendimą dėl Serbų Respublikos (SR) dienos,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 9 d. Komisijos komunikatą „2016 m. komunikatas dėl ES plėtros politikos“ (COM(2016)0715) ir prie jo pridėtą Komisijos tarnybų darbo dokumentą „2016 m. ataskaita dėl Bosnijos ir Hercegovinos“ (SWD(2016)0365), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 9 d. Komisijos komunikatą „2016 m. komunikatas dėl ES plėtros politikos“ (COM(2016)0715) ir prie jo pridėtą Komisijos tarnybų darbo dokumentą „2016 m. ataskaita dėl Bosnijos ir Hercegovinos“ (SWD(2016)0365),

| — | atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą „ES pasirengimo narystei pagalba Vakarų Balkanų gebėjimams stiprinti. Bendrasis auditas“ (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą „ES pasirengimo narystei pagalba Vakarų Balkanų gebėjimams stiprinti. Bendrasis auditas“ (1),

| — | atsižvelgdamas į vyriausiojo įgaliotinio taikos susitarimui Bosnijoje ir Hercegovinoje įgyvendinti penkioliktąją ataskaitą JT Saugumo Tarybai (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į vyriausiojo įgaliotinio taikos susitarimui Bosnijoje ir Hercegovinoje įgyvendinti penkioliktąją ataskaitą JT Saugumo Tarybai (2),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos delegacijos Jungtinėse Tautose J. E. João Vale de Almeidos 2016 m. lapkričio mėn. pareiškimą Saugumo Tarybos diskusijose dėl padėties Bosnijoje ir Hercegovinoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos delegacijos Jungtinėse Tautose J. E. João Vale de Almeidos 2016 m. lapkričio mėn. pareiškimą Saugumo Tarybos diskusijose dėl padėties Bosnijoje ir Hercegovinoje,

| — | atsižvelgdamas į 2015–2018 m. Bosnijos ir Hercegovinos reformų darbotvarkę, patvirtintą 2015 m. liepos mėn., ir į 2016 m. rugpjūčio 23 d. Bosnijos ir Hercegovinos ministrų tarybos ir Bosnijos ir Hercegovinos Federacijos ir Serbų Respublikos vyriausybių patvirtintą koordinavimo mechanizmą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015–2018 m. Bosnijos ir Hercegovinos reformų darbotvarkę, patvirtintą 2015 m. liepos mėn., ir į 2016 m. rugpjūčio 23 d. Bosnijos ir Hercegovinos ministrų tarybos ir Bosnijos ir Hercegovinos Federacijos ir Serbų Respublikos vyriausybių patvirtintą koordinavimo mechanizmą,

| — | atsižvelgdamas į ankstesnes EP rezoliucijas dėl šios šalies, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ankstesnes EP rezoliucijas dėl šios šalies,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A8-0026/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A8-0026/2017),

| A. | kadangi ES toliau remia Bosnijos ir Hercegovinos ES perspektyvą bei jos teritorinį vientisumą, suverenumą ir vieningumą; kadangi integracijos į ES procese pasiekta pažangos; kadangi Taryba paprašė Komisijos parengti nuomonę dėl Bosnijos ir Hercegovinos paraiškos dėl narystės; |
| --- | --- |

A.

kadangi ES toliau remia Bosnijos ir Hercegovinos ES perspektyvą bei jos teritorinį vientisumą, suverenumą ir vieningumą; kadangi integracijos į ES procese pasiekta pažangos; kadangi Taryba paprašė Komisijos parengti nuomonę dėl Bosnijos ir Hercegovinos paraiškos dėl narystės;

| B. | kadangi 2016 m. gruodžio 9 d. Sarajeve už Europos kaimynystės politiką ir plėtros derybas atsakingas Komisijos narys įteikė klausimyną Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijoms; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2016 m. gruodžio 9 d. Sarajeve už Europos kaimynystės politiką ir plėtros derybas atsakingas Komisijos narys įteikė klausimyną Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijoms;

| C. | kadangi autonominių prekybos priemonių taikymo sustabdymas bus panaikintas, kai bus pasirašytas ir pradėtas laikinai taikyti protokolas dėl stabilizacijos ir asociacijos susitarimo pritaikymo; |
| --- | --- |

C.

kadangi autonominių prekybos priemonių taikymo sustabdymas bus panaikintas, kai bus pasirašytas ir pradėtas laikinai taikyti protokolas dėl stabilizacijos ir asociacijos susitarimo pritaikymo;

| D. | kadangi 2013–2018 m. Bosnijos ir Hercegovinos reformų darbotvarkėje visų lygmenų valdžios institucijos pripažino būtinybę skubiai pradėti ekonomikos atkūrimo ir modernizavimo procesą, siekiant sukurti naujų darbo vietų ir skatinti tvarų, veiksmingą, socialiniu požiūriu teisingą ir pastovų ekonomikos augimą; kadangi Bosnija ir Hercegovina įrodė, kad yra įsipareigojusi ir pasirengusi vykdyti tolesnes socialines ir ekonomines reformas, būtinas norint sumažinti jaunimo nedarbą, kuris vis dar pernelyg didelis; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2013–2018 m. Bosnijos ir Hercegovinos reformų darbotvarkėje visų lygmenų valdžios institucijos pripažino būtinybę skubiai pradėti ekonomikos atkūrimo ir modernizavimo procesą, siekiant sukurti naujų darbo vietų ir skatinti tvarų, veiksmingą, socialiniu požiūriu teisingą ir pastovų ekonomikos augimą; kadangi Bosnija ir Hercegovina įrodė, kad yra įsipareigojusi ir pasirengusi vykdyti tolesnes socialines ir ekonomines reformas, būtinas norint sumažinti jaunimo nedarbą, kuris vis dar pernelyg didelis;

| E. | kadangi norint užtikrinti teisinės valstybės veikimą ir daryti pažangą kelyje į ES reikia nepriklausomos, gerai veikiančios ir stabilios teismų sistemos; |
| --- | --- |

E.

kadangi norint užtikrinti teisinės valstybės veikimą ir daryti pažangą kelyje į ES reikia nepriklausomos, gerai veikiančios ir stabilios teismų sistemos;

| F. | kadangi vis dar yra sunkumų, susijusių su susitaikymo proceso tvarumu; kadangi pažanga stojimo į ES procese palengvins tolesnį susitaikymą; |
| --- | --- |

F.

kadangi vis dar yra sunkumų, susijusių su susitaikymo proceso tvarumu; kadangi pažanga stojimo į ES procese palengvins tolesnį susitaikymą;

| G. | kadangi Bosnija ir Hercegovina vis dar neįgyvendino Europos žmogaus teisių teismo (EŽTT) sprendimų Sejdić/Finci, Zornić ir Pilav bylose; |
| --- | --- |

G.

kadangi Bosnija ir Hercegovina vis dar neįgyvendino Europos žmogaus teisių teismo (EŽTT) sprendimų Sejdić/Finci, Zornić ir Pilav bylose;

| H. | kadangi korupcija vis dar labai išplitusi, taip pat ir aukščiausiame lygmenyje; |
| --- | --- |

H.

kadangi korupcija vis dar labai išplitusi, taip pat ir aukščiausiame lygmenyje;

| I. | kadangi vis dar esama 74 000 šalies viduje perkeltų asmenų ir daug pabėgėlių iš Bosnijos ir Hercegovinos kaimyninėse šalyse, Europoje ir visame pasaulyje, be to, 6 808 asmenys yra dingę be žinios; |
| --- | --- |

I.

kadangi vis dar esama 74 000 šalies viduje perkeltų asmenų ir daug pabėgėlių iš Bosnijos ir Hercegovinos kaimyninėse šalyse, Europoje ir visame pasaulyje, be to, 6 808 asmenys yra dingę be žinios;

| J. | kadangi švietimas itin svarbus kuriant ir skatinant tolerantišką ir įtraukią visuomenę bei puoselėjant kultūrinį, religinį ir etninį tarpusavio supratimą; |
| --- | --- |

J.

kadangi švietimas itin svarbus kuriant ir skatinant tolerantišką ir įtraukią visuomenę bei puoselėjant kultūrinį, religinį ir etninį tarpusavio supratimą;

| K. | kadangi Bosnija ir Hercegovina yra pasirašiusi Konvenciją dėl poveikio aplinkai vertinimo tarpvalstybiniame kontekste (Espo, 1991 m.); |
| --- | --- |

K.

kadangi Bosnija ir Hercegovina yra pasirašiusi Konvenciją dėl poveikio aplinkai vertinimo tarpvalstybiniame kontekste (Espo, 1991 m.);

| L. | kadangi (potencialios) šalys kandidatės vertinamos pagal jų nuopelnus ir kadangi stojimo tvarkaraštis nustatomas pagal būtinų reformų įgyvendinimo spartą bei jų kokybę; |
| --- | --- |

L.

kadangi (potencialios) šalys kandidatės vertinamos pagal jų nuopelnus ir kadangi stojimo tvarkaraštis nustatomas pagal būtinų reformų įgyvendinimo spartą bei jų kokybę;

| 1. | palankiai vertina tai, kad Taryba apsvarstė Bosnijos ir Hercegovinos paraišką ir kad Bosnijai ir Hercegovinai buvo pateiktas klausimynas, ir laukia Komisijos nuomonės dėl paraiškos dėl narystės ES pagrįstumo; ragina visų lygių kompetentingas Bosnijos ir Hercegovinos institucijas aktyviai dalyvauti šiame procese, bendradarbiauti ir koordinuoti savo dalyvavimą Komisijos nuomonės rengimo procese ir į Komisijos klausimus pateikiant vieną darnų atsakymų rinkinį; pažymi, kad tai taip pat padės įrodyti, kad valstybė veikia; dar kartą pabrėžia, kad stojimo į ES procesas yra įtraukus procesas ir jame dalyvauja visi suinteresuotieji subjektai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palankiai vertina pirmininkaujančių valstybių trejeto vaidmenį, nes jos vaidina svarbų vaidmenį kuriant paskatas visoms kitoms visų lygmenų institucijoms stengtis atlikti savo vaidmenį bendrame šios šalies priartinimo prie ES procese; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teigiamai vertina pažangą, padarytą įgyvendinant 2015–2018 m. reformų darbotvarkę, taip pat šalies pasiryžimą toliau tęsti institucines ir socialines ekonomines reformas; primena, kad naują ES požiūrį į Bosniją ir Hercegoviną lėmė socialinė ir ekonominė padėtis ir didėjantis piliečių nepasitenkinimas; pažymi, kad padėtis šiek tiek pagerėjo, tačiau pabrėžia, kad reikia harmoningai ir efektyviai pagal veiksmų planą vykdyti reformų darbotvarkę, kad visoje šalyje būtų įgyvendinti realūs pokyčiai ir apčiuopiamai pagerėtų visų Bosnijos ir Hercegovinos piliečių gyvenimas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina išlaikyti reformų spartą, kad Bosnija ir Hercegovina taptų visiškai veiksminga, įtrauki ir funkcionali teisinės valstybės principu paremta valstybė, užtikrinanti visų jos tautų ir piliečių lygybę ir demokratinį atstovavimą; apgailestauja, kad bendroms pastangoms vykdyti reformas ir toliau trukdo etninis ir politinis susiskaldymas, kurį lemia giliai įsišaknijusios dezintegracijos tendencijos, trukdančios normaliai demokratinei raidai, ir tebesitęsiantis viešojo administravimo politizavimas; pabrėžia, kad Bosnija ir Hercegovina nebus sėkmingai narystės ES siekianti kandidatė, kol nebus sukurtos tinkamos institucinės sąlygos; primygtinai ragina visus politinius vadovus dirbti įgyvendinant reikiamus pokyčius, įskaitant rinkimų teisės reformą, taip pat atsižvelgiant į ankstesnėse Europos Parlamento rezoliucijose nurodytus principus, be kita ko, federalizmo, decentralizacijos ir teisėto atstovavimo principus, siekiant užtikrinti, kad visi piliečiai galėtų būti kandidatais, turėtų teisę būti renkami ir galėtų eiti visų politinių lygmenų pareigas lygiomis teisėmis; mano, kad svarbiausia yra išsaugoti bendrą sutarimą dėl integracijos į ES ir darniai daryti pažangą teisinės valstybės srityje, be kita ko, kovojant su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu, atliekant teismų ir viešojo administravimo reformą; taip pat pabrėžia, kad reikia toliau ir efektyviai susitelkti ties socialinėmis ir ekonominėmis reformomis, kurios ir toliau turėtų būti prioritetinės; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palankiai vertina susitarimą įsteigti ES klausimų koordinavimo mechanizmą, kuriuo siekiama pagerinti stojimo proceso funkcionalumą ir veiksmingumą, taip pat ir ES finansinės pagalbos požiūriu, ir sudaryti sąlygas geresnei sąveikai su ES; ragina jį greitai įgyvendinti; taip pat ragina veiksmingai bendradarbiauti ir palaikyti ryšius visais vyriausybės lygmenimis, taip pat su ES, siekiant palengvinti prisiderinimą prie acquis ir jos įgyvendinimą ir pateikti tinkamus atsakymus į Komisijos klausimus, pateikiamus rengiant nuomonę; mano, jog nepriimtina, kad Serbų Respublikos vyriausybė, priimdama nuostatas dėl tiesioginio ataskaitų teikimo Europos Komisijai, bando sukurti paralelinius komunikacijos kanalus; ragina dar labiau sustiprinti Integracijos į ES direktorato vaidmenį ir pajėgumus, kad jis galėtų visapusiškai vykdyti koordinavimo funkcijas, jam pavestas įgyvendinant stabilizacijos ir asociacijos susitarimą ir bendrai vykdant stojimo procesą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | reiškia pasitenkinimą dėl Protokolo dėl stabilizacijos ir asociacijos susitarimo pritaikymo pasirašymo, kuris pradėtas laikinai taikyti nuo 2017 m. vasario 1 d. ir kuriuo bus automatiškai grąžintos autonominės prekybos priemonės, kurių taikymas buvo sustabdytas 2016 m. sausio 1 d.; tikisi, kad protokolas bus greitai ir sklandžiai ratifikuotas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | apgailestauja, kad dėl bandymų į stabilizacijos ir asociacijos parlamentinio komiteto balsavimo taisykles įtraukti etninio blokavimo nuostatą vis dar nėra patvirtintos stabilizacijos ir asociacijos parlamentinio komiteto darbo tvarkos taisyklės ir kad dėl to Bosnija ir Hercegovina yra vienintelė šalis kandidatė, kurioje toks organas negalėjo būti tinkamai sudarytas; ragina Bosnijos ir Hercegovinos parlamento valdymo organus nedelsiant rasti sprendimą, kad šalis atitiktų ES institucinės ir teisinės sistemos reikalavimus ir būtų užtikrinta prasminga stojimo proceso parlamentinė kontrolė; primena, kad pagal stabilizacijos ir asociacijos susitarimą reikalaujama priimti darbo tvarkos taisykles ir to nepadarius tiesiogiai pažeidžiamas stabilizacijos ir asociacijos susitarimo įgyvendinimas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palankiai vertina kai kuriuos rinkimų teisės patobulinimus atsižvelgiant į ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro rekomendacijas; pažymi, kad 2016 m. spalio 2 d. vietos rinkimai daugelyje vietų vyko tvarkingai; apgailestauja, kad, praėjus šešeriems metams, dėl tebesitęsiančių politinių lyderių nesutarimų Mostaro gyventojai vis dar negali pasinaudoti savo demokratinėmis teisėmis rinkti vietos atstovus; ragina skubiai įgyvendinti konstitucinio teismo sprendimą dėl Mostaro, iš dalies pakeičiant teisės aktus dėl rinkimų ir miesto statutą; griežtai merkia nepriimtiną prieš rinkimų pareigūnus panaudotą brutalų smurtą Stolace ir ragina visas kompetentingas institucijas išspręsti šį klausimą laikantis teisinės valstybės principo, ir, be kita ko, atlikti visų smurto aktų ir rinkimų tvarkos pažeidimų tyrimą ir kaltininkus patraukti atsakomybėn; atkreipia dėmesį į tai, kad Bosnijos ir Hercegovinos centrinė rinkimų komisija panaikino rinkimų rezultatus Stolace, ir ragina taikiai ir pakančiai surengti pakartotinius rinkimus, laikantis demokratinių standartų; |
| --- | --- |

8.

| 9. | apgailestauja, kad deklaruotas politinis įsipareigojimas kovoti su korupcija nedavė apčiuopiamų rezultatų; pabrėžia, kad nėra apibendrinti didelio atgarsio sulaukusių bylų rezultatai ir kad teisinė ir institucinė sistema, taikoma kovai su sistemiška korupcija, susijusiai, pvz., su politinių partijų finansavimu, viešaisiais pirkimais, interesų konfliktais ir turto deklaravimu, yra silpna ir nepakankama; pripažįsta, kad padaryta pažanga priimant kovos su korupcija veiksmų planus ir įsteigiant korupcijos prevencijos organus įvairiuose valdymo lygmenyse, ir ragina nuosekliai ir skubiai įgyvendinti šiuos sprendimus; susirūpinęs pažymi, kad susiskaldymas ir nepatvarus tarpžinybinis bendradarbiavimas žlugdo kovos su korupcija priemonių veiksmingumą; ragina užtikrinti geresnę profesinę policijos ir teismų specializaciją sukuriant tinkamus koordinavimo kanalus; pabrėžia, kad reikia apibendrinti efektyvios politinių partijų ir rinkimų kampanijos finansavimo priežiūros rezultatus, nustatyti skaidrią įdarbinimo viešajame sektoriuje plačiąja prasme tvarką ir panaikinti korupciją, susijusią su viešaisiais pirkimais; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad 2013 m. surašymo rezultatai yra rimtas pagrindas, kuriuo remiantis galima pateikti tinkamus atsakymus į Komisijos klausimus ir jie yra itin svarbūs norint vykdyti veiksmingą socialinį ir ekonominį planavimą; palankiai vertina Tarptautinės stebėjimo misijos galutinį įvertinimą, kuriame daroma išvada, kad surašymas Bosnijoje ir Hercegovinoje apskritai buvo atliktas laikantis tarptautinių standartų; apgailestauja, kad Serbų Respublika atsisakė pripažinti gyventojų surašymo rezultatus teisėtais ir kad Serbų Respublikos valdžios institucijos paskelbė atskirus rezultatus, kitokius nei tie, kuriuos patvirtino Bosnijos ir Hercegovinos statistikos agentūra; primygtinai ragina Serbų Respublikos valdžios institucijas iš naujo apsvarstyti šį sprendimą; ragina Bosnijos ir Hercegovinos statistikos agentūras padaryti didelę pažangą šioje itin svarbioje srityje ir priderinti savo statistinius duomenis ir metodiką prie Eurostato standartų; |
| --- | --- |

10.

| 11. | primena, kad bet kuriai šaliai, siekiančiai tapti ES valstybe nare, profesionalus, veiksmingas ir rezultatais grindžiamas viešasis administravimas yra integracijos proceso pagrindas; yra susirūpinęs dėl tebesitęsiančio viešojo administravimo suskaidymo ir politizavimo, nes tai trukdo vykdyti institucines ir teisėkūros reformas, o viešųjų paslaugų teikimas piliečiams tampa sudėtingas ir brangus; ragina skubiai taikyti darnesnį politikos rengimo metodą ir geriau koordinuoti visų valdymo lygmenų veiksmus, depolitizuoti viešąjį administravimą ir viešąjį sektorių, geriau planuoti vidutinės trukmės laikotarpiu ir nustatyti aiškią viešųjų finansų valdymo strategiją; |
| --- | --- |

11.

| 12. | dar kartą pareiškia, kad yra susirūpinęs dėl tebesitęsiančio padalijimo į keturias skirtingas teisines sistemas; pabrėžia, kad reikia skubiai šalinti dar nepanaikintus teisminių institucijų trūkumus, didinti teismų efektyvumą ir nepriklausomumą, įskaitant teisminių institucijų depolitizavimą, kovoti su korupcija teisminėse institucijose ir įgyvendinti tinkamas teismų sprendimų vykdymo procedūras; ragina skubiai priimti 2014–2018 m. teisingumo sektoriaus reformos vykdymo veiksmų planą; ragina visapusiškai įgyvendinti su vaikų apsauga susijusius teisės aktus ir suteikti vaikams veiksmingą teisę į teisingumą; teigiamai vertina tai, kad priimtas įstatymas dėl nemokamos valstybinės teisinės pagalbos ir kad Aukštoji teismų ir prokuratūros taryba priėmė interesų konfliktų prevencijos gaires, parengė sąžiningumo planus ir drausmines priemones; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina sustiprinti bendrą teisminių institucijų veiksmingumą, padidinti naujų teisėjų ir prokurorų atrankos proceso skaidrumą ir nešališkumą bei sustiprinti teisminių institucijų atskaitingumo ir sąžiningumo užtikrinimo mechanizmus; pabrėžia, kad reikia stiprinti interesų konfliktų prevencijos mechanizmus ir nustatyti teisminių institucijų taikomus finansinių ataskaitų ir turto deklaracijų skaidrumo mechanizmus; atkreipia dėmesį į svarbų struktūrinio dialogo teisingumo klausimais vaidmenį šalinant Bosnijos ir Hercegovinos teismų sistemos trūkumus; ragina rasti teisinį sprendimą, kuris leistu sekti bylų nagrinėjimo efektyvumą visoje Bosnijos ir Hercegovinos teritorijoje; |
| --- | --- |

13.

| 14. | apgailestauja, kad nevykdoma daug konstitucinio teismo sprendimų, įskaitant sprendimą dėl Mostaro gyventojų pagrindinių demokratinių teisių balsuoti vietos rinkimuose užtikrinimo; ragina skubiai įgyvendinti visus šiuos sprendimus; ypač pabrėžia konstitucinio teismo sprendimą dėl Serbų Respublikos dienos, kuris užginčytas per 2016 m. rugsėjo 25 d. surengtą referendumą; mano, kad tai yra rimtas Deitono taikos susitarimo pažeidimas ir išpuolis prieš teismines institucijas ir teisinės valstybės principą; pabrėžia, kad reikia imtis dialogo, o ne vienašalių iniciatyvų; pabrėžia, kad nacionalistinė ir populistinė retorika bei veiksmai yra rimtos vystymosi kliūtys ir kad teisinės valstybės principo ir šalies konstitucinės tvarkos laikymasis yra ypač svarbus norint daryti pažangą kelyje į ES ir išlaikyti taiką bei stabilumą Bosnijoje ir Hercegovinoje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | griežtai smerkia tebegaliojantį Serbų Respublikos viešosios tvarkos įstatymą, kuriuo silpninamos pagrindinės demokratinės teisės į susirinkimų, asociacijų ir žiniasklaidos laisves, taip pat Serbų Respublikos nuostatą dėl mirties bausmės; ragina visapusiškai įgyvendinti Laisvės susipažinti su informacija aktą; ragina valdžios institucijas skubiai įgyvendinti Konvencijos dėl elektroninių nusikaltimų Papildomą protokolą dėl rasistinio ir ksenofobinio pobūdžio veikų, padarytų naudojantis kompiuterinėmis sistemomis, kriminalizavimo; |
| --- | --- |

15.

| 16. | primigtinai ragina visas šalis susilaikyti nuo visuomenę priešinančios nesantaiką kurstančios, nacionalistinės ir separatistinės retorikos bei veiksmų, keliančių pavojų šalies sanglaudai, suverenumui ir vientisumui; vietoj to ragina jas rimtai imtis įgyvendinti reformas, kurios padės pagerinti visų Bosnijos ir Hercegovinos piliečių socialinę ir ekonominę padėtį, sukurti demokratinę, įtraukią ir veikiančią valstybę ir priartinti šalį prie ES; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia neseniai konstitucinio teismo priimto sprendimo dėl visų trijų šalį sudarančių tautų oficialaus statuso ir lygybės principo svarbą, kad jos galėtų rinkti savo tesėtus politinius atstovus į Bosnijos ir Hercegovinos Federacijos parlamento Atstovų Rūmus, remiantis teisėto ir proporcingo atstovavimo principu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pažymi, kad patenkinamai bendradarbiaujama su Tarptautiniu baudžiamuoju tribunolu buvusiajai Jugoslavijai (TBTBJ) nagrinėjant karo nusikaltimų bylas ir ragina aktyviau vykdyti regioninį bendradarbiavimą tiriant karo nusikaltimų bylas; reiškia susirūpinimą dėl to, kad nagrinėjant karo nusikaltimų bylas taikomi skirtingi teisiniai standartai; palankiai vertina tai, kad sprendžiama neišnagrinėtų vidaus karo nusikaltimų bylų sankaupos problema ir kad padaryta pažanga sėkmingai persekiojant už karo nusikaltimus, susijusius su seksualiniu smurtu; palankiai vertina Europos Sąjungos delegacijos ir Hercegovinos Finansų ir iždo ministerijos susitarimą dėl Bosnijos ir Hercegovinos prokuratūrų ir teismų veiklos, susijusios su karo nusikaltimų tyrimais, finansavimo; |
| --- | --- |

18.

| 19. | griežtai smerkia Serbų Respublikos nacionalinės asamblėjos 2016 m. spalio mėn. sprendimą, kuriame gerai atsiliepiama apie buvusius Serbų Respublikos lyderius, nuteistus už karo nusikaltimus; reikalauja kuo skubiau parodyti pagarbą karo nusikaltimų aukoms ir skatinti susitaikymą; primena visiems Bosnijos ir Hercegovinos politiniams lyderiams ir institucijoms, kad karo įvykius jie turi vertinti nešališkai, siekiant tiesos ir susitaikymo, ir vengti piktnaudžiavimo teisminėmis institucijomis politiniais tikslais; |
| --- | --- |

19.

| 20. | palankiai vertina pažangą, padarytą persekiojimo už karo nusikaltimus, susijusius su seksualiniu smurtu, srityje ir primygtinai ragina kompetentingas valdžios institucijas dar labiau pagerinti seksualinio smurto aukų galimybes kreiptis į teismą, be kita ko, teikiant nemokamą teisinę pagalbą, gerinant psichosocialines bei sveikatos priežiūros paslaugas ir užtikrinant geresnį kompensavimą ir tolesnę pagalbą; ragina užtikrinti, kad būtų nuosekliai pripažįstama tokių aukų teisę į žalos atlyginimą; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pažymi, kad padaryta tam tikra pažanga pabėgėliams ir šalies viduje perkeltiems asmenims, kurie buvo perkelti dėl Bosnijos karo, grąžinant nuosavybę ir teisę apsigyventi, taip pat atstatant jų namus; ragina kompetentingas institucijas sudaryti jiems geresnes sąlygas tvariai sugrįžti, gauti sveikatos priežiūros, užimtumo, socialinės apsaugos ir švietimo paslaugas bei skirti didesnį dėmesį tam, kad būtų atlyginta žala už nuosavybę, kurios negalima sugrąžinti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | yra susirūpinęs dėl to, kad vis dar didelio dėl karo dingusių asmenų skaičiaus; ragina kompetentingas valdžios institucijas aktyviau tirti jų neaiškaus likimo klausimą, be kita ko, stiprinant abiejų administracinių vienetų bendradarbiavimą; pabrėžia, kad šios problemos sprendimas labai svarbus siekiant susitaikymo ir stabilumo regione; |
| --- | --- |

22.

| 23. | reiškia susirūpinimą dėl sveikatos priežiūros sistemos būklės Bosnijoje ir Hercegovinoje, nes ši sistema yra viena iš labiausiai kenčiančių nuo korupcijos šalyje; ragina valdžios institucijas atidžiai stebėti, kad nebūtų diskriminacijos, susijusios su galimybėmis naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pažymi, kad padaryta tam tikra pažanga kovojant su organizuotu nusikalstamumu; vis dėlto yra susirūpinęs, kad trūksta nuoseklaus požiūrio kovoje su organizuotu nusikalstamumu, nes įvairios skirtingų lygmenų teisėsaugos institucijos turi daug veiksmų planų; pabrėžia, kad reikia toliau stiprinti tarpžinybinio bendradarbiavimo sistemą; palankiai vertina tai, kad vykdomi bendri tyrimai, tačiau ragina geriau koordinuoti operacijas ir keistis informacija; ragina didinti teisėsaugos institucijų pajėgumus, be kita ko, kovos su terorizmu srityje; ragina kompetentingas institucijas imtis kovos su terorizmo finansavimu ir pinigų plovimu priemonių ir padidinti gebėjimus atlikti finansinius tyrimus; teigiamai vertina tai, kad, siekiant kovoti su tarpvalstybiniu nusikalstamumu, pasirašytas veiklos ir strateginio bendradarbiavimo, be kita ko, keičiantis informacija ir bendrai planuojant operatyvinę veiklą, susitarimas su Europolu; ragina sudaryti bendradarbiavimo susitarimą ir su Eurojustu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pabrėžia, kad būtina gerinti kovą su prekyba žmonėmis; ragina Federacijos administracinį vienetą greitai atlikti baudžiamojo kodekso pakeitimus, kad būtų uždrausta visų formų prekyba žmonėmis, iš kurios aukų 80 proc. yra moterys ir mergaitės; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina stiprinti duomenų apie migraciją rinkimo, dalijimosi jais ir jų analizavimo mechanizmus, nes statistiniai duomenys rodo didėjančią asmenų atvykimo iš aukšta migracijos rizika pasižyminčių šalių į Bosniją ir Hercegoviną tendenciją; ragina kompetentingas institucijas visiems prieglobsčio prašantiems ar jos teritoriją kertantiems pabėgėliams ir migrantams taikyti procedūras pagal tarptautinės ir ES teisės aktus, taip pat toliau tobulinti migracijos ir prieglobsčio reguliavimo sistemą, stiprinti pagrindinių institucijų veiklos koordinavimą ir ugdyti reikiamus gebėjimus; ragina Komisiją toliau drauge su visomis Vakarų Balkanų šalimis spręsti su migracija susijusius klausimus, siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi Europos bei tarptautinių normų ir standartų; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pažymi, kad dėl poliarizacijos šalyje ir socialinės bei ekonominės padėties, ypač jaunimo, pablogėjimo didėja pavojus, kad radikalizmas gali išplisti; ragina dėti daugiau pastangų siekiant kovoti su radikalėjimu ir taikyti tolesnes priemones, skirtas nustatyti atvykstančių užsienio teroristų kovotojų srautus ir neatsekamų pinigų, skirtų tolesniam radikalizavimui, kanalus, užkirsti jiems kelią ir juos sutrikdyti, be kita ko, glaudžiai bendradarbiaujant su atitinkamomis valstybių narių ir regiono šalių tarnybomis, taip pat užtikrinant atitinkamų įstatymų vykdymą; ragina geriau koordinuoti žvalgybos tarnybų ir policijos veiksmus; ragina ryžtingai tirti neapykantą kurstančios kalbos ir ekstremistinių ideologijų skleidimo socialiniuose tinkluose atvejus ir už juos bausti; ragina pradėti taikyti deradikalizacijos ir jaunimo radikalėjimo prevencijos programas bendradarbiaujant su pilietine visuomene – išsamiai mokyti apie žmogaus teises, siekiant padėti sugriauti radikalėjimą skatinančius argumentus ir plėtoti vaikų ir jaunimo socialinę sanglaudą; atsižvelgdamas į tai, skatina aktyvesnį jaunimo dalyvavimą demokratiniame politiniame procese; primygtinai ragina kompetentingas institucijas kovoti su religiniu ekstremizmu; susirūpinęs pažymi, kad visoje šalyje yra radikalizuotų bendruomenių, ir pabrėžia svarbų religinių vadovų, mokytojų ir bendrai švietimo sistemos vaidmenį šioje srityje; be to, pabrėžia, kad būtina pasirūpinti reintegracijos ir grąžinimo į visuomenę priemonėmis ir patobulinti bei sustiprinti deradikalizacijos priemones; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atkreipia dėmesį į aktyvų Jungtinio parlamentinio saugumo ir gynybos komiteto dalyvavimą užtikrinant Bosnijos ir Hercegovinos ginkluotųjų pajėgų demokratinę kontrolę; susirūpinęs atkreipia dėmesį į dideles neregistruotų ginklų ir šaudmenų atsargas, kurias neteisėtai laiko gyventojai, ir primygtinai ragina visiškai sunaikinti šiuos ginklus; taip pat yra susirūpinęs dėl to, kad ginkluotųjų pajėgų žinioje tebėra didžiulės netinkamai laikomos šaudmenų ir ginklų atsargos; pabrėžia, kad svarbu kovoti su neteisėta prekyba ginklais, ir šiuo tikslu ragina stiprinti ES ir Bosnijos ir Hercegovinos bendradarbiavimą; primygtinai ragina taikyti visa apimančią strategiją siekiant spręsti likusias problemas, susijusias su šalies išvalymu nuo minų iki 2019 m.; |
| --- | --- |

28.

| 29. | mano, kad būtina skatinti visuomenės dalyvavimą priimant sprendimus ir veiksmingiau įtraukti piliečius į stojimo į ES procesą; pakartoja raginimus visais vyriausybės lygmenimis įgyvendinti skaidrius ir įtraukius viešo konsultavimosi su pilietinės visuomenės organizacijomis (PVO) mechanizmus ir įdiegti skaidrias ir nediskriminacines viešųjų lėšų skyrimo PVO procedūras; atkreipia dėmesį į tai, kad pilietinė visuomenė yra susiskaldžiusi, silpna instituciniu ir finansiniu požiūriu, o tai daro poveikį jos tvarumui ir nepriklausomybei; ragina toliau teikti ES paramą, taikyti geresnius vyriausybės ir PVO bendradarbiavimo mechanizmus, be kita ko, parengti strateginę bendradarbiavimo programą, taip pat pilietinės visuomenės organizacijas konkrečiau dalyvauti stojimo į ES procese; smerkia prieš PVO atstovus ir žmogaus teisių gynėjus nukreiptas dažnas šmeižto kampanijas ir smurtinius išpuolius; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pabrėžia, kad būtina iš esmės gerinti strateginę, teisinę, institucinę ir politinę žmogaus teisių laikymosi sistemas; ragina priimti visos šalies žmogaus teisių ir nediskriminavimo strategiją ir imtis kitų priemonių, kad būtų užtikrintas veiksmingas tarptautinių žmogaus teisių priemonių, kurias Bosnija ir Hercegovina pasirašė ir ratifikavo, įgyvendinimas; ragina skubiai priimti įstatymą dėl Bosnijos ir Hercegovinos ombudsmeno reformos; ragina jį priimant laikytis Tarptautinio koordinavimo komiteto ir Venecijos komisijos rekomendacijų; yra susirūpinęs tuo, kad ombudsmeno tarnyba tinkamai neveikia daugiausia dėl to, kad yra per mažai reikiamų žmogiškųjų išteklių ir daug finansinių suvaržymų; ragina Bosnijos ir Hercegovinos federacijos lygmens ir Serbų Respublikos valdžios institucijas palengvinti žmogaus teisių ombudsmeno darbą; |
| --- | --- |

30.

| 31. | reiškia susirūpinimą dėl nuolatinės neįgaliųjų diskriminacijos užimtumo, švietimo ir prieigos prie sveikatos priežiūros paslaugų srityse; ragina priimti vieną bendrą nacionalinį veiksmų planą dėl neįgaliųjų teisių; ragina parengti visapusišką ir integruotą socialinės romų bendruomenės įtraukties ir atstovavimo jai strategiją; ragina teikti tikslingesnę socialinę paramą, kad ji pasiektų pažeidžiamiausius gyventojus; palankiai vertina tai, kad kai kurios vyriausybės ir parlamentai pradėjo diskutuoti apie LGBTI asmenų teises ir rengti konkrečias jų apsaugai skirtas priemones; ragina užtikrinti LGTBI asmenų saugumą ir teisę rinktis į susirinkimus; palankiai vertina Bosnijos ir Hercegovinos kovos su diskriminacija įstatymo pakeitimus, kuriuo į diskriminavimo pagrindų sąrašą įtraukta diskriminacija dėl amžiaus, negalios, seksualinės orientacijos ir lytinės tapatybės; ragina užtikrinti tinkamą jo vykdymą; palankiai vertina tai, kad Bosnijos ir Hercegovinos Federacijos baudžiamojo kodekso pakeitimais uždrausti neapykantos nusikaltimai; ragina į policijos pareigūnų, prokurorų ir teisėjų mokymo planus ir mokymo programas įtraukti kursus apie neapykantos nusikaltimus ir pagerinti policijos ir teisminių institucijų bendradarbiavimą vykdant baudžiamąjį persekiojimą už neapykantos nusikaltimus; dar kartą ragina panaikinti mirties bausmės nuostatą Serbų Respublikos administracinio vieneto konstitucijoje; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina dėti pastangas, kad toliau būtų stiprinamos vaikų apsaugos sistemos, siekiant užkirsti kelią smurtui bei prievartai prieš vaikus, jų nepriežiūrai ir išnaudojimui, ir su tuo kovoti; rekomenduoja daugiau išteklių skirti prevencijai ir tolesniam bendruomenių ir vyriausybės veiklos vaikų apsaugos srityje koordinavimo stiprinimui; ragina įgyvendinti Bosnijos ir Hercegovinos 2015–2018 m. veiksmų planą dėl vaikų; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pažymi, kad mažumų apsaugos teisinė sistema iš esmės veikia ir atitinka Europos Tarybos tautinių mažumų apsaugos pagrindų konvenciją; teigiamai vertina tai, kad Bosnijos ir Hercegovinos federacijos administracinio vieneto tautinių mažumų taryba vėl atnaujino savo veiklą; yra susirūpinęs tuo, kad nuolat per mažai koordinuojama valstybės ir administracinių vienetų veikla, esami įstatymai neįgyvendinami ir dar nepatvirtinta valstybės lygmens strateginė tautinių mažumų platforma; apgailestauja, kad tautinės mažumos menkai atstovaujamos politinėse bei viešose diskusijose ir žiniasklaidoje ir mažai jose dalyvauja; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ragina toliau dėti daugiau pastangų siekiant lyčių lygybės ir didesnio moterų dalyvavimo politiniame ir visuomeniniame gyvenime ir darbo rinkoje, pagerinti jų socialinę ir ekonominę padėtį ir apskritai gerinti moterų teisių padėtį; pažymi, kad teisinės nuostatos, kuriomis nustatoma moterų ir vyrų lygybė, yra plačiai priimtos, tačiau jos ir toliau įgyvendinamos neveiksmingai; susirūpinęs pažymi, kad dar esama diskriminacijos darbe dėl motinystės ir kad administraciniai vienetai ir kantonai neturi darnių motinystės ir vaiko priežiūros atostogų teisės aktų; be to, pabrėžia, kad nėra veiksmingai įgyvendinamos esamos aktyvios darbo rinkos priemonės, skirtos padėti įsidarbinti ilgalaikiams bedarbiams ir pažeidžiamoms grupėms, pavyzdžiui, neįgaliesiems; pabrėžia, kad svarbu, jog padidėtų pradines ir vidurines mokyklas baigusių mergaičių, ypač romų mergaičių, skaičius; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pabrėžia, kad svarbu veiksmingai įgyvendinti teisės aktus dėl smurto dėl lyties prevencijos ir apsaugos nuo jo laikantis tarptautinių konvencijų dėl smurto šeimoje prevencijos ir apsaugos nuo jo, kurias Bosnija ir Hercegovina pasirašė ir ratifikavo; palankiai vertina tai, kad kompetentingos institucijos įsipareigojo taikyti Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvencija); ragina suderinti teisės aktus ir viešąją politiką su šia konvencija: ragina informuoti smurtą patyrusias moteris apie esamus paramos ir pagalbos būdus, įkurti krizių centrus išžaginimo ar kitų formų seksualinio smurto aukoms; yra susirūpinęs dėl to, kad sistemingai neregistruojami smurto dėl lyties atvejai; |
| --- | --- |

35.

| 36. | apgailestauja dėl to, kad Bosnija ir Hercegovina vis dar pažeidžia Europos žmogaus teisių konvenciją, nes nevykdo Europos Žmogaus Teisių Teismo (EŽTT) sprendimų Sejdić / Finci, Zornić ir Pilav bylose; ryžtingai ragina nedelsiant daryti pažangą šioje srityje norint priartinti šalies stojimo į ES perspektyvos įgyvendinimą; pabrėžia, kad šių sprendimų įgyvendinimas padėtų sukurti demokratinę ir gerai veikiančią visuomenę, kurioje būtų užtikrintos vienodos visų teisės; kartoja, kad nevykdant šių sprendimų sudaromos sąlygos atvirai diskriminuoti Bosnijos ir Hercegovinos piliečius ir kad tai nesuderinama su ES vertybėmis; |
| --- | --- |

36.

| 37. | yra susirūpinęs dėl atvejų, kai žurnalistams buvo daromas politinis spaudimas ir grasinama, be kita ko, vykdant fizinius ir žodinius išpuolius, ir tą darė taip pat ir aukšti pareigūnai bei buvę pareigūnai, taip pat yra susirūpinęs dėl skaidrumo žiniasklaidos priemonių nuosavybės srityje trūkumo; taip pat yra susirūpinęs tuo, kad kritiką reiškiančioms žiniasklaidos priemonėms ir žurnalistams keliamos civilinės bylos dėl šmeižto; pabrėžia, kad būtina ištirti išpuolius prieš žurnalistus ir užtikrinti, kad teisminės institucijos imtųsi atitinkamų tolesnių veiksmų; ragina valdžios institucijas vienareikšmiškai pasmerkti visus išpuolius prieš žurnalistus ir žiniasklaidos priemones ir užtikrinti, kad tokie atvejai būtų visapusiškai ištirti ir kaltieji būtų patraukti atsakomybėn; ragina imtis papildomų priemonių, būtinų siekiant užtikrinti, kad būtų visiškai gerbiama išraiškos, spaudos ir galimybės susipažinti su informacija internete ir ne internete laisvė; ragina Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijas imtis skubių priemonių, kad visuomeninė žiniasklaida būtų išgelbėta nuo žlugimo; ragina kompetentingas valdžios institucijas užtikrinti trijų visuomeninių transliuotojų nepriklausomumą ir finansinį stabilumą, taip pat Ryšių reguliavimo tarnybos politinį, veiklos ir finansinį nepriklausomumą; ragina kompetentingas valdžios institucijas užtikrinti žiniasklaidos pliuralizmą ir transliavimą visomis Bosnijos ir Hercegovinos valstybinėmis kalbomis; ragina užbaigti perėjimą prie skaitmeninio transliavimo ir parengti plačiajuosčio ryšio strategiją; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ir toliau yra susirūpinęs dėl tebesitęsiančio švietimo sistemos suskaidymo, segregacijos, neveiksmingumo ir sudėtingumo; ragina visoje šalyje priimti bendrąją pagrindinę mokymo programą, kuri padėtų didinti sanglaudą šalyje; ragina geriau koordinuoti skirtingų lygmenų švietimo valdymą, siekiant remti įtraukią ir nediskriminacinę švietimo sistemą, ir stiprinti bendradarbiavimą nepaisant kultūrinių, religinių ir etninių skirtumų; ragina valdžios institucijas propaguoti tolerancijos, dialogo ir kultūrų tarpusavio supratimo principus tarp įvairių etninių grupių; primygtinai ragina priimti konkrečias priemones siekiant padidinti švietimo sistemos veiksmingumą ir panaikinti atskirties didinimo praktiką kartu užtikrinant teisę į lygias galimybes įgyti išsilavinimą visomis valstybinėmis Bosnijos ir Hercegovinos kalbomis; tebėra susirūpinęs dėl didelės švietimo ir mokymo įstaigų nebaigusių asmenų dalies ir dėl to, kad didelis procentas romų mokinių nuolat nebaigia mokyklos; apgailestauja dėl lėtos pažangos imantis ir baigiant spręsti vadinamąjį dviejų mokyklų po vienu stogu klausimą ir kitų formų segregacijos ir diskriminacijos mokyklose klausimus; |
| --- | --- |

38.

| 39. | palankiai vertina priemones, kurių imtasi pagal reformų darbotvarkę siekiant modernizuoti darbo teisės aktus, pagerinti verslo aplinką ir šalinti trūkumus finansų sektoriuje; taip pat su pasitenkinimu pažymi, kad padaugėjo registruotų darbuotojų ir imtasi priemonių, kad būtų stiprinamas ekonominės politikos koordinavimas; palankiai vertina trejų metų trukmės išplėstinės fondo priemonės programą, dėl kurios susitarta su TVF ir kurią vykdant turėtų būti pagerinta verslo aplinka, sumažintas valdžios sektoriaus dydis ir apsaugotas finansų sektorius; toliau apgailestauja dėl to, kad nėra vieningos bendros ekonominės erdvės, nes tai kenkia verslo aplinkai, tiesioginėms užsienio investicijoms ir MVĮ; ragina šiuos klausimus spręsti visoje šalyje vykdant darnią ir koordinuojamą pramonės ir MVĮ politiką; ragina kompetentingas institucijas skubiai numatyti koordinuojamas priemones siekiant stiprinti teisinę valstybę, supaprastinti sutarčių vykdymo užtikrinimo procedūras ir kovoti su korupcija ekonomikoje; |
| --- | --- |

39.

| 40. | palankiai vertina tai, kad šiek tiek sumažėjo nedarbas; vis dėlto yra susirūpinęs, kad nedarbas ir toliau yra daugiausia struktūrinio pobūdžio ir kad jaunimo nedarbo lygis tebėra aukštas, dėl to protų nutekėjimo lygis labai aukštas; ragina Bosniją ir Hercegoviną aktyviai dalyvauti įvairiose regiono jaunimui skirtose programose, pavyzdžiui, vykdomose pagal Pozityvią jaunimo Vakarų Balkanuose darbotvarkę ar Regioninio jaunimo bendradarbiavimo biuro (RYCO); ragina kompetentingas valdžios institucijas toliau tobulinti esamus įstatymus ir pradėti vykdyti aktyvią darbo rinkos politiką, skirtą visų pirma jaunimui, moterims, pažeidžiamoms grupėms, įskaitant romus, ir ilgalaikiams bedarbiams, taip pat gerinti užimtumo tarnybų gebėjimus; |
| --- | --- |

40.

| 41. | apgailestauja, kad abiejuose administraciniuose vienetuose darbo teisės įstatymai buvo priimti skubos tvarka ir nevykdant tikro dialogo su socialiniais partneriais; pažymi, kad darbo ir profesinių sąjungų teisės vis dar yra ribotos, ir pabrėžia, jog svarbu toliau tobulinti ir derinti šiuos įstatymus visoje šalyje; primena, kad Bosnija ir Hercegovina pasirašė kelias TDO konvencijas, pagal kurias, be kita ko, pripažįstamas socialinio dialogo principas ir bendradarbiavimo su socialiniais partneriais svarba; pabrėžia, kad svarbu visoje šalyje toliau tobulinti ir derinti sveikatos ir saugos įstatymus; taip pat pabrėžia būtinybę reformuoti ir suderinti suskaidytas socialinės apsaugos sistemas, skatinti socialinę sanglaudą ir užtikrinti pažeidžiamiausių grupių apsaugą; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pažymi, kad padaryta tam tikra pažanga toliau derinant aplinkos apsaugos politiką ir teisės aktus; ragina dėti daug pastangų, kad būtų tinkamai ir sistemingai įgyvendinti esami teisės aktai ir užtikrintas jų vykdymas; pabrėžia, kad reikia priimti šalies masto aplinkos acquis suderinimo strategiją, sustiprinti teisinę sistemą ir administracinius bei stebėsenos gebėjimus; atkreipia dėmesį į tai, kad reikia su acquis suderinti teisės aktus, reglamentuojančius galimybę susipažinti su informacija apie aplinką ir visuomenės dalyvavimą sprendimų priėmimo procese; ragina teisės aktus nedelsiant suderinti su ES gamtos apsaugos srities acquis; pabrėžia, kad planuojant ir statant hidroelektrines būtina laikytis tarptautinių ir ES aplinkos teisės aktų; primygtinai ragina nevykdyti hidroelektrinių projektų saugomose gamtos teritorijose ir siekti, kad jie nedarytų žalos gamtai; pabrėžia, kad vykdant atitinkamus projektus būtinas visuomenės dalyvavimas ir konsultacijos su pilietine visuomene; reiškia susirūpinimą dėl to, kad nedaroma pažangos sprendžiant pernelyg didelės tarpvalstybinės aplinkos taršos, kurią kelia naftos perdirbimo įmonė Bosanski Brode, problemą; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atkreipia dėmesį tai, kad ES patvirtinti prioritetiniai elektros ir dujų perdavimo tinklų sujungimo projektai su kaimyninėmis šalimis sustabdyti dėl to, kad nepriimtas politinis susitarimas dėl visos šalies energetikos strategijos; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad reikia priimti šalies masto energetikos strategiją ir dujoms skirtą teisinę sistemą, atitinkančią trečiąjį energetikos teisės aktų rinkinį, kad būtų panaikintos Europos energetikos bendrijos sankcijos; primygtinai ragina priimti įstatymą dėl gamtinių dujų, kad būtų padidintas tiekimo saugumas; ragina valdžios institucijas užtikrinti, kad būtų laikomasi ES ir tarptautinių standartų ir politinių tikslų energetikos ir klimato kaitos srityje; |
| --- | --- |

43.

| 44. | atkreipia dėmesį į nepakankamą infrastruktūrą šalyje ir pritaria minčiai toliau investuoti į infrastruktūros projektus siekiant pagerinti transporto jungtis Bosnijos ir Hercegovinos viduje ir su kaimyninėmis šalimis; ragina Bosniją ir Hercegoviną visapusiškai dalyvauti įgyvendinant ES susijungimo darbotvarkę; palankiai vertina tai, kad 2016 m. liepos mėn. priimta šalies masto 2015–2030 m. transporto pagrindų strategija ir veiksmų planas; Pabrėžia, kad tai sudarytų galimybes Bosnijai ir Hercegovinai pasinaudoti Pasirengimo narystei pagalbos priemonės (PNPP II) finansavimu; ragina valdžios institucijas suderinti transporto teisinę sistemą su atitinkamais ES teisės aktais, sukurti funkcines transporto grandines, pašalinti trukdžius Vc koridoriuje ir atrenkant subrangovus laikytis viešųjų pirkimų taisyklių ir skaidrumo principo, kad būtų užkirstas kelias piktnaudžiavimui ir korupcijai; |
| --- | --- |

44.

| 45. | palankiai vertina konstruktyvią ir aktyvią poziciją, kuriuos nuolat laikosi Bosnija ir Hercegovina, skatindama dvišalį ir regioninį bendradarbiavimą; ragina ir toliau stengtis siekiant išspręsti neišspręstas dvišales problemas, įskaitant sienų demarkacijos su Serbija ir Kroatija bei tarpvalstybinės aplinkos taršos klausimus; giria Bosniją ir Hercegoviną už tai, kad ji dar daugiau teisės aktų suderino su atitinkamais ES pareiškimais ir sprendimais pagal bendrą užsienio ir saugumo politiką (jų dalis padidėjo nuo 62 proc. iki 77 proc.); apgailestauja dėl Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijų sprendimo neremti ES ribojamųjų priemonių, taikomų Rusijai po nelegalios Krymo aneksijos; primena Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijoms, kad būtina vykdyti vieningą užsienio politiką ir kad užsienio politikos suderinimas yra esminė narystės ES dalis; mano, kad svarbu Bosnijos ir Hercegovinos užsienio politiką koordinuoti su ES užsienio politika ir ES toliau aktyviai dalyvauti Bosnijoje ir Hercegovinoje užtikrinant saugą ir saugumą; palankiai vertina tai, kad šalyje tebevykdoma operacija ALTHEA, kuria ir toliau užtikrinamas pajėgumas prisidėti prie Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijų atgrasomųjų pajėgumų, jei to prireiktų susiklosčius tam tikrai padėčiai, kartu daugiausia dėmesio skiriant gebėjimų stiprinimui ir mokymui; palankiai vertina ir tai, kad 2016 m. lapkričio mėn. JT Saugumo Taryba dar vieniems metams pratęsė EUFOR įgaliojimus; |
| --- | --- |

45.

| 46. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei ir Komisijos pirmininko pavaduotojai, Tarybai, Komisijai, Bosnijos ir Hercegovinos Prezidiumui, Bosnijos ir Hercegovinos Ministrų tarybai, Bosnijos ir Hercegovinos Parlamentinei Asamblėjai, Bosnijos ir Hercegovinos Federacijos ir Serbų Respublikos administracinių vienetų ir Brčko apygardos vyriausybėms bei parlamentams ir dešimties kantonų vyriausybėms. |
| --- | --- |

46.

---

(1)  EAR 2016 m. Nr. 21.

(2)  S/2016/911.

---

| 18.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 252/138 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 252/138

---

P8_TA(2017)0038

Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras: 2017 m. metinė augimo apžvalga

2017 m. vasario 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos ekonominės politikos koordinavimo semestro: 2017 m. metinė augimo apžvalga (2016/2306(INI))

(2018/C 252/14)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į 121 straipsnio 2 dalį, 126 ir 136 straipsnius ir Protokolą Nr. 12 dėl perviršinio deficito procedūros, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į 121 straipsnio 2 dalį, 126 ir 136 straipsnius ir Protokolą Nr. 12 dėl perviršinio deficito procedūros,

| — | atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 1 dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 1 dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje,

| — | atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo,

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl stabilumo, koordinavimo ir valdysenos ekonominėje ir pinigų sąjungoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl stabilumo, koordinavimo ir valdysenos ekonominėje ir pinigų sąjungoje,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1175/2011, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1175/2011, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo (1),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 8 d. Tarybos direktyvą 2011/85/ES dėl reikalavimų valstybių narių biudžeto sistemoms (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 8 d. Tarybos direktyvą 2011/85/ES dėl reikalavimų valstybių narių biudžeto sistemoms (2),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1174/2011 dėl vykdymo užtikrinimo priemonių, skirtų perviršiniams makroekonominiams disbalansams naikinti euro zonoje (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1174/2011 dėl vykdymo užtikrinimo priemonių, skirtų perviršiniams makroekonominiams disbalansams naikinti euro zonoje (3),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 8 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1177/2011, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 8 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1177/2011, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (4),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (5),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1173/2011 dėl veiksmingo biudžeto priežiūros vykdymo užtikrinimo euro zonoje (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1173/2011 dėl veiksmingo biudžeto priežiūros vykdymo užtikrinimo euro zonoje (6),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 473/2013 dėl euro zonos valstybių narių biudžeto planų projektų stebėsenos bei vertinimo ir perviršinio deficito padėties ištaisymo užtikrinimo bendrųjų nuostatų (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 473/2013 dėl euro zonos valstybių narių biudžeto planų projektų stebėsenos bei vertinimo ir perviršinio deficito padėties ištaisymo užtikrinimo bendrųjų nuostatų (7),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 472/2013 dėl euro zonos valstybių narių, kurios turi didelių finansinio stabilumo sunkumų arba kurioms tokie sunkumai gresia, ekonominės ir biudžeto priežiūros griežtinimo (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 472/2013 dėl euro zonos valstybių narių, kurios turi didelių finansinio stabilumo sunkumų arba kurioms tokie sunkumai gresia, ekonominės ir biudžeto priežiūros griežtinimo (8),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. sausio 15 d. Tarybos išvadas dėl 2016 m. metinės augimo apžvalgos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. sausio 15 d. Tarybos išvadas dėl 2016 m. metinės augimo apžvalgos,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 8 d. Tarybos išvadas dėl 2015 m. fiskalinio tvarumo ataskaitos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 8 d. Tarybos išvadas dėl 2015 m. fiskalinio tvarumo ataskaitos,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 9 d. Euro grupės pareiškimą dėl išlaidų paskirstymo gerinimo bendrųjų principų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 9 d. Euro grupės pareiškimą dėl išlaidų paskirstymo gerinimo bendrųjų principų,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. Europos Centrinio Banko (ECB) metinę ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. Europos Centrinio Banko (ECB) metinę ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 9 d. Komisijos 2016 m. rudens Europos ekonominę prognozę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 9 d. Komisijos 2016 m. rudens Europos ekonominę prognozę,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. sausio 13 d. Komisijos komunikatą „Geriausias pasinaudojimas lankstumu, kurį suteikia galiojančios Stabilumo ir augimo pakto taisyklės“ (COM(2015)0012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. sausio 13 d. Komisijos komunikatą „Geriausias pasinaudojimas lankstumu, kurį suteikia galiojančios Stabilumo ir augimo pakto taisyklės“ (COM(2015)0012),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 16 d. Komisijos komunikatą „2017 m. metinė augimo apžvalga“ (COM(2016)0725), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 16 d. Komisijos komunikatą „2017 m. metinė augimo apžvalga“ (COM(2016)0725),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 16 d. Komisijos rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos (COM(2016)0726), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 16 d. Komisijos rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos (COM(2016)0726),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 16 d. Komisijos komunikatą „Palanki euro zonos fiskalinės politikos kryptis“ (COM(2016)0727), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 16 d. Komisijos komunikatą „Palanki euro zonos fiskalinės politikos kryptis“ (COM(2016)0727),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 16 d. Komisijos pranešimą „2017 m. įspėjimo mechanizmo ataskaita“ (COM(2016)0728), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 16 d. Komisijos pranešimą „2017 m. įspėjimo mechanizmo ataskaita“ (COM(2016)0728),

| — | atsižvelgdamas į diskusijas su nacionaliniais parlamentais per 2017 m. Europos parlamentų savaitės renginį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į diskusijas su nacionaliniais parlamentais per 2017 m. Europos parlamentų savaitės renginį,

| — | atsižvelgdamas į pranešimą dėl Europos ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimo (penkių pirmininkų pranešimas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pranešimą dėl Europos ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimo (penkių pirmininkų pranešimas),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 21 d. Komisijos komunikatą „Tolesni ekonominės ir pinigų sąjungos kūrimo žingsniai“ (COM(2015)0600), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 21 d. Komisijos komunikatą „Tolesni ekonominės ir pinigų sąjungos kūrimo žingsniai“ (COM(2015)0600),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. birželio 24 d. rezoliuciją „Ekonomikos valdymo sistemos peržiūra: įvertinimas ir uždaviniai“ (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. birželio 24 d. rezoliuciją „Ekonomikos valdymo sistemos peržiūra: įvertinimas ir uždaviniai“ (9),

| — | atsižvelgdamas į Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo Europos restruktūrizacijos stebėjimo centro 2015 m. metinę ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondo Europos restruktūrizacijos stebėjimo centro 2015 m. metinę ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 4–5 d. Hangdžou aukščiausiojo lygio susitikime pateiktą Didžiojo dvidešimtuko (G 20) valstybių vadovų komunikatą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 4–5 d. Hangdžou aukščiausiojo lygio susitikime pateiktą Didžiojo dvidešimtuko (G 20) valstybių vadovų komunikatą,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 7 d. 34-ajame Tarptautinio pinigų ir finansų komiteto posėdyje ECB pirmininko padarytą pareiškimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 7 d. 34-ajame Tarptautinio pinigų ir finansų komiteto posėdyje ECB pirmininko padarytą pareiškimą,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 12 d. Paryžiaus klimato konferencijoje priimtą COP 21 susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 12 d. Paryžiaus klimato konferencijoje priimtą COP 21 susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į Regionų komiteto rezoliuciją dėl 2016 m. Europos semestro ir būsimos 2017 m. metinės augimo apžvalgos (2016 m. spalio 12 d.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regionų komiteto rezoliuciją dėl 2016 m. Europos semestro ir būsimos 2017 m. metinės augimo apžvalgos (2016 m. spalio 12 d.),

| — | atsižvelgdamas į metinį pranešimą dėl Europos MVĮ 2015–2016 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į metinį pranešimą dėl Europos MVĮ 2015–2016 m.,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugpjūčio 26 d. Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2011/7/ES dėl kovos su pavėluotu mokėjimu, atliekamu pagal komercinius sandorius, įgyvendinimo (COM(2016)0534), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugpjūčio 26 d. Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2011/7/ES dėl kovos su pavėluotu mokėjimu, atliekamu pagal komercinius sandorius, įgyvendinimo (COM(2016)0534),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto bei Regioninės plėtros komiteto nuomones (A8–0039/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto bei Regioninės plėtros komiteto nuomones (A8–0039/2017),

| A. | kadangi Europos Sąjungos ekonomika pamažu atsigauna ir auga, nors augimas valstybėse narėse ir nėra tolygus; |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjungos ekonomika pamažu atsigauna ir auga, nors augimas valstybėse narėse ir nėra tolygus;

| B. | kadangi Komisija numatė, kad 2016 m. Europos Sąjungoje BVP realiai augs 1,8 proc., euro zonoje – 1,7 proc., o 2017 m. atitinkamai 1,6 proc. ir 1,7 proc., valdžios sektoriaus skola 2016 m. ES sudarys 86,0 proc., o euro zonoje – 91,6 proc.; kadangi nustatyta, kad euro zonos deficitas 2016 m. sudarė 1,7 proc. BVP, o 2017 ir 2018 m. – 1,5 proc.; |
| --- | --- |

B.

kadangi Komisija numatė, kad 2016 m. Europos Sąjungoje BVP realiai augs 1,8 proc., euro zonoje – 1,7 proc., o 2017 m. atitinkamai 1,6 proc. ir 1,7 proc., valdžios sektoriaus skola 2016 m. ES sudarys 86,0 proc., o euro zonoje – 91,6 proc.; kadangi nustatyta, kad euro zonos deficitas 2016 m. sudarė 1,7 proc. BVP, o 2017 ir 2018 m. – 1,5 proc.;

| C. | kadangi vartotojų išlaidos šiuo metu yra pagrindinis ekonomikos augimą skatinantis veiksnys ir manoma, kad tokia padėtis išliks ir 2017 m.; kadangi Europa vis dar patiria didelį investicijų atotrūkį, kai investicijų lygis vis dar gerokai žemesnis nei buvo prieš krizę; |
| --- | --- |

C.

kadangi vartotojų išlaidos šiuo metu yra pagrindinis ekonomikos augimą skatinantis veiksnys ir manoma, kad tokia padėtis išliks ir 2017 m.; kadangi Europa vis dar patiria didelį investicijų atotrūkį, kai investicijų lygis vis dar gerokai žemesnis nei buvo prieš krizę;

| D. | kadangi užimtumo lygis ES auga, nors netolygiai ir nepakankamai, o 2016 m. nedarbo lygis euro zonoje sumažėjo iki 10,1 proc., tačiau to nepakanka, kad būtų tinkamai sumažintas jaunimo ir ilgalaikis nedarbas; |
| --- | --- |

D.

kadangi užimtumo lygis ES auga, nors netolygiai ir nepakankamai, o 2016 m. nedarbo lygis euro zonoje sumažėjo iki 10,1 proc., tačiau to nepakanka, kad būtų tinkamai sumažintas jaunimo ir ilgalaikis nedarbas;

| E. | kadangi šis darbo rinkų ir augimo atsigavimas valstybėse narėse skiriasi ir vis dar yra nestabilus, ir kadangi būtina skatinti konvergenciją Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

E.

kadangi šis darbo rinkų ir augimo atsigavimas valstybėse narėse skiriasi ir vis dar yra nestabilus, ir kadangi būtina skatinti konvergenciją Europos Sąjungoje;

| F. | kadangi augimą didžia dalimi skatino vykdoma netradicinė pinigų politika, kuri negali tęstis amžinai; kadangi tuo paremtas reikalavimas vykdyti trijų krypčių politiką, kurią sudaro augimui palankios investicijos, tvarios struktūrinės reformos ir atsakingai tvarkomi viešieji finansai, visose valstybėse narėse nuosekliai įgyvendinant Stabilumo ir augimo paktą (SAP) ir kartu visapusiškai naudojantis esamomis lankstumo sąlygomis; |
| --- | --- |

F.

kadangi augimą didžia dalimi skatino vykdoma netradicinė pinigų politika, kuri negali tęstis amžinai; kadangi tuo paremtas reikalavimas vykdyti trijų krypčių politiką, kurią sudaro augimui palankios investicijos, tvarios struktūrinės reformos ir atsakingai tvarkomi viešieji finansai, visose valstybėse narėse nuosekliai įgyvendinant Stabilumo ir augimo paktą (SAP) ir kartu visapusiškai naudojantis esamomis lankstumo sąlygomis;

| G. | kadangi kai kurių valstybių narių privačiojo ir viešojo sektorių skola vis dar labai didelė, ji viršija 60 proc. BVP ribą, numatytą Stabilumo ir augimo pakte; |
| --- | --- |

G.

kadangi kai kurių valstybių narių privačiojo ir viešojo sektorių skola vis dar labai didelė, ji viršija 60 proc. BVP ribą, numatytą Stabilumo ir augimo pakte;

| H. | kadangi Komisijos atliktuose 2017 m. euro zonos valstybių narių biudžeto planų projektų (BPP) vertinimuose nustatyta, kad nerasta nė vieno 2017 m. BPP, kuris iš esmės jų neatitiktų SAP reikalavimų, tačiau kai kuriais atvejais planuojamas fiskalinis koregavimas nepakankamas, turint mintyje Stabilumo ir augimo pakte numatytus reikalavimus, arba kyla pavojus, kad jis toks pasidarys; |
| --- | --- |

H.

kadangi Komisijos atliktuose 2017 m. euro zonos valstybių narių biudžeto planų projektų (BPP) vertinimuose nustatyta, kad nerasta nė vieno 2017 m. BPP, kuris iš esmės jų neatitiktų SAP reikalavimų, tačiau kai kuriais atvejais planuojamas fiskalinis koregavimas nepakankamas, turint mintyje Stabilumo ir augimo pakte numatytus reikalavimus, arba kyla pavojus, kad jis toks pasidarys;

| I. | kadangi Komisijos atliktuose euro zonos valstybių narių 2017 m. biudžeto plano projekto vertinimuose nustatyta, kad tik devynios valstybės narės atitinka Stabilumo ir augimo pakte nustatytus reikalavimus; |
| --- | --- |

I.

kadangi Komisijos atliktuose euro zonos valstybių narių 2017 m. biudžeto plano projekto vertinimuose nustatyta, kad tik devynios valstybės narės atitinka Stabilumo ir augimo pakte nustatytus reikalavimus;

| J. | kadangi ilgalaikis ES valstybių narių viešųjų finansų tvarumas yra nerimą keliantis kartų tarpusavio teisingumo klausimas; |
| --- | --- |

J.

kadangi ilgalaikis ES valstybių narių viešųjų finansų tvarumas yra nerimą keliantis kartų tarpusavio teisingumo klausimas;

| K. | kadangi valdžios sektoriaus skolos dydžiui įtakos gali turėti tiek neapibrėžtieji, tiek netiesioginiai įsipareigojimai; |
| --- | --- |

K.

kadangi valdžios sektoriaus skolos dydžiui įtakos gali turėti tiek neapibrėžtieji, tiek netiesioginiai įsipareigojimai;

| L. | kadangi kai kuriose valstybėse narėse užregistruotas labai didelis einamosios sąskaitos perteklius, o Europos makroekonomikos disbalansas vis dar labai didelis; |
| --- | --- |

L.

kadangi kai kuriose valstybėse narėse užregistruotas labai didelis einamosios sąskaitos perteklius, o Europos makroekonomikos disbalansas vis dar labai didelis;

| M. | kadangi Europos Sąjungoje reikia dėti daug papildomų privačiųjų ir viešųjų investicijų pastangų, visų pirma švietimo, mokslinių tyrimų, IRT ir inovacijų, taip pat naujų darbo vietų, verslo ir įmonių kūrimo srityse, siekiant išnaudoti jos ekonomikos augimo potencialą ir panaikinti dabartinį investicijų atotrūkį, kai investicijos vis dar nesiekia prieš krizę buvusio lygio; kadangi to siekiant visų pirma reikia gerinti reglamentavimo aplinką; |
| --- | --- |

M.

kadangi Europos Sąjungoje reikia dėti daug papildomų privačiųjų ir viešųjų investicijų pastangų, visų pirma švietimo, mokslinių tyrimų, IRT ir inovacijų, taip pat naujų darbo vietų, verslo ir įmonių kūrimo srityse, siekiant išnaudoti jos ekonomikos augimo potencialą ir panaikinti dabartinį investicijų atotrūkį, kai investicijos vis dar nesiekia prieš krizę buvusio lygio; kadangi to siekiant visų pirma reikia gerinti reglamentavimo aplinką;

| N. | kadangi aukštas neveiksnių paskolų lygis tebėra rimta problema daugelyje valstybių narių; kadangi kredito augimas pamažu atsigauna, tačiau jis dar nepasiekė prieš krizę buvusio lygio; |
| --- | --- |

N.

kadangi aukštas neveiksnių paskolų lygis tebėra rimta problema daugelyje valstybių narių; kadangi kredito augimas pamažu atsigauna, tačiau jis dar nepasiekė prieš krizę buvusio lygio;

| O. | kadangi siekiant padidinti nepakankamą ES konkurencingumo pasaulyje lygį ir paskatinti jos ekonomikos augimą, reikia valstybėse narėse geriau įgyvendinti naują politikos priemonių derinį, pažangias struktūrines reformas ir užbaigti kurti vieną bendrą rinką; |
| --- | --- |

O.

kadangi siekiant padidinti nepakankamą ES konkurencingumo pasaulyje lygį ir paskatinti jos ekonomikos augimą, reikia valstybėse narėse geriau įgyvendinti naują politikos priemonių derinį, pažangias struktūrines reformas ir užbaigti kurti vieną bendrą rinką;

| P. | kadangi šalys, kuriose taikomas griežtesnis baudžiamasis bankroto režimas, užkerta kelią potencialiam pridėtinės vertės ir užimtumo augimui, ragina visas valstybes nares visapusiškai įgyvendinti Smulkiojo verslo aktą ir antrosios galimybės suteikimo principą; |
| --- | --- |

P.

kadangi šalys, kuriose taikomas griežtesnis baudžiamasis bankroto režimas, užkerta kelią potencialiam pridėtinės vertės ir užimtumo augimui, ragina visas valstybes nares visapusiškai įgyvendinti Smulkiojo verslo aktą ir antrosios galimybės suteikimo principą;

| Q. | be to, kadangi Europos konkurencingumas labai priklauso nuo netarifinių elementų, susijusių su inovacijomis, technologijomis ir organizaciniais pajėgumais, o ne vien nuo kainų, sąnaudų ir darbo užmokesčio; |
| --- | --- |

Q.

be to, kadangi Europos konkurencingumas labai priklauso nuo netarifinių elementų, susijusių su inovacijomis, technologijomis ir organizaciniais pajėgumais, o ne vien nuo kainų, sąnaudų ir darbo užmokesčio;

| R. | kadangi Pavėluotų mokėjimų direktyva 2011/7/ES parengta siekiant padėti įmonėms, patiriančioms didelių išlaidų arba net bankrotą dėl pavėluotų privačių ir valstybinių įmonių mokėjimų; kadangi atliekant išorinį ex post vertinimą paaiškėjo, kad viešieji subjektai daugiau nei pusėje visų valstybių narių vis dar nesilaiko teisės aktuose nustatytos 30 dienų mokėjimo termino ribos; kadangi ataskaitoje nurodyta, kad valstybėms narėms, kuriose vykdomos koregavimo programos, kyla sunkumų taikant direktyvą tais atvejais, kai skubus einamųjų sąskaitų faktūrų apmokėjimas turi būti gretinamas su susikaupusios skolos grąžinimu; |
| --- | --- |

R.

kadangi Pavėluotų mokėjimų direktyva 2011/7/ES parengta siekiant padėti įmonėms, patiriančioms didelių išlaidų arba net bankrotą dėl pavėluotų privačių ir valstybinių įmonių mokėjimų; kadangi atliekant išorinį ex post vertinimą paaiškėjo, kad viešieji subjektai daugiau nei pusėje visų valstybių narių vis dar nesilaiko teisės aktuose nustatytos 30 dienų mokėjimo termino ribos; kadangi ataskaitoje nurodyta, kad valstybėms narėms, kuriose vykdomos koregavimo programos, kyla sunkumų taikant direktyvą tais atvejais, kai skubus einamųjų sąskaitų faktūrų apmokėjimas turi būti gretinamas su susikaupusios skolos grąžinimu;

| 1. | teigiamai vertina Komisijos 2017 m. metinę augimo apžvalgą, kurioje dar kartą patvirtinama vertybių trikampio, kurį sudaro privačiosios ir viešosios investicijos, socialiai proporcingos struktūrinės reformos ir atsakingai tvarkomi viešieji finansai, strategija, ir ragina geriau įgyvendinti šį politikos priemonių derinį; sutinka, kad siekiant užtikrinti ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą, reikia sparčiau patvirtinti reformas pagal konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas, kad būtų remiamas ekonomikos atsigavimas; todėl apgailestauja dėl to, kad buvo prastai įgyvendinamos konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos, kurių įgyvendinimo lygis sumažėjo nuo 11 proc. 2012 m. iki tik 4 proc. 2015 m.; pabrėžia, jog valstybės narės turės dėti daugiau pastangų reformai, jei jos nori grįžti prie ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo; pritaria Komisijos prioritetui skatinti darbo vietų kūrimą, ekonomikos augimą ir investicijas Sąjungoje; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atkreipia dėmesį į dabartinį pernelyg didelį pasikliovimą Europos Centrinio Banko pinigų politika ir pažymi, kad vien pinigų politikos nepakanka, kad būtų skatinamas ekonomikos augimas, kai trūksta investicijų ir tvarių struktūrinių reformų; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pritaria Komisijai, kad euro zonai reikėtų vis labiau pasikliauti vidaus paklausa; mano, kad didesnė vidaus paklausa būtų palankesnis veiksnys euro zonos ekonomikos tvariam augimui; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pažymi, kad 2016 m. augimas tęsiasi teigiamu vidutiniu tempu ir viršija prieš krizę buvusį lygį, tačiau kad augimą vidutiniu tempu būtina vertinti išskirtinės pinigų politikos aspektu ir kad šis augimas ir toliau yra silpnas ir nevienodas valstybėse narėse; susirūpinęs pažymi, kad BVP ir produktyvumo augimo greitis išlieka žemesnis, palyginti su visu potencialu, kad dar ne laikas būti patenkintiems ir kad šiam nuosaikiam atsigavimui užtikrinti reikia nuolatinių pastangų, kad būtų pasiektas didesnis atsparumas didesnio ekonomikos augimo ir užimtumo priemonėmis; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pažymi, kad dėl Jungtinės Karalystės referendumo kilo abejonių dėl Europos ekonomikos ir finansų rinkų; pažymi, kad pastarųjų prezidento rinkimų Jungtinėse Amerikos Valstijose rezultatai lėmė politinį netikrumą, kuris, tikimasi, darys poveikį Europos ekonomikai, ypač susijusį su tarptautinės prekybos santykiais; |
| --- | --- |

5.

| 6. | susirūpinęs atkreipia dėmesį į priešiškumą globalizacijai ir protekcionizmo didėjimą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | teigia, kad nors nedarbas ir vidutiniškai tolygiai mažėja, o darbo jėgos aktyvumo lygis didėja, daugelyje valstybių narių vis dar esama struktūrinių problemų; pažymi, kad ilgalaikis ir jaunimo nedarbas tebėra labai didelis; pabrėžia, kad susijusiose valstybėse narėse būtinos įtraukios darbo rinkos reformos, visapusiškai gerbiant socialinį dialogą, jei norima išspręsti šių struktūrinių trūkumų problemas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad investicijų lygis ES ir euro zonoje vis dar yra mažesnis negu prieš krizę; mano, kad šią investicijų trūkumo problemą reikia spręsti privačiomis ir viešosiomis investicijomis, ir pabrėžia, kad tik tikslinėmis investicijomis galima pasiekti apčiuopiamų rezultatų per trumpą laikotarpį ir tinkamu mastu; pritaria Komisijai, kad maža finansavimo kaina padeda iš anksto sutelkti investicijas, ypač investicijas į infrastruktūrą; |
| --- | --- |

8.

Investicijos

| 9. | sutinka su Komisija, kad įmonių inovacijoms ir augimui esmingai svarbios galimybės gauti finansavimą ir bendrosios rinkos stiprinimas; pabrėžia, kad nauji kapitalo ir likvidumo reikalavimai, nors būtini siekiant didinti bankų sektoriaus atsparumą, neturėtų kenkti bankų gebėjimui skolinti realiajai ekonomikai; mano, kad reikia dėti daugiau pastangų siekiant padidinti MVĮ galimybes gauti finansavimą; todėl ragina Komisiją dėti daugiau pastangų siekiant pagerinti finansavimo sąlygas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad itin svarbios yra privačiosios ir viešosios investicijos į žmogiškąjį kapitalą ir infrastruktūrą; mano, kad būtina sudaryti palankesnes sąlygas investicijoms į tokias sritis, kaip švietimas, inovacijos, moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra, kurios yra esmingai svarbūs veiksniai siekiant konkurencingesnės Europos ekonomikos; |
| --- | --- |

10.

| 11. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą pratęsti Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) veiklos laikotarpį ir skirti jam dvigubai didesnę sumą; pabrėžia, kad būtina gerokai padidinti geografinę ir sektorių aprėptį, jei norima pasiekti šiame reglamente nustatytų tikslų; pabrėžia, kad ESIF taip pat turėtų pritraukti finansavimą projektams, turintiems tarpvalstybinį matmenį, proporcingai išdėstytiems visoje Sąjungoje; pabrėžia, kaip svarbu koordinuoti valstybių narių, Komisijos ir Europos investavimo konsultacijų centro veiklą; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina valstybes nares ir Komisiją paspartinti ir kuo labiau padidinti Europos struktūrinių ir investicijų fondų naudojimą siekiant pasinaudoti visais vidaus augimo veiksniais ir skatinti didėjančią konvergenciją; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pažymi, kad patikima finansų sistema ir jos institucijos yra itin svarbios siekiant pritraukti investicijas ir Europos ekonomikos augimui; pabrėžia, kad dabartinės finansų sistemos saugumas ir stabilumas padidėjo, palyginti su prieš krizę buvusiu lygmeniu; pažymi, kad, nepaisant to, kai kurie neatidėliotini uždaviniai lieka nesprendžiami, pavyzdžiui, neveiksnių paskolų kiekis, susikaupęs finansų krizės laikotarpiu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad visapusiškai veikianti kapitalo rinkų sąjunga, atsižvelgiant į ilgalaikę perspektyvą, gali MVĮ suteikti alternatyvų finansavimą, kuriuo būtų papildytas bankų sektoriaus finansavimas, ir lemti finansavimo šaltinių įvairovę ekonomikai apskritai; ragina Komisiją paspartinti savo darbą kuriant kapitalo rinkų sąjungą, siekiant sukurti veiksmingesnį kapitalo paskirstymą visoje ES, didinti ES kapitalo rinkų gylį, didinti įvairovę investuotojams, skatinti ilgalaikes investicijas ir visapusiškai pasinaudoti novatoriškomis ES finansinėmis priemonėmis, skirtomis padėti MVĮ naudotis kapitalo rinkomis; pabrėžia, kad kapitalo rinkų sąjungos kūrimo užbaigimas neturėtų kenkti pasiekimams, pasiektiems iki šiol, o turėtų būti siekiama, kad kapitalo rinkų sąjunga teiktų didžiausią naudą Europos piliečiams; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia, kad reikalingas didesnis investicijų finansavimas; ragina sukurti gerai veikiančią finansų sistemą, kurioje padidintas stabilumas ir esamos tarpvalstybinės institucijos gali sudaryti palankesnes likvidumo ir rinkos formavimo sąlygas, visų pirma mažosioms ir vidutinėms įmonėms; taip pat šiuo atžvilgiu pažymi, kad sparčiai augančios įmonės patiria problemų galimybės gauti finansavimą srityje; ragina Komisiją nustatyti ir įgyvendinti projektus, kuriais remiamos ir pritraukiamos rinka grindžiamos investicijos į tokias įmones; pabrėžia, kad reformos, susijusios su bankų struktūra, negali trukdyti likvidumo didinimui; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina kruopščiai palaipsniui baigti kurti bankų sąjungą ir sukurti kapitalo rinkų sąjungą, siekiant didinti bankų sektoriaus atsparumą, prisidėti prie finansinio stabilumo ir kurti stabilią aplinką investicijoms ir ekonomikos augimui, taip pat išvengti euro zonos finansų rinkos susiskaidymo; atsižvelgdamas į tai pabrėžia atsakomybės principą ir pabrėžia, kad būtina vengti neatsakingo elgesio rizikos, visu pirma siekiant apsaugoti piliečius; primygtinai ragina laikytis galiojančių bendrų taisyklių; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia, kad viešosios ir privačiosios investicijos yra itin svarbios siekiant sudaryti galimybes pereiti prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ir žiedinės ekonomikos; primena Europos Sąjungos įsipareigojimus, ypač prisiimtus pagal Paryžiaus susitarimą, finansuoti švarių technologijų diegimą, plėsti atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimą ir didinti energijos naudojimo efektyvumą, taip pat mažinti bendrą išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia, kad patikimoms investicijoms reikia stabilios reglamentavimo aplinkos, kurioje būtų galima gauti investicijų grąžą; mano, kad nuspėjamos taisyklės, veiksmingos ir skaidrios viešojo administravimo institucijos, veiksmingos teisinės sistemos, vienodos sąlygos ir mažesnė administracinė našta yra pagrindiniai investicijų pritraukimo veiksniai; pabrėžia, kad 2016 m. 40 proc. konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų buvo skirtos pašalinti investicijų kliūtims, kurias gali padėti pašalinti vietos ir regioninės valdžios institucijos; be to, ragina Komisiją imtis būtinų veiksmų remiantis komunikatu „Kvietimas teikti informaciją apie ES finansinių paslaugų reglamentavimo sistemą“, kad būtų sumažinta biurokratizmo, supaprastintas reguliavimas ir pagerintos finansavimo sąlygos; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pripažįsta neišnaudotą produktyvumo augimo ir investicijų potencialą, kurį būtų galima panaudoti, jei būtų visapusiškai įgyvendintos bendrosios rinkos taisykles ir produktų bei paslaugų rinkos būtų geriau integruotos; primena, kokios svarbios konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos nurodant svarbiausias sritis, kuriose reikia imtis veiksmų valstybėse narėse; |
| --- | --- |

19.

| 20. | sutinka su Komisija, kad prekybos nauda ne visada pripažįstama viešuose debatuose, ir pabrėžia, kad tarptautinė prekyba yra svarbus europiečių darbo vietų šaltinis ir būtina išankstinė ekonomikos augimo sąlyga; primena, kad daugiau nei 30 milijonų darbo vietų dabar yra susijusios su eksportu iš ES; pabrėžia, kad tarptautiniai prekybos susitarimai neturėtų kenkti Europos reguliavimui, socialiniams ir aplinkos apsaugos standartams, bet turėtų sustiprinti pasaulinius standartus; |
| --- | --- |

20.

| 21. | susirūpinęs pažymi, kad prasidėjus krizei ES tenkanti pasaulinių tiesioginių užsienio investicijų srautų dalis labai sumažėjo; ragina Komisiją ir valstybes nares dėti daugiau pastangų, kad būtų gerinama verslo aplinka investicijoms, be kita ko, visapusiškai įgyvendinant ES bendrosios rinkos teisės aktus ir užtikrinant jų vykdymą; sutinka, kad spartesnis tvarių struktūrinių reformų patvirtinimas, laikantis konkrečiai šaliai skirtų rekomendacijų, yra būtinas siekiant didinti ES konkurencingumą, skatinti palankią verslui aplinką (visų pirma MVĮ) ir investicijas ir skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą, taip pat skatinti konvergenciją tarp valstybių narių; |
| --- | --- |

21.

| 22. | primygtinai ragina užtikrinti finansinių įstaigų ilgalaikių investicijų gebėjimus, mažos rizikos santaupų ir pensijų produktų pelningumą, kad nekiltų pavojus Europos piliečių santaupų ir pensijų tvarumui; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia, kad struktūrines reformas reikia papildyti labiau ilgalaikėmis investicijomis į švietimą, mokslinius tyrimus, inovacijas ir žmogiškąjį kapitalą, visų pirma švietimą ir mokymą, kuriuo siekiama įgyti naujų įgūdžių ir žinių; mano, kad politiką formuojančių asmenų, teisės aktų leidėjų, mokslo darbuotojų, gamintojų ir inovacijų kūrėjų partnerystės pat gali būti laikomos priemonėmis investicijoms ir pažangiam, tvariam augimui skatinti, ir investicijų programoms papildyti; |
| --- | --- |

23.

Struktūrinės reformos

| 24. | sutinka, kad tvarioms struktūrinėms reformoms produktų ir paslaugų rinkose, taip pat įtraukiose darbo, sveikatos, aprūpinimo būstu ir pensijų rinkose, ir toliau būtų teikiamas prioritetas valstybėse narėse siekiant veiksmingai remti ekonomikos atsigavimą, spręsti didelio nedarbo lygio problemą, padidinti konkurencingumą, prisidėti prie sąžiningos konkurencijos ir skatinti augimo potencialą, taip pat gerinti gerinti mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemų veiksmingumą, nesumenkinant darbuotojų teisių, vartotojų apsaugos arba aplinkos apsaugos standartų; |
| --- | --- |

24.

| 25. | mano, kad gerai veikiančios ir produktyvios darbo rinkos, kuriose buvo užtikrinta tinkama socialinė apsauga ir dialogas, greičiau atsigavo po ekonomikos nuosmukio; ragina valstybes nares mažinti darbo rinkos segmentaciją, didinti dalyvavimą darbo rinkoje ir gerinti įgūdžius, be kita ko, daugiau dėmesio skiriant mokymui ir mokymuisi visą gyvenimą siekiant didinti galimybes įsidarbinti ir našumą; atkreipia dėmesį į tai, kad kai kuriose valstybėse narėse vis dar labai reikalingos reformos, kad jos galėtų padidinti savo darbo rinkų atsparumą ir įtraukumą; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pabrėžia, kad svarbu pradėti arba toliau įgyvendinti darnias ir tvarias struktūrines reformas siekiant stabilumo vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu; pabrėžia, kad ES ir jos valstybės narės negali konkuruoti tik bendrųjų ar darbo sąnaudų srityje – ji turi daugiau investuoti į mokslinius tyrimus, inovacijas ir technologinę plėtrą, švietimą, įgūdžių ugdymą ir efektyvų išteklių naudojimą tiek valstybių narių, tiek Europos Sąjungos lygmenimis; |
| --- | --- |

26.

| 27. | yra susirūpinęs dėl demografinių pokyčių, kuriuos lemia, be kita ko, žemas gimstamumo lygis, senėjanti visuomenė ir emigracija, poveikio viešiesiems finansams; visų pirma atkreipia dėmesį į senėjančios visuomenės poveikį ES pensijų ir sveikatos priežiūros sistemoms; pažymi, kad dėl skirtingų demografinių struktūrų šių pokyčių poveikis įvairiose valstybėse narėse bus skirtingas, tačiau perspėja, kad jau numatytos finansavimo išlaidos turės didelį poveikį viešiesiems finansams; |
| --- | --- |

27.

| 28. | primena, kad norint išsaugoti pensijų sistemų tvarumą svarbu pasiekti ir išlaikyti aukštą užimtumo lygį; taigi taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu geriau naudoti migrantų įgūdžius siekiant prisitaikyti prie darbo rinkos poreikių; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pažymi, kad valstybės narės šiuo metu išleidžia 5–11 % savo BVP dalį sveikatos priežiūrai, ir tikimasi, kad ši dalis per ateinančius dešimtmečius labai padidės dėl demografinių pokyčių; ragina Komisiją sutelkti pastangas į ekonomiškas išlaidas aukštos kokybės sveikatos priežiūrai ir visuotinėms galimybėms ja naudotis, bendradarbiaujant ir keičiantis geriausios praktikos pavyzdžiais ES lygiu, ir konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose sprendžiant sveikatos priežiūros sistemų tvarumo klausimą; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ragina Komisiją skelbti reguliarius kiekvienos valstybės narės fiskalinio tvarumo vertinimus atsižvelgiant į visus kiekvienai šaliai būdingus veiksnius, pavyzdžiui, demografinius pokyčius, neapibrėžtuosius, numanomus ir kitus į biudžetą neįtrauktus įsipareigojimus, darančius poveikį viešiesiems finansams; rekomenduoja šias ataskaitas įtraukti į metines šalių ataskaitas; siūlo Komisijai parengti rodiklius, pagal kuriuos būtų vertinamas viešųjų finansų ir metinių biudžetų poveikis ateities kartoms, atsižvelgiant į ateities įsipareigojimus ir numanomus biudžeto įsipareigojimus; sutinka, kad reikia riboti šių vertinimų administracinę naštą; |
| --- | --- |

30.

| 31. | džiaugiasi, kad jaunimo nedarbas mažėja, nors vis dar yra per aukštas; pažymi, kad įvairiose valstybėse narėse tebėra akivaizdžių skirtumų, dėl kurių būtina tęsti reformas, siekiant sudaryti geresnes sąlygas jaunimui patekti į darbo rinką; taigi atkreipia dėmesį į Jaunimo garantijų iniciatyvos svarbą ir ragina toliau teikti ES finansavimą šiai lemiamos svarbos programai; sutinka su Komisija, kad valstybės narės turi imtis daugiau priemonių kovodamos su jaunimo nedarbu, visų pirma didinant Jaunimo garantijų iniciatyvos veiksmingumą; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pabrėžia, kad svarbūs atsakingi ir augimui palankūs užmokesčio pokyčiai, kurie padėtų užtikrinti gerą gyvenimo lygį, atsižvelgiant į našumą, konkurencingumą, ir atsižvelgiant į veiksmingo socialinio dialogo svarbą gerai veikiančiai socialinės rinkos ekonomikai; |
| --- | --- |

32.

| 33. | sutinka, kad apmokestinimas turi remti investicijas ir darbo vietų kūrimą; ragina vykdyti reformas mokesčių srityje siekiant spręsti darbo jėgai tenkančios didelės mokesčių naštos problemą Europoje, pagerinti mokesčių surinkimą, kovoti su mokesčių vengimu ir mokesčių slėpimu, taip pat siekiant mokesčių sistemą padaryti paprastesnę, sąžiningesnę ir veiksmingesnę; pabrėžia poreikį geriau koordinuoti administracinę praktiką mokesčių srityje; ragina toliau tarp valstybių narių didinti skaidrumą įmonių apmokestinimo srityje; |
| --- | --- |

33.

Fiskalinė atsakomybė ir viešųjų finansų struktūra

| 34. | pažymi, kad, Komisijos nuomone, fiskalinis tvarumas tebėra prioritetas, ir problemų nuo krizės piko sumažėjo ir trumpalaikiu laikotarpiu jos negali kelti didelės rizikos visai euro zonai; |
| --- | --- |

34.

| 35. | taip pat pažymi, jog Komisija mano, kad vis dar yra problemų ir kad krizės padariniai ir struktūriniai trūkumai išlieka ir turi būti šalinami, jei norima išvengti ilgalaikės rizikos; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pabrėžia, kad visos valstybės narės privalo laikytis Stabilumo ir augimo pakto visapusiškai laikantis jo lankstumo nuostatų; taigi atkreipia dėmesį į Sutarties dėl stabilumo, koordinavimo ir valdysenos ekonominėje ir pinigų sąjungoje (SSKV) svarbą ir ragina Komisiją pateikti išsamią SSKV įgyvendinimo valstybėse narėse ataskaitą, kad ja būtų remiamasi pagal ES sutartį ir SESV siekiant minėtosios sutarties esmę įtraukti į ES teisinį pagrindą; |
| --- | --- |

36.

| 37. | atkreipia dėmesį į tai, kad nors šešiose valstybėse narėse ir toliau taikoma perviršinio deficito procedūra (PDP), sumažėjo vidutinis biudžeto deficitas, kuris turėtų išlikti mažesnis nei 2 % 2016 m. ir toliau mažėti ateinančiais metais, ir kad 2017 m. PDP turėtų būti toliau taikoma tik dviem valstybėms narėms; pažymi, kad keletu atvejų pastaruoju metu labai išaugusios skolos taip pat yra bankų rekapitalizavimo ir silpno ekonomikos augimo rezultatas; pabrėžia, kad tais atvejais, kai palūkanų normos vėl ima kilti, gali pagausėti sunkumų gerinant viešuosius finansus; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pabrėžia Komisijos, kaip sutarčių sergėtojos, vaidmenį; pabrėžia, kad būtina užtikrinti objektyvų ir skaidrų vertinimą, kaip taikomi ir įgyvendinami bendrai sutarti teisės aktai; |
| --- | --- |

38.

| 39. | primygtinai reikalauja, kad valstybėms narėms nebūtų taikomos skirtingos sąlygos; pažymi, kad tik tokia mokesčių politika, kurią vykdant paisoma ir laikomasi Sąjungos teisės, padės užtikrinti valstybių narių tarpusavio patikimumą ir pasitikėjimą ir bus ekonominės ir pinigų sąjungos užbaigimo bei finansinių rinkų pasitikėjimo pagrindas; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ragina Komisiją ir Tarybą kuo konkrečiau įgyvendinti fiskalinės politikos rekomendacijas pagal prevencinę ir korekcinę SAP, siekiant padidinti šių rekomendacijų skaidrumą ir įgyvendinamumą; pabrėžia, kad reikia į prevencinės dalies rekomendacijas įtraukti tiek datą, iki kurios reikia pasiekti konkrečioms šalims nustatytą vidutinio laikotarpio tikslą, tiek fiskalinį koregavimą, kurio reikia norint jį pasiekti ar toliau jo laikytis; |
| --- | --- |

40.

| 41. | mano, kad makroekonominius disbalansus pačiose valstybėse narėse reikėtų šalinti pagal makroekonominio disbalanso procedūrą (MDP), dedant daugiau pastangų įtraukiant visas valstybes nares ir remiantis atitinkamomis reformomis ir investicijomis; pabrėžia, kad kiekviena valstybė narė turi šiuo klausimu imtis savo individualios atsakomybės; pažymi, kad didelis einamųjų sąskaitų perteklius lemia didesnę vidaus paklausą; pabrėžia, kad didelė valstybės ir privačiojo sektoriaus skola lemia didelį pažeidžiamumą ir kad, siekiant ją greičiau sumažinti, reikia imtis atsakingos fiskalinės politikos ir užtikrinti didesnį augimą; |
| --- | --- |

41.

| 42. | atkreipia dėmesį į tai, kad nors viešieji finansai per pastaruosius metus patobulėjo, įvertinus 2017 m. BPP, manoma, jog aštuonios valstybės narės rizikuoja nesilaikyti reikalavimų; mano, kad reikia laikytis sutartų fiskalinio koregavimo planų; |
| --- | --- |

42.

| 43. | teigiamai vertina vidutinio biudžeto deficito ir skolų sumažėjimą, tačiau sutinka, kad iš apibendrintų duomenų nematyti didelių skirtumų tarp valstybių narių; pabrėžia, kad nagrinėjant atskirus biudžetus visada turėtų būti atsižvelgiama į bendrą vaizdą, ir pabrėžia, kad reikia užtikrinti patikimą fiskalinę politiką, jei numatoma, kad palūkanų norma didės; mano, kad reikia siekti didesnės konvergencijos, visų pirma tarp euro zonos valstybių narių; |
| --- | --- |

43.

Euro zonos fiskalinė kryptis

| 44. | atkreipia dėmesį į tai, kad 2016 m. Komisijos rudens ekonominės prognozės duomenimis, fiskalinė euro zonos kryptis 2015 m. iš ribojančios pasikeitė į neutralią ir, manoma, kad bus šiek tiek ekspansinė per prognozės laikotarpį; be to, atkreipia dėmesį į Komisijos vertinimą, kad visapusiškai įgyvendinti fiskaliniai reikalavimai, nurodyti konkrečioms šalims skirtose Tarybos rekomendacijose, leistų, apibendrinus duomenis, laikytis šiek tiek ribojamojo pobūdžio fiskalinės politikos krypties visoje euro zonoje 2017 m. ir 2018 m., ir į Komisijos raginimą laikytis teigiamos ekspansinės fiskalinės politikos krypties, taip pat pripažįstant ekonomines ir teisines kliūtis; |
| --- | --- |

44.

| 45. | mano, kad Komisijos komunikatas apie teigiamą fiskalinę kryptį yra svarbus pokytis; palankiai vertina tai, kad komunikatu ketinama prisidėti prie geresnio ekonominės politikos koordinavimo euro zonoje ir išryškinamos galimybės imtis fiskalinių skatinamųjų priemonių valstybėse narėse, kurios gali tai daryti; pabrėžia, kad fiskaliniai reikalavimai grindžiami bendrai sutartomis fiskalinėmis taisyklėmis; primena, kad valstybės narės privalo laikytis Stabilumo ir augimo pakto, kad ir kokios būtų bendrosios rekomendacijos; pažymi, kad esama skirtingų nuomonių dėl bendros fiskalinės politikos krypties potencialo ir lygio; palankiai vertina nepriklausomos Europos fiskalinės valdybos dabar šiuo klausimu atliekamą darbą; |
| --- | --- |

45.

| 46. | mano, kad valstybių biudžetų struktūros gerinimas yra vienas iš svarbiausių svertų siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi ES fiskalinių taisyklių ir būtų galima finansuoti būtinas išlaidas, kaupti rezervą nenumatytiems poreikiams ir augimą skatinančioms investicijoms, galiausiai, finansuoti ne tokias svarbias išlaidas, taip pat prisidėti prie veiksmingesnio ir atsakingesnio viešųjų lėšų naudojimo; primena, kad sudarant nacionalinius biudžetus sprendžiama nacionaliniu lygmeniu, atsižvelgiant į konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

46.

| 47. | atkreipia dėmesį į tai, kad diskusijos dėl pažangaus viešųjų išlaidų paskirstymo ir politikos prioritetų reguliariai vyksta svarstant ES biudžetą, ir į tai, kad taip pat būtina kritiškai įvertinti nacionalinius biudžetus siekiant patobulinti viešuosius biudžetus vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu ir išvengti linijinio biudžeto mažinimo; |
| --- | --- |

47.

| 48. | teigiamai vertina vykdomą viešųjų išlaidų peržiūrą ir ragina valstybes nares kritiškai įvertinti savo biudžetų kokybę ir sandarą; remia pastangas, dedamas siekiant gerinti viešųjų išlaidų veiksmingumą ir kokybę; įskaitant neproduktyvių išlaidų keitimą išlaidomis į augimą skatinančias investicijas; |
| --- | --- |

48.

| 49. | mano, kad ES biudžetas galėtų padėti sumažinti nacionaliniams biudžetams tenkančią naštą, nuosavus išteklius surenkant tiesiogiai, užuot ES biudžetą paremiant iš esmės tik nacionaliniais įnašais; |
| --- | --- |

49.

| 50. | palankiai vertina tai, kad Euro grupė surengė temines diskusijas ir patvirtino geriausios praktikos standartus, pvz., dėl išlaidų peržiūrų per 2016 m. semestro ciklą; ragina Komisiją ir Euro grupę, kad tos peržiūros būtų veiksmingesnės ir skaidresnės; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ragina Komisiją ir Tarybą konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas parengti taip, kad būtų galima vertinti daromą pažangą, ypač tais atvejais, kai politikos rekomendacijos pakartotinai skiriamos tai pačiai politikos sričiai ir (arba) jeigu dėl reformos pobūdžio ją būtina įgyvendinti ne per vieno semestro ciklą; |
| --- | --- |

51.

Nacionalinės politikos krypčių koordinavimas ir demokratinė atskaitomybė

| 52. | pabrėžia nacionalinių parlamentų svarbą diskutuojant dėl šalių ataskaitų ir konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų, nacionalinių reformų programų ir stabilumo programų, ir kad reikia jas įgyvendinti labiau nei iki šiol; |
| --- | --- |

52.

| 53. | mano, kad norint geriau įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas reikia aiškiai suformuluotų Europos lygmens prioritetų ir tikrų nacionalinio, regioninio ir vietos lygmenų viešųjų diskusijų, siekiant didesnio atsakomybės prisiėmimo; ragina valstybes nares struktūriškai įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas, atsižvelgiant į valstybių narių jaučiamą poveikį ir uždavinius, taip pat subnacionaliniu lygmeniu, siekiant geriau įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ragina Komisiją pradėti derybas dėl tarpinstitucinio susitarimo dėl ekonomikos valdymo; tvirtina, kad šis tarpinstitucinis susitarimas turėtų užtikrinti, kad pagal Sutartis Europos semestro struktūra būtų tokia, kad būtų galima prasmingai ir reguliariai vykdyti parlamentinę proceso, ypač susijusio su metinės augimo apžvalgos prioritetais ir euro zonai skirtomis rekomendacijomis, kontrolę; |
| --- | --- |

54.

Sektorių indėlis rengiant 2017 m. metinę augimo apžvalgą

Biudžetas

| 55. | mano, kad ES biudžetas galėtų suteikti pridėtinės vertės investicijoms ir struktūrinėms reformoms valstybėse narėse, jei būtų skatinama didesnė esamų priemonių sąveika ir jų sąsaja su valstybių narių biudžetais; todėl mano, kad metinė augimo apžvalga (MAA), kaip svarbus politinis dokumentas, kuriame pateikiamas esminis nacionalinių reformų programų turinys, konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos ir įgyvendinimo planai, turėtų būti valstybių narių ir nacionalinių biudžetų rengimo gairės siekiant taikyti bendrus sprendimus, kurie būtų matomi nacionaliniuose biudžetuose ir susieti su ES biudžetu; |
| --- | --- |

55.

| 56. | primena, kad PVM ir muitų surinkimo sistemų gerinimas turėtų būti didžiausias visų valstybių narių prioritetas; palankiai vertina Komisijos pasiūlymą sudaryti ES mokesčių rojų juodąjį sąrašą, kuris būtų sustiprintas baudžiamosiomis sankcijomis, kad būtų galima duoti atkirtį mokesčius slepiančioms tarptautinėms bendrovėms; |
| --- | --- |

56.

Aplinka, visuomenės sveikata ir maisto sauga

| 57. | pabrėžia, kad patobulintas ir veiksmingesnis išteklių naudojimas, kuriuo sumažinama energetinė priklausomybė nuo užsienio šalių, remiantis geresnio produktų dizaino reikalavimais ir tvaresniais vartojimo modeliais, apima verslumo skatinimą ir darbo vietų kūrimą, veiksmingai įgyvendinant Sąjungos ir tarptautinius aplinkosaugos tikslus, taip pat įvairinant pajamų šaltinius finansinės atsakomybės ir ekonominio konkurencingumo kontekste; mano, kad į Europos semestrą taip pat turėtų būti įtrauktos energijos vartojimo efektyvumo ir tinklų jungčių ataskaitos, remiantis ES lygmeniu nustatytais tikslais; |
| --- | --- |

57.

o

o o

| 58. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms, nacionaliniams parlamentams ir Europos Centriniam Bankui. |
| --- | --- |

58.

---

(1)  OL L 306, 2011 11 23, p. 12.

(2)  OL L 306, 2011 11 23, p. 41.

(3)  OL L 306, 2011 11 23, p. 8.

(4)  OL L 306, 2011 11 23, p. 33.

(5)  OL L 306, 2011 11 23, p. 25.

(6)  OL L 306, 2011 11 23, p. 1.

(7)  OL L 140, 2013 5 27, p. 11.

(8)  OL L 140, 2013 5 27, p. 1.

(9)  OL C 407, 2016 11 4, p. 86.

---

| 18.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 252/148 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 252/148

---

P8_TA(2017)0039

Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras: užimtumo ir socialiniai aspektai 2017 m. metinėje augimo apžvalgoje

2017 m. vasario 15 d. Europos Parlamento rezoliucija „Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras: užimtumo ir socialiniai aspektai 2017 m. metinėje augimo apžvalgoje“ (2016/2307(INI))

(2018/C 252/15)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 9, 145, 148, 152, 153 ir 174 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 9, 145, 148, 152, 153 ir 174 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 349 straipsnį dėl atskiro statuto, skirto atokiausiems regionams, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 349 straipsnį dėl atskiro statuto, skirto atokiausiems regionams,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 13 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnės teisėkūros, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 13 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnės teisėkūros,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos IV antraštinę dalį (Solidarumas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, ypač į jos IV antraštinę dalį (Solidarumas),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvenciją Nr. 102 dėl minimalių socialinės apsaugos standartų ir TDO rekomendaciją Nr. 202 dėl minimalios socialinės apsaugos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvenciją Nr. 102 dėl minimalių socialinės apsaugos standartų ir TDO rekomendaciją Nr. 202 dėl minimalios socialinės apsaugos,

| — | atsižvelgdamas į pataisytą Europos socialinę chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pataisytą Europos socialinę chartiją,

| — | atsižvelgdamas į pirmąjį darnaus vystymosi tikslą (panaikinti visų formų skurdą visose šalyse) ir ypač į trečiąjį tikslą (įgyvendinti nacionaliniu lygiu tinkamas visiems skirtas socialinės apsaugos sistemas ir priemones, įskaitant minimalią apsaugą, ir iki 2030 m. apimti daugumą skurdžiausių ir pažeidžiamiausių žmonių), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pirmąjį darnaus vystymosi tikslą (panaikinti visų formų skurdą visose šalyse) ir ypač į trečiąjį tikslą (įgyvendinti nacionaliniu lygiu tinkamas visiems skirtas socialinės apsaugos sistemas ir priemones, įskaitant minimalią apsaugą, ir iki 2030 m. apimti daugumą skurdžiausių ir pažeidžiamiausių žmonių),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 20 d. Komisijos rekomendaciją 2013/112/ES „Investicijos į vaikus. Padėkime išsivaduoti iš nepalankios socialinės padėties“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 20 d. Komisijos rekomendaciją 2013/112/ES „Investicijos į vaikus. Padėkime išsivaduoti iš nepalankios socialinės padėties“,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 16 d. Komisijos komunikatą „2017 m. metinė augimo apžvalga“ (COM(2016)0725), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 16 d. Komisijos komunikatą „2017 m. metinė augimo apžvalga“ (COM(2016)0725),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 16 d. Komisijos rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos (COM(2016)0726), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 16 d. Komisijos rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos (COM(2016)0726),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 16 d. Komisijos komunikatą „Palanki euro zonos fiskalinės politikos kryptis“ (COM(2016)0727); |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 16 d. Komisijos komunikatą „Palanki euro zonos fiskalinės politikos kryptis“ (COM(2016)0727);

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 16 d. Komisijos ataskaitą „2017 m. įspėjimo mechanizmo ataskaita“ (COM(2016)0728), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 16 d. Komisijos ataskaitą „2017 m. įspėjimo mechanizmo ataskaita“ (COM(2016)0728),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 16 d. Komisijos ir Tarybos parengtą bendros užimtumo ataskaitos projektą, pridedamą prie Komisijos komunikato „2017 m. metinė augimo apžvalga“ (COM(2016)0729), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 16 d. Komisijos ir Tarybos parengtą bendros užimtumo ataskaitos projektą, pridedamą prie Komisijos komunikato „2017 m. metinė augimo apžvalga“ (COM(2016)0729),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 16 d. Komisijos komunikatą „Bendras 2017 m. biudžeto planų projektų vertinimas“ (COM(2016)0730), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 16 d. Komisijos komunikatą „Bendras 2017 m. biudžeto planų projektų vertinimas“ (COM(2016)0730),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 1 d. Komisijos komunikatą „Europa vėl investuoja. Investicijų plano Europai rezultatų apžvalga ir tolesni veiksmai“ (COM(2016)0359), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 1 d. Komisijos komunikatą „Europa vėl investuoja. Investicijų plano Europai rezultatų apžvalga ir tolesni veiksmai“ (COM(2016)0359),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 22 d. Komisijos komunikatą „Europos ateities lyderiai: pradedančiųjų ir veiklą plečiančių įmonių iniciatyva“ (COM(2016)0733), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 22 d. Komisijos komunikatą „Europos ateities lyderiai: pradedančiųjų ir veiklą plečiančių įmonių iniciatyva“ (COM(2016)0733),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 14 d. Komisijos komunikatą „Europos investicijų, skirtų darbo vietoms kurti ir ekonomikos augimui užtikrinti, didinimas. Antrasis Europos strateginių investicijų fondo etapas ir naujasis Europos išorės investicijų planas“ (COM(2016)0581), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 14 d. Komisijos komunikatą „Europos investicijų, skirtų darbo vietoms kurti ir ekonomikos augimui užtikrinti, didinimas. Antrasis Europos strateginių investicijų fondo etapas ir naujasis Europos išorės investicijų planas“ (COM(2016)0581),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 4 d. Komisijos komunikatą „Jaunimo garantijų iniciatyva ir Jaunimo užimtumo iniciatyva – padėtis po trejų metų“ (COM(2016)0646), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 4 d. Komisijos komunikatą „Jaunimo garantijų iniciatyva ir Jaunimo užimtumo iniciatyva – padėtis po trejų metų“ (COM(2016)0646),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 14 d. Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (COM(2016)0604), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 14 d. Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (COM(2016)0604),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 14 d. Komisijos komunikatą „2014–2020 m. daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūra (tikslinimas). Į rezultatus orientuotas ES biudžetas“ (COM(2016)0603), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 14 d. Komisijos komunikatą „2014–2020 m. daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūra (tikslinimas). Į rezultatus orientuotas ES biudžetas“ (COM(2016)0603),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 10 d. Komisijos komunikatą „Nauja Europos įgūdžių darbotvarkė. Drauge dirbant didinti žmogiškąjį kapitalą, įsidarbinimo galimybes ir konkurencingumą“ (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 10 d. Komisijos komunikatą „Nauja Europos įgūdžių darbotvarkė. Drauge dirbant didinti žmogiškąjį kapitalą, įsidarbinimo galimybes ir konkurencingumą“ (COM(2016)0381),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 2 d. Komisijos komunikatą „Europos bendro vartojimo ekonomikos darbotvarkė“ (COM(2016)0356), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 2 d. Komisijos komunikatą „Europos bendro vartojimo ekonomikos darbotvarkė“ (COM(2016)0356),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 8 d. Komisijos komunikatą „Pradedamos konsultacijos dėl Europos socialinių teisių ramsčio“ (COM(2016)0127) ir jo priedus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 8 d. Komisijos komunikatą „Pradedamos konsultacijos dėl Europos socialinių teisių ramsčio“ (COM(2016)0127) ir jo priedus,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio 26 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl 2017–2020 m. struktūrinių reformų rėmimo programos sudarymo, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1303/2013 ir (ES) Nr. 1305/2013 (COM(2015)0701), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio 26 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl 2017–2020 m. struktūrinių reformų rėmimo programos sudarymo, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1303/2013 ir (ES) Nr. 1305/2013 (COM(2015)0701),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 21 d. Komisijos komunikatą „Tolesni ekonominės ir pinigų sąjungos kūrimo žingsniai“ (COM(2015)0600), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 21 d. Komisijos komunikatą „Tolesni ekonominės ir pinigų sąjungos kūrimo žingsniai“ (COM(2015)0600),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 15 d. Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (COM(2016)0071) ir į 2016 m. rugsėjo 15 d. Parlamento poziciją dėl šio pasiūlymo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 15 d. Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (COM(2016)0071) ir į 2016 m. rugsėjo 15 d. Parlamento poziciją dėl šio pasiūlymo (1),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. sausio 13 d. Komisijos komunikatą „Geriausias pasinaudojimas lankstumu, kurį suteikia galiojančios Stabilumo ir augimo pakto taisyklės“ (COM(2015)0012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. sausio 13 d. Komisijos komunikatą „Geriausias pasinaudojimas lankstumu, kurį suteikia galiojančios Stabilumo ir augimo pakto taisyklės“ (COM(2015)0012),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. lapkričio 26 d. Komisijos komunikatą „Investicijų planas Europai“ (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. lapkričio 26 d. Komisijos komunikatą „Investicijų planas Europai“ (COM(2014)0903),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 2 d. Komisijos komunikatą „Ekonominės ir pinigų sąjungos socialinio matmens stiprinimas“ (COM(2013)0690), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 2 d. Komisijos komunikatą „Ekonominės ir pinigų sąjungos socialinio matmens stiprinimas“ (COM(2013)0690),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 20 d. Komisijos komunikatą „Socialinės investicijos į augimą ir socialinę sanglaudą, visų pirma naudojant 2014–2020 m. Europos socialinio fondo lėšas“ (COM(2013)0083), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. vasario 20 d. Komisijos komunikatą „Socialinės investicijos į augimą ir socialinę sanglaudą, visų pirma naudojant 2014–2020 m. Europos socialinio fondo lėšas“ (COM(2013)0083),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 18 d. Komisijos komunikatą „Ekonomikos atsigavimas kuriant darbo vietas“ (COM(2012)0173), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. balandžio 18 d. Komisijos komunikatą „Ekonomikos atsigavimas kuriant darbo vietas“ (COM(2012)0173),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 20 d. Komisijos komunikatą „Jaunimo galimybių iniciatyva“ (COM(2011)0933), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 20 d. Komisijos komunikatą „Jaunimo galimybių iniciatyva“ (COM(2011)0933),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 16 d. Komisijos komunikatą „Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planas. Europos socialinės ir teritorinės sanglaudos bendroji programa“ (COM(2010)0758) ir į 2011 m. lapkričio 15 d. Parlamento rezoliuciją šiuo klausimu (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gruodžio 16 d. Komisijos komunikatą „Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planas. Europos socialinės ir teritorinės sanglaudos bendroji programa“ (COM(2010)0758) ir į 2011 m. lapkričio 15 d. Parlamento rezoliuciją šiuo klausimu (2),

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ (COM(2010)2020),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 3 d. Komisijos rekomendaciją 2008/867/EB dėl iš darbo rinkos išstumtų asmenų aktyvios įtraukties (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. spalio 3 d. Komisijos rekomendaciją 2008/867/EB dėl iš darbo rinkos išstumtų asmenų aktyvios įtraukties (3),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 22 d. penkių pirmininkų pranešimą „Europos ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 22 d. penkių pirmininkų pranešimą „Europos ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimas“,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos išvadas dėl socialinės ekonomikos, kaip vieno iš pagrindinių ekonominio ir socialinio vystymosi veiksnių Europoje, skatinimo (13414/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos išvadas dėl socialinės ekonomikos, kaip vieno iš pagrindinių ekonominio ir socialinio vystymosi veiksnių Europoje, skatinimo (13414/2015),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. spalio 26 d. rezoliuciją „Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras: 2016 m. prioritetų įgyvendinimas“ (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. spalio 26 d. rezoliuciją „Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras: 2016 m. prioritetų įgyvendinimas“ (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. liepos 5 d. rezoliuciją „Pabėgėliai: socialinė įtrauktis ir integracija į darbo rinką“ (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. liepos 5 d. rezoliuciją „Pabėgėliai: socialinė įtrauktis ir integracija į darbo rinką“ (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. vasario 25 d. rezoliuciją „Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras: užimtumo ir socialiniai aspektai 2016 m. metinėje augimo apžvalgoje“ (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. vasario 25 d. rezoliuciją „Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras: užimtumo ir socialiniai aspektai 2016 m. metinėje augimo apžvalgoje“ (6),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 24 d. Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras: 2015 m. prioritetų įgyvendinimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 24 d. Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras: 2015 m. prioritetų įgyvendinimas“,

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. kovo 11 d. rezoliuciją „Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras: užimtumo ir socialiniai aspektai 2015 m. metinėje augimo apžvalgoje“ (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. kovo 11 d. rezoliuciją „Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras: užimtumo ir socialiniai aspektai 2015 m. metinėje augimo apžvalgoje“ (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. vasario 2 d. poziciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos platformos, skirtos bendradarbiavimui sprendžiant nedeklaruojamo darbo problemą gerinti, sukūrimo (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. vasario 2 d. poziciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos platformos, skirtos bendradarbiavimui sprendžiant nedeklaruojamo darbo problemą gerinti, sukūrimo (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. lapkričio 24 d. rezoliuciją dėl nelygybės mažinimo ypatingą dėmesį skiriant vaikų skurdui (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. lapkričio 24 d. rezoliuciją dėl nelygybės mažinimo ypatingą dėmesį skiriant vaikų skurdui (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. spalio 28 d. rezoliuciją dėl sanglaudos politikos ir strategijos „Europa 2020“ peržiūros (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. spalio 28 d. rezoliuciją dėl sanglaudos politikos ir strategijos „Europa 2020“ peržiūros (10),

| — | atsižvelgdamas į klausimą Tarybai O-000121/2015–B8-1102/2015, į kurį atsakoma žodžiu, ir su juo susijusią 2015 m. spalio 29 d. rezoliuciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl ilgalaikių bedarbių integracijos į darbo rinką (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į klausimą Tarybai O-000121/2015–B8-1102/2015, į kurį atsakoma žodžiu, ir su juo susijusią 2015 m. spalio 29 d. rezoliuciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl ilgalaikių bedarbių integracijos į darbo rinką (11),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. rugsėjo 10 d. rezoliuciją „Konkurencingos ES darbo rinkos kūrimas XXI amžiuje: įgūdžių ir kvalifikacijos pritaikymas prie paklausos ir darbo galimybių siekiant atsigauti po krizės“ (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. rugsėjo 10 d. rezoliuciją „Konkurencingos ES darbo rinkos kūrimas XXI amžiuje: įgūdžių ir kvalifikacijos pritaikymas prie paklausos ir darbo galimybių siekiant atsigauti po krizės“ (12),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. rugsėjo 10 d. rezoliuciją dėl socialinio verslumo ir socialinių inovacijų kovojant su nedarbu (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. rugsėjo 10 d. rezoliuciją dėl socialinio verslumo ir socialinių inovacijų kovojant su nedarbu (13),

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl strategijos „Europa 2020“ užimtumo ir socialinių aspektų (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl strategijos „Europa 2020“ užimtumo ir socialinių aspektų (14),

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. liepos 17 d. rezoliuciją dėl jaunimo užimtumo (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. liepos 17 d. rezoliuciją dėl jaunimo užimtumo (15),

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. balandžio 15 d. rezoliuciją dėl to, kaip Europos Sąjunga gali prisidėti sudarant darbo vietų kūrimui įmonėse, bendrovėse ir naujai įsteigtose įmonėse palankias sąlygas (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. balandžio 15 d. rezoliuciją dėl to, kaip Europos Sąjunga gali prisidėti sudarant darbo vietų kūrimui įmonėse, bendrovėse ir naujai įsteigtose įmonėse palankias sąlygas (16),

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. vasario 19 d. rezoliuciją dėl socialinės ekonomikos (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. vasario 19 d. rezoliuciją dėl socialinės ekonomikos (17),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių komiteto baigiamąsias pastabas dėl pradinės Europos Sąjungos ataskaitos (2015 m. rugsėjo mėn.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių komiteto baigiamąsias pastabas dėl pradinės Europos Sąjungos ataskaitos (2015 m. rugsėjo mėn.),

| — | atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 3/2015 „ES Jaunimo garantijų iniciatyva: žengti pirmieji žingsniai, bet iškyla rizika jos įgyvendinimui“ (18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 3/2015 „ES Jaunimo garantijų iniciatyva: žengti pirmieji žingsniai, bet iškyla rizika jos įgyvendinimui“ (18),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 11 d. dokumentą „Užimtumo ir socialinės raidos Europoje ketvirčio apžvalga. 2016 m. ruduo“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 11 d. dokumentą „Užimtumo ir socialinės raidos Europoje ketvirčio apžvalga. 2016 m. ruduo“,

| — | atsižvelgdamas į Eurofound 2010 m. penktąjį ir 2015 m. šeštąjį Europos darbo sąlygų tyrimus (19), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Eurofound 2010 m. penktąjį ir 2015 m. šeštąjį Europos darbo sąlygų tyrimus (19),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 7 d. EBPO dokumentą „2016 m. užimtumo perspektyva“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 7 d. EBPO dokumentą „2016 m. užimtumo perspektyva“,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gruodžio 9 d. EBPO darbo dokumentą „Pajamų nelygybės tendencijos ir jos poveikis ekonomikos augimui“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gruodžio 9 d. EBPO darbo dokumentą „Pajamų nelygybės tendencijos ir jos poveikis ekonomikos augimui“,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. spalio 10 d. Socialinės apsaugos komiteto pranešimą „Tinkama socialinė apsauga ilgalaikės priežiūros poreikių atžvilgiu visuomenės senėjimo kontekste“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. spalio 10 d. Socialinės apsaugos komiteto pranešimą „Tinkama socialinė apsauga ilgalaikės priežiūros poreikių atžvilgiu visuomenės senėjimo kontekste“,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos parengtą veiksmų planą ir konsultacijas dėl problemų, su kuriomis susiduria dirbančios šeimos derindamos profesinį ir asmeninį gyvenimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos parengtą veiksmų planą ir konsultacijas dėl problemų, su kuriomis susiduria dirbančios šeimos derindamos profesinį ir asmeninį gyvenimą,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 3 d. ir lapkričio 8 d. susitikimus, surengtus plėtojant struktūrinį dialogą dėl lėšų skyrimo Portugalijai ir Ispanijai sustabdymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. spalio 3 d. ir lapkričio 8 d. susitikimus, surengtus plėtojant struktūrinį dialogą dėl lėšų skyrimo Portugalijai ir Ispanijai sustabdymo,

| — | atsižvelgdamas į diskusijas su nacionalinių parlamentų atstovais dėl 2017 m. Europos semestro prioritetų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į diskusijas su nacionalinių parlamentų atstovais dėl 2017 m. Europos semestro prioritetų,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto bei Kultūros ir švietimo komiteto nuomones (A8-0037/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto bei Kultūros ir švietimo komiteto nuomones (A8-0037/2017),

| A. | kadangi nedarbo lygis ES nuo 2013 m. antrojo pusmečio lėtai mažėja, nuo 2013 m. sukurta 8 milijonai naujų darbo vietų, o 2016 m. rugsėjo mėn. nedarbo lygis buvo 8,6 proc. ir pasiekė žemiausią lygį nuo 2009 m.; kadangi nesimokančio ir nedirbančio (NEET) jaunimo dalis vis dėlto tebėra didelė ir sudaro 14,8 proc. 15–29 m. jaunimo (20) (21); kadangi nepaisant to, kad bendrai imant nedarbo lygis mažėja, kai kuriose valstybėse narėse nedarbas, deja, vis dar labai didelis; kadangi, Komisijos duomenimis, dirbančiųjų skurdo lygis tebėra aukštas; |
| --- | --- |

A.

kadangi nedarbo lygis ES nuo 2013 m. antrojo pusmečio lėtai mažėja, nuo 2013 m. sukurta 8 milijonai naujų darbo vietų, o 2016 m. rugsėjo mėn. nedarbo lygis buvo 8,6 proc. ir pasiekė žemiausią lygį nuo 2009 m.; kadangi nesimokančio ir nedirbančio (NEET) jaunimo dalis vis dėlto tebėra didelė ir sudaro 14,8 proc. 15–29 m. jaunimo (20) (21); kadangi nepaisant to, kad bendrai imant nedarbo lygis mažėja, kai kuriose valstybėse narėse nedarbas, deja, vis dar labai didelis; kadangi, Komisijos duomenimis, dirbančiųjų skurdo lygis tebėra aukštas;

| B. | kadangi moterų užimtumo lygis bendrai imant yra žemesnis ir 20–64 m. vyrų užimtumo lygis 28 ES valstybėse narėse 2015 m. buvo 75,9 proc., palyginti su moterų užimtumo lygiu, kuris buvo 64,3 proc.; kadangi lyčių nelygybė užimtumo galimybių srityje tebėra viena pagrindinių kliūčių užtikrinti lyčių lygybę ir būtina nedelsiant imtis veiksmų siekiant sumažinti vyrų ir moterų užimtumo rodiklių skirtumą; |
| --- | --- |

B.

kadangi moterų užimtumo lygis bendrai imant yra žemesnis ir 20–64 m. vyrų užimtumo lygis 28 ES valstybėse narėse 2015 m. buvo 75,9 proc., palyginti su moterų užimtumo lygiu, kuris buvo 64,3 proc.; kadangi lyčių nelygybė užimtumo galimybių srityje tebėra viena pagrindinių kliūčių užtikrinti lyčių lygybę ir būtina nedelsiant imtis veiksmų siekiant sumažinti vyrų ir moterų užimtumo rodiklių skirtumą;

| C. | kadangi, jeigu dabartinės tendencijos bus sustiprintos įgyvendinant tinkamą viešąją politiką, strategijos „Europa 2020“ tikslas – 75 proc. užimtumas – gali būti pasiektas; |
| --- | --- |

C.

kadangi, jeigu dabartinės tendencijos bus sustiprintos įgyvendinant tinkamą viešąją politiką, strategijos „Europa 2020“ tikslas – 75 proc. užimtumas – gali būti pasiektas;

| D. | kadangi jaunimo nedarbo rodiklis ES yra 18,6 proc., o euro zonoje – 21 proc.; kadangi 4,2 mln. jaunuolių yra bedarbiai, iš jų – 2,9 mln. euro zonoje; kadangi jaunimo nedarbo lygis tebėra gerokai aukštesnis nei 2008 m., kai jis buvo žemiausias, o tai primena, kad Jaunimo užimtumo iniciatyvos įgyvendinimas ir visapusiškas pasinaudojimas ja turėtų būti valstybių narių prioritetas; kadangi jaunimo nedarbui, deja, tebėra būdingas mažas darbo užmokestis, kartais mažesnis nei skurdo riba, neapmokamos stažuotės ir kokybiško mokymo ir teisių darbe stoka; |
| --- | --- |

D.

kadangi jaunimo nedarbo rodiklis ES yra 18,6 proc., o euro zonoje – 21 proc.; kadangi 4,2 mln. jaunuolių yra bedarbiai, iš jų – 2,9 mln. euro zonoje; kadangi jaunimo nedarbo lygis tebėra gerokai aukštesnis nei 2008 m., kai jis buvo žemiausias, o tai primena, kad Jaunimo užimtumo iniciatyvos įgyvendinimas ir visapusiškas pasinaudojimas ja turėtų būti valstybių narių prioritetas; kadangi jaunimo nedarbui, deja, tebėra būdingas mažas darbo užmokestis, kartais mažesnis nei skurdo riba, neapmokamos stažuotės ir kokybiško mokymo ir teisių darbe stoka;

| E. | kadangi apskaičiuota, kad nedirbantis ir nesimokantis jaunimas ES kainuoja 153 mlrd. EUR (1,21 proc. BVP) per metus – šią sumą sudaro pašalpos ir negautos pajamos bei mokesčiai, o visos numatytosios Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimo euro zonoje išlaidos sudarytų 21 mlrd. EUR per metus arba 0,22 proc. BVP; |
| --- | --- |

E.

kadangi apskaičiuota, kad nedirbantis ir nesimokantis jaunimas ES kainuoja 153 mlrd. EUR (1,21 proc. BVP) per metus – šią sumą sudaro pašalpos ir negautos pajamos bei mokesčiai, o visos numatytosios Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimo euro zonoje išlaidos sudarytų 21 mlrd. EUR per metus arba 0,22 proc. BVP;

| F. | kadangi 2015 m. nustatytas nedirbančių ir nesimokančių jaunuolių skaičius ir toliau mažės; kadangi tokioje padėtyje vis dar yra 6,6 milijono 15–24 m. jaunuolių, o tai sudaro 12 proc. šios amžiaus grupės gyventojų; |
| --- | --- |

F.

kadangi 2015 m. nustatytas nedirbančių ir nesimokančių jaunuolių skaičius ir toliau mažės; kadangi tokioje padėtyje vis dar yra 6,6 milijono 15–24 m. jaunuolių, o tai sudaro 12 proc. šios amžiaus grupės gyventojų;

| G. | kadangi pagrindinė atsakomybė už jaunimo nedarbo mažinimą tenka valstybėms narėms, nes jos turėtų kurti ir įgyvendinti darbo rinkos reglamentavimo sistemas, švietimo ir mokymo sistemas ir aktyvią darbo rinkos politiką; |
| --- | --- |

G.

kadangi pagrindinė atsakomybė už jaunimo nedarbo mažinimą tenka valstybėms narėms, nes jos turėtų kurti ir įgyvendinti darbo rinkos reglamentavimo sistemas, švietimo ir mokymo sistemas ir aktyvią darbo rinkos politiką;

| H. | kadangi neįgalieji tebėra labai atskirti nuo darbo rinkos ir per pastaruosius dešimtmečius jų padėtis beveik nepagerėjo – tai iš dalies lėmė investicijų į tinkamas paramos priemones trūkumas; pabrėžia, kad tai dažnai lemia skurdą ir socialinę atskirtį ir todėl daro neigiamą poveikį strategijos „Europa 2020“ tikslui; |
| --- | --- |

H.

kadangi neįgalieji tebėra labai atskirti nuo darbo rinkos ir per pastaruosius dešimtmečius jų padėtis beveik nepagerėjo – tai iš dalies lėmė investicijų į tinkamas paramos priemones trūkumas; pabrėžia, kad tai dažnai lemia skurdą ir socialinę atskirtį ir todėl daro neigiamą poveikį strategijos „Europa 2020“ tikslui;

| I. | kadangi struktūrinės problemos darbo rinkoje, pvz., mažas aktyvumas, įgūdžių ir kvalifikacijos pasiūlos ir paklausos neatitiktis, tebekelia susirūpinimą daugelyje valstybių narių; |
| --- | --- |

I.

kadangi struktūrinės problemos darbo rinkoje, pvz., mažas aktyvumas, įgūdžių ir kvalifikacijos pasiūlos ir paklausos neatitiktis, tebekelia susirūpinimą daugelyje valstybių narių;

| J. | kadangi ilgalaikio nedarbo lygis (ilgiau nei vienus metus trunkantis nedarbas) iki 2016 m. pirmojo ketvirčio mažėjo 0,7 proc. per metus ir dabar ilgalaikiai bedarbiai sudaro 4,2 proc. darbo jėgos; kadangi itin ilgalaikio nedarbo lygis (ilgiau nei dvejus metus trunkantis nedarbas) sumažėjo iki 2,6 proc. darbo jėgos; kadangi ilgalaikio nedarbo lygis vis dėlto tebėra didelis – darbo neturi apie 10 mln. žmonių; kadangi ilgalaikis nedarbas pirmiausia yra jaunimo ir vyresnio amžiaus darbo ieškančių asmenų problema – ilgiau nei vienus metus darbo ieško 30 proc. 15–24 m. jaunuolių ir 64 proc. 55–64 m. asmenų; kadangi daugelis rinkoje neaktyvių vyresnio amžiaus darbuotojų yra neįtraukti į nedarbo statistiką; kadangi nedarbo lygis ir jo socialiniai padariniai Europos šalyse skiriasi ir kadangi būtina atsižvelgti į konkrečias mikroekonomines sąlygas; |
| --- | --- |

J.

kadangi ilgalaikio nedarbo lygis (ilgiau nei vienus metus trunkantis nedarbas) iki 2016 m. pirmojo ketvirčio mažėjo 0,7 proc. per metus ir dabar ilgalaikiai bedarbiai sudaro 4,2 proc. darbo jėgos; kadangi itin ilgalaikio nedarbo lygis (ilgiau nei dvejus metus trunkantis nedarbas) sumažėjo iki 2,6 proc. darbo jėgos; kadangi ilgalaikio nedarbo lygis vis dėlto tebėra didelis – darbo neturi apie 10 mln. žmonių; kadangi ilgalaikis nedarbas pirmiausia yra jaunimo ir vyresnio amžiaus darbo ieškančių asmenų problema – ilgiau nei vienus metus darbo ieško 30 proc. 15–24 m. jaunuolių ir 64 proc. 55–64 m. asmenų; kadangi daugelis rinkoje neaktyvių vyresnio amžiaus darbuotojų yra neįtraukti į nedarbo statistiką; kadangi nedarbo lygis ir jo socialiniai padariniai Europos šalyse skiriasi ir kadangi būtina atsižvelgti į konkrečias mikroekonomines sąlygas;

| K. | kadangi strategija „Europa 2020“ siekiama sumažinti skurdą, iki 2020 m. bent 20 milijonų žmonių panaikinant skurdo ar socialinės atskirties riziką; kadangi šis tikslas dar anaiptol nėra pasiektas ir todėl reikia daugiau pastangų; kadangi 2015 m. skurdo ar socialinės atskirties rizika grėsė 119 milijonų žmonių – apytikriai 3,5 milijonais mažiau nei 2014 m.; kadangi 2012 m. šioje padėtyje ES buvo 32,2 mln. neįgaliųjų; kadangi 2013 m. 28 ES valstybėse narėse 26,5 mln. vaikų grėsė skurdas ar socialinė atskirtis; kadangi didelė nelygybė mažina ekonomikos našumą ir tvaraus augimo potencialą; |
| --- | --- |

K.

kadangi strategija „Europa 2020“ siekiama sumažinti skurdą, iki 2020 m. bent 20 milijonų žmonių panaikinant skurdo ar socialinės atskirties riziką; kadangi šis tikslas dar anaiptol nėra pasiektas ir todėl reikia daugiau pastangų; kadangi 2015 m. skurdo ar socialinės atskirties rizika grėsė 119 milijonų žmonių – apytikriai 3,5 milijonais mažiau nei 2014 m.; kadangi 2012 m. šioje padėtyje ES buvo 32,2 mln. neįgaliųjų; kadangi 2013 m. 28 ES valstybėse narėse 26,5 mln. vaikų grėsė skurdas ar socialinė atskirtis; kadangi didelė nelygybė mažina ekonomikos našumą ir tvaraus augimo potencialą;

| L. | kadangi remti ilgalaikius bedarbius būtina, kitaip tokia padėtis pradės daryti neigiamą poveikį jų pasitikėjimui savimi, gerovei ir būsimam vystymuisi, keldama jiems skurdo ar socialinės atskirties riziką, taip pat grėsmę nacionalinių apsaugos sistemų ir Europos socialinio modelio tvarumui; |
| --- | --- |

L.

kadangi remti ilgalaikius bedarbius būtina, kitaip tokia padėtis pradės daryti neigiamą poveikį jų pasitikėjimui savimi, gerovei ir būsimam vystymuisi, keldama jiems skurdo ar socialinės atskirties riziką, taip pat grėsmę nacionalinių apsaugos sistemų ir Europos socialinio modelio tvarumui;

| M. | kadangi silpnėjantis socialinis dialogas daro neigiamą poveikį darbuotojų teisėms, ES piliečių perkamajai galiai ir ekonomikos augimui; |
| --- | --- |

M.

kadangi silpnėjantis socialinis dialogas daro neigiamą poveikį darbuotojų teisėms, ES piliečių perkamajai galiai ir ekonomikos augimui;

| N. | kadangi ES yra nemažai teigiamų pokyčių, rodančių Europos ekonomikos atsparumą ir atsigavimą; |
| --- | --- |

N.

kadangi ES yra nemažai teigiamų pokyčių, rodančių Europos ekonomikos atsparumą ir atsigavimą;

| O. | kadangi Sąjungos socialinė ekonomika, kurią sudaro 2 milijonai įmonių ir daugiau kaip 14,5 milijonų jose dirbančių žmonių, yra svarbus sektorius, prisidedantis prie Europos atsparumo ir jos ekonomikos atsigavimo; |
| --- | --- |

O.

kadangi Sąjungos socialinė ekonomika, kurią sudaro 2 milijonai įmonių ir daugiau kaip 14,5 milijonų jose dirbančių žmonių, yra svarbus sektorius, prisidedantis prie Europos atsparumo ir jos ekonomikos atsigavimo;

| P. | kadangi daugumoje valstybių narių ekonomikos augimo rodiklis tebėra žemas, o ES augimo rodiklis 2016 m. net sumažėjo ir stabilizavosi ties 2 proc. riba, nepaisant laikinų teigiamų aspektų, rodančių, kad ES gali daugiau padaryti siekdama paskatinti ekonominį ir socialinį atsigavimą ir užtikrinti didesnį jo tvarumą vidutiniuoju laikotarpiu; |
| --- | --- |

P.

kadangi daugumoje valstybių narių ekonomikos augimo rodiklis tebėra žemas, o ES augimo rodiklis 2016 m. net sumažėjo ir stabilizavosi ties 2 proc. riba, nepaisant laikinų teigiamų aspektų, rodančių, kad ES gali daugiau padaryti siekdama paskatinti ekonominį ir socialinį atsigavimą ir užtikrinti didesnį jo tvarumą vidutiniuoju laikotarpiu;

| Q. | kadangi, kaip pareiškė Europos Komisija (22), tarp valstybių narių ir jų viduje vis dar esama skirtumų užimtumo ir socialinėje srityje ir socialiniai pokyčiai vis dėlto rodo, kad skirtumai ES toliau didėja, darydami neigiamą poveikį augimui, užimtumui ir sanglaudai; kadangi visuomenės, kuriose yra daugiau lygybės ir daugiau investuojama į žmones, yra atsparesnės augimo ir užimtumo požiūriu; |
| --- | --- |

Q.

kadangi, kaip pareiškė Europos Komisija (22), tarp valstybių narių ir jų viduje vis dar esama skirtumų užimtumo ir socialinėje srityje ir socialiniai pokyčiai vis dėlto rodo, kad skirtumai ES toliau didėja, darydami neigiamą poveikį augimui, užimtumui ir sanglaudai; kadangi visuomenės, kuriose yra daugiau lygybės ir daugiau investuojama į žmones, yra atsparesnės augimo ir užimtumo požiūriu;

| R. | kadangi vis dar esama nedeklaruojamo darbo, dėl kurio daromas didelis poveikis biudžetui, prarandama mokestinių pajamų ir socialinio draudimo įmokų, taip pat daromas neigiamas poveikis užimtumui, našumui, darbo kokybei ir įgūdžių ugdymui; |
| --- | --- |

R.

kadangi vis dar esama nedeklaruojamo darbo, dėl kurio daromas didelis poveikis biudžetui, prarandama mokestinių pajamų ir socialinio draudimo įmokų, taip pat daromas neigiamas poveikis užimtumui, našumui, darbo kokybei ir įgūdžių ugdymui;

| S. | kadangi atokiausi regionai patiria didžiulių sunkumų, susijusių su jiems būdingais ypatumais, kurie riboja jų ekonomikos augimo ir vystymosi potencialą; kadangi nedarbo, jaunimo nedarbo ir ilgalaikio nedarbo lygis šiuose regionuose yra vienas iš didžiausių ES ir daugeliu atvejų viršija 30 proc.; |
| --- | --- |

S.

kadangi atokiausi regionai patiria didžiulių sunkumų, susijusių su jiems būdingais ypatumais, kurie riboja jų ekonomikos augimo ir vystymosi potencialą; kadangi nedarbo, jaunimo nedarbo ir ilgalaikio nedarbo lygis šiuose regionuose yra vienas iš didžiausių ES ir daugeliu atvejų viršija 30 proc.;

| T. | kadangi Europos strateginių investicijų fondas (ESIF) jau patvirtino 69 projektus 18 valstybių ir pasirašė 56 operacijas ir kadangi tikimasi, kad tai paskatins daugiau kaip 22 mlrd. EUR siekiančias investicijas ir apims daugiau nei 71 000 MVĮ; |
| --- | --- |

T.

kadangi Europos strateginių investicijų fondas (ESIF) jau patvirtino 69 projektus 18 valstybių ir pasirašė 56 operacijas ir kadangi tikimasi, kad tai paskatins daugiau kaip 22 mlrd. EUR siekiančias investicijas ir apims daugiau nei 71 000 MVĮ;

| U. | kadangi daugelyje valstybių narių toliau mažėja darbingo amžiaus gyventojų ir darbo jėgos; kadangi moterų dalyvavimas darbo rinkoje suteikia valstybėms narėms galimybę įveikti šią problemą ir sustiprinti darbo jėgą ES; kadangi darbo jėgą taip pat galėtų padėti sustiprinti atvykstantys pabėgėliai ir prieglobsčio prašytojai; |
| --- | --- |

U.

kadangi daugelyje valstybių narių toliau mažėja darbingo amžiaus gyventojų ir darbo jėgos; kadangi moterų dalyvavimas darbo rinkoje suteikia valstybėms narėms galimybę įveikti šią problemą ir sustiprinti darbo jėgą ES; kadangi darbo jėgą taip pat galėtų padėti sustiprinti atvykstantys pabėgėliai ir prieglobsčio prašytojai;

| V. | kadangi ES susiduria su demografiniais iššūkiais, susijusiais ne tik su visuomenės senėjimu ir gimstamumo mažėjimu, bet ir su kitais elementais, pvz., gyventojų skaičiaus mažėjimu; |
| --- | --- |

V.

kadangi ES susiduria su demografiniais iššūkiais, susijusiais ne tik su visuomenės senėjimu ir gimstamumo mažėjimu, bet ir su kitais elementais, pvz., gyventojų skaičiaus mažėjimu;

| W. | kadangi vyrų ir moterų darbo užmokesčio ir pensijų skirtumas šiuo metu sudaro atitinkamai 16 proc. ir 38 proc., o tai reiškia, kad moterims vyresniame amžiuje gresia didesnė skurdo ar socialinės atskirties rizika; |
| --- | --- |

W.

kadangi vyrų ir moterų darbo užmokesčio ir pensijų skirtumas šiuo metu sudaro atitinkamai 16 proc. ir 38 proc., o tai reiškia, kad moterims vyresniame amžiuje gresia didesnė skurdo ar socialinės atskirties rizika;

| X. | kadangi socialinės apsaugos sistemų paslaugų teikimas ir valdymas yra valstybių narių kompetencija, kurią Sąjunga koordinuoja, bet nederina; |
| --- | --- |

X.

kadangi socialinės apsaugos sistemų paslaugų teikimas ir valdymas yra valstybių narių kompetencija, kurią Sąjunga koordinuoja, bet nederina;

| Y. | kadangi tikėtina moterų sveiko gyvenimo trukmė 2013 m. sumažėjo iki 61,5 m. nuo 62,6 m. 2010 m. ir 2014 m. šiek tiek padidėjo, o vyrų liko nepakitusi – 61,4 m.; |
| --- | --- |

Y.

kadangi tikėtina moterų sveiko gyvenimo trukmė 2013 m. sumažėjo iki 61,5 m. nuo 62,6 m. 2010 m. ir 2014 m. šiek tiek padidėjo, o vyrų liko nepakitusi – 61,4 m.;

| 1. | palankiai vertina tai, kad 2017 m. metinėje augimo apžvalgoje pabrėžiama, jog svarbu užtikrinti socialinį teisingumą ir taip skatinti labiau integracinį augimą, taip pat kurti kokybiškas ir įtraukias darbo vietas ir gerinti įgūdžius ir būtina stiprinti konkurencingumą, inovacijas ir našumą; ragina Komisiją užtikrinti, kad konkrečioms šalims skirtomis rekomendacijomis, susijusiomis su darbo rinkos reformomis, taip pat būtų pabrėžiama aktyvios darbo rinkos politikos svarba ir skatinamos darbuotojų teisės ir darbuotojų apsauga; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palankiai vertina pažangą, padarytą siekiant Europos semestro ekonominių ir socialinių aspektų pusiausvyros, nes Komisija patenkino kai kuriuos Parlamento prašymus; tačiau pabrėžia, kad reikia daugiau stengtis padidinti pagrindinių užimtumo ir socialinių rodiklių suvestinės politinį matomumą ir poveikį; palankiai vertina Komisijos pasiūlymą, kuriuo iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 99/2013 dėl 2013–2017 m. Europos statistikos programos ją pratęsiant 2018–2020 m. ir įtraukiant naujus socialinius rodiklius, kad būtų pateikiami su makroekonominių duomenų raida susieti užimtumo ir socialiniai duomenys siekiant analizėje pateikti išsamų vaizdą, kaip įvairūs politiniai sprendimai yra susiję tarpusavyje ir kokį poveikį jie daro; pabrėžia, kad užimtumo rodikliai turėtų turėti tokią pat vertę kaip ir ekonominiai rodikliai, kad būtų galima atlikti nuodugnią analizę ir imtis taisomųjų veiksmų atitinkamose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad Europos semestro ciklui vis dar stinga į vaiką orientuoto požiūrio, kuris apimtų įsipareigojimą užtikrinti vaikų teises ir kovos su vaikų skurdu ir jų gerovės užtikrinimo tikslų integravimą į visas susijusias politikos formavimo sritis; pabrėžia, kad reikia strateginio požiūrio ir aiškių tikslų, norint padėti jiems išsivaduoti iš nepalankios socialinės padėties; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina parengti programas, pagal kurias, įgyvendinant integruotą Europos investavimo iki ikimokyklinį ugdymą ir kovos su skurdu planą, būtų teikiama parama ir sudaromos atitinkamos galimybės, be kita ko, sukurti Vaiko garantijų sistemą, kuria būtų siekiama visapusiškai įgyvendinti Komisijos rekomendaciją „Investicijos į vaikus“, nes taip būtų užtikrinta, kad kiekvienas vaikas Europoje, kuriam gresia skurdas (įskaitant pabėgėlius), turėtų prieigą prie nemokamos sveikatos priežiūros, nemokamo mokslo, nemokamos vaiko priežiūros, deramo būsto ir tinkamos mitybos; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad investicijos į socialinę plėtrą prisideda prie ekonomikos augimo ir konvergencijos; atkreipia dėmesį į naujausius EBPO (23) ir TVF (24) tyrimus, kuriuose pabrėžiama, kad socialinė nelygybė Europoje trukdo ekonomikos atsigavimui; ragina labiau stengtis kovoti su skurdu ir didėjančia nelygybe ir prireikus daugiau investuoti į socialinę infrastruktūrą ir paramą tiems, kurie labiausiai nukentėjo nuo ekonomikos krizės; ragina Komisiją užtikrinti, kad į konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas būtų įtrauktas konkretus tikslas kovoti su nelygybe; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Komisiją ir Tarybą patobulinti strategiją, kuria siekiama visa apimančio lyčių lygybės tikslo; pritaria tam, kad įgyvendinant Europos semestrą būtų naudojamasi Komisijos metinėmis lyčių lygybės ataskaitomis siekiant sustiprinti lyčių aspekto integravimą; ragina valstybes nares įtraukti lyčių aspektą ir vyrų ir moterų lygybės principą į savo nacionalines reformų programas, taip pat stabilumo ir konvergencijos programas nustatant tikslus ir apibrėžiant priemones, kuriomis kovojama su išlikusia lyčių nelygybe; ragina Komisiją toliau teikti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas dėl geresnių vaikų priežiūros paslaugų ir ilgalaikės priežiūros, galinčių turėti teigiamą poveikį moterų dalyvavimui darbo rinkoje; dar kartą ragina Komisiją ir valstybes nares vykstant Europos semestro stebėjimo procesui atitinkamais atvejais naudoti pagal lytį suskirstytus duomenis; siūlo į Europos semestrą labiau įtraukti Europos lyčių lygybės institutą; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atkreipia dėmesį į tai, kad viešojo ir privačiojo sektorių skola kai kuriose valstybėse yra per didelė ir trukdo investicijoms, ekonomikos augimui ir užimtumui; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mano, kad į pagrindinių užimtumo ir socialinių rodiklių suvestinę įtraukti duomenys yra naudingi, bet jų nepakanka tam, kad būtų galima vertinti Europos Sąjungos padėties užimtumo ir socialinėje srityje raidą; ragina Komisiją ir valstybes nares papildyti suvestinę užimtumo kokybės ir skurdo rodiklių duomenimis, ypatingą dėmesį skiriant daug aspektų apimančiam vaikų skurdui; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina Europos Komisiją apibrėžti ir kiekybiškai įvertinti savo socialinio teisingumo sąvoką, atsižvelgiant ir į užimtumo, ir į socialinę politiką, ir tai padaryti rengiant 2016 m. metinę augimo apžvalgą ir įgyvendinant Europos semestrą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina valstybes nares ir Komisiją greičiau įgyvendinti visas programas, galinčias paskatinti tinkamų, kokybiškų, ilgalaikių darbo vietų kūrimą visų kategorijų gyventojams ir ypač jaunimui; pabrėžia, kad nepaisant nežymiai sumažėjusio nedarbo ES, jaunimo nedarbo lygis išlieka 18,6 proc.; ragina valstybes nares užtikrinti, kad programą valdančios institucijos aktyviau imtųsi tolesnių veiksmų; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimas turėtų būti sustiprintas nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis ir pratęstas bent iki 2020 m., aktyviai dalyvaujant socialiniams partneriams ir sustiprintoms viešosioms tarnyboms, ir pabrėžia, kokia ji svarbi pereinant iš švietimo sistemos į darbo rinką; primygtinai ragina Komisiją atlikti poveikio tyrimus siekiant tiksliai nustatyti, kokių rezultatų iki šiol buvo pasiekta, ir imtis papildomų priemonių, taip pat atsižvelgti į numatytą Audito Rūmų auditą ir dalytis geriausios praktikos pavyzdžiais bei organizuoti praktinius seminarus, kurie suburtų visus susijusius subjektus ir kuriais būtų siekiama padaryti šią priemonę veiksmingesnę; pabrėžia, jog valstybės narės turėtų užtikrinti, kad visi, įskaitant pažeidžiamus asmenis ir neįgaliuosius, turėtų galimybę visapusiškai dalyvauti Jaunimo garantijų iniciatyvoje; pabrėžia, kad taip yra ne visose valstybėse narėse, ir ragina valstybes nares kuo skubiau šią padėtį ištaisyti, nes ji prieštarauja Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijai; pabrėžia, jog reikia užtikrinti, kad Jaunimo garantijų iniciatyva būtų prieinama jauniems asmenims, patiriantiems daugybinę atskirtį ir ypač didelį skurdą; pažymi, kad ypatingą dėmesį reikia skirti jaunoms moterims ir mergaitėms, kurioms galėtų kilti su lytimi susijusių kliūčių; ragina Komisiją ir valstybes nares teikti pakankamą Jaunimo garantijų iniciatyvos finansavimą, siekiant užtikrinti tinkamą jos įgyvendinimą visose valstybėse narėse ir padėti dar didesnei jaunimo daliai; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pažymi, kad 2017 m. Jaunimo užimtumo iniciatyvai patvirtinta 500 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų; pabrėžia, kad šios sumos nepakanka ir kad ji turi būti padidinta ir užtikrinta dabartinėje DFP; tačiau taip pat pažymi, kad, atsižvelgiant į laikotarpio vidurio peržiūrą, būtina pasiekti susitarimą dėl atitinkamo papildomo Jaunimo užimtumo iniciatyvos finansavimo, skirto likusio dabartinės DFP laikotarpio išlaidoms padengti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atkreipia dėmesį į kultūros ir kūrybos sektorių (KKS) galimybes jaunimo užimtumo srityje; pabrėžia, kad toliau remiant kultūros ir kūrybos sektorių ir į jį investuojant gali būti labai padedama užtikrinti investicijas, augimą, inovacijas ir užimtumą; todėl ragina Komisiją išnagrinėti visų KKS subjektų, įskaitant NVO ir mažas asociacijas, teikiamas konkrečias galimybes, pvz., įgyvendinant Jaunimo užimtumo iniciatyvą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad nepakankamos investicijos į viešąją švietimo sistemą gali sumenkinti Europos konkurencinę padėtį ir Europos darbo jėgos įsidarbinimo galimybes; pabrėžia, kad reikia investuoti į žmones kuo anksčiau jų gyvenimo cikle, kad būtų mažinama nelygybė ir skatinama socialinė įtrauktis jauname amžiuje; taip pat pabrėžia, kad nuo ankstyvojo mokyklinio amžiaus reikia kovoti su stereotipais skatinant lyčių lygybę visais švietimo sistemos lygmenimis; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina valstybes nares pradėti įgyvendinti politiką, kuri padėtų įgyvendinti ir kontroliuoti įtraukesnių formų socialinės apsaugos ir pajamų paramos sistemas, siekiant užtikrinti, kad šiomis sistemomis bedarbiams ir asmenims, kuriems gresia skurdo ar socialinės atskirties rizika, būtų užtikrintas deramas gyvenimo lygis ir suteiktos galimybės įgyti išsilavinimą, gauti mokymo paslaugas ir patekti į darbo rinką; |
| --- | --- |

15.

| 16. | teigiamai vertina padidėjusį užimtumo lygį; tačiau pažymi, kad valstybėse narėse didėjant užimtumo lygiui drauge, deja, daugėjo ir netipinį bei kitokį neformalų darbą, įskaitant darbą pagal nefiksuoto darbo laiko sutartis, dirbančių žmonių dalis; pabrėžia, kad pirmenybė turėtų būti teikiama sukurtų darbo vietų tvarumui ir kokybei; yra labai susirūpinęs dėl to, kad nedarbo lygis tebėra aukštas, ypač šalyse, kurios vis dar kenčia dėl krizės; pripažįsta, kad esama dirbančiųjų skurdo reiškinio, atsiradusio dėl mažėjančio darbo užmokesčio ir prastėjančių darbo sąlygų, į kurį būtina atsižvelgti įgyvendinant visus veiksmus užimtumo ir socialinės apsaugos srityje; ragina valstybes nares dėti daugiau pastangų ir toliau ieškoti naujų sprendimų ir būdų norint pasiekti strategijos „Europa 2020“ tikslą – 75 proc. užimtumo lygį, be kita ko, didžiausią dėmesį skiriant grupėms, kurių aktyvumo darbo rinkoje lygis žemiausias, pvz., moterims, vyresnio amžiaus darbuotojams, žemos kvalifikacijos darbuotojams ir neįgaliesiems; ragina valstybes nares dėti daugiau pastangų mokymosi visą gyvenimą ir veiksmingo įgūdžių tobulinimo srityse; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mano, kad migracija galėtų atlikti svarbų vaidmenį, be kita ko, per švietimo sistemas, papildomai veiksmingai naudojant viešąsias išlaidas, kad būtų užtikrintos kokybiškos socialinės ir aplinkos apsaugos atžvilgiu tvarios investicijos siekiant integruoti darbuotojus į darbo rinką ir mažinti nedarbą; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pripažįsta, kad moterys tebėra nepakankamai atstovaujamos darbo rinkoje; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares įgyvendinti aktyvią politiką ir tinkamas investicijas, kuriomis numatyta ir siekiama skatinti moterų dalyvavimą darbo rinkoje; pabrėžia, kad norint padidinti moterų dalyvavimą darbo rinkoje būtina užtikrinti geresnę profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą; pabrėžia, kad, pasak Komisijos, šiuo požiūriu lanksti darbo tvarka, kaip antai nuotolinis darbas, lankstus darbo grafikas ir sutrumpintas darbo laikas, gali atlikti svarbų vaidmenį; pritaria Komisijos nuomonei, kad mokamų motinystės, tėvystės ir vaiko priežiūros atostogų suteikimas valstybėse narėse paprastai skatina moterų dalyvavimą darbo rinkoje; taip pat ragina valstybes nares nustatyti atitinkamas politines priemones, padedančias moterims ir vyrams patekti, grįžti į darbo rinką, joje išlikti ir siekti karjeros grįžus po atostogų, susijusių su šeima ir priežiūra, tvaraus ir kokybiško užimtumo sąlygomis; apgailestauja dėl lyčių nelygybės užimtumo lygio, darbo užmokesčio ir pensijų požiūriais; ragina įgyvendinti politiką, kuria būtų skatinama ir remiama moterų karjera verslo srityje, palengvinamos jų galimybės gauti finansavimą ir plėtoti verslą ir suteikiama galimybė gauti jų poreikius atitinkančias mokymo paslaugas; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vis dėlto pripažįsta, kad užimtumo rėmimas ir aktyvumo darbo rinkoje lygio didinimo priemonės turi tapti platesnio požiūrio į socialinės atskirties ir skurdo mažinimą, kuris būtų orientuotas į teises ir kurį įgyvendinant būtų atsižvelgiama į vaikus, šeimas ir jų konkrečius poreikius, dalimi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina valstybes nares keistis gerąja patirtimi ir apsvarstyti galimybę taikyti novatoriškus būdus kurti lengvai pritaikomą ir lanksčią darbo rinką, siekiant įveikti pasaulio ekonomikos iššūkius, kartu užtikrinant visiems darbuotojams aukštus darbo standartus; |
| --- | --- |

20.

| 21. | palankiai vertina priminimą valstybėms narėms, kad socialinės gerovės sistemos turi būti grindžiamos tvirtais socialiniais standartais ir kad skatinant derinti profesinį ir asmeninį gyvenimą ir kovojant su diskriminacija prisidedama ne tik prie socialinio teisingumo, bet ir prie ekonomikos augimo; pabrėžia, kad tėvų reintegracija į darbo rinką turėtų būti remiama sudarant sąlygas kurti kokybišką ir įtraukią užimtumo ir darbo aplinką, suteikiančią tėvams galimybę derinti darbą ir tėvų pareigas; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pripažįsta, kad kartu su darbo vietų kūrimu ilgalaikių bedarbių integracija į kokybišką darbo rinką pasitelkiant individualiai pritaikytas priemones, visų pirma taikant aktyvią užimtumo politiką, yra pagrindinis veiksnys kovojant su jų skurdu ir socialine atskirtimi, jei yra pakankamai galimybių suteikti jiems deramą darbą; pažymi, kad dėmesys turėtų būti skiriamas geresnėms priemonėms, kuriomis siekiama kurti deramas darbo vietas; pabrėžia, kad labiausiai nuo darbo rinkos atskirtų asmenų integracija turi dvejopą poveikį, nes yra naudinga asmeniui ir padeda stabilizuoti socialinės apsaugos sistemas bei remti ekonomiką; mano, kad būtina atsižvelgti į šių piliečių socialinę padėtį ir specialius jų poreikius, taip pat Europos lygmeniu geriau kontroliuoti nacionaliniu lygmeniu įgyvendinamą politiką; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia, kokie svarbūs neformaliojo mokymosi ir savišvietos būdu įgyti įgūdžiai bei gebėjimai ir šių įgūdžių patvirtinimas bei sertifikavimas, taip pat mokymosi visą gyvenimą galimybės ir pagal strateginę programą „Švietimas ir mokymasis 2020“ prisiimti įsipareigojimai ir joje nustatyti lyginamieji standartai; ragina Komisiją ir valstybes nares sukurti neformaliojo mokymosi ir savišvietos būdu įgytų gebėjimų pripažinimo sistemas; taip pat ragina valstybes nares įgyvendinti politiką, kuria ne tik užtikrinamos galimybės prieinama kaina gauti kokybiškas ir įtraukias švietimo ir mokymo paslaugas, bet ir vadovaujamasi visą gyvenimą trunkančio mokymosi požiūriu kuriant lanksčias švietimo arba mokymo galimybes, kad būtų skatinama lygybė ir socialinė sanglauda ir kad kiekvienam piliečiui būtų suteiktos galimybės įsidarbinti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ragina steigti ir plėtoti darbdavių, socialinių partnerių, viešojo ir privačiojo sektorių įdarbinimo tarnybų, valdžios institucijų, socialinių tarnybų bei švietimo ir mokymo įstaigų partnerystes, siekiant pateikti priemones, kurių reikia tam, kad būtų tinkamiau reaguojama į darbo rinkos poreikius ir užkertamas kelias ilgalaikiam nedarbui; primena, kad būtinos papildomos individualiosios priemonės, galinčios padėti veiksmingai reaguoti į ilgalaikių bedarbių poreikius; |
| --- | --- |

24.

| 25. | apgailestauja, kad viešųjų investicijų lygis tebėra žemas, nes tokios investicijos gali būti svarbus darbo vietų kūrimo skatinimo veiksnys; pabrėžia, ESIF nesukūrė pakankamo potencialo investicijoms į socialinę infrastruktūrą ir tai yra prarasta galimybė, kuriai reikia nedelsiant rasti alternatyvų; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina įgyvendinti politiką, kuria gerbiamos ir skatinamos kolektyvinės derybos bei pastangos užtikrinti, kad jose dalyvautų kuo daugiau darbuotojų, ir kartu siekiama nustatyti deramo lygio minimalų darbo užmokestį dalyvaujant socialiniams partneriams – viso to reikia siekiant užbaigti konkurencines lenktynes dėl žemesnių standartų darbo užmokesčio srityje, remti bendrą paklausą ir ekonomikos atsigavimą, mažinti darbo užmokesčio skirtumus ir kovoti su dirbančiųjų skurdo reiškiniu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad pagal laikino darbo ar darbo ne visą darbo dieną sutartis arba savarankiškai dirbantys asmenys turėtų tokias pačias sąlygas kaip ir kiti darbuotojai, įskaitant atleidimo iš darbo ir darbo užmokesčio sąlygas, kad jiems būtų teikiama tinkama socialinė apsauga, užtikrinamos galimybės dalyvauti mokymuose ir sudarytos pagrindinės sąlygos siekti karjeros; ragina valstybes nares įgyvendinti bendruosius susitarimus dėl darbo ne visą darbo dieną ar terminuoto darbo ir veiksmingai vykdyti direktyvą, kuria nustatomi vienodo požiūrio užimtumo ir profesinėje srityje bendrieji pagrindai; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina Komisiją ir valstybes nares imtis tinkamų priemonių siekiant padėti pabėgėliams įsikurti ir integruotis, taip pat užtikrinti, kad viešosioms tarnyboms būtų skiriama pakankamai išteklių ir būtų anksti numatomi reikalavimai, kad pabėgėliai galėtų sklandžiau integruotis; |
| --- | --- |

28.

| 29. | apgailestauja, kad žmonių, kuriems gresia skurdas ir socialinė atskirtis, skaičius tebėra didelis; pabrėžia, kad didelė nelygybė ir skurdas kelia grėsmę socialinei sanglaudai ir socialiniam ir politiniam stabilumui; apgailestauja, kad politikai, kuria siekiama veiksmingai spręsti šias problemas, stinga reikiamo užmojo, kad ji galėtų daryti pakankamą ekonominį poveikį; prašo valstybių narių greičiau įgyvendinti savo veiksmus, kuriais siekiama strategijoje „Europa 2020“ užsibrėžto tikslo – 20 milijonų sumažinti žmonių, kuriems gresia skurdo rizika, skaičių; ragina Komisiją ir valstybes nares teikti prioritetą nelygybės mažinimui; ragina tinkamiau remti ir pripažinti NVO, kovos su skurdu organizacijų ir skurdą patiriančių žmonių organizacijų darbą, skatinant jas dalyvauti keitimosi gerosios patirties pavyzdžiais veikloje; |
| --- | --- |

29.

| 30. | reiškia susirūpinimą dėl žemo etninėms mažumoms, ypač romų bendruomenei, priklausančių asmenų aktyvumo darbo rinkoje lygio; ragina tinkamai įgyvendinti Direktyvą 2000/78/EB; pabrėžia, kad reikia sustiprinti specializuotų NVO vaidmenį skatinant mažumoms priklausančių asmenų dalyvavimą darbo rinkoje ir remiant ne tik jų vaikų mokyklos lankymą, bet ir užkertant kelią mokyklos nebaigimo reiškiniui, siekiant padėti ištrūkti iš užburto skurdo rato; |
| --- | --- |

30.

| 31. | mano, kad svarbu panaikinti investicijų trūkumą siekiant tvaraus augimo kartu nekeliant pavojaus valstybių narių ekonominiam ir socialiniam tvarumui; šiomis aplinkybėmis pabrėžia kraštutinę būtinybę užtikrinti viešųjų finansų konsolidavimą, nes tai labai svarbu siekiant užtikrinti tolesnį ES apibūdinančio Europos socialinio modelio taikymą; |
| --- | --- |

31.

| 32. | apgailestauja, kad Komisija savo vėliausioje rekomendacijoje neatsižvelgė į Parlamento prašymą sustiprinti SESV 349 straipsnio taikymą, t. y. patvirtinti diferencijuotas priemones ir programas, kuriomis būtų siekiama sumažinti asimetriją, taip pat padidinti socialinę sanglaudą ES; atsižvelgdamas į tai, primygtinai ragina valstybes nares parengti konkrečias investicines programas, skirtas jų subregionams, kuriuose nedarbo lygis viršija 30 proc.; dar kartą ragina Komisiją padėti valstybėms narėms ir Europos regionams, ypač atokiausiems regionams, parengti ir finansuoti investicines programas pagal DFP; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pripažįsta, kad padėtis Europos darbo rinkoje tebėra trapi, nes, viena, vertus, nedarbo lygis tebėra aukštas, tačiau, kita vertus, įmonės reikalauja kvalifikuotos ir tinkamos darbo jėgos; ragina Komisiją valstybių narių lygmeniu skatinti bendradarbiavimą keičiantis gerosios patirties pavyzdžiais, į kurį būtų įtrauktos vyriausybės, įmonės, įskaitant socialinės ekonomikos įmones, švietimo įstaigos, individualizuotos paramos tarnybos, pilietinės visuomenės organizacijos ir socialiniai partneriai, siekiant pritaikyti valstybių narių švietimo ir mokymo sistemas, kad būtų pasiektas tikslas panaikinti įgūdžių pasiūlos ir paklausos neatitiktį ir taip patenkinti darbo rinkos poreikius; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pabrėžia, kad teisė įgyti išsilavinimą yra viena iš pagrindinių teisių, kuri turėtų būti užtikrinta visiems vaikams, ir kad turėtų būti mažinami skirtumai, susiję su kokybiško švietimo prieinamumu, siekiant sustiprinti švietimą visiems ir sumažinti mokyklos nebaigusių asmenų skaičių; pabrėžia, kad įgūdžių ir kvalifikacijos pritaikymas prie paklausos ir darbo vietų galimybių yra naudingas norint sukurti įtraukią ES darbo rinką; yra įsitikinęs, kad orientavimas ir konsultacijos, kuriais siekiama patenkinti individualius poreikius ir susitelkti į individualių įgūdžių vertinimą ir stiprinimą, turi būti pagrindinis švietimo ir įgūdžių politikos veiksnys nuo kiekvieno asmens ugdymo pradžios; ragina valstybes nares geriau derinti švietimą ir mokymą su darbo rinkos poreikiais visoje ES ir pabrėžia, kaip svarbu įvertinti skirtingą užimtumo situaciją valstybėse narėse, kad būtų galima užtikrinti jų specifiką ir ypatumus; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pripažįsta, kad pažanga naujų technologijų srityje ir Europos pramonės skaitmeninimas yra dideli iššūkiai, su kuriais susiduria ES; pabrėžia, kad ES ir valstybių narių gamybiniai modeliai, paremti jų švietimo modeliais, turi būti nukreipti į didelio našumo sektorius, ypač su IRT ir skaitmeninimu susijusius sektorius, siekiant padidinti ES konkurencingumą pasauliniu lygmeniu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pabrėžia, kad nepakankamos ir netinkamai nukreiptos investicijos į skaitmeninių įgūdžių ugdymą, programavimą ir MTIM (mokslo, technologijų, inžinerijos ir matematikos) gebėjimus, menkina Europos konkurencinę padėtį, aukštos kvalifikacijos darbuotojų pasiūlą ir darbo jėgos įsidarbinimo galimybes; mano, kad tinkamesnis įgūdžių pasiūlos ir paklausos derinimas ir geresnis abipusis kvalifikacijų pripažinimas bus naudingi mažinant atotrūkį tarp įgūdžių trūkumo ir jų pasiūlos ir paklausos neatitikimus Europos darbo rinkoje ir tarp darbo ieškančių asmenų, ypač jaunimo; ragina valstybes nares teikti pirmenybę visų asmenų išsamiam skaitmeninių įgūdžių ugdymui, programavimo mokymui ir tarp darbdavių didelę paklausą turinčių įgūdžių ugdymui, kartu išlaikant aukštus tradicinio švietimo standartus ir atsižvelgiant į perėjimą prie skaitmeninės ekonomikos tobulinant įgūdžius ir perkvalifikuojant darbuotojus, tačiau tai neturėtų apsiriboti žiniomis vartotojo požiūriu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | atkreipia dėmesį į tai, kad daugelyje valstybių narių būtinos didesnės pastangos lavinant darbo jėgą, įskaitant suaugusiųjų švietimo ir profesinio mokymo galimybes; atkreipia dėmesį į mokymosi visą gyvenimą svarbą. taip pat vyresniems darbuotojams, siekiant pritaikyti jų gebėjimus prie darbo rinkos poreikių; ragina labiau skatinti moteris ir mergaites rinktis studijas MTIM srityje, kad nebeliktų esamų stereotipų švietimo srityje ir būtų kovojama su ilgalaikiais vyrų ir moterų užimtumo, darbo užmokesčio ir pensijos skirtumais; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pripažįsta naujų technologijų vertę ir skaitmeninio raštingumo svarbą žmonių asmeniniam gyvenimui ir sėkmingai integracijai į darbo rinką; todėl siūlo valstybėms narėms didinti investicijas į geresnę IRT infrastruktūrą ir junglumą švietimo institucijose ir kurti veiksmingas strategijas, siekiant išnaudoti IRT potencialą remiant suaugusiųjų neformalųjį mokymąsi ir gerinti formaliojo ir neformaliojo švietimo galimybes; |
| --- | --- |

38.

| 39. | palankiai vertina programos „Erasmus+“ indėlį skatinant judumą ir kultūrinius mainus visoje ES ir su trečiosiomis šalimis; ragina labiau skatinti ES skaidrumo, judumo ir įgūdžių bei kvalifikacijų pripažinimo priemones ir jas daugiau naudoti siekiant palengvinti su mokymusi ir darbu susijusį judumą; dar kartą pabrėžia būtinybę užtikrinti, kad palankių sąlygų neturintis jaunimas ir įvairių formų diskriminaciją patiriantys asmenys turėtų judumo profesinio mokymo srityje galimybių; |
| --- | --- |

39.

| 40. | teigiamai vertina pagal Paryžiaus susitarimą numatytą naują politiką ir investicijų programą, kurios prisidės kuriant naujas galimybes įsidarbinti mažo anglies dioksido kiekio technologijų ir mažataršiuose sektoriuose; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ragina Komisiją pabrėžti, kaip svarbu mažinti ir fizines, ir skaitmenines kliūtis bei trukdžius, su kuriais valstybėse narėse vis dar susiduria negalią turintys asmenys; |
| --- | --- |

41.

| 42. | palankiai vertina tai, kad kalbant apie galimybių gauti kokybiškas paslaugas gerinimą aiškiai minima vaiko priežiūra, aprūpinimas būstu, sveikatos priežiūra ir švietimas; |
| --- | --- |

42.

| 43. | primena, kad laisvas darbuotojų judėjimas yra esminis Sutarties principas; palankiai vertina tai, kad 2017 m. metinėje augimo apžvalgoje pabrėžiama, jog svarbu užtikrinti socialinį teisingumą sąžiningai bendradarbiaujant įvairioms valstybių narių institucijoms; todėl ragina valstybes nares aprūpinti darbo inspekcijas ar kitas atitinkamas institucijas pakankamais ištekliais, taip pat pagerinti tarpvalstybinį inspekcijų tarnybų bendradarbiavimą ir elektroninį keitimąsi informacija ir duomenimis, siekiant padidinti kontrolės priemonių, kuriomis siekiama kovoti su socialiniu sukčiavimu ir nedeklaruojamu darbu bei užkirsti jiems kelią, veiksmingumą; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pabrėžia, kad reikia didinti vidaus paklausą skatinant viešąsias ir privačiąsias investicijas, socialiniu ir ekonominiu požiūriais suderintas struktūrines reformas, kuriomis siekiama sumažinti nelygybę ir paskatinti kokybišką ir tvarų užimtumą, tvarų ekonomikos augimą, socialines investicijas ir atsakingą fiskalinį konsolidavimą, ir taip stiprinti tinkamą būdą siekti sukurti didesnės sanglaudos ir socialinės konvergencijos aplinką verslo įmonėms ir viešosioms tarnyboms; pabrėžia, kokį svarbų vaidmenį investicijos į žmogiškąjį kapitalą atlieka kaip bendra strategija; taip pat pabrėžia, kad reikia perorientuoti Sąjungos ekonominę politiką į socialinę rinkos ekonomiką; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ragina Komisiją ir valstybes nares imtis tinkamų priemonių, siekiant skaitmeninės srities darbuotojams užtikrinti tokias pat teises ir tokio paties lygio socialinę apsaugą, kokios atitinkamame sektoriuje taikomos panašios kategorijos darbuotojams; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pažymi, kad labai mažos ir mažosios bei vidutinės įmonės (LMMVĮ), sudarančios daugiau kaip 90 proc. visų Europos įmonių, taip pat sveikatos bei socialinių paslaugų įmonės ir socialinės bei solidarios atsakomybės įmonės yra Europos ekonomikos varomoji jėga, veiksmingai padedanti siekti tvaraus ir integracinio vystymosi bei kurti kokybiškas darbo vietas; ragina Komisiją ir valstybes nares labiau atsižvelgti į MLMVĮ interesus politikos formavimo procese, visame teisėkūros procese atliekant poveikio MVĮ tyrimą pagal principą „visų pirma galvokime apie mažuosius“, ir skatinti taikyti esamas finansinės paramos priemones, pvz., užimtumo ir socialinių inovacijų programą (EaSI), labai mažoms įmonėms; mano, kad nepaprastai svarbu mažinti šioms įmonėms tenkančią administracinę naštą ir panaikinti nereikalingus teisės aktus nedarant neigiamo poveikio darbo ir socialinėms teisėms; pabrėžia, kad reikia suteikti daugiau galimybių iš naujo pradėti verslą verslininkams, kuriems pirmas bandymas nepavyko, tačiau jo metu nenustatyta sukčiavimo atvejų ir buvo gerbiamos darbuotojų teisės; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pabrėžia, kad socialinis verslumas yra auganti sritis, galinti paskatinti ekonomiką ir kartu mažinti nepriteklių, socialinę atskirtį ir kitas socialines problemas; todėl mano, kad, siekiant sukurti labiau socialinę, integracinę ir tvarią ekonomiką, verslumo ugdymas turėtų apimti socialinį aspektą ir tokius dalykus, kaip sąžininga prekyba, socialinės įmonės ir alternatyvūs verslo modeliai, įskaitant kooperatyvus; |
| --- | --- |

47.

| 48. | primygtinai ragina Komisiją ir Tarybą išnagrinėti, kaip būtų galima padidinti našumą investuojant į žmogiškąjį kapitalą, atsižvelgiant į tai, kad būtent kompetentingiausi, tinkamai integravęsi bei sėkmingai savo potencialą realizavę darbuotojai gali geriausiai tenkinti įmonių ir tarnybų poreikius ir spręsti jų problemas; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ragina valstybes nares sutelkti dėmesį į savarankiškai dirbančių verslininkų statusą, siekiant užtikrinti jiems tinkamą socialinę apsaugą ligos, nelaimingų atsitikimų ir nedarbo atvejais ir teisę į pensiją; |
| --- | --- |

49.

| 50. | primena, kaip svarbu diegti tikrą verslumo kultūrą, kuria jaunimas skatinamas nuo pat mažens; todėl ragina valstybes nares priderinti prie šio principo savo švietimo ir mokymo programas; atkreipia valstybių narių dėmesį į tai, kad svarbu sukurti paskatas verslumui, ypač įgyvendinant fiskalines taisykles ir mažinant administracinę naštą; ragina Komisiją imtis priemonių glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, siekiant geriau informuoti apie visus ES fondus ir programas, pvz., programą „Erasmus“ jauniems verslininkams, kuriomis gali būti skatinamas verslumas, investicijos ir galimybės gauti finansavimą; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pabrėžia ES biudžeto sverto poveikį nacionaliniams biudžetams; pabrėžia papildomą vaidmenį, kurį atlieka ES biudžetas siekiant Europos Sąjungos tikslų pagal 2017 m. metinėje augimo apžvalgoje numatytų krypčių socialinę politiką, kurios tikslas yra sukurti daugiau ir geresnių darbo vietų Europoje; |
| --- | --- |

51.

| 52. | reiškia susirūpinimą dėl vėlavimo įgyvendinti veiklos programas dabartiniu programavimo laikotarpiu; pažymi, kad iki 2016 m. rugsėjo mėn. buvo paskirta tik 65 proc. kompetentingų nacionalinių institucijų, ir ragina valstybes nares aktyviau naudotis Europos struktūriniais ir investicijų fondais (ESIF) ir Jaunimo užimtumo iniciatyva siekiant įgyvendinti prioritetus užimtumo ir socialinėje srityje ir remti konkrečiai šaliai skirtų rekomendacijų, kuriomis ypač visapusiškai atsižvelgiama į socialinius ir užimtumo klausimus, įgyvendinimą; tačiau kartu pabrėžia, kad šiais fondais turėtų būti naudojamasi ne tik konkrečiai šaliai skirtoms rekomendacijoms įgyvendinti, nes tokiu būdu kitos svarbios investicijų sritys galėtų būti paliktos nuošalyje; pabrėžia, kad reikėtų toliau stengtis supaprastinti procedūras, visų pirma horizontaliųjų ir sektorių finansinių taisyklių atveju, ir pašalinti kliūtis, trukdančias pilietinei visuomenei gauti lėšų; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pažymi, kad ES ir euro zonoje išlieka kuklus ekonomikos augimas; pabrėžia, kad būtinos investicijos į mokslinius tyrimus, inovacijas ir švietimą; pažymi, kad 2017 m. ES biudžete per tokias programas kaip „Horizontas 2020“, COSME ir „Erasmus+“ skiriama 21 312,2 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų konkurencingumui, augimui ir darbo vietoms; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pabrėžia, kad tokie Europos fondai ir programos, kaip „Erasmus“ verslininkams, Europos užimtumo tarnybos (EURES), Įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programa (COSME), Europos Sąjungos užimtumo ir socialinių inovacijų programa (EaSI) ir Europos strateginių investicijų fondas (ESIF), gali padėti sudaryti palankesnes sąlygas gauti finansavimą ir paskatinti investicijas, o tokiu būdu ir verslumą; primena, koks svarbus partnerystės principas, papildomumo principas ir principas „iš apačios į viršų“, tinkamas išteklių skyrimas ir tinkamas pareigų teikti informaciją ir duomenų rinkimo iš subjektų, kurie gauna naudos iš fondų, derinimas; ragina Komisiją siekiant padidinti veiksmingumą užtikrinti griežtą ES lėšų naudojimo stebėseną; ragina Komisiją pateikti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas dėl ES lėšų įgyvendinimo siekiant padidinti socialinės ir aktyvios darbo rinkos politikos aprėptį bei veiksmingumą nacionaliniu lygmeniu; |
| --- | --- |

54.

| 55. | teigiamai vertina tai, kad 2017 m., papildomai prie biudžeto projekto, buvo skirta 500 mln. EUR Jaunimo užimtumo iniciatyvai ir 200 mln. EUR pagrindinėms augimo ir darbo vietų kūrimo iniciatyvoms skatinti; primena, kad būtina geriau panaudoti turimus fondus ir iniciatyvas, susijusias su švietimu ir mokymu, kultūra, sportu ir jaunimu, ir, jei reikia, didinti investicijas šiuose sektoriuose, ypač tose teminėse srityse, kurios yra tiesiogiai susijusios su strategija „Europa 2020“, pavyzdžiui, mokyklos nebaigimo, aukštojo mokslo, jaunimo nedarbo, profesinio rengimo ir mokymo (PRM), mokymosi visą gyvenimą ir judumo, siekiant ugdyti atsparumą, mažinti nedarbą, ypač jaunimo ir pažeidžiamiausių grupių, išvengti radikalizacijos ir užtikrinti ilgalaikę socialinę įtrauktį; |
| --- | --- |

55.

| 56. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą išplėsti ESIF ir du kartus padidinti jo lėšų sumą, kad iki 2022 m. ji sudarytų 630 mlrd. EUR, kartu padidinat jo geografinę ir sektorinę aprėptį; pažymi, kad iki šiol ESIF nepavyko itin veiksmingai prisidėti gerinant socialinę ir ekonominę valstybių narių ir jų regionų konvergenciją Sąjungoje ar socialinę infrastruktūrą; primena, kad daugiausia projektų patvirtinama ekonomiškai stipresniuose Vakarų Europos regionuose, taigi didinami valstybių narių tarpusavio skirtumai investavimo srityje ir nelygybė Europoje; prašo Komisijos padėti silpnesniems regionams teikti paraiškas, bet nekeisti pagrindinės nuostatos, kad projektai turi būti atrenkami tik jų kokybės pagrindu; primygtinai ragina Komisiją padėti socialinėms įmonėms ir MVĮ gauti ESIF lėšų; ragina Komisiją ir Europos investicijų banką imtis papildomų iniciatyvių veiksmų, siekiant užtikrinti, kad tinkamos galimybės gauti ESIF lėšų būtų suteiktos visoms valstybėms narėms ir sektoriams, ypač tiems, kurie tiesiogiai prisideda prie skurdo ir socialinės atskirties mažinimo; pabrėžia, kad reikia stiprinti administracinius pajėgumus, pvz., Europos investavimo konsultacijų centrą; apgailestauja, kad nėra jokių duomenų apie darbo vietas, kurias tikimasi sukurti investuojant ESIF lėšas; ragina Komisiją stebėti ir kontroliuoti ESIF lėšomis vykdomas investicijas bei įvertinti jų ekonominį ir socialinį poveikį, taip pat užtikrinti, kad ESIF finansavimas nedubliuotų esamų finansinių programų arba nebūtų tiesioginių biudžeto išlaidų pakaitalas; pakartoja savo raginimą investuoti į žmogiškąjį ir socialinį kapitalą, pvz., sveikatos priežiūros, vaikų priežiūros ar aprūpinimo įperkamu būstu srityse; |
| --- | --- |

56.

| 57. | atkreipia dėmesį į tai, kad atokiausi regionai susiduria su struktūriniais apribojimais, kurių nuolatinis pobūdis ir derinys smarkiai varžo jų vystymąsi; ragina Komisiją aktyviau taikyti SESV 349 straipsnį; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pabrėžia, kad Komisija ir valstybės narės turi tvirčiau įsipareigoti taikyti SESV 174 straipsnį; pabrėžia, kad esant didesnei teritorinei sanglaudai užtikrinama didesnė ekonominė ir socialinė sanglauda, todėl ragina vykdyti strategines investicijas atitinkamuose regionuose, ypač į plačiajuostį ryšį, siekiant didinti jų konkurencingumą, gerinti jų pramonės struktūrą ir teritorinę struktūrą ir galiausiai stabilizuoti gyventojų skaičių; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ragina Komisiją ir valstybes nares įtraukti visų lygmenų valdžią ir atitinkamus suinteresuotuosius subjektus nustatant kliūtis investicijoms, didžiausią dėmesį skiriant tiems regionams ir sektoriams, kuriems to labiausiai reikia, taip pat suteikiant tinkamas priemones, leidžiančias derinti viešųjų ir privačiųjų šaltinių finansavimą; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ragina Komisiją nustatyti politiką, skirtą kovoti su gyventojų skaičiaus mažėjimu ir retu gyventojų pasiskirstymu; pabrėžia, kad vienas iš ES sanglaudos politikos prioritetų turėtų būti dėmesys regionams, kuriuose mažėja gyventojų skaičius; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pabrėžia, kad visiems turi būti užtikrinta visuotinė galimybė gauti solidarumu pagrįstą ir pakankamą nedarbingumo ir senatvės pensiją; pripažįsta sunkumus, su kuriais susiduria valstybės narės, norėdamos sutvirtinti pensijų sistemų tvarumą, tačiau pabrėžia, kad labai svarbu užtikrinti pensijų sistemų solidarumą sutvirtinant pajamų dalį ir nebūtinai didinant pensinį amžių; pabrėžia, kad labai svarbios viešosios ir profesinės pensijų sistemos, kurios užtikrina pakankamas pensines pajamas, gerokai viršijančias skurdo ribas ir sudaro galimybę pensininkams išsaugoti gyvenimo standartus; mano, kad geriausias būdas norint užtikrinti tvarias, saugias ir pakankamas moterų ir vyrų pensijas reikia padidinti bendrą užimtumo lygį ir visų amžių darbų kokybę, pagerinti darbo ir užimtumo sąlygas ir paskirti reikiamas papildomas viešąsias lėšas; mano, kad pensijų sistemos reformos be kitų aspektų turėtų būti sutelktos į tikrąjį pensinį amžių ir atitikti darbo rinkos pokyčius, gimstamumo lygį, sveikatos ir gerovės padėtį, darbo sąlygas ir ekonominės priklausomybės lygį; mano, kad vykdant šias reformas taip pat reikia atsižvelgti į milijonų Europos darbuotojų, ypač moterų, jaunimo ir savarankiškai dirbančių asmenų, kurių darbas neužtikrintas ir netipinis, kurie patiria priverstinį nedarbą ir ne savo noru dirba ne pilną darbo dieną, padėtį; |
| --- | --- |

61.

| 62. | atsižvelgdamas į senėjančią ES visuomenę ir jos poveikį kalbant apie didėjantį neformaliosios ir formaliosios priežiūros poreikį, atkreipia valstybių narių dėmesį į tai, kad ateinančiais dešimtmečiais reikės investuoti į viešą sveikatos ugdymo ir ligų prevencijos sistemą, kartu užtikrinant ir gerinant socialinės apsaugos sistemų tvarumą, saugumą, tinkamumą ir rezultatyvumą ir kokybiškų ilgalaikių socialinių paslaugų teikimą; todėl ragina valstybes nares parengti strategijas, kuriomis būtų užtikrintas tinkamas minėtų sistemų ir paslaugų finansavimas, aprūpinimas personalu ir plėtojimas, ir išplėsti socialinės apsaugos sistemų aprėptį visuomenės ir asmens naudai; ypač primygtinai ragina Komisiją, valstybes nares ir socialinius partnerius:






  — | skatinti didesnį visų amžiaus grupių asmenų užimtumo lygį; |
| --- | --- | --- |

62.

—

skatinti didesnį visų amžiaus grupių asmenų užimtumo lygį;

| — | siekti sumažinti lyčių segregaciją ir vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą; |
| --- | --- |

—

siekti sumažinti lyčių segregaciją ir vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą;

| — | pritaikyti darbo rinkas prie vyresnio amžiaus darbuotojų poreikių, sudarant vyresnio amžiaus žmonėms pritaikytas darbo sąlygas, kad jie galėtų išlikti darbe, kol sulauks įstatymu nustatyto pensinio amžiaus; |
| --- | --- |

—

pritaikyti darbo rinkas prie vyresnio amžiaus darbuotojų poreikių, sudarant vyresnio amžiaus žmonėms pritaikytas darbo sąlygas, kad jie galėtų išlikti darbe, kol sulauks įstatymu nustatyto pensinio amžiaus;

| — | kovoti su stereotipais, susijusiais su amžiumi, darbo rinkose; |
| --- | --- |

—

kovoti su stereotipais, susijusiais su amžiumi, darbo rinkose;

| — | užtikrinti visą gyvenimo ciklą apimantį prevencinį požiūrį į sveikatą ir saugą darbe; |
| --- | --- |

—

užtikrinti visą gyvenimo ciklą apimantį prevencinį požiūrį į sveikatą ir saugą darbe;

| — | sutelkti dėmesį į priežiūros pareigų turinčių asmenų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros užtikrinimą taikant tinkamas priežiūros ir atostogų sistemas ir remiant neformaliuosius slaugytojus; |
| --- | --- |

—

sutelkti dėmesį į priežiūros pareigų turinčių asmenų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros užtikrinimą taikant tinkamas priežiūros ir atostogų sistemas ir remiant neformaliuosius slaugytojus;

| — | remti ir informuoti darbdavius, ypač MVĮ, apie tai, kaip galima pagerinti darbo aplinką, kad visų amžiaus grupių darbuotojai galėtų išlikti produktyvūs; |
| --- | --- |

—

remti ir informuoti darbdavius, ypač MVĮ, apie tai, kaip galima pagerinti darbo aplinką, kad visų amžiaus grupių darbuotojai galėtų išlikti produktyvūs;

| — | remti viešąsias įdarbinimo tarnybas, kad jos galėtų teikti prasmingą pagalbą vyresnio amžiaus darbo ieškantiems asmenims; |
| --- | --- |

—

remti viešąsias įdarbinimo tarnybas, kad jos galėtų teikti prasmingą pagalbą vyresnio amžiaus darbo ieškantiems asmenims;

| — | investuoti į mokymąsi visą gyvenimą ir skatinti visų amžiaus grupių darbuotojus jame dalyvauti, mokantis darbo vietoje ir už jos ribų, taip pat sukurti įgūdžių patvirtinimo ir sertifikavimo sistemas; |
| --- | --- |

—

investuoti į mokymąsi visą gyvenimą ir skatinti visų amžiaus grupių darbuotojus jame dalyvauti, mokantis darbo vietoje ir už jos ribų, taip pat sukurti įgūdžių patvirtinimo ir sertifikavimo sistemas;

| — | padėti vyresnio amžiaus darbuotojams ilgiau išlikti aktyviais ir pasiruošti išėjimui į pensiją, sukuriant darbuotojų interesus atitinkančias lanksčias darbo sąlygas, kad jie galėtų sutrumpinti savo darbo laiką pereinamuoju laikotarpiu iki išėjimo į pensiją; |
| --- | --- |

—

padėti vyresnio amžiaus darbuotojams ilgiau išlikti aktyviais ir pasiruošti išėjimui į pensiją, sukuriant darbuotojų interesus atitinkančias lanksčias darbo sąlygas, kad jie galėtų sutrumpinti savo darbo laiką pereinamuoju laikotarpiu iki išėjimo į pensiją;

| 63. | pabrėžia, kad Komisija turi stebėti ne tik būsto kainų, bet ir benamystės ir atskirties dėl būsto reiškinių raidą valstybėse narėse; ragina skubiai imtis veiksmų, siekiant sumažinti daugelyje valstybių narių didėjantį benamystės ir atskirties dėl būsto lygį; yra susirūpinęs dėl socialinių padarinių, kurių gali kilti dėl didelio bankų balanse esančių neveiksnių paskolų skaičiaus, ir ypač dėl Komisijos pareiškimo, kad reikėtų skatinti paskolų pardavimą ne bankų sektoriaus specializuotoms įstaigoms, nes tai galėtų sukelti iškeldinimo iš būsto bangą; ragina valstybes nares, Komisiją ir EIB pasinaudoti ESIF vykdant investicijas į socialinę infrastruktūrą, taip pat įgyvendinant visų piliečių teisę į tinkamą ir įperkamą būstą; |
| --- | --- |

63.

| 64. | susirūpinęs pažymi, kad darbo užmokestis kai kuriose valstybėse narėse yra nepakankamas, kad juo būtų užtikrintas deramas gyvenimas, todėl darbuotojai tampa vadinamaisiais dirbančiais skurdžiais, o bedarbiai neskatinami grįžti į darbo rinką; šiuo atžvilgiu pritaria tam, kad būtų stiprinamos kolektyvinės derybos; |
| --- | --- |

64.

| 65. | ragina valstybes nares įgyvendinti priemones, kurių reikia siekiant užtikrinti pabėgėlių, taip pat etninėms mažumoms priklausančių ar migrantų kilmės asmenų socialinę įtrauktį; |
| --- | --- |

65.

| 66. | palankiai vertina tai, kad 2017 m. metinėje augimo apžvalgoje pabrėžiama, jog reikia skatinti mokesčių ir socialinių išmokų reformas, siekiant pagerinti paskatas dirbti ir kad dirbti būtų finansiškai patrauklu, nes mokesčių sistemos taip pat gali prisidėti prie kovos su pajamų nelygybe ir skurdu, taip pat gali padėti didinti konkurencingumą pasauliniu lygmeniu; ragina valstybes nares laipsniškai perkelti mokesčių naštą nuo darbo jėgos apmokestinant kitus šaltinius; |
| --- | --- |

66.

| 67. | ragina įgyvendinant reformas sveikatos ir ilgalaikės priežiūros sistemų srityje didžiausią dėmesį skirti ligų prevencijai ir sveikatos skatinimui, kokybiškų visiems prieinamų sveikatos priežiūros paslaugų išlaikymui ir su galimybe gauti sveikatos priežiūros paslaugas susijusios nelygybės mažinimui; |
| --- | --- |

67.

| 68. | ragina Komisiją ir valstybes nares bendradarbiaujant panaikinti kliūtis darbuotojų judumui, užtikrinant, kad su judumo programose dalyvaujančiais ES darbuotojais būtų elgiamasi taip pat kaip ir su darbo jėgos judumo programose nedalyvaujančiais darbuotojais; |
| --- | --- |

68.

| 69. | ragina valstybes nares padidinti aktyvios ir tvarios darbo rinkos politikos aprėptį, efektyvumą ir veiksmingumą glaudžiai bendradarbiaujant su socialiniais partneriais; palankiai vertina tai, kad 2017 m. MAA raginama dėti daugiau pastangų siekiant parenti priemones, kuriomis siekiama remti palankių sąlygų neturinčioms grupėms priskiriamų asmenų, ypač neįgaliųjų, integraciją į darbo rinką, atsižvelgiant į teigiamą ilgalaikį ekonominį ir socialinį poveikį; |
| --- | --- |

69.

| 70. | ragina valstybes nares pagal savo nacionalinę kompetenciją ir atsižvelgiant į savo finansinę ir fiskalinę padėtį nustatyti plataus užmojo socialinius standartus, grindžiamus konkrečioms šalims skirtomis rekomendacijomis, ypač sukuriant tinkamų minimalių pajamų visą gyvenimo trukmę sistemas šalyse, kuriose jų nėra, ir panaikinant spragas tinkamų minimalių pajamų sistemose, atsiradusias dėl nepakankamos jų aprėpties ar nepakankamo naudojimosi jomis; |
| --- | --- |

70.

| 71. | teigiamai vertina Komisijos iniciatyvą pradėti konsultacijas dėl Europos socialinių teisių ramsčio sukūrimo; mano, kad įgyvendinant šią iniciatyvą turėtų būti galima paskatinti plėtoti lankstesnius įgūdžius ir gebėjimus, mokymosi visą gyvenimą veiksmus ir aktyvią paramą kokybiškam užimtumui; |
| --- | --- |

71.

| 72. | pakartoja raginimą Komisijai paskutinėje Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto nuomonėje, skirtoje Ekonomikos ir pinigų politikos komitetui, apsvarstyti galimybę rengiant konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas nustatyti socialinio disbalanso procedūrą, siekiant išvengti lenktynių dėl žemesnių standartų remiantis veiksmingu socialinių ir užimtumo rodiklių naudojimu vykdant makroekonominę priežiūrą; |
| --- | --- |

72.

| 73. | ragina valstybes nares daugiau dėmesio skirti tam, kad būtų panaikintas iš kartos į kartą perduodamas skurdas ir skatinama lygybė; ragina Komisiją pateikti valstybėms narėms griežtesnes rekomendacijas dėl socialinės įtraukties ir apsaugos, kuriose dėmesys būtų skiriamas ne vien tik darbo jėgai, ir ypač dėl investavimo į vaikus; |
| --- | --- |

73.

| 74. | palankiai vertina socialinių partnerių, nacionalinių parlamentų ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų pilietinės visuomenės subjektų dalyvavimą Europos semestro procese; pakartoja, kad socialinis dialogas ir dialogas su pilietine visuomene yra labai svarbūs siekiant ilgalaikių pokyčių, kurie bus naudingi visai visuomenei, ir būtini siekiant užtikrinti didesnį Europos ir nacionalinės politikos veiksmingumą ir tinkamumą; todėl turi vykti visais semestro etapais, pabrėžia, kad reikia padaryti dalyvavimą veiksmingesnį, užtikrinant tinkamo laiko pasirinkimą, galimybę susipažinti su dokumentais ir dialogą su dalyviais atitinkamu lygmeniu; |
| --- | --- |

74.

| 75. | primena įvairius prašymus parengti darbotvarkę, kurioje Parlamento pozicija būtų sustiprinta ir į ją būtų atsižvelgiama prieš priimant sprendimą Taryboje; taip pat ragina užtikrinti, kad Užimtumo ir socialinių reikalų komitetas, atsižvelgiant į konkrečius jo įgaliojimus, ir Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas būtų vertinami vienodai visais atvejais, kai Parlamento prašoma pateikti savo nuomonę įvairiais Europos semestro proceso etapais; |
| --- | --- |

75.

| 76. | mano, kad turėtų būti sušauktas ES socialinis konventas, kuriame socialinių partnerių, nacionalinių vyriausybių ir parlamentų bei ES institucijų atstovai, įtraukdami visuomenę, diskutuotų apie Europos socialinio modelio ateitį ir struktūrą; |
| --- | --- |

76.

| 77. | dar kartą ragina sustiprinti Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų (EPSCO) tarybos vaidmenį Europos semestro procese; |
| --- | --- |

77.

| 78. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

78.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0355.

(2)  OL C 153 E, 2013 5 31, p. 57.

(3)  OL L 307, 2008 11 18, p. 11.

(4)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0416.

(5)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0297.

(6)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0059.

(7)  OL C 316, 2016 8 30, p. 83.

(8)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0033.

(9)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0401.

(10)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0384.

(11)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0389.

(12)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0321.

(13)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0320.

(14)  OL C 289, 2016 8 9, p. 19.

(15)  OL C 224, 2016 6 21, p. 19.

(16)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0394.

(17)  OL C 76 E, 2010 3 25, p. 16.

(18)  http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR15_03/SR15_03_LT.pdf

(19)  http://www.eurofound.europa.eu/european-working-conditions-surveys-ewcs

(20)  https://www.eurofound.europa.eu/young-people-and-neets-1

(21)  Žr. Eurofound ataskaitą dėl jaunimo nedarbo.

(22)  2016 m. bendra užimtumo ataskaita, p. 2.

(23)  EBPO ataskaita „In it together: Why less inequality benefits all“ (liet. „Likime kartu. Kodėl mažesnė nelygybė naudinga visiems“), 2015 m.

(24)  TVF ataskaita „Causes and consequences of income inequality“ (liet. „Pajamų nelygybės priežastys ir padariniai“), 2015 m. birželio mėn.

---

| 18.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 252/164 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 252/164

---

P8_TA(2017)0040

Bendrosios rinkos valdymas įgyvendinant 2017 m. Europos semestrą

2017 m. vasario 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl metinio pranešimo dėl bendrosios rinkos valdymo įgyvendinant 2017 m. Europos semestrą (2016/2248(INI))

(2018/C 252/16)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 25 d. rezoliuciją dėl bendrosios rinkos valdymo įgyvendinant 2016 m. Europos semestrą (1), taip pat į 2016 m. balandžio 27 d. Komisijos priimtą atsakymą dėl tolesnių veiksmų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 25 d. rezoliuciją dėl bendrosios rinkos valdymo įgyvendinant 2016 m. Europos semestrą (1), taip pat į 2016 m. balandžio 27 d. Komisijos priimtą atsakymą dėl tolesnių veiksmų,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 11 d. rezoliuciją dėl bendrosios rinkos valdymo įgyvendinant 2015 m. Europos semestrą (2), taip pat į 2015 m. birželio 3 d. Komisijos priimtą atsakymą dėl tolesnių veiksmų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 11 d. rezoliuciją dėl bendrosios rinkos valdymo įgyvendinant 2015 m. Europos semestrą (2), taip pat į 2015 m. birželio 3 d. Komisijos priimtą atsakymą dėl tolesnių veiksmų,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. vasario 25 d. rezoliuciją dėl bendrosios rinkos valdymo įgyvendinant 2014 m. Europos semestrą (3), taip pat į 2014 m. gegužės 28 d. Komisijos priimtą atsakymą dėl tolesnių veiksmų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. vasario 25 d. rezoliuciją dėl bendrosios rinkos valdymo įgyvendinant 2014 m. Europos semestrą (3), taip pat į 2014 m. gegužės 28 d. Komisijos priimtą atsakymą dėl tolesnių veiksmų,

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. vasario 7 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl bendrosios rinkos valdymo (4) ir į 2013 m. gegužės 8 d. priimtą Komisijos atsakymą dėl tolesnių veiksmų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. vasario 7 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl bendrosios rinkos valdymo (4) ir į 2013 m. gegužės 8 d. priimtą Komisijos atsakymą dėl tolesnių veiksmų,

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. gegužės 26 d. rezoliuciją dėl bendrosios rinkos strategijos (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. gegužės 26 d. rezoliuciją dėl bendrosios rinkos strategijos (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. gegužės 26 d. rezoliuciją dėl netarifinių kliūčių bendrojoje rinkoje (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. gegužės 26 d. rezoliuciją dėl netarifinių kliūčių bendrojoje rinkoje (6),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio 26 d. Komisijos komunikatą „2016 m. metinė augimo apžvalga. Ekonomikos atsigavimo stiprinimas ir konvergencijos skatinimas“ (COM(2015)0690), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio 26 d. Komisijos komunikatą „2016 m. metinė augimo apžvalga. Ekonomikos atsigavimo stiprinimas ir konvergencijos skatinimas“ (COM(2015)0690),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 16 d. Komisijos komunikatą dėl 2017 m. metinės augimo apžvalgos (COM(2016)0725), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 16 d. Komisijos komunikatą dėl 2017 m. metinės augimo apžvalgos (COM(2016)0725),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 28 d. Komisijos komunikatą „Bendrosios rinkos tobulinimas: daugiau galimybių piliečiams ir įmonėms“ (COM(2015)0550) ir ataskaitą „Bendrosios rinkos integracija ir konkurencingumas ES ir jos valstybėse narėse“ (SWD(2015)0203), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 28 d. Komisijos komunikatą „Bendrosios rinkos tobulinimas: daugiau galimybių piliečiams ir įmonėms“ (COM(2015)0550) ir ataskaitą „Bendrosios rinkos integracija ir konkurencingumas ES ir jos valstybėse narėse“ (SWD(2015)0203),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 6 d. Komisijos komunikatą „Europos bendrosios skaitmeninės rinkos strategija“ (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 6 d. Komisijos komunikatą „Europos bendrosios skaitmeninės rinkos strategija“ (COM(2015)0192),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 8 d. Komisijos komunikatą „Geresnė bendrosios rinkos valdysena“ (COM(2012)0259), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 8 d. Komisijos komunikatą „Geresnė bendrosios rinkos valdysena“ (COM(2012)0259),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 8 d. Komisijos komunikatą dėl Paslaugų direktyvos įgyvendinimo (COM(2012)0261) su 2015 m. spalio mėn. pakeitimais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 8 d. Komisijos komunikatą dėl Paslaugų direktyvos įgyvendinimo (COM(2012)0261) su 2015 m. spalio mėn. pakeitimais,

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto užsakytą 2014 m. rugsėjo mėn. tyrimą „Sąnaudos, kurios būtų patiriamos bendrojoje rinkoje, jei nebūtų imamasi veiksmų ES mastu“ (angl. „The Cost of Non-Europe in the Single Market“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto užsakytą 2014 m. rugsėjo mėn. tyrimą „Sąnaudos, kurios būtų patiriamos bendrojoje rinkoje, jei nebūtų imamasi veiksmų ES mastu“ (angl. „The Cost of Non-Europe in the Single Market“),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 21 d. Komisijos komunikatą „Tolesni ekonominės ir pinigų sąjungos kūrimo žingsniai“ (COM(2015)0600), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 21 d. Komisijos komunikatą „Tolesni ekonominės ir pinigų sąjungos kūrimo žingsniai“ (COM(2015)0600),

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto užsakytą 2014 m. rugsėjo mėn. tyrimą „Bendrosios rinkos veiksmingumo matavimo rodikliai. Europos semestro bendrosios rinkos ramsčio formavimas“ (angl. „Indicators for Measuring the Performance of the Single Market – Building the Single Market Pillar of the European Semester“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto užsakytą 2014 m. rugsėjo mėn. tyrimą „Bendrosios rinkos veiksmingumo matavimo rodikliai. Europos semestro bendrosios rinkos ramsčio formavimas“ (angl. „Indicators for Measuring the Performance of the Single Market – Building the Single Market Pillar of the European Semester“),

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto užsakytą 2014 m. rugsėjo mėn. tyrimą „Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos indėlis į augimą“ (angl. „Contribution of the Internal Market and Consumer Protection to Growth“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto užsakytą 2014 m. rugsėjo mėn. tyrimą „Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos indėlis į augimą“ (angl. „Contribution of the Internal Market and Consumer Protection to Growth“),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. liepos mėn. redakcijos internetinę bendrosios rinkos rezultatų suvestinę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. liepos mėn. redakcijos internetinę bendrosios rinkos rezultatų suvestinę,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 17–18 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 28 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 28 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas,

| — | atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 1 dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 1 dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje,

| — | atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą (A8-0016/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto pranešimą (A8-0016/2017),

| A. | kadangi sukūrus stipresnę ir teisingesnę bendrąją rinką bus padedama kurti naujas darbo vietas, skatinti našumą ir užtikrinti patrauklias sąlygas investicijoms ir inovacijoms, taip pat vartotojui palankią aplinką; |
| --- | --- |

A.

kadangi sukūrus stipresnę ir teisingesnę bendrąją rinką bus padedama kurti naujas darbo vietas, skatinti našumą ir užtikrinti patrauklias sąlygas investicijoms ir inovacijoms, taip pat vartotojui palankią aplinką;

| B. | kadangi vėl reikia sutelkti dėmesį į šį tikslą visoje Europoje, be kita ko, laiku parengti ir įgyvendinti skirtingas bendrosios rinkos strategijas, visų pirma bendrosios skaitmeninės rinkos strategiją; |
| --- | --- |

B.

kadangi vėl reikia sutelkti dėmesį į šį tikslą visoje Europoje, be kita ko, laiku parengti ir įgyvendinti skirtingas bendrosios rinkos strategijas, visų pirma bendrosios skaitmeninės rinkos strategiją;

| C. | kadangi vėl sutelkus dėmesį į šį tikslą taip pat reikia atsižvelgti į „Brexit“ poveikį, inter alia, laisvam prekių ir paslaugų judėjimui, steigimosi teisei, muitų sąjungai ir apskritai vidaus rinkos acquis; |
| --- | --- |

C.

kadangi vėl sutelkus dėmesį į šį tikslą taip pat reikia atsižvelgti į „Brexit“ poveikį, inter alia, laisvam prekių ir paslaugų judėjimui, steigimosi teisei, muitų sąjungai ir apskritai vidaus rinkos acquis;

| D. | kadangi po 2008 m. prasidėjusios ekonomikos krizės ES iki šiol patiria stagnaciją ir vangų ekonomikos atsigavimą, taip pat didelį nedarbą ir socialinį pažeidžiamumą; kadangi, kalbant apie labiau teigiamus dalykus, 2016 m. metinės augimo apžvalgos moto buvo „ekonomikos atsigavimo stiprinimas ir konvergencijos skatinimas“; |
| --- | --- |

D.

kadangi po 2008 m. prasidėjusios ekonomikos krizės ES iki šiol patiria stagnaciją ir vangų ekonomikos atsigavimą, taip pat didelį nedarbą ir socialinį pažeidžiamumą; kadangi, kalbant apie labiau teigiamus dalykus, 2016 m. metinės augimo apžvalgos moto buvo „ekonomikos atsigavimo stiprinimas ir konvergencijos skatinimas“;

| E. | kadangi 2017 m. metinėje augimo apžvalgoje primenama, kad reikia siekti integracinio ekonomikos atsigavimo, kuriuo būtų atsižvelgiama į socialinį bendrosios rinkos aspektą, ir kadangi 2017 m. metinėje augimo apžvalgoje taip pat pabrėžiama, kad Europa turi daug investuoti į savo jaunimą ir darbo ieškančius asmenis, taip pat į pradedančiąsias įmones ir MVĮ; |
| --- | --- |

E.

kadangi 2017 m. metinėje augimo apžvalgoje primenama, kad reikia siekti integracinio ekonomikos atsigavimo, kuriuo būtų atsižvelgiama į socialinį bendrosios rinkos aspektą, ir kadangi 2017 m. metinėje augimo apžvalgoje taip pat pabrėžiama, kad Europa turi daug investuoti į savo jaunimą ir darbo ieškančius asmenis, taip pat į pradedančiąsias įmones ir MVĮ;

| F. | kadangi, nors ekonomika ir atsigauna, daugelyje Europos šalių nedarbo lygis tebėra pernelyg aukštas, ir kadangi užsitęsęs didelio nedarbo laikotarpis daugelyje valstybių narių kelia socialinę žalą; |
| --- | --- |

F.

kadangi, nors ekonomika ir atsigauna, daugelyje Europos šalių nedarbo lygis tebėra pernelyg aukštas, ir kadangi užsitęsęs didelio nedarbo laikotarpis daugelyje valstybių narių kelia socialinę žalą;

| G. | kadangi Europos semestro tikslai – stiprinti ekonominės ir fiskalinės politikos koordinavimą visoje ES, siekiant didinti stabilumą, skatinti ekonomikos augimą ir užimtumą bei didinti konkurencingumą, užtikrinant, kad tai derėtų su tikslu siekti socialinio teisingumo ir apsaugoti pažeidžiamiausius visuomenės narius; kadangi šis tikslas dar nepasiektas; |
| --- | --- |

G.

kadangi Europos semestro tikslai – stiprinti ekonominės ir fiskalinės politikos koordinavimą visoje ES, siekiant didinti stabilumą, skatinti ekonomikos augimą ir užimtumą bei didinti konkurencingumą, užtikrinant, kad tai derėtų su tikslu siekti socialinio teisingumo ir apsaugoti pažeidžiamiausius visuomenės narius; kadangi šis tikslas dar nepasiektas;

| H. | kadangi bendroji rinka yra vienas iš ES pamatinių principų ir vienas didžiausių ES laimėjimų; kadangi norint, kad Europos semestras sėkmingai skatintų ekonomikos augimą ir padėtų ją stabilizuoti, jis turi taip pat apimti bendrąją rinką ir politiką, kuria siekiama tokią rinką sukurti; |
| --- | --- |

H.

kadangi bendroji rinka yra vienas iš ES pamatinių principų ir vienas didžiausių ES laimėjimų; kadangi norint, kad Europos semestras sėkmingai skatintų ekonomikos augimą ir padėtų ją stabilizuoti, jis turi taip pat apimti bendrąją rinką ir politiką, kuria siekiama tokią rinką sukurti;

Europos semestro bendrosios rinkos ramsčio stiprinimas

| 1. | dar kartą tvirtina, kad bendroji rinka yra vienas iš ES pamatų ir valstybių narių ekonomikos ir viso Europos projekto pagrindas; pažymi, kad bendroji rinka išlieka susiskaidžiusi, nepakankamai įgyvendinama ir turi didelį ekonomikos augimo, inovacijų ir darbo vietų kūrimo potencialą; pabrėžia, kad siekiant, jog ES sėkmingai stiprintų savo atsigavimą, skatintų konvergenciją ir remtų investicijas į savo jaunimą ir darbo ieškančius asmenis, taip pat pradedančiąsias įmones ir MVĮ, bendrajai rinkai tenka svarbiausias vaidmuo; ragina Komisiją užtikrinti, kad būtų parengti visi bendrosios rinkos ir skaitmeninio sektoriaus aspektai, įskaitant prekes, paslaugas, kapitalą, darbą, energiją, transportą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | dar kartą ragina kurti tvirtą Europos semestro bendrosios rinkos ramstį, kuris turėtų socialinių aspektų ir apimtų sistemą, pagal kurią būtų nuolat stebimos ir nustatomos konkrečiose šalyse esančios bendrosios rinkos kliūtys, kurių poveikis, dažnumas ir apimtis valstybėse narėse dažnai laikomi didesniais; ragina išsamiai įvertinti bendrosios rinkos integraciją ir vidaus konkurencingumą; tvirtina, kad bendrosios rinkos integracijos padėties vertinimas turėtų tapti ekonomikos valdymo sistemos dalimi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | primena, jog Europos semestras buvo pradėtas įgyvendinti 2010 m. siekiant užtikrinti, kad valstybės narės savo ekonominius ir biudžetinius planus su savo ES partneriais aptartų visus metus tam tikru laiku ir galėtų pakomentuoti viena kitos planus ir kartu stebėti pažangą; pabrėžia, kaip svarbu nenutolti nuo socialinės veiklos ir skatinti didėjančią ekonominę ir socialinę konvergenciją; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad Europos semestro bendrosios rinkos ramsčiu turėtų būti naudojamasi ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo svarbiausioms sritims, įskaitant visus bendrosios rinkos aspektus, nustatyti; be to, pabrėžia, kad juo taip pat turėtų būti naudojamasi kaip įsipareigojimo vykdyti struktūrines reformas valstybėse narėse kriterijumi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad remiantis Europos semestro bendrosios rinkos ramsčiu būtų galima reguliariai vertinti bendrosios rinkos valdymą sistemingai atliekant nacionalinės teisės aktų ir duomenų analizės priemonių patikras, siekiant nustatyti neatitikties atvejus, pagerinti bendrosios rinkos teisės aktų laikymosi stebėseną ir suteikti reikalingą informaciją turinčioms institucijoms galimybę pertvarkyti, įgyvendinti ir taikyti bendrosios rinkos reguliavimo sistemą ir užtikrinti jos vykdymą, taip duodant konkrečių rezultatų piliečiams; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palankiai vertina Komisijos pastangas užtikrinti, kad globalizacijos ir technologinių pokyčių nauda būtų tinkamai paskirstyta tarp įvairių visuomenės grupių, visų pirma tarp jaunimo; ragina visais lygmenimis didinti informuotumą apie pajamų paskirstymo politikos ir reformų poveikį, užtikrinant lygybę, teisingumą ir įtrauktį; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mano, kad nacionalinių priemonių ar įgyvendinimo atveju ankstyvoji intervencija gali būti veiksmingesnė ir duoti geresnių rezultatų nei pažeidimo nagrinėjimo procedūros; tačiau pabrėžia, kad jei ankstyvosios intervencijos procedūra rezultatų neduoda, Komisija privalo pasinaudoti visomis turimomis priemonėmis, taip pat ir pažeidimo nagrinėjimo procedūromis, kad užtikrintų visišką bendrosios rinkos teisės aktų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | dar kartą ragina Komisiją visapusiškai atsižvelgti į Komisijos pirmiau nustatytas ir 2014 m. rugsėjo mėn. tyrime „Sąnaudos, kurios būtų patiriamos bendrojoje rinkoje, jei nebūtų imamasi veiksmų ES mastu“ išsamiau aptartas pagrindines ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo sritis, kurios naudingos XXI a. pritaikytai ES bendrajai rinkai sukurti, įskaitant paslaugas, bendrąją skaitmeninę rinką, ypač e. prekybą, vartotojų acquis, viešuosius pirkimus ir koncesijas bei laisvą prekių judėjimą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | primygtinai ragina Komisiją sistemingai stebėti bendrosios rinkos taisyklių įgyvendinimą ir jų vykdymo užtikrinimą ir teikti konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas, ypač tose srityse, kuriose tomis taisyklėmis prisidedama prie struktūrinių reformų, ir atsižvelgdamas į tai primena koks svarbus naujasis požiūris, kurio laikosi Komisija ir pagal kurį daug dėmesio skiriama socialiniam teisingumui; ragina Komisiją pranešti Parlamentui apie valstybių narių padarytą pažangą įgyvendinant konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas, susijusias su bendrosios rinkos veikimu ir produktų, prekių ir paslaugų rinkų integracija, nes tai yra metinės augimo apžvalgos dokumentų rinkinio dalis; |
| --- | --- |

9.

| 10. | primena, kad bendras konkrečiai šaliai skirtose rekomendacijose nurodytų pagrindinių reformų įgyvendinimas kai kuriose srityse tebėra nepakankamas ir įvairiose šalyse skiriasi; ragina valstybes nares skatinti pažangą tvirtinant reformas pagal konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas kartu su tinkamu sekos nustatymu ir įgyvendinimu, kad būtų padidintos augimo galimybės ir skatinama ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mano, kad reikėtų didinti nacionalinių parlamentų atsakomybę už konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas; ragina valstybes nares suteikti Komisijai galimybę pristatyti konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas nacionaliniuose parlamentuose; be to, ragina valstybes nares įgyvendinti konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas; pakartoja savo prašymą, kad Komisija kompetentingam Parlamento komitetui teiktų ataskaitą dėl priemonių, kurių imtasi siekiant užtikrinti konkrečiai šaliai skirtų rekomendacijų įgyvendinimo pažangą, ir dėl padarytos pažangos; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Konkurencingumo tarybą aktyviai stebėti, kaip valstybės narės įgyvendina konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas ir kaip rengiamos šios rekomendacijos; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atkreipia dėmesį į tai, kad vieni iš Investicijų plano Europai tikslų yra nereikalingų kliūčių šalinimas, inovacijų skatinimas ir bendrosios rinkos stiprinimas, kartu didinant investicijas į žmogiškąjį kapitalą ir socialinę infrastruktūrą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad investavimo aplinkos gerinimas – bendrosios rinkos stiprinimas didinant reguliavimo nuspėjamumą ir užtikrinant vienodas sąlygas ES bei pašalinant nereikalingas kliūtis investicijoms ES viduje ir iš ES nepriklausančių šalių; primena, kad tvarioms investicijoms reikia tvirtos ir nuspėjamos verslo aplinkos; pažymi, kad ES lygmeniu buvo pradėtos įgyvendinti kelios darbo kryptys, nustatytos Bendrosios rinkos strategijoje, energetikos sąjungoje ir bendrojoje skaitmeninėje rinkoje, ir mano, kad ES veiksmus turi papildyti nacionalinio lygmens veiksmai; |
| --- | --- |

14.

| 15. | primena, kad naujas rekomendacijų euro zonai rinkinys apima reformas, kurių tikslas – užtikrinti atviras ir konkurencingas prekių ir paslaugų rinkas; taip pat primena, kad nacionalinės ir tarpvalstybinės inovacijos bei konkurencija yra kelias į veikiančią bendrąją rinką, ir mano, kad Europos teisės aktais reikėtų stengtis tai užtikrinti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | remia Komisijos raginimą valstybėms narėms dvigubai padidinti savo pastangas, susijusias su trimis ekonomikos politikos trikampio elementais, taip daugiausia dėmesio skiriant socialiniam teisingumui, kad būtų skatinamas įtraukesnis augimas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pritaria Komisijos požiūriui, kad su bendrąja rinka suderinamos pastangos siekiant konvergencijos turi būti pagrįstos geriausia mokymosi visą gyvenimą strategijų patirtimi, veiksminga politika, skirta padėti bedarbiams vėl integruotis į darbo rinką, moderniomis ir įtraukiomis socialinės apsaugos ir švietimo sistemomis; |
| --- | --- |

17.

Nepanaudotas bendrosios rinkos potencialas pagrindinėse augimo srityse

| 18. | pabrėžia, kad, nors buvo panaikintos tarifinės kliūtys bendrojoje rinkoje, iki šiol tebėra daugybė nereikalingų netarifinių kliūčių; pabrėžia, kad norint sustiprinti bendrąją rinką reikia imtis skubių veiksmų tiek ES, tiek nacionaliniu lygmenimis, siekiant spręsti šių nereikalingų netarifinių kliūčių klausimą tokiu būdu, kad būtų skatinami socialiniai, vartotojų ir aplinkos apsaugos standartai, siekiant didinti konkurenciją, skatinti augimą ir darbo vietų kūrimą; pabrėžia, kad nereikėtų toleruoti valstybių narių protekcionizmo ir diskriminacinių priemonių; dar kartą pakartoja savo prašymą, kad Komisija 2016 m. pateiktų išsamią netarifinių kliūčių bendrojoje rinkoje apžvalgą ir išnagrinėtų kovos su jomis būdus aiškiai atskiriant netarifinę kliūtį ir reglamentus, kuriais proporcingai įgyvendinamas teisėtas valstybės narės viešosios politikos tikslas, įskaitant plataus užmojo pasiūlymą kuo greičiau panaikinti šias netarifines kliūtis, kad būtų galima panaudoti vis dar neišnaudotas bendrosios rinkos galimybes; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pabrėžia, kad dėl su laisvu paslaugų teikimu susijusių kliūčių kyla itin didelis susirūpinimas, nes jos visų pirma trukdo mažųjų ir vidutinių įmonių, kurios yra ES ekonomikos kūrimo varomoji jėga, tarpvalstybinei veiklai; atkreipia dėmesį į tai, kad dėl neproporcingų administracinių reikalavimų, patikrų ir sankcijų gali būti panaikinami bendrosios rinkos laimėjimai; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atkreipia dėmesį į Bendrosios rinkos strategiją ir jos tikslinius veiksmus, kuriais turėtų būti siekiama suteikti daugiau galimybių vartotojams, specialistams ir įmonėms, ypač MVĮ, skatinant Europai būtiną modernizaciją bei inovacijas ir sudarant tam galimybes, taip pat užtikrinant praktinius rezultatus, kurie naudingi vartotojams ir įmonėms kasdieniame gyvenime; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti geriausias įmanomas sąlygas, kuriomis būtų galima vystyti bendradarbiavimu grindžiamą ekonomiką ir suteikti galimybę jai klestėti; pabrėžia, kad bendradarbiavimu grindžiama ekonomika suteikia ypač daug augimo ir vartotojų pasirinkimo galimybių; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina valstybes nares imtis reformų ir politikos, kad būtų sudarytos palankios sąlygos naujų technologijų sklaidai, siekiant užtikrinti, kad jos būtų naudingos platesniam įmonių ratui; ragina Komisiją nedelsiant pateikti konkrečių pasiūlymų, nurodytų 2017 m. metinėje augimo apžvalgoje, susijusių su bendrosios rinkos taisyklių vykdymo užtikrinimu, taip pat verslo paslaugų srities priemonėmis, įskaitant palankesnių sąlygų jų tarpvalstybiniam teikimui sudarymą ir paprastos, modernios ir sukčiavimui atsparios PVM sistemos sukūrimą; |
| --- | --- |

21.

| 22. | palankiai vertina Komisijos pranešimą 2017 m. metinėje augimo apžvalgoje apie vykdomą veiklą bendrosios ES leidimų suteikimo sistemos, kuri būtų tiesiogiai taikoma dideliems projektams, turintiems tarpvalstybinį aspektą, arba pagrindinėms investicijų platformoms, apimančioms bendrą nacionalinį finansavimą, srityje; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina Komisiją užtikrinti, kad ES viešųjų pirkimų taisyklės būtų įgyvendintos laiku, visų pirma e. viešųjų pirkimų diegimas ir naujos nuostatos, kuriomis skatinama dalyti sutartis į dalis, nes tai itin svarbu siekiant skatinti inovacijas ir konkurenciją ir remti MVĮ viešųjų pirkimų rinkose; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pabrėžia, kad bendrojoje paslaugų rinkoje akivaizdžiai reikia tobulinti tarpvalstybinį paslaugų teikimą, kartu išsaugant aukštą šių paslaugų kokybę; atkreipia dėmesį į Komisijos pasiūlymą dėl Europos paslaugų kortelės ir suvienodintos pranešimo formos; ragina Komisiją peržiūrėti rinkos plėtrą ir, jei reikia, imtis veiksmų, susijusių su draudimo reikalavimais verslo ir statybos paslaugų teikėjams; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pažymi, kad Europoje yra daugiau kaip 5 500 profesijų, kurių atstovai privalo turėti konkrečias kvalifikacijas arba specialų išsilavinimą, ir šiomis aplinkybėmis palankiai vertina tai, kad reglamentuojamų profesijų tarpusavio vertinimą atlieka Komisija su valstybėmis narėmis; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ragina Komisiją ryžtingai veikti prieš valstybių narių protekcionizmą; mano, kad valstybės narės turėtų netaikyti diskriminacinių priemonių, pavyzdžiui, prekybos ir mokesčių teisės aktų, kurie veikia tik tam tikrus sektorius ar verslo modelius ir kuriais iškreipiama konkurencija, apsunkinant užsienio įmonių galimybes įsisteigti atitinkamoje valstybėje narėje, o tai yra aiškus vidaus rinkos principų pažeidimas; |
| --- | --- |

26.

| 27. | tikisi, kad bendrosios prekių rinkos srityje Komisija pateiks pasiūlymą dėl Abipusio pripažinimo reglamento persvarstymo siekiant užtikrinti, kad įmonės turėtų veiksmingą teisę laisvai prekiauti visoje ES produktais, kurie yra teisėtai parduodami vienoje valstybėje narėje; pabrėžia, kad valstybės narės tinkamai netaiko ir nesilaiko tarpusavio pripažinimo principo, todėl įmonės, užuot užsiėmusios verslu, dažnai turi daugiausia dėmesio skirti pastangoms įveikti su nepakankamu įgyvendinimu susijusius sunkumus; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina Komisiją toliau siekti savo vizijos sukurti vieną bendrą ir nuoseklią Europos standartizacijos sistemą, kuri gebėtų prisitaikyti prie kintančios aplinkos, apimtų įvairias politikos sritis ir teiktų naudos vartotojams ir įmonėms; atkreipia dėmesį į tai, kad Europos standartai dažnai priimami visame pasaulyje, o tai naudinga ne tik dėl sąveikumo ir saugos, sąnaudų sumažinimo, lengvesnės įmonių integracijos vertės grandinėje ir prekybos, bet ir suteikia galių pramonei pasitelkiant tarptautinimą; |
| --- | --- |

28.

| 29. | mano, kad bendrosios skaitmeninės rinkos vystymas labai svarbus siekiant skatinti ekonomikos augimą, kurti kokybiškas darbo vietas, skatinti būtinas naujoves ES rinkoje, išsaugoti Europos ekonomikos konkurencingumą pasaulyje ir suteikti naudos įmonėms ir vartotojams; ragina valstybes nares visapusiškai bendradarbiauti įgyvendinant bendrąją skaitmeninę rinką; |
| --- | --- |

29.

Bendrosios rinkos valdymo stiprinimas

| 30. | dar kartą ragina Komisiją stiprinti bendrosios rinkos valdymą kuriant analitinių priemonių, įskaitant socialinius rodiklius, kurios leistų geriau įvertinti bendrosios rinkos rezultatus Europos semestro bendrosios rinkos ramsčio sistemoje, rinkinį; mano, kad naudojant tokią analitinę priemonę būtų galima gauti informacijos, naudingos rengiant konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas, metinę augimo apžvalgą, Europos Vadovų Tarybos gaires valstybėms narėms ir nacionalinius veiksmų planus, kuriais siekiama įgyvendinti bendrosios rinkos gaires; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ragina užtikrinti bendrosios rinkos valdymo sistemos įgyvendinimą, griežčiau prižiūrėti ir vertinti, ar tinkamai, laiku ir veiksmingai įgyvendinamos ir taikomos bendrosios rinkos taisyklės; ragina valstybes nares aktyviau dalyvauti taikant bendrosios rinkos valdymo priemones ir geriau naudoti su kiekviena valstybe nare susijusius bendrosios rinkos rezultatų suvestinės duomenis, taip pat juos tobulinti atsižvelgiant į politikos įgyvendinimo rezultatus; |
| --- | --- |

31.

| 32. | vis dar laikosi nuomonės, kad reikia sukurti integruotą vertinimo sistemą, skirtą bendrosios rinkos rezultatams įvertinti ir apjungiančią įvairią metodiką, pavyzdžiui, sudėtinius rodiklius, sistemingą rodiklių rinkinį ir atskiriems sektoriams skirtas priemones, siekiant šią sistemą įtraukti į Europos semestro procedūrą; ragina Komisiją, siekiant įvertinti bendrosios rinkos intensyvumo stiprėjimą prioritetinėse pagrindinėse srityse ir suteikti jam postūmį, apsvarstyti galimybę numatyti pagrindinį bendrosios rinkos integracijos rodiklį ir su tuo rodikliu susijusį tikslą; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pakartoja savo raginimą Komisijai nustatyti, kai tai pagrįsta, kiekybinius tikslus, susijusius su nereikalingos administracinės naštos mažinimu Europos lygmeniu; prašo atsižvelgti į šiuos kiekybinius tikslus vykdant naująją Komisijos iniciatyvą mažinti administracinę naštą; |
| --- | --- |

33.

| 34. | mano, kad valstybės narės turi dėti daugiau pastangų siekdamos modernizuoti savo viešojo administravimo institucijas, teikti daugiau ir geriau prieinamų skaitmeninių paslaugų piliečiams ir verslo subjektams ir sudaryti sąlygas viešojo administravimo institucijų tarpvalstybiniam bendradarbiavimui ir sąveikai; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ragina Komisiją prieš kiekvieną teisėkūros iniciatyvą atlikti išsamų poveikio vertinimą, kuriuo būtų atsižvelgiama į teisės akto padarinius verslo aplinkai visose valstybėse narėse, ir atidžiai įvertinti tinkamą sąnaudų ir projekto tikslų pusiausvyrą visoje ES; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina Komisiją ryžtingai tęsti veiksmus, susijusius su pažangiuoju vykdymo užtikrinimu ir taisyklių laikymosi kultūra, siekiant ištaisyti padėtį, kai ne visos bendrosios rinkos teoriškai teikiamos galimybės yra realiai išnaudojamos dėl to, kad ES teisės aktai nėra visapusiškai įgyvendinami ir neužtikrinamas jų vykdymas; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina Komisiją stiprinti rinkos priežiūros mechanizmą, padedantį aptikti nesaugius ir reikalavimų neatitinkančius gaminius ir pašalinti juos iš bendrosios rinkos; dar kartą ragina Tarybą nedelsiant priimti Produktų saugos ir rinkos priežiūros dokumentų rinkinį; |
| --- | --- |

37.

| 38. | teigiamai vertina Komisijos iniciatyvą sukurti bendrąją skaitmeninę prieigą, siekiant skatinti naudoti ir tobulinti esamas priemones ir paslaugas, pavyzdžiui, bendrus kontaktinius centrus, produktų kontaktinius centrus, statybos produktų kontaktinius centrus, portalą „Jūsų Europa“ ir SOLVIT, naudotojui patogiu būdu, kad jie būtų naudingi piliečiams ir įmonėms, ir nekantriai jos laukia; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pripažįsta teigiamą ES koordinuojamų patikrinimo akcijų (angl. „EU Sweeps“), kurių Komisija ėmėsi siekdama pagerinti vykdymo užtikrinimą rengiant suderintas patikrinimų akcijas tam, kad būtų nustatyti vartotojų teisės aktų pažeidimai internetinėje aplinkoje, vaidmenį; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pripažįsta geresnio reglamentavimo principų ir REFIT iniciatyvos svarbą užtikrinant didesnį dabartinių ir būsimų teisės aktų suderinamumą ir kartu išsaugant reglamentavimo suverenumą, taip pat reglamentavimo saugumo ir nuspėjamumo poreikį; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pabrėžia Komisijos pagalbos ir bendradarbiavimo su valstybėmis narėmis svarbą geresnio bendrosios rinkos teisės aktų perkėlimo į nacionalinę teisę, įgyvendinimo ir taikymo srityse; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad būtina imtis tolesnių nacionalinio lygmens veiksmų, be kita ko, siekiant sumažinti administracinę naštą ir vengti papildomų reikalavimų nustatymo perkeliant direktyvas į nacionalinę teisę (perteklinio reglamentavimo), kaip antai mokesčių kliūčių tarpvalstybinėms investicijoms; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pabrėžia, kad bendroji rinka turėtų ir toliau tarnauti visiems subjektams – ES piliečiams, ypač studentams, specialistams ir verslininkams ir ypač MVĮ – visose valstybėse narėse, kurios turėtų ir toliau palaikyti nuolatinį dialogą ir įsipareigoti įvertinti, kurios priemonės veikia, o kurios – ne ir kuria kryptimi bendrosios rinkos politika turėtų būti plėtojama ateityje; todėl atkreipia dėmesį į Bendrosios rinkos forumo, kurį kasmet rengia Komisija, bendradarbiaudama su vietos partneriais, pavyzdžiui, nacionalinės valdžios institucijomis, pilietinės visuomenės suinteresuotaisiais subjektais, socialiniais partneriais, prekybos rūmais ir verslo asociacijomis, vaidmenį; |
| --- | --- |

42.

o

o o

| 43. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai, Tarybai, Europos Vadovų Tarybai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0060.

(2)  OL C 316, 2016 8 30, p. 98.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0130.

(4)  OL C 24, 2016 1 22, p. 75.

(5)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0237.

(6)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0236.

---

| 18.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 252/171 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 252/171

---

P8_TA(2017)0041

Bankų sąjunga. 2016 m. metinė ataskaita

2017 m. vasario 15 d. Europos Parlamento rezoliucija „Bankų sąjunga. 2016 m. metinė ataskaita“ (2016/2247(INI))

(2018/C 252/17)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 30 d. Komisijos komunikatą „Kapitalo rinkų sąjungos kūrimo veiksmų planas“ (COM(2015)0468), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 30 d. Komisijos komunikatą „Kapitalo rinkų sąjungos kūrimo veiksmų planas“ (COM(2015)0468),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. sausio 19 d. rezoliuciją „ES finansinių paslaugų reguliavimo įvertinimas ir iššūkiai: poveikis ir veiksmai siekiant efektyvesnės ir veiksmingesnės ES finansų reguliavimo tvarkos ir kapitalo rinkų sąjungos“ (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. sausio 19 d. rezoliuciją „ES finansinių paslaugų reguliavimo įvertinimas ir iššūkiai: poveikis ir veiksmai siekiant efektyvesnės ir veiksmingesnės ES finansų reguliavimo tvarkos ir kapitalo rinkų sąjungos“ (1),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 29 d. euro zonos aukščiausiojo lygio susitikimą, per kurį jo dalyviai išreiškė ketinimą „suardyti užburtą ratą, į kurį pateko bankai ir valstybės“ (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. birželio 29 d. euro zonos aukščiausiojo lygio susitikimą, per kurį jo dalyviai išreiškė ketinimą „suardyti užburtą ratą, į kurį pateko bankai ir valstybės“ (2),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. liepos mėn. Europos sisteminės rizikos valdybos paskelbtą pirmąją ES šešėlinės bankininkystės apžvalgą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. liepos mėn. Europos sisteminės rizikos valdybos paskelbtą pirmąją ES šešėlinės bankininkystės apžvalgą,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. Tarptautinio valiutos fondo paskelbtą pasaulinio finansinio stabilumo ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. Tarptautinio valiutos fondo paskelbtą pasaulinio finansinio stabilumo ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į Europos bankininkystės institucijos atlikto testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatus, kurie buvo paskelbti 2016 m. liepos 29 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos bankininkystės institucijos atlikto testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatus, kurie buvo paskelbti 2016 m. liepos 29 d.,

| — | atsižvelgdamas į Europos bankininkystės institucijos atliktos Ketvirtosios kapitalo reikalavimų direktyvos, Kapitalo reikalavimų reglamento ir susitarimo „Bazelis III“ funkcionavimo stebėsenos rezultatus, pagrįstus 2015 m. gruodžio mėn. duomenimis ir paskelbtus 2016 m. rugsėjo mėn., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos bankininkystės institucijos atliktos Ketvirtosios kapitalo reikalavimų direktyvos, Kapitalo reikalavimų reglamento ir susitarimo „Bazelis III“ funkcionavimo stebėsenos rezultatus, pagrįstus 2015 m. gruodžio mėn. duomenimis ir paskelbtus 2016 m. rugsėjo mėn.,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 17 d. Ekonomikos ir finansų reikalų tarybos išvadas dėl veiksmų gairių siekiant baigti kurti bankų sąjungą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 17 d. Ekonomikos ir finansų reikalų tarybos išvadas dėl veiksmų gairių siekiant baigti kurti bankų sąjungą,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio 24 d. Komisijos komunikatą „Bankų sąjungos sukūrimas“ (COM(2015)0587), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio 24 d. Komisijos komunikatą „Bankų sąjungos sukūrimas“ (COM(2015)0587),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 15 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1024/2013, kuriuo Europos Centriniam Bankui pavedami specialūs uždaviniai, susiję su rizikos ribojimu pagrįstos kredito įstaigų priežiūros politika (BPM reglamentas) (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. spalio 15 d. Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1024/2013, kuriuo Europos Centriniam Bankui pavedami specialūs uždaviniai, susiję su rizikos ribojimu pagrįstos kredito įstaigų priežiūros politika (BPM reglamentas) (3),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. balandžio 16 d. Europos Centrinio Banko reglamentą (ES) Nr. 468/2014, kuriuo sukuriama Europos Centrinio Banko, nacionalinių kompetentingų institucijų ir nacionalinių paskirtųjų institucijų bendradarbiavimo Bendrame priežiūros mechanizme struktūra (BPM pagrindų reglamentas) (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. balandžio 16 d. Europos Centrinio Banko reglamentą (ES) Nr. 468/2014, kuriuo sukuriama Europos Centrinio Banko, nacionalinių kompetentingų institucijų ir nacionalinių paskirtųjų institucijų bendradarbiavimo Bendrame priežiūros mechanizme struktūra (BPM pagrindų reglamentas) (4),

| — | atsižvelgdamas į Bendro priežiūros mechanizmo (BPM) pareiškimą dėl BPM vykdomos priežiūros prioritetų 2016 m., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Bendro priežiūros mechanizmo (BPM) pareiškimą dėl BPM vykdomos priežiūros prioritetų 2016 m.,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. kovo mėn. paskelbtą Europos Centrinio Banko (ECB) 2015 m. priežiūros veiklos metinę ataskaitą (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. kovo mėn. paskelbtą Europos Centrinio Banko (ECB) 2015 m. priežiūros veiklos metinę ataskaitą (5),

| — | atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 29/2016 dėl bendro priežiūros mechanizmo (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 29/2016 dėl bendro priežiūros mechanizmo (6),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. liepos mėn. Europos bankininkystės institucijos ataskaitą dėl neveiksnių pozicijų dinamikos ir veiksnių ES bankininkystės sektoriuje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. liepos mėn. Europos bankininkystės institucijos ataskaitą dėl neveiksnių pozicijų dinamikos ir veiksnių ES bankininkystės sektoriuje,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. kovo mėn. Europos sisteminės rizikos valdybos pranešimą dėl pozicijų valstybės skolos atžvilgiu reguliavimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. kovo mėn. Europos sisteminės rizikos valdybos pranešimą dėl pozicijų valstybės skolos atžvilgiu reguliavimo,

| — | atsižvelgdamas į tai, kad 2016 m. spalio 4 d. ECB valdančioji taryba patvirtino principus, pagal kuriuos didinamas skaidrumas rengiant ECB reglamentus dėl Europos statistikos, atsižvelgdama į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos taikomą skaidrumo užtikrinimo praktiką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tai, kad 2016 m. spalio 4 d. ECB valdančioji taryba patvirtino principus, pagal kuriuos didinamas skaidrumas rengiant ECB reglamentus dėl Europos statistikos, atsižvelgdama į Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos taikomą skaidrumo užtikrinimo praktiką,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo mėn. ECB surengtas konsultacijas dėl ECB gairių bankams dėl neveiksnių paskolų projekto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo mėn. ECB surengtas konsultacijas dėl ECB gairių bankams dėl neveiksnių paskolų projekto,

| — | atsižvelgdamas į ECB gaires dėl Sąjungos teisės aktuose numatytų pasirinkimo galimybių ir teisės veikti savo nuožiūra, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ECB gaires dėl Sąjungos teisės aktuose numatytų pasirinkimo galimybių ir teisės veikti savo nuožiūra,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 14 d. Europos Centrinio Banko reglamentą (ES) 2016/445 dėl naudojimosi Sąjungos teisės aktuose numatytomis pasirinkimo galimybėmis ir teise veikti savo nuožiūra (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 14 d. Europos Centrinio Banko reglamentą (ES) 2016/445 dėl naudojimosi Sąjungos teisės aktuose numatytomis pasirinkimo galimybėmis ir teise veikti savo nuožiūra (7),

| — | atsižvelgdamas į Bazelio komitete tebevykstančias diskusijas, ypač į 2016 m. kovo mėn. konsultacinį dokumentą „Turto įvertinimo pagal kredito riziką skirtumų mažinimas. Vidaus modelio metodų taikymo suvaržymai“ (angl. „Reducing variation in credit risk-weighted assets – constraints on the use of internal model approaches“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Bazelio komitete tebevykstančias diskusijas, ypač į 2016 m. kovo mėn. konsultacinį dokumentą „Turto įvertinimo pagal kredito riziką skirtumų mažinimas. Vidaus modelio metodų taikymo suvaržymai“ (angl. „Reducing variation in credit risk-weighted assets – constraints on the use of internal model approaches“),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugpjūčio 3 d. Europos bankininkystės institucijos ataskaitą dėl sverto koeficiento reikalavimų pagal Kapitalo reikalavimų reglamento 511 straipsnį (EBA-Op-2016-13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugpjūčio 3 d. Europos bankininkystės institucijos ataskaitą dėl sverto koeficiento reikalavimų pagal Kapitalo reikalavimų reglamento 511 straipsnį (EBA-Op-2016-13),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 12 d. Ekonomikos ir finansų reikalų tarybos išvadas dėl laikotarpiu po krizės vykdytinų Bazelio reformų užbaigimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 12 d. Ekonomikos ir finansų reikalų tarybos išvadas dėl laikotarpiu po krizės vykdytinų Bazelio reformų užbaigimo,

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 12 d. rezoliuciją dėl ES vaidmens tarptautinių finansų, pinigų ir reguliavimo institucijų ir įstaigų veikloje (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 12 d. rezoliuciją dėl ES vaidmens tarptautinių finansų, pinigų ir reguliavimo institucijų ir įstaigų veikloje (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. lapkričio 23 d. rezoliuciją dėl susitarimo „Bazelis III“ galutinio patvirtinimo (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. lapkričio 23 d. rezoliuciją dėl susitarimo „Bazelis III“ galutinio patvirtinimo (9),

| — | atsižvelgdamas į tebevykstantį Komisijos darbą, susijusį su 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (Kapitalo reikalavimų reglamento) (10) peržiūra, ypač peržiūrint antrąjį ramstį ir aiškinant nacionalines pasirinkimo galimybes ir teisę veikti savo nuožiūra, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tebevykstantį Komisijos darbą, susijusį su 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (Kapitalo reikalavimų reglamento) (10) peržiūra, ypač peržiūrint antrąjį ramstį ir aiškinant nacionalines pasirinkimo galimybes ir teisę veikti savo nuožiūra,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/59/ES, kuria nustatoma kredito įstaigų ir investicinių įmonių gaivinimo ir pertvarkymo sistema ir iš dalies keičiamos Tarybos direktyva 82/891/EEB, direktyvos 2001/24/EB, 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2005/56/EB, 2007/36/EB, 2011/35/ES, 2012/30/ES bei 2013/36/ES ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1093/2010 bei (ES) Nr. 648/2012 (Bankų gaivinimo ir pertvarkymo direktyva) (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/59/ES, kuria nustatoma kredito įstaigų ir investicinių įmonių gaivinimo ir pertvarkymo sistema ir iš dalies keičiamos Tarybos direktyva 82/891/EEB, direktyvos 2001/24/EB, 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2005/56/EB, 2007/36/EB, 2011/35/ES, 2012/30/ES bei 2013/36/ES ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (ES) Nr. 1093/2010 bei (ES) Nr. 648/2012 (Bankų gaivinimo ir pertvarkymo direktyva) (11),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. liepos 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 806/2014, kuriuo nustatomos kredito įstaigų ir tam tikrų investicinių įmonių pertvarkymo vienodos taisyklės ir vienoda procedūra, kiek tai susiję su bendru pertvarkymo mechanizmu ir Bendru pertvarkymo fondu, ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1093/2010 (Bendro pertvarkymo mechanizmo reglamentas) (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. liepos 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 806/2014, kuriuo nustatomos kredito įstaigų ir tam tikrų investicinių įmonių pertvarkymo vienodos taisyklės ir vienoda procedūra, kiek tai susiję su bendru pertvarkymo mechanizmu ir Bendru pertvarkymo fondu, ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1093/2010 (Bendro pertvarkymo mechanizmo reglamentas) (12),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. liepos mėn. paskelbtą Bendros pertvarkymo valdybos 2015 m. metinę ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. liepos mėn. paskelbtą Bendros pertvarkymo valdybos 2015 m. metinę ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo nuo 2013 m. rugpjūčio 1 d. bankams skirtoms priemonėms finansų krizės sąlygomis paremti (Bankų komunikatas) (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo nuo 2013 m. rugpjūčio 1 d. bankams skirtoms priemonėms finansų krizės sąlygomis paremti (Bankų komunikatas) (13),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 23 d. Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) 2016/1450, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/59/ES papildoma techniniais reguliavimo standartais, kuriais patikslinami kriterijai, susiję su minimalaus nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų reikalavimo nustatymo metodika (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 23 d. Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) 2016/1450, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/59/ES papildoma techniniais reguliavimo standartais, kuriais patikslinami kriterijai, susiję su minimalaus nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų reikalavimo nustatymo metodika (14),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 28 d. Komisijos ataskaitą dėl atlygio taisyklių pagal Direktyvą 2013/36/ES ir Reglamentą (ES) Nr. 575/2013 (COM(2016)0510), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 28 d. Komisijos ataskaitą dėl atlygio taisyklių pagal Direktyvą 2013/36/ES ir Reglamentą (ES) Nr. 575/2013 (COM(2016)0510),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio mėn. Finansinio stabilumo tarybos bendro nuostolių padengimo pajėgumo (TLAC) sąlygų dokumentą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio mėn. Finansinio stabilumo tarybos bendro nuostolių padengimo pajėgumo (TLAC) sąlygų dokumentą,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio mėn. Tarptautinių atsiskaitymų banko darbo dokumentą Nr. 558 „Kodėl bankų kapitalas svarbu pinigų politikai?“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio mėn. Tarptautinių atsiskaitymų banko darbo dokumentą Nr. 558 „Kodėl bankų kapitalas svarbu pinigų politikai?“,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 19 d. Europos bankininkystės institucijos preliminarų pranešimą dėl minimalių nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų reikalavimų sistemos įgyvendinimo ir struktūros, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 19 d. Europos bankininkystės institucijos preliminarų pranešimą dėl minimalių nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų reikalavimų sistemos įgyvendinimo ir struktūros,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. spalio mėn. Komisijos papildomą analitinę ataskaitą dėl pasiūlymo dėl Europos indėlių garantijų sistemos (EIGS) poveikio, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. spalio mėn. Komisijos papildomą analitinę ataskaitą dėl pasiūlymo dėl Europos indėlių garantijų sistemos (EIGS) poveikio,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 14 d. Europos bankininkystės institucijos galutinį pranešimą dėl minimalių nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų reikalavimų sistemos įgyvendinimo ir struktūros, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 14 d. Europos bankininkystės institucijos galutinį pranešimą dėl minimalių nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų reikalavimų sistemos įgyvendinimo ir struktūros,

| — | atsižvelgdamas į Susitarimą dėl įnašų į Bendrą pertvarkymo fondą pervedimo ir sujungimo, ypač į jo 16 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Susitarimą dėl įnašų į Bendrą pertvarkymo fondą pervedimo ir sujungimo, ypač į jo 16 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 22 d. Bendros pertvarkymo valdybos ir Europos Centrinio Banko susitarimo memorandumą dėl bendradarbiavimo ir keitimosi informacija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 22 d. Bendros pertvarkymo valdybos ir Europos Centrinio Banko susitarimo memorandumą dėl bendradarbiavimo ir keitimosi informacija,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/49/ES dėl indėlių garantijų sistemų (Indėlių garantijų sistemų direktyva) (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/49/ES dėl indėlių garantijų sistemų (Indėlių garantijų sistemų direktyva) (15),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio 24 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 806/2014 siekiant sukurti Europos indėlių garantijų sistemą (COM(2015)0586), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio 24 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 806/2014 siekiant sukurti Europos indėlių garantijų sistemą (COM(2015)0586),

| — | atsižvelgdamas į įvairias Europos bankininkystės institucijos gaires, paskelbtas pagal Indėlių garantijų sistemos direktyvą, ypač į galutines ataskaitas dėl indėlių garantijų sistemų bendradarbiavimo susitarimų gairių (2016 m. vasario mėn.) ir dėl indėlių garantijų sistemų testavimo nepalankiausiomis sąlygomis gairių (2016 m. gegužės mėn.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į įvairias Europos bankininkystės institucijos gaires, paskelbtas pagal Indėlių garantijų sistemos direktyvą, ypač į galutines ataskaitas dėl indėlių garantijų sistemų bendradarbiavimo susitarimų gairių (2016 m. vasario mėn.) ir dėl indėlių garantijų sistemų testavimo nepalankiausiomis sąlygomis gairių (2016 m. gegužės mėn.),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 18 d. Euro grupės ir Ekonomikos ir finansų tarybos ministrų pareiškimą dėl bendro pertvarkymo mechanizmo finansinio stabilumo stiprinimo priemonės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 18 d. Euro grupės ir Ekonomikos ir finansų tarybos ministrų pareiškimą dėl bendro pertvarkymo mechanizmo finansinio stabilumo stiprinimo priemonės,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 8 d. Tarybos pareiškimą dėl bankų sąjungos ir tarpinio finansavimo priemonių, skirtų Bendram pertvarkymo fondui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 8 d. Tarybos pareiškimą dėl bankų sąjungos ir tarpinio finansavimo priemonių, skirtų Bendram pertvarkymo fondui,

| — | atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 1 dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 1 dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje,

| — | atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8-0019/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A8-0019/2017),

| A. | kadangi sukurta bankų sąjunga yra neatskiriamas pinigų sąjungos komponentas ir pagrindinė tikros ekonominės ir pinigų sąjungos (EPS) sudedamoji dalis; kadangi reikia dėti daugiau pastangų, nes bankų sąjunga tebebus neišbaigta, kol jai trūks finansinio stabilumo stiprinimo priemonės ir trečiojo ramsčio – Europos požiūrio į indėlių (per)draudimą, kuris šiuo metu svarstomas komitetų lygmeniu; kadangi išbaigta bankų sąjunga svariai prisidės siekiant panaikinti valstybės rizikos priežastinę sąsają; |
| --- | --- |

A.

kadangi sukurta bankų sąjunga yra neatskiriamas pinigų sąjungos komponentas ir pagrindinė tikros ekonominės ir pinigų sąjungos (EPS) sudedamoji dalis; kadangi reikia dėti daugiau pastangų, nes bankų sąjunga tebebus neišbaigta, kol jai trūks finansinio stabilumo stiprinimo priemonės ir trečiojo ramsčio – Europos požiūrio į indėlių (per)draudimą, kuris šiuo metu svarstomas komitetų lygmeniu; kadangi išbaigta bankų sąjunga svariai prisidės siekiant panaikinti valstybės rizikos priežastinę sąsają;

| B. | kadangi Europos Centrinis Bankas dėl savo dvejopos atsakomybės – kaip pinigų politikos institucija ir bankų priežiūros institucija – gali tam tikrais atvejais patirti neigiamą interesų konflikto poveikį; |
| --- | --- |

B.

kadangi Europos Centrinis Bankas dėl savo dvejopos atsakomybės – kaip pinigų politikos institucija ir bankų priežiūros institucija – gali tam tikrais atvejais patirti neigiamą interesų konflikto poveikį;

| C. | kadangi per pastaruosius metus, bendrai imant, nuolat gerėjo ES bankų kapitalo ir likvidumo rodikliai; kadangi vis dėlto išlieka rizika finansiniam stabilumui; kadangi atsižvelgiant į dabartinę padėtį reikia laikytis atsargumo principo, kai įvedami plataus masto reguliavimo pokyčiai, ypač atsižvelgiant į realiosios ekonomikos finansavimo sąlygas; |
| --- | --- |

C.

kadangi per pastaruosius metus, bendrai imant, nuolat gerėjo ES bankų kapitalo ir likvidumo rodikliai; kadangi vis dėlto išlieka rizika finansiniam stabilumui; kadangi atsižvelgiant į dabartinę padėtį reikia laikytis atsargumo principo, kai įvedami plataus masto reguliavimo pokyčiai, ypač atsižvelgiant į realiosios ekonomikos finansavimo sąlygas;

| D. | kadangi tinkamas bankų balansų sutvarkymas po krizės užsitęsė ir tai toliau trukdo ekonomikai augti; |
| --- | --- |

D.

kadangi tinkamas bankų balansų sutvarkymas po krizės užsitęsė ir tai toliau trukdo ekonomikai augti;

| E. | kadangi Europos institucijos neturi užtikrinti bankų sektoriaus pelningumo; |
| --- | --- |

E.

kadangi Europos institucijos neturi užtikrinti bankų sektoriaus pelningumo;

| F. | kadangi 2016 m. sausio mėn. įsigaliojusios naujos pertvarkymo sistemos tikslas – paradigmos pokytis, t. y. perėjimas nuo gelbėjimo valstybės lėšomis prie gelbėjimo privačiomis lėšomis; kadangi rinkos dalyviams vis dar reikia prisitaikyti prie naujos sistemos; |
| --- | --- |

F.

kadangi 2016 m. sausio mėn. įsigaliojusios naujos pertvarkymo sistemos tikslas – paradigmos pokytis, t. y. perėjimas nuo gelbėjimo valstybės lėšomis prie gelbėjimo privačiomis lėšomis; kadangi rinkos dalyviams vis dar reikia prisitaikyti prie naujos sistemos;

| G. | kadangi dalyvauti bankų sąjungoje gali valstybės narės, kurios dar neįsivedė euro; |
| --- | --- |

G.

kadangi dalyvauti bankų sąjungoje gali valstybės narės, kurios dar neįsivedė euro;

| H. | kadangi bankų sąjungą sudaro visos eurą įsivedusios valstybės narės; kadangi euras yra Europos Sąjungos valiuta; kadangi visos valstybės narės, išskyrus tas, kurioms taikoma nukrypti leidžianti nuostata, yra įsipareigojusios įsivesti eurą, taigi, prisijungti prie bankų sąjungos; |
| --- | --- |

H.

kadangi bankų sąjungą sudaro visos eurą įsivedusios valstybės narės; kadangi euras yra Europos Sąjungos valiuta; kadangi visos valstybės narės, išskyrus tas, kurioms taikoma nukrypti leidžianti nuostata, yra įsipareigojusios įsivesti eurą, taigi, prisijungti prie bankų sąjungos;

| I. | kadangi Komisijos veiklos skaidrumas ir atskaitomybė Europos Parlamentui yra esminiai principai; kadangi tai reiškia, jog Komisija turi tinkamai atsižvelgti į Parlamento rekomendacijas, o Parlamentas – tinkamai įvertinti ir stebėti, kaip atsižvelgiama į jo rekomendacijas; |
| --- | --- |

I.

kadangi Komisijos veiklos skaidrumas ir atskaitomybė Europos Parlamentui yra esminiai principai; kadangi tai reiškia, jog Komisija turi tinkamai atsižvelgti į Parlamento rekomendacijas, o Parlamentas – tinkamai įvertinti ir stebėti, kaip atsižvelgiama į jo rekomendacijas;

| J. | kadangi kapitalo rinkų sąjungos veikla neturėtų sumažinti reikalavimų sukurti bankų sąjungą, nes bankų sąjunga tebėra būtina siekiant užtikrinti finansinį stabilumą Europos Sąjungoje, kuri labai priklauso nuo bankų; |
| --- | --- |

J.

kadangi kapitalo rinkų sąjungos veikla neturėtų sumažinti reikalavimų sukurti bankų sąjungą, nes bankų sąjunga tebėra būtina siekiant užtikrinti finansinį stabilumą Europos Sąjungoje, kuri labai priklauso nuo bankų;

| K. | kadangi naujausi duomenys rodo, kad apskaičiuotoji visų neveiksnių paskolų euro zonoje vertė siekia 1 132 mlrd. EUR (16); |
| --- | --- |

K.

kadangi naujausi duomenys rodo, kad apskaičiuotoji visų neveiksnių paskolų euro zonoje vertė siekia 1 132 mlrd. EUR (16);

Priežiūra

| 1. | yra susirūpinęs dėl aukšto neveiksnių paskolų lygio, nes, remiantis ECB duomenimis, 2016 m. balandžio mėn. euro zonos bankų turimų tokių paskolų vertė siekė 1 014 mlrd. EUR; mano, kad itin svarbu sumažinti šį lygį; palankiai vertina tai, kad jau dedamos pastangos sumažinti neveiksnių paskolų lygį kai kuriose valstybėse narėse; vis dėlto pažymi, kad iki šiol ši problema daugiausia sprendžiama nacionaliniu lygmeniu; mano, kad šią problemą reikia spręsti kuo greičiau, tačiau pripažįsta, kad galutiniam sprendimui prireiks laiko; mano, kad siūlant sprendimo būdą derėtų visada atsižvelgti į neveiksnių paskolų priežastį, poveikį bankų pajėgumui teikti paskolas realiajai ekonomikai ir poreikį plėtoti pirminę ir antrinę neveiksnių paskolų rinką, galbūt pasinaudojant saugiu ir skaidriu pakeitimu vertybiniais popieriais, ir kad tas būdas turėtų apimti tiek Sąjungos, tiek nacionalinį lygmenis; rekomenduoja, kad Komisija padėtų valstybėms narėms, be kita ko, įsteigti specialias turto valdymo įmones (vadinamus bloguosius bankus) ir užtikrinti griežtesnę priežiūrą; atsižvelgdamas į tai, dar kartą pabrėžia, kad, siekiant atlaisvinti kapitalą, labai svarbu turėti galimybę išparduoti neveiksnias paskolas, nes tai ypač svarbu tam, kad bankai galėtų skolinti MVĮ; palankiai vertina ECB konsultacijas dėl gairių bankams dėl neveiksnių paskolų projekto, kaip pirmąjį žingsnį, tačiau mano, kad turi būti padaryta gerokai didesnė pažanga; palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl nemokumo ir restruktūrizavimo, įskaitant ankstyvą restruktūrizavimą ir suteikiamą antrąją galimybę, atsižvelgiant į kapitalo rinkų sąjungos sistemą; ragina valstybes nares, laukiant, kol bus priimtas šis pasiūlymas, ir siekiant jį papildyti, tobulinti savo atitinkamus teisės aktus, visų pirma nuostatas, susijusias su susigrąžinimo procedūrų trukme, teismų sistemos veikimą ir platesnį teisinį pagrindą, susijusį su skolos restruktūrizavimu, ir įgyvendinti reikiamas tvarias struktūrines reformas, kuriomis būtų siekiama tvaraus ekonomikos atsigavimo, kad būtų išspręstos neveiksnių paskolų problemos; atkreipia dėmesį į tai, kad, pasak Tarptautinių atsiskaitymų banko, krizės metais kai kurie euro zonos bankai susilpnino savo kapitalo bazę, nes mokėjo didelius dividendus, kartais viršijančius nepaskirstytųjų pajamų lygį; mano, kad bankų kapitalo poziciją galima sustiprinti sumažinant dividendų mokėjimus ir pritraukiant naujo kapitalo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina visas valstybes nares, kurios dar neįsivedė euro, imtis visų reikiamų veiksmų, kad tai būtų padaryta, arba prisijungti prie bankų sąjungos, siekiant palaipsniui suderinti bankų sąjungą su visa vidaus rinka; |
| --- | --- |

2.

| 3. | yra susirūpinęs dėl nestabilios bankų padėties Europoje, kaip, be kita ko, pabrėžta 2016 m. Tarptautinio valiutos fondo Pasaulinio finansinio stabilumo ataskaitoje, kurioje teigiama, kad Europoje net ir tuo atveju, jeigu vyktų ciklinis atsigavimas, vis dar būtų labai daug silpnų ir sunkumų patiriančių bankų; atkreipia dėmesį į mažą tam tikrų įstaigų euro zonoje pelningumą; pažymi, kad paaiškinimai, kodėl susidarė tokia padėtis, yra, be kita ko, sukauptos neveiksnios paskolos, tam tikros palūkanų normų sąlygos ir galimos paklausos problemos; pritaria Tarptautinio valiutos fondo raginimui iš esmės keisti tiek bankų verslo modelius, tiek sistemos struktūrą, kad būtų užtikrinta patikima Europos bankininkystės sistema; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mano, kad esama rizikos, susijusios su valstybės skola; taip pat pažymi, kad kai kuriose valstybėse narėse finansų įstaigos yra pernelyg daug investavusios į savo buveinės valstybės vyriausybės išleistas obligacijas, nes dėl to susiformuoja pernelyg stiprus ryšys su buveinės valstybe, o vienas iš pagrindinių bankų sąjungos tikslų yra panaikinti bankų ir valstybės rizikos priežastinę sąsają; atkreipia dėmesį į tai, kad tinkama valstybės skolos vertybinių popierių rizikos ribojimo tvarka gali suteikti paskatų bankams geriau valdyti savo pozicijas valstybės skolos atžvilgiu; vis dėlto pažymi, kad vyriausybės obligacijoms tenka ypač svarbus vaidmuo, nes jos yra kokybiško, likvidaus įkaito šaltinis ir svarbus veiksnys vykdant pinigų politiką, kad jų rizikos ribojimo tvarkos pakeitimai, ypač jeigu nebus numatytas palaipsnio įvedimo metodas, galėtų turėti didelio poveikio finansų sektoriui ir viešajam sektoriui, ir kad todėl, prieš pateikiant bet kokį pasiūlymą, reikia nuodugniai apsvarstyti, kokie būtų dabartinės sistemos koregavimo privalumai ir trūkumai; atkreipia dėmesį į įvairias politikos galimybes, išdėstytas aukšto lygio darbo grupės pranešime dėl pozicijų valstybės skolos atžvilgiu rizikos ribojimo, aptartame per neformalų Ekonomikos ir finansų tarybos posėdį 2016 m. balandžio 22 d.; mano, kad ES reguliavimo sistema turėtų derėti su tarptautiniu standartu; todėl su dideliu susidomėjimu laukia Finansinio stabilumo tarybos darbo, susijusio su valstybės skolos vertybiniais popieriais, rezultatų, kuriais būtų galima vadovautis ateityje priimant sprendimus; mano, kad Europos sistema turėtų užtikrinti rinkos drausmę, užtikrinant tvarios politikos įgyvendinimą ir kokybiško likvidaus turto finansų sektoriui ir saugių vyriausybės įsipareigojimų teikimą; pabrėžia, kad sykiu su svarstymais dėl valstybės skolos vertybinių popierių turėtų būti svarstomi konvergencijos klausimai, susiję ir su kitomis ekonomikos sritimis, valstybės pagalbos taisyklėmis ir rizika, pvz., netinkamu elgesiu, įskaitant finansinius nusikaltimus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mano, jog indėlininkams, investuotojams ir priežiūros institucijoms yra labai svarbu, kad būtų išspręsta pernelyg didelio rizikos koeficientų, taikomų pagal riziką vertinamam tos pačios klasės turtui, įvairavimo įstaigose problema; primena, kad pagal dabartines taisykles, kuriomis reglamentuojamas vidaus modelių naudojimas, bankams leidžiamas didelis lankstumas ir priežiūros požiūriu padidinama modeliavimo keliama rizika; todėl palankiai vertina Europos bankininkystės institucijos veiklą, kuria siekiama suderinti pagrindines prielaidas ir parametrus, nes nustatyta, kad jų skirtumai yra vienas pagrindinių įvairavimo veiksnių, taip pat ECB bankų priežiūros veiklą vykdant ECB tikslinės vidaus modelių peržiūros projektą, per kurį siekiama įvertinti ir patvirtinti vidaus modelių pakankamumą ir tinkamumą; ragina toliau siekti pažangos šiomis kryptimis; laukia, kokie bus rezultatai tarptautinės veiklos, kuria siekiama suderinti vidaus modelių naudojimą veiklos rizikos ir skolinimo bendrovėms, kitoms finansų įstaigoms, specializuotiems finansų ir nuosavybės vertybinių popierių bankams atvejais, siekiant atkurti vidaus modelių patikimumą ir užtikrinti, kad jie būtų daugiausia taikomi tose srityse, kur jie turi pridėtinės vertės; taip pat palankiai vertina tai, kad įvestas finansinio sverto koeficientas kaip patikima finansinio stabilumo stiprinimo priemonė, ypač taikytina pasaulinės sisteminės svarbos įstaigoms; pabrėžia, kad, siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi principo „vienoda rizika, vienodos taisyklės“, reikia labiau nuo rizikos priklausomo standartinio metodo; ragina finansų priežiūros institucijas leisti taikyti naujus vidaus modelius tik tuo atveju, jeigu dėl jų neatsiranda nepagrįstų, gerokai sumažintų rizikos koeficientų; pakartoja savo 2016 m. lapkričio 23 d. rezoliucijos dėl susitarimo „Bazelis III“ galutinio patvirtinimo išvadas; ypač primena, kad dėl planuojamų reguliavimo pokyčių neturėtų bendrai padidėti kapitalo reikalavimai ir neturėtų būti sumažintos bankų galimybės teikti finansavimą realiajai ekonomikai, ypač MVĮ; pabrėžia, kad vykdant tarptautinę veiklą turėtų būti laikomasi proporcingumo principo; primena, jog svarbu, kad nebūtų baudžiama už ES bankininkystės modelį ir būtų išvengta ES bankų diskriminacijos tarptautinių bankų atžvilgiu; ragina Komisiją užtikrinti, kad rengiant naujus tarptautinius šio srities standartus būtų atsižvelgiama į Europos ypatumus, ir, kai ji vertina būsimų teisės aktų, kuriais įgyvendinami tarptautiniu mastu suderinti standartai, poveikį, deramai atsižvelgti į proporcingumo principą ir į tai, kad esama įvairių bankininkystės modelių; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad patikima prieiga prie finansavimo ir patikimas kapitalo paskirstymas pagal Europos modelį, grindžiamą bankų teikiamu finansavimu, yra labai priklausomi nuo patikimų bankų balansų ir tinkamos kapitalizacijos, o visa tai po finansų krizės nebuvo atkurta ir nėra vienodai užtikrinama visoje Sąjungoje, ir tai trukdo ekonomikai augti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad Europos bankų sektorius atlieka pagrindinį vaidmenį finansuojant Europos ekonomiką ir kad tai patvirtina griežtos priežiūros sistema; todėl palankiai vertina Komisijos ketinimą išlaikyti MVĮ rėmimo koeficientą per būsimą Kapitalo reikalavimų direktyvos ir reglamento peržiūrą ir jį padidinti, viršijant dabartinę jo ribą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pažymi, kad, siekiant išvengti reguliavimo fragmentacijos rizikos ir atsižvelgiant į stambių, tarptautinę veiklą vykdančių bankų veiklos reguliavimą ir priežiūrą, tarptautinių forumų nustatytų gairių turėtų būti laikomasi kuo labiau, tačiau tai neturėtų užkirsti kelio prireikus kritiškai vertinti arba tikslingai nukrypti nuo tarptautinių standartų tais atvejais ir tose srityse, kur į Europos sistemos ypatumus atsižvelgta nepakankamai; primena savo 2016 m. balandžio 12 d. rezoliucijos dėl ES vaidmens tarptautinių finansų, pinigų ir reguliavimo institucijų ir įstaigų veikloje išvadas; visų pirma pabrėžia, kokį svarbų vaidmenį atlieka Komisija, ECB ir Europos bankininkystės institucija, atsižvelgiant į dalyvavimą Bazelio bankų priežiūros komiteto (BCBS) veikloje ir skaidrios ir išsamios naujausios informacijos apie Bazelio bankų priežiūros komiteto diskusijų eigą teikimą Europos Parlamentui ir Tarybai; mano, kad ES turėtų siekti, kad būtų užtikrintas tinkamas jos, visų pirma euro zonos, atstovavimas Bazelio bankų priežiūros komitete; ragina užtikrinti didesnį šio vaidmens matomumą per Ekonomikos ir finansų posėdžius, taip pat stiprinti atskaitomybę Parlamento Ekonomikos ir pinigų politikos komitetui; pabrėžia, kad Bazelio bankų priežiūros komitetas ir kiti forumai turėtų padėti skatinti vienodas sąlygas pasauliniu lygiu, sumažindami, o ne didindami, skirtumus tarp jurisdikcijų; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atkreipia dėmesį į sparčiai augančio šešėlinės bankininkystės sektoriaus keliamą riziką, be kita ko, sisteminę riziką, kaip rodo 2016 m. ES šešėlinio bankų sektoriaus apžvalga; primygtinai reikalauja, kad bet kokie bankininkystės sektoriaus reguliavimo veiksmai būtų vykdomi drauge su atitinkamo šešėlinės bankininkystės sektoriaus reguliavimo veiksmais; todėl ragina imtis suderintų veiksmų, kad būtų užtikrinta sąžininga konkurencija ir finansinis stabilumas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad reikia susidaryti visapusišką bendro įvairių reguliavimo pokyčių poveikio vaizdą, nepriklausomai nuo to, ar tie pokyčiai susiję su priežiūra, nuostolių padengimu, pertvarkymu ar apskaitos standartais; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad nacionalinės pasirinkimo galimybės ir teisė veikti savo nuožiūra gali trukdyti sukurti vienodas veiklos sąlygas valstybėse narėse ir užtikrinti palyginamas bankų finansines ataskaitas visuomenei; palankiai vertina naują siūlomą Kapitalo reikalavimų reglamento pakeitimą, pagal kurį atsirastų galimybė Sąjungos lygiu panaikinti arba apriboti kai kurias galimybes ar teises, kad būtų galima pašalinti esamas kliūtis ir panaikinti segmentaciją, ir palikti tik tas, kurių būtinai reikia siekiant išsaugoti bankininkystės modelių įvairovę; primygtinai ragina visapusiškai pasinaudoti tokia galimybe; palankiai vertina ECB gaires ir reglamentą, kuriais suderinamas naudojimasis kai kuriomis nacionalinėmis pasirinkimo galimybėmis ir teisėmis veikti savo nuožiūra bankų sąjungoje; vis dėlto primena, kad vykdydamas pasirinkimo galimybių ir teisių veikti savo nuožiūra mažinimo veiklą ECB turi neviršyti savo įgaliojimų; pabrėžia, kad labai svarbu siekti padidinti bendro taisyklių sąvado apimtį, ir pažymi, kad reikia racionalizuoti dabartinių besidubliuojančių ir persipinančių esamų, iš dalies pakeistų ir naujų teisės aktų sistemą; ragina ECB viešai paskelbti visą Priežiūros vadovą, kuriame nustatomi bendri procesai, procedūros ir metodai, siekiant vykdyti visos euro zonos priežiūrinio tikrinimo procesą; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad nuo to laiko, kai sukurtas BPM, visi Priežiūros tarybos nariai savaime įgijo daug žinių, nagrinėdami daugybę įvairių verslo modelių ir skirtingų dydžių subjektų situacijas, ir kad tai reikia skatinti ir paspartinti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atkreipia dėmesį į paaiškinimus dėl antrojo ramsčio tikslų ir antrojo ramsčio vietą hierarchinėje kapitalo reikalavimų struktūroje, kuri siūloma Kapitalo reikalavimų direktyvos pakeitimuose; pažymi, kad manoma, jog naudojimasis kapitalo gairėmis turėtų padėti suderinti poreikius užtikrinti finansinį stabilumą su poreikiais palikti laisvę priimti priežiūros sprendimą ir atlikti kiekvieno konkretaus atvejo analizę; ragina ECB paaiškinti kriterijus, kuriais grindžiamos antrojo ramsčio gairės; primena, kad šios gairės neriboja didžiausios galimos paskirstyti sumos ir todėl neturėtų būti atskleidžiamos; mano, kad dėl naudojimosi kapitalo gairėmis neturėtų pastebimai sumažėti antrojo ramsčio reikalavimai; mano, kad, kalbant apie nuosavų lėšų sudėtį, reikalinga didesnė priežiūros konvergencija, apimanti antrojo ramsčio reikalavimus ir gaires; todėl palankiai vertina tai, kad šis klausimas sprendžiamas siūlant Kapitalo reikalavimų direktyvos pakeitimą; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia riziką, kylančią dėl turimo 3 lygio turto, įskaitant išvestines finansines priemones, ir ypač dėl tokio turto įvertinimo sudėtingumo; pažymi, kad ši rizika turėtų būti sumažinta ir kad dėl to reikia, kad būtų palaipsniui mažinamas toks turimas turtas; ragina BPM institucijas nustatyti, kad šis klausimas yra vienas iš prioritetinių priežiūros klausimų, ir drauge su Europos bankininkystės institucija surengti kiekybinį tokio turto testavimą nepalankiausiomis sąlygomis; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pakartoja, kad reikia užtikrinti didesnį visos priežiūros praktikos ir veiksmų, o ypač priežiūrinio tikrinimo ir vertinimo ciklo, skaidrumą; prašo ECB paskelbti veiklos rodiklius ir metriką, kad būtų parodytas priežiūros veiksmingumas ir sustiprinta ECB išorinė atskaitomybė; pakartoja savo raginimą užtikrinti didesnį skaidrumą, susijusį su sprendimais dėl antrojo ramsčio ir jų pagrindimais; ragina ECB paskelbti bendrus priežiūros standartus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atkreipia dėmesį į riziką, kurią kelia per didelės, kad joms būtų leista žlugti, pernelyg susijusios su kitomis, kad joms būtų leista žlugti, ir pernelyg sudėtingos, kad jas būtų galima pertvarkyti, finansų įstaigos; atkreipia dėmesį į tai, kad susitarta dėl tarptautinio lygmens politikos priemonių, skirtų šiai rizikai mažinti (konkrečiai dėl bendro nuostolių padengimo pajėgumo, centrinės išvestinių finansinių priemonių tarpuskaitos, papildomo kapitalo ir sverto koeficiento, taikomų pasaulinės sisteminės svarbos bankams); pasižada sparčiai nagrinėti atitinkamus pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kad tos priemonės būtų įgyvendintos Sąjungoje ir padėtų toliau mažinti riziką, kurią kelia pernelyg didelės, kad joms būtų leista žlugti, įstaigos; primena Finansinio stabilumo tarybos pirmininko Mark Carney žodžius apie tai, kad susitarimas dėl pasiūlymų dėl vieno tarptautinio pasaulinės sisteminės svarbos bankams taikomo bendro nuostolių padengimo pajėgumo standarto būtų naujas svarbus žingsnis siekiant išspręsti pernelyg didelių, kad jiems būtų leista žlugti, bankų problemą; taip pat pažymi, kad veiksmingas gelbėjimo privačiomis lėšomis mechanizmas ir tinkamo lygio minimalių nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų reikalavimų taikymas yra svarbi reguliavimo priemonių dalis, siekiant spręsti šį klausimą ir suteikti galimybių pertvarkyti pasaulinės sisteminės svarbos bankus nenaudojant viešųjų subsidijų ir nesutrikdant visos finansų sistemos; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia dabartinės testavimo nepalankiausiomis sąlygomis metodikos taikymo apribojimus; todėl palankiai vertina Europos bankininkystės institucijos ir ECB pastangas toliau gerinti testavimo nepalankiausiomis sąlygomis sistemą; tačiau mano, kad reikėtų dėti daugiau pastangų, kad būtų geriau atspindėta realios krizės padėties tikimybė ir tikrovė, be kita ko, į metodiką geriau būtų įtraukti daugiau dinaminių veiksnių, pavyzdžiui, plintantis neigiamas poveikis; mano, kad skaidrumo stoka, būdinga paties ECB testavimui nepalankiausiomis sąlygomis, reiškia netikrumą dėl priežiūros praktikos; ragina ECB paskelbti savo testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatus, siekiant skatinti rinką pasitikėti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mano, kad, siekiant užtikrinti vienodas veiklos sąlygas, tais atvejais, kai nacionalinė kompetentinga institucija atmeta prašymą atsižvelgti į konkrečias aplinkybes atliekant testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, apie tai turi būti pranešta Europos bankininkystės institucijai ir bendro priežiūros mechanizmo institucijoms; |
| --- | --- |

18.

| 19. | palankiai vertina pažangą, padarytą siekiant pasirengti leisti perduoti įgaliojimus priimti tam tikros srities kompetentingus ir tinkamus sprendimus; vis dėlto pažymi, kad reikia pakeisti taisykles, kad Priežiūros tarybai būtų galima lengviau ir dažniau perduoti atitinkamiems pareigūnams įgaliojimus priimti sprendimus tam tikrais kasdienės veiklos klausimais; palankiai vertintų tokį pakeitimą, jeigu tai padėtų padaryti ECB vykdomą bankų priežiūrą veiksmingesnę ir efektyvesnę; ragina ECB nustatyti užduotis, su kuriomis susijęs įgaliojimų priimti sprendimus perdavimas, ir jo teisinį pagrindą; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atkreipia dėmesį į Europos Audito Rūmų ataskaitą dėl bendro priežiūros mechanizmo veikimo; atkreipia dėmesį į išvadas dėl nepakankamo darbuotojų skaičiaus; ragina nacionalines kompetentingas institucijas ir valstybes nares skirti ECB visus būtinus žmogiškuosius išteklius ir teikti visus ekonominius duomenis, kad jis galėtų atlikti savo pareigas, visų pirma susijusias su patikrinimais vietoje; ragina ECB iš dalies pakeisti Bendro priežiūros mechanizmo pagrindų reglamentą, siekiant oficialiai įtvirtinti dalyvaujančių nacionalinių kompetentingų institucijų įsipareigojimus ir įgyvendinti rizikos vertinimu grindžiamą metodiką, pagal kurią nustatoma, kiek darbuotojų ir kokia personalo sudėtis įgūdžių požiūriu turėtų būti jungtinėse priežiūros grupėse; mano, kad didesnis ECB personalo dalyvavimas ir mažesnė priklausomybė nuo nacionalinių kompetentingų institucijų darbuotojų padidintų priežiūros nepriklausomumą, taip pat būtų galima užtikrinti, kad kompetentingos institucijos darbuotojai iš vienos valstybės narės prižiūrėtų įstaigą iš kitos valstybės narės, nes tai taip pat padėtų veiksmingai sumažinti priežiūrinio pakantumo riziką; palankiai vertina ECB bendradarbiavimą su Europos Parlamentu dėl darbuotojų darbo sąlygų; ragina ECB skatinti gerą darbo aplinką, kuri skatintų profesinę sanglaudą; primena, kad gali iškilti priežiūros užduočių vykdymo ir atsakomybės už pinigų politiką interesų konfliktų ir kad reikia aiškiai atskirti šias dvi funkcijų grupes; ragina ECB atlikti galimų interesų konfliktų rizikos analizę ir numatyti atskiras atskaitomybės linijas tais atvejais, kai kalbama apie specialius priežiūros išteklius; mano, kad, nors pinigų politikos ir priežiūros atskyrimas yra pagrindinis principas, tai neturėtų užkirsti kelio sutaupyti lėšų, kurias galima sutaupyti dalijantis tarnybų paslaugomis, jeigu šios paslaugos nėra ypač svarbios politikos formuotojams ir jeigu įdiegtos deramos garantijos; ragina ECB surengti viešas konsultacijas, kai jis rengia norminamojo pobūdžio priemones, kad būtų didesnė ECB atskaitomybė; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kad sukūrus BPM, padidėjo Europos Sąjungos įtaka tarptautinėje arenoje, palyginti su ankstesne padėtimi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia, kad priežiūros užduočių atskyrimas nuo pinigų politikos funkcijų turėtų suteikti BPM galimybę užimti nepriklausomą poziciją visais atitinkamais klausimais, be kita ko, dėl galimo tikslinių ECB palūkanų normų poveikio prižiūrimų bankų finansinei padėčiai; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pritaria Audito Rūmams, kad, sukūrus bendrą priežiūros mechanizmą, atsirado audito deficitas; yra susirūpinęs, kad dėl ECB nustatytų Audito Rūmų teisės susipažinti su dokumentais apribojimų neaudituojamos svarbios sritys; primygtinai ragina ECB visapusiškai bendradarbiauti su Audito Rūmais, kad jie galėtų naudotis savo įgaliojimais, ir tokiu būdu padidinti ECB atskaitomybę; |
| --- | --- |

23.

| 24. | primena, kad reguliuojant ir vykdant priežiūrą reikia rasti pusiausvyrą tarp proporcingumo ir metodo nuoseklumo poreikių; todėl atkreipia dėmesį į Komisijos pasiūlyme, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2013/36/ES, siūlomus pakeitimus dėl ataskaitų teikimo ir atlygio reikalavimų; ragina Komisiją teikti pirmenybę darbui, susijusiam su mažųjų bankų veiklos reguliavimu (angl. small banking box), ir išplėsti šiuos veiksmus, kad būtų įvertinta galimybė ateityje sukurti reguliavimo sistemą, kurią sudarytų ne tokios sudėtingos, tinkamesnės ir proporcingesnės rizikos ribojimo taisyklės, konkrečiai pritaikytos įvairių rūšių bankininkystės modeliams; pažymi, kad visiems bankams turėtų būti taikoma atitinkamo lygio priežiūra; primena, kad tinkama priežiūra yra itin svarbi siekiant stebėti visų rūšių riziką, neatsižvelgiant į banko dydį; gerbia vaidmenų ir kompetencijos sričių pasidalijimą tarp Bendros pertvarkymo valdybos, Europos bankininkystės institucijos ir kitų Europos finansų priežiūros sistemos institucijų, tačiau sykiu pabrėžia, kad labai svarbu veiksmingas bendradarbiavimas; mano, kad reikia panaikinti plačiai paplitusį ataskaitų teikimo reikalavimų dubliavimąsi ir nacionalines Europos teisės aktų interpretacijas bendrojoje rinkoje; pritaria iki šiol įdėtoms racionalizavimo pastangoms, pvz., idėjai, kuria grindžiama Europos atskaitomybės sistema, ir ragina toliau dėti pastangas šia kryptimi, kad būtų išvengta dvigubo ataskaitų teikimo ir nereikalingų papildomų su reguliavimu susijusių išlaidų; ragina Komisiją spręsti šį klausimą tinkamu laiku, atsižvelgiant į išvadas, padarytas gavus kvietimo teikti informaciją rezultatus, pvz., parengti pasiūlymą dėl vienos bendros ir konsoliduotos priežiūros ataskaitų teikimo procedūros; taip pat ragina laiku paskelbti ad hoc ir nuolatinių ataskaitų teikimo reikalavimus, siekiant užtikrinti aukštą duomenų kokybę ir planavimo saugumą; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pabrėžia, kad banko saugumas ir patikimumas negali būti įvertintas vien tik atlikus vieną konkretaus momento balanso įvertinimą, nes šiuos aspektus užtikrina dinamiška banko ir rinkos sąveika ir jiems poveikį daro įvairūs visos ekonomikos elementai; todėl pabrėžia, kad patikima finansinio stabilumo ir augimo sistema turėtų būti visapusiška ir subalansuota, kad apimtų dinamišką priežiūros praktiką ir dėmesys būtų skiriamas ne vien tik statiškam daugiausiai kiekybinių aspektų reguliavimui; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atkreipia dėmesį į atsakomybės pasidalijimą tarp ECB ir Europos bankininkystės institucijos; pabrėžia, kad ECB neturėtų faktiškai tapti standartų nustatymo institucija bankams, kuriems netaikomas bendras priežiūros mechanizmas; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pažymi, kad 2016 m. gegužės 18 d. ECB taryba priėmė reglamentą dėl skaidžiųjų kredito ir kredito rizikos duomenų rinkimo („AnaCredit“); ragina ECB suteikti nacionaliniams centriniams bankams kuo daugiau veiksmų laisvės įgyvendinant „AnaCredit“; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina ECB nepradėti svarstyti tolesnių su „AnaCredit“ susijusių etapų tol, kol nebus įvykusios viešosios konsultacijos, visapusiškai dalyvaujant Europos Parlamentui ir ypač atsižvelgiant į proporcingumo principą; |
| --- | --- |

28.

| 29. | dar kartą pabrėžia, kaip svarbu tvirtos ir gerai veikiančios IT sistemos, atitinkančios BPM priežiūros funkcijų ir saugumo problemų sprendimo poreikius; apgailestauja dėl nuolatinių IT sistemos trūkumų, apie kuriuos pranešama pastaruoju metu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | palankiai vertina tai, kad įsteigtos nacionalinės sisteminės rizikos valdybos, tačiau pabrėžia, kad bankų sąjungos sukūrimas padidina poreikį sustiprinti makrolygio rizikos ribojimo politiką Europos lygmeniu, kad būtų tinkamai atsižvelgiama į galimą tarpvalstybinį papildomą sisteminės rizikos poveikį; ragina Komisiją pasiūlyti nuoseklią ir veiksmingą makrolygio rizikos ribojimo priežiūros sistemą per 2017 m. makrolygio rizikos ribojimo sistemos bendrą peržiūrą; ragina Komisiją nustatyti itin plačius užmojus, siekiant stiprinti Europos sisteminės rizikos valdybos institucinį ir analitinį pajėgumą įvertinti riziką ir pažeidžiamumą bankų sektoriuje ir už jo ribų ir imtis atitinkamų veiksmų; mano, kad skolinimosi priemonės (pvz., paskolos ir turto santykiu ir paskolos ir pajamų santykiu grindžiamos priemonės) turėtų būti įtrauktos į Europos teisės aktus, kad būtų užtikrintas suderintas šių papildomų tipų makrolygio rizikos ribojimo priemonių naudojimas; pabrėžia, kad reikia sumažinti institucinį sudėtingumą ir sutrumpinti ilgą procesą, susijusius su Europos sisteminės rizikos valdybos, ECB / BPM ir kompetentingų nacionalinių institucijų sąveika ir kompetentingų ir paskirtųjų nacionalinių institucijų sąveika makrolygio rizikos ribojimo priežiūros srityje; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina jau padarytą pažangą tarpvalstybinio koordinavimo srityje, Europos sisteminės rizikos valdybai priėmus rekomendaciją dėl savanoriško abipusiškumo; pakartoja savo raginimą paaiškinti ryšį tarp makrolygio rizikos ribojimo sistemos ir esamų mikrolygio rizikos ribojimo priemonių, siekiant užtikrinti veiksmingą makrolygio ir mikrolygio rizikos ribojimo politikos priemonių sąveiką; reiškia susirūpinimą dėl nekilnojamojo turto sektoriaus silpnų vietų, kurias nustatė Europos sisteminės rizikos valdyba; pažymi, kad Europos bankininkystės institucija vis dar nėra pateikusi techninių reguliavimo standartų dėl kapitalo reikalavimų, taikomų hipotekos pozicijoms, pagal Kapitalo reikalavimų reglamento 124 straipsnio 4 dalies b punktą ir 164 straipsnio 6 dalį; pažymi, kad iki šiol tik nedaugelis BPM narių pradėjo taikyti arba planuoja pradėti taikyti bendro sisteminės rizikos rezervo ir anticiklinio kapitalo rezervo nuostatas; pažymi, kad ECB iki šiol ne visapusiškai naudojosi savo makroekonominės priežiūros įgaliojimais, skatindamas, kad nacionalinės valdžios institucijos patvirtintų makrolygio rizikos ribojimo priežiūros priemones; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pabrėžia, kad, atsižvelgiant į referendumo dėl Jungtinės Karalystės narystės Europos Sąjungoje rezultatus, reikia įvertinti visą Europos finansų priežiūros institucijų sistemą (EFPIS), be kita ko, balsavimo Europos priežiūros institucijose sąlygas, visų pirma dvigubos daugumos mechanizmą, numatytą Europos bankininkystės institucijos reglamento 44 straipsnio 1 dalyje; pabrėžia, kad dėl galimų derybų po referendumo neturėtų atsirasti nevienodų sąlygų ES ir ne ES finansų įstaigoms ir kad tomis derybomis neturėtų būti naudojamasi siekiant skatinti panaikinti reguliavimą finansų sektoriuje; |
| --- | --- |

31.

| 32. | palankiai vertina puikų jungtinių priežiūros grupių darbą – šios grupės yra geras Europos bendradarbiavimo ir žinių plėtojimo pavyzdys; pažymi, kad pasiūlytas rotacijos sistemos naudojimas organizuojant jungtinių priežiūros grupių darbą turėtų užtikrinti objektyvią priežiūrą, tačiau sykiu atsižvelgia į tai, kad šioje labai sudėtingoje kompetencijos reikalaujančioje srityje žinių plėtojimas yra ilgas procesas; |
| --- | --- |

32.

| 33. | palankiai vertina tai, kad bankų sąjunga iš esmės panaikino buveinės ir priimančiosios valstybių narių priežiūros problemą, nes sukurta bendra priežiūros institucija ir labai pagerėjo priežiūros institucijų keitimasis svarbia informacija, todėl galima užtikrinti labiau holistinę tarpvalstybinių bankų grupių priežiūrą; pabrėžia, kad, atsižvelgiant į dabartinę neužbaigtos bankų sąjungos būklę, per Kapitalo reikalavimų reglamento peržiūrą dėl likvidumo ir kapitalo reikalavimų taikymo išimčių reikia tinkamai atsižvelgti į vartotojų apsaugos problemas priimančiose šalyse; |
| --- | --- |

33.

| 34. | palankiai vertina ECB iniciatyvą įpareigoti prižiūrimus bankus pranešti apie svarbius kibernetinius išpuolius per įspėjimo realiuoju laiku tarnybą, taip pat BPM atliekamus patikrinimus vietoje, siekiant įvertinti kibernetinį saugumą; ragina nustatyti teisinę sistemą, kuri sudarytų palankesnes sąlygas bankams keistis jautria informacija, reikalinga siekiant užkirsti kelią kibernetiniams išpuoliams; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pabrėžia itin svarbų bankininkystės paslaugų kibernetinio saugumo vaidmenį ir poreikį skatinti finansų įstaigas nusistatyti plačius užmojus, susijusius su vartotojų duomenų apsauga ir kibernetinio saugumo užtikrinimu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pažymi, kad BPM yra pavesta vykdyti Europos bankų priežiūrą, siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi ES rizikos ribojimo taisyklių, ir užtikrinti finansinį stabilumą, o kitos priežiūros užduotys, neabejotinai turinčios papildomą poveikį Europai, liko nacionalinėms priežiūros institucijoms; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad BPM turėtų turėti kontrolės įgaliojimus, susijusius su nacionalinių bankų priežiūros institucijų kovos su pinigų plovimu veikla; pabrėžia, kad Europos bankininkystės institucijai turėtų būti taip pat suteikti papildomi įgaliojimai, susiję su kova su pinigų plovimu, įskaitant įgaliojimus atlikti valstybių narių kompetentingų institucijų veiklos įvertinimus vietoje, reikalauti pateikti bet kokią informaciją, kuri yra svarbi vertinant, ar laikomasi reikalavimų, teikti rekomendacijas dėl taisomųjų veiksmų, viešai skelbti šias rekomendacijas ir imtis priemonių, kurios būtinos siekiant užtikrinti, kad rekomendacijos būtų veiksmingai įgyvendintos; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pakartoja savo raginimą Europos bankininkystės institucijai užtikrinti ir stiprinti bankinių paslaugų vartotojų apsaugos sistemą pagal savo įgaliojimus, papildant BPM institucijų vykdomą prudencinę priežiūrą; |
| --- | --- |

37.

Pertvarkymas

| 38. | primena, kad, sprendžiant bankų krizių problemas ateityje, reikia laikytis valstybės pagalbos taisyklių ir kad nepaprastosios viešosios paramos išimtis turi būti tiek prevencinio, tiek laikino pobūdžio ir negali kompensuoti nuostolių, kuriuos įstaiga patyrė arba greičiausiai patirs artimiausiu metu; ragina nustatyti veiksmingas Komisijos ir Bendros pertvarkymo valdybos bendradarbiavimo, kai priimami sprendimai pertvarkymo atveju, procedūras, ypač susijusias su tvarkaraščiu; mano, kad pagal dabartinę sistemą įtvirtintos lankstumo galimybės turėtų būti paaiškintos, ir primena, kad jos turėtų būti geriau išnaudojamos siekiant išspręsti su konkrečiomis situacijomis susijusias problemas, netrukdant iš tiesų pertvarkyti nemokių bankų, visų pirma, tais atvejais, kai taikomos prevencinės ir alternatyvios priemonės, apimančios IGS fondų panaudojimą, numatytą Direktyvos dėl indėlių garantijų sistemų (DIGS) 11 straipsnio 3 ir 6 dalyse; todėl ragina Komisiją dar kartą apsvarstyti pateiktą atitinkamų valstybės pagalbos taisyklių aiškinimą, siekiant užtikrinti, kad prevencinės ir alternatyvios priemonės, kurias numatė Sąjungos teisės aktų leidėjas Direktyvoje dėl indėlių garantijų sistemų, galėtų būti iš tikrųjų įgyvendintos; pažymi, kad konkrečios situacijos vertinamos skirtingai be aiškaus pagrindimo; primena Komisijai, kad ataskaita, kurioje įvertinamas nuolatinis poreikis leisti prevencinę rekapitalizaciją ir tokių priemonių taikymo sąlygos, turėjo būti pateikta iki 2015 m. gruodžio 31 d.; ragina Komisiją kuo greičiau pateikti tokią ataskaitą; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ragina Komisiją įvertinti, atsižvelgiant į įgytą patirtį ir vykdant Reglamento (ES) Nr. 806/2014 peržiūrą, ar Bendra pertvarkymo valdyba ir nacionalinės pertvarkymo institucijos turi pakankamai ankstyvos intervencijos įgaliojimų ir pakankamai ankstyvos intervencijos priemonių, kad būtų galima išvengti itin neigiamą poveikį turinčių netenkamo bankų kapitalo srautų ir pajėgumo padengti nuostolius netekimo krizės laikotarpiu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pabrėžia, kad svarbu paaiškinti praktinius klausimus, kurie daro tiesioginį poveikį pertvarkymui, tokius kaip priklausomybė nuo paslaugų teikėjų, kurie teikia itin svarbias paslaugas, pavyzdžiui, tuo atveju, kai IT paslaugos yra užsakomos; |
| --- | --- |

40.

| 41. | atkreipia dėmesį į Komisijos pasiūlymus į pirmąjį ramstį įtraukti minimalaus bendro nuostolių padengimo pajėgumo nuostatas, taikytinas pasaulinės sisteminės svarbos bankams, laikantis tarptautinių standartų; atkreipia dėmesį į skirtumus tarp bendro nuostolių padengimo pajėgumo nuostatų ir minimalių nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų reikalavimų; tačiau pabrėžia, kad abiem standartais siekiama to paties tikslo, t. y. užtikrinti, kad bankai turėtų pakankamai reguliuojamo kapitalo ir įsipareigojimų, kuriais būtų galima padengti nuostolius, kad gelbėjimo privačiomis lėšomis priemonė būtų veiksminga pertvarkymo priemonė, nesukeliant finansinio nestabilumo ir poreikio panaudoti viešąsias lėšas, tokiu būdu išvengiant privačiojo sektoriaus rizikos perkėlimo visuomenei; todėl daro išvadą, kad holistinį požiūrį į nuostolių padengimą galima užtikrinti derinant abu standartus, remiantis bendro nuostolių padengimo pajėgumo nuostatomis, perkeltomis į dabartinį Komisijos pasiūlymą kaip minimalus standartas, jeigu teisės akto leidėjai pasieks susitarimą; pabrėžia, kad turėtų būti tinkamai atsižvelgta į tai, kad reikia išlaikyti du – dydžio ir pagal riziką įvertinto turto – kriterijus, ir atkreipia dėmesį į pagal riziką įvertinto turto kriterijų, kuriais grindžiamas nuostolių padengimo pajėgumo standartas, sąsają su ES ir Bazelio bankų priežiūros komiteto veikla dėl vidaus modelių ir galutiniu sistemos „Bazelis III“ patvirtinimu; pabrėžia, kad, tikslinant ir (arba) įvedant naujus minimalius nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų reikalavimus, derėtų skirti tinkamą dėmesį poreikiui sukurti minimalius nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų reikalavimus atitinkančių įsipareigojimų rinką; pabrėžia, kad, nustatant minimalius nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų reikalavimus, svarbu išlaikyti pertvarkymo institucijos veiksmų savo nuožiūra laisvę ir užtikrinti, kad bankai turėtų pakankamai subordinuotos skolos ir kitos skolos įsipareigojimų, kuriuos būtų galima panaudoti taikant gelbėjimo privačiomis lėšomis priemonę; pabrėžia, kad rinkos informacija turėtų būti atskleidžiama tinkamu būdu, kad būtų išvengta neteisingų investuotojų interpretacijų, kas yra minimalūs nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų reikalavimai; |
| --- | --- |

41.

| 42. | atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu teisės aktuose paaiškinti, kokia yra minimalius nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų reikalavimus atitinkančio bendro 1 lygio nuosavo kapitalo ir kapitalo rezervų hierarchija; pabrėžia, kad reikia priimti teisės aktus, siekiant aiškiau apibrėžti pertvarkymo institucijų ir kompetentingų institucijų atsakomybę ir atitinkamai įgaliojimus, susijusius su ankstyvos intervencijos priemonėmis, kurių reikia imtis, kai pažeidžiami minimalūs nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų reikalavimai; atkreipia dėmesį į Komisijos pasiūlymą nustatyti minimalių nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų reikalavimų gaires; pakartoja, kad minimalių nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų reikalavimų tikslinimas turėtų būti glaudžiai susietas su atitinkamo banko pertvarkymo strategija ir ja pagrįstas; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu teisės akte paaiškinti, kad minimalius nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų reikalavimus atitinkančiam bendro 1 lygio nuosavam kapitalui tenka pirmenybė prieš kapitalo rezervus, kad būtų išvengta dvigubo kapitalo skaičiavimo; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pabrėžia, kad labai svarbu suderinti reikalavimų tenkinimo eiliškumą bankų nemokumo atvejais visose valstybėse narėse, kad Bankų gaivinimo ir pertvarkymo direktyva būtų įgyvendinama nuosekliau ir veiksmingiau ir kad būtų užtikrintas tikrumas tarpvalstybiniams investuotojams; todėl palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dar labiau suderinti reikalavimų tenkinimo eiliškumą; pažymi, kad taip pat labai svarbus geresnis įprastinės nemokumo procedūros ir jos reikalavimų tenkinimo eiliškumo suderinimas, kad bankų atveju būtų išvengta neatitikimų su bankų pertvarkymo procedūromis, o įmonių atveju būtų užtikrintas papildomas aiškumas ir tikrumas tarpvalstybiniams investuotojams, ir kad būtų prisidėta prie neveiksnių paskolų problemos sprendimo; palankiai vertina tai, kad Bankų gaivinimo ir pertvarkymo direktyva įvestas svarbus eiliškumo nemokumo procedūrose pokytis, pirmenybę teikiant apdraustiems indėliams, kad jų eiliškumas būtų pirmesnis visų kapitalo priemonių, įsipareigojimų, kuriais galima padengti nuostolius, kitos pirmenybinės skolos įsipareigojimų ir neapdraustų indėlių atžvilgiu; ragina Bendrą pertvarkymo valdybą pateikti sėkmingo pasaulinės sisteminės svarbos bankų ir kitų bankų pertvarkymo galimybės vertinimą, įskaitant siūlomas priemones, kuriomis būtų galima pašalinti pertvarkymo kliūtis; |
| --- | --- |

44.

| 45. | atkreipia dėmesį į įvairias teisines galimybes užtikrinti bendro nuostolių padengimo pajėgumo reikalavimą atitinkančių skolos priemonių subordinavimą; atkreipia dėmesį į tai, kad Finansinio stabilumo taryba neteikia pirmenybės nė vienai iš jų; laikosi nuomonės, kad reikėtų priimti tokį sprendimą, kuriuo visų pirma būtų užtikrinama pusiausvyra tarp lankstumo, veiksmingumo, teisinio tikrumo ir rinkos pajėgumo perimti bet kokios naujos klasės skolos priemones; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ragina apsvarstyti neigiamą poveikį realiajai ekonomikai, kurį gali padaryti persvarstytos Bazelio taisyklės, minimalių nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų reikalavimų įvedimas, bendro nuostolių padengimo pajėgumo reikalavimų ir 9-ojo TFAS įvedimas; ragina priimti sprendimus, kuriais būtų sušvelnintas šis poveikis; |
| --- | --- |

46.

| 47. | primena, kad dėl įvestos naujos pertvarkymo sistemos investuotojams, ypač neprofesionaliesiems, siūlomos priemonės, kurioms būdinga didesnė nuostolių rizika nei pagal ankstesnę sistemą; be to, primena, kad gelbėjimo privačiomis lėšomis priemonės turėtų būti parduodamos visų pirma tik atitinkamiems investuotojams, kurie gali padengti galimus nuostolius nerizikuodami savo pačių tvirta finansine padėtimi; todėl primygtinai ragina Komisiją skatinti įgyvendinti atitinkamus galiojančius teisės aktus ir ragina Europos priežiūros institucijas dėti daug pastangų siekiant aptikti netinkamo pardavimo praktikas; |
| --- | --- |

47.

| 48. | įspėja, kad Bankų gaivinimo ir pertvarkymo direktyvos reikalavimą dėl gelbėjimo privačiomis lėšomis įgaliojimų, susijusių su įsipareigojimais, kuriuos reglamentuoja ne ES teisės aktai, sutartinio pripažinimo, regis, sunku įgyvendinti; mano, kad ši problema yra neatidėliotinas klausimas; atkreipia dėmesį į kompetentingų institucijų teisę, įvedamą Bankų gaivinimo ir pertvarkymo direktyvos pakeitimais, leisti nesilaikyti šio reikalavimo; mano, kad šis požiūris suteikia lankstumo ir leidžia kiekvienu konkrečiu atveju įvertinti atitinkamus įsipareigojimus; ragina Komisiją ir pertvarkymo institucijas užtikrinti, kad leidimo nesilaikyti reikalavimo suteikimo sąlygos ir vėlesni faktiniai sprendimai dėl išimčių nepanaikintų sėkmingo bankų pertvarkymo galimybės; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pažymi, kad, siekiant užtikrinti sklandų krizių valdymą, priežiūros ir pertvarkymo institucijoms būtina greitai ir veiksmingai keistis informacija; palankiai vertina tai, kad sudarytas ECB ir Bendros pertvarkymo valdybos susitarimo memorandumas dėl bendradarbiavimo ir keitimosi informacija; ragina ECB susitarimo memorandume nustatyti jungtinių priežiūros grupių ir vidinių pertvarkymo grupių tarpusavio komunikacijos procedūras; rekomenduoja, kad ECB, kaip nuolatinio stebėtojo Bendros pertvarkymo valdybos plenarinėse ir vykdomosiose sesijose, dalyvavimas būtų visapusiškai abipusė priemonė, leidžiant Bendros pertvarkymo valdybos atstovui dalyvauti ECB priežiūros tarybos veikloje, taip pat kaip nuolatiniam stebėtojui; |
| --- | --- |

49.

| 50. | atkreipia dėmesį į dvigubą Bendros pertvarkymo valdybos narių, kurie tuo pačiu metu yra ir sprendimus priimantys vykdomojo organo nariai, ir vyresnioji vadovybė, už savo veiksmus atskaitingi Bendros pertvarkymo valdybos pirmininkui, vaidmenį ir mano, kad ši struktūra turėtų būti įvertinta prieš pasibaigiant dabartiniams įgaliojimams; |
| --- | --- |

50.

| 51. | primena, kad tarpvyriausybinio susitarimo dėl Bendro pertvarkymo fondo esminės nuostatos galiausiai turi būti integruotos į Sąjungos teisės sistemą; ragina Komisiją apsvarstyti būdus, kaip tai padaryti; pabrėžia, kad naudingas pavyzdys galėtų būti būsimas fiskalinio susitarimo integravimas į ES teisę; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ragina labai skaidriai apskaičiuoti ex ante įnašus į Bendrą pertvarkymo fondą, dėti pastangas suderinti informaciją apie apskaičiavimo rezultatus ir padaryti, kad būtų geriau suprantama apskaičiavimo metodika; ragina Komisiją kuo nuodugniausiai atlikti įnašų į Bendrą pertvarkymo fondą apskaičiavimo peržiūrą, numatytą Deleguotojo reglamento (ES) 2015/63 27 konstatuojamojoje dalyje, ir ją atliekant visų pirma išnagrinėti, ar rizikos koeficientas yra tinkamas, siekiant užtikrinti, kad būtų tinkamai atsižvelgiama į paprastesnių įstaigų rizikos profilį; |
| --- | --- |

52.

| 53. | atkreipia dėmesį į 2015 m. gruodžio 8 d. finansų ministrų pareiškimą dėl Bendro pertvarkymo fondo tarpinio finansavimo priemonių sistemos; atsižvelgdamas į tai, pažymi, kad 15 iš 19 euro zonos valstybių narių jau pasirašė suderintą susitarimą su Bendra pertvarkymo valdyba dėl paskolų priemonės; primena, kad šiomis atskiromis kredito linijomis bus galima pasinaudoti tik kraštutiniu atveju; mano, kad šis sprendimas nėra pakankamas, kad būtų suardytas užburtas bankų ir valstybės skolos ratas ir panaikinti gelbėjimo mokesčių mokėtojų lėšomis atvejai; ragina sparčiai daryti pažangą, susijusią su Tarybos ir Komisijos veiksmais dėl Bendro pertvarkymo fondui skirtos bendros finansinio stabilumo stiprinimo priemonės, už kurios finansavimą galutinė atsakomybė turėtų tekti bankų sektoriui ir kuri turėtų būti fiskaliniu požiūriu neutrali vidutinės trukmės laikotarpiu, kaip susitarta pagal susitarimą dėl Bendro pertvarkymo fondo ir patvirtinta 2016 m. birželio mėn. Europos Vadovų Tarybos susitikime; |
| --- | --- |

53.

Indėlių draudimas

| 54. | pakartoja savo raginimą įgyvendinti trečiąjį ramstį, kad bankų sąjunga būtų išbaigta; primena, kad indėlių apsauga yra bendras visiems ES piliečiams rūpimas klausimas; šiuo metu komitetų lygmeniu svarsto pasiūlymą dėl Europos indėlių garantijų sistemos; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pabrėžia, kad Europos indėlių garantijų sistemos sukūrimas ir šį projektą lydinčios diskusijas neturėtų susilpninti pastangų gerinti Indėlių garantijų sistemų direktyvos įgyvendinimą; palankiai vertina neseniai Europos bankininkystės institucijos atliktą darbą siekiant skatinti konvergenciją šioje srityje; palankiai vertina tai, kad visos valstybės narės perkėlė Bankų gaivinimo ir pertvarkymo direktyvą į savo teisę; primena, kad visos valstybės narės privalo tinkamai įgyvendinti ir taikyti Bankų gaivinimo ir pertvarkymo direktyvą ir Indėlių garantijų sistemų direktyvą; |
| --- | --- |

55.

| 56. | primena, kad Komisijos vaidmuo yra užtikrinti vienodas veiklos sąlygas visoje ES ir kad ji turėtų vengti bet kokios fragmentacijos vidaus rinkoje; |
| --- | --- |

56.

o

o o

| 57. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos Centriniam Bankui, Bendrai pertvarkymo valdybai, nacionaliniams parlamentams ir kompetentingoms institucijoms, kaip apibrėžta Reglamento (ES) Nr. 575/2013 4 straipsnio 1 dalies 40 punkte. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0006.

(2)  http://www.consilium.europa.eu/lt/european-council/pdf/20120629-euro-area-summit-statement-lt_pdf

(3)  OL L 287, 2013 10 29, p. 63.

(4)  OL L 141, 2014 5 14, p. 1.

(5)  https://www.bankingsupervision.europa.eu/ecb/pub/pdf/ssmar2015.en.pdf.

(6)  „Bendras priežiūros mechanizmas. Pradžia gera, bet tam tikras sritis reikia tobulinti“, http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR16_29/SR_SSM_LT.pdf

(7)  OL L 78, 2016 3 24, p. 60.

(8)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0108.

(9)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0439.

(10)  OL L 176, 2013 6 27, p. 1.

(11)  OL L 173, 2014 6 12, p. 190.

(12)  OL L 225, 2014 7 30, p. 1.

(13)  OL C 216, 2013 7 30, p. 1.

(14)  OL L 237, 2016 9 3, p. 1.

(15)  OL L 173, 2014 6 12, p. 149.

(16)  2017 m. nepriklausomos metinės augimo apžvalgos 5-oji ataskaita, 2016 m. lapkričio 23 d.

---

| 18.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 252/184 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 252/184

---

P8_TA(2017)0042

Didelio pavojaus nekeliantys biologiniai pesticidai

2017 m. vasario 15 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl nedidelės rizikos biologinės kilmės pesticidų (2016/2903(RSP))

(2018/C 252/18)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką ir panaikinantį Tarybos direktyvas 79/117/EEB ir 91/414/EEB (1), ypač į jo 22 ir 47 straipsnius, 66 straipsnio 2 dalį ir II priedo 5 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką ir panaikinantį Tarybos direktyvas 79/117/EEB ir 91/414/EEB (1), ypač į jo 22 ir 47 straipsnius, 66 straipsnio 2 dalį ir II priedo 5 punktą,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/128/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų pagrindus siekiant tausiojo pesticidų naudojimo (2), ypač į jos 12 ir 14 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. spalio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/128/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų pagrindus siekiant tausiojo pesticidų naudojimo (2), ypač į jos 12 ir 14 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos reglamento, kuriuo dėl nedidelės rizikos veikliųjų medžiagų patvirtinimo kriterijų iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką, projektą (D046260/01, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos reglamento, kuriuo dėl nedidelės rizikos veikliųjų medžiagų patvirtinimo kriterijų iš dalies keičiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1107/2009 dėl augalų apsaugos produktų pateikimo į rinką, projektą (D046260/01,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 7 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl technologinių sprendimų tvariam žemės ūkiui ES (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 7 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl technologinių sprendimų tvariam žemės ūkiui ES (3),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 7 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl inovacijų skatinimo ir ekonomikos plėtros būsimo Europos ūkių valdymo srityje (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 7 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl inovacijų skatinimo ir ekonomikos plėtros būsimo Europos ūkių valdymo srityje (4),

| — | atsižvelgdamas į Tvarios augalų apsaugos ekspertų grupės parengtą įgyvendinimo planą siekiant padidinti nedidelės rizikos augalų apsaugos produktų prieinamumą ir paspartinti integruotosios kenkėjų kontrolės įgyvendinimą, kuriam Taryba pritarė 2016 m. birželio 28 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tvarios augalų apsaugos ekspertų grupės parengtą įgyvendinimo planą siekiant padidinti nedidelės rizikos augalų apsaugos produktų prieinamumą ir paspartinti integruotosios kenkėjų kontrolės įgyvendinimą, kuriam Taryba pritarė 2016 m. birželio 28 d.,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos parengtą Kovos su atsparumo antimikrobinėms medžiagoms keliamomis grėsmėmis veiksmų planą (COM(2011)0748) ir būsimą Atsparumo antimikrobinėms medžiagoms (AAM) veiksmų planą, kurį Komisija turi paskelbti 2017 m.; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos parengtą Kovos su atsparumo antimikrobinėms medžiagoms keliamomis grėsmėmis veiksmų planą (COM(2011)0748) ir būsimą Atsparumo antimikrobinėms medžiagoms (AAM) veiksmų planą, kurį Komisija turi paskelbti 2017 m.;

| — | atsižvelgdamas į klausimą Komisijai dėl biologinės kilmės didelio pavojaus nekeliančių pesticidų (O-000147/2016 – B8-1821/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į klausimą Komisijai dėl biologinės kilmės didelio pavojaus nekeliančių pesticidų (O-000147/2016 – B8-1821/2016),

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi dėl pavojaus, kurį įprastų augalų apsaugos produktų naudojimas kelia žmogaus sveikatai, gyvūnams ir aplinkai, minėtieji produktai vis dažniau tampa viešųjų diskusijų tema; |
| --- | --- |

A.

kadangi dėl pavojaus, kurį įprastų augalų apsaugos produktų naudojimas kelia žmogaus sveikatai, gyvūnams ir aplinkai, minėtieji produktai vis dažniau tampa viešųjų diskusijų tema;

| B. | kadangi mažėja veikliųjų medžiagų, prieinamų ES rinkoje ir naudojamų augalų apsaugai, skaičius; kadangi ES ūkininkams ir toliau reikalingos įvairios augalų apsaugos priemonės; |
| --- | --- |

B.

kadangi mažėja veikliųjų medžiagų, prieinamų ES rinkoje ir naudojamų augalų apsaugai, skaičius; kadangi ES ūkininkams ir toliau reikalingos įvairios augalų apsaugos priemonės;

| C. | kadangi svarbu skatinti alternatyvių procedūrų ar metodų kūrimą, siekiant sumažinti priklausomybę nuo įprastų pesticidų; |
| --- | --- |

C.

kadangi svarbu skatinti alternatyvių procedūrų ar metodų kūrimą, siekiant sumažinti priklausomybę nuo įprastų pesticidų;

| D. | kadangi maisto išmetimo prevencija yra ES prioritetas, ir galimybė taikyti tinkamus augalų apsaugos sprendimus yra labai svarbi siekiant užkirsti kelią žalai, kurią daro kenkėjai ir ligos, dėl kurių susidaro maisto atliekos; kadangi, remiantis FAO duomenimis, 20 proc. vaisių ir daržovių produkcijos Europoje prarandama laukuose (5); |
| --- | --- |

D.

kadangi maisto išmetimo prevencija yra ES prioritetas, ir galimybė taikyti tinkamus augalų apsaugos sprendimus yra labai svarbi siekiant užkirsti kelią žalai, kurią daro kenkėjai ir ligos, dėl kurių susidaro maisto atliekos; kadangi, remiantis FAO duomenimis, 20 proc. vaisių ir daržovių produkcijos Europoje prarandama laukuose (5);

| E. | kadangi vis dar galima rasti nepageidaujamų pesticidų likučių dirvožemyje, vandenyje ir apskritai aplinkoje, ir net tam tikras augalinės ar gyvūninės kilmės žemės ūkio produktų procentas gali turėti pesticidų likučių, viršijančių didžiausią pesticidų likučių koncentraciją; |
| --- | --- |

E.

kadangi vis dar galima rasti nepageidaujamų pesticidų likučių dirvožemyje, vandenyje ir apskritai aplinkoje, ir net tam tikras augalinės ar gyvūninės kilmės žemės ūkio produktų procentas gali turėti pesticidų likučių, viršijančių didžiausią pesticidų likučių koncentraciją;

| F. | kadangi Reglamente (EB) Nr. 1107/2009 apibrėžiami kriterijai, pagal kuriuos nustatomos nedidelės rizikos medžiagos, taikomos nepriklausomai nuo medžiagos kilmės, ir kadangi nedidelės rizikos pesticidai galėtų būti ir biologinės, ir sintetinės kilmės; |
| --- | --- |

F.

kadangi Reglamente (EB) Nr. 1107/2009 apibrėžiami kriterijai, pagal kuriuos nustatomos nedidelės rizikos medžiagos, taikomos nepriklausomai nuo medžiagos kilmės, ir kadangi nedidelės rizikos pesticidai galėtų būti ir biologinės, ir sintetinės kilmės;

| G. | kadangi biologinės kilmės pesticidais paprastai laikomi augalų apsaugos produktai, kurių pagrindą sudaro mikroorganizmai, augalinės medžiagos, iš biologinių procesų gaunamos cheminės medžiagos ar cheminiai mediatoriai (pvz., feromonai ir įvairūs eteriniai aliejai) bei jų gamybos šalutiniai produktai; kadangi dabartinė augalų apsaugos produktų (6) reglamentavimo sistema vienodai teisiškai traktuoja biologinius ir sintetinius cheminius augalų apsaugos produktus; |
| --- | --- |

G.

kadangi biologinės kilmės pesticidais paprastai laikomi augalų apsaugos produktai, kurių pagrindą sudaro mikroorganizmai, augalinės medžiagos, iš biologinių procesų gaunamos cheminės medžiagos ar cheminiai mediatoriai (pvz., feromonai ir įvairūs eteriniai aliejai) bei jų gamybos šalutiniai produktai; kadangi dabartinė augalų apsaugos produktų (6) reglamentavimo sistema vienodai teisiškai traktuoja biologinius ir sintetinius cheminius augalų apsaugos produktus;

| H. | kadangi naujausi moksliniai tyrimai parodė, kad nemirtinas tam tikrų herbicidų poveikis gali sukelti neigiamų bakterijų jautrumo antibiotikams pokyčių (7) ir kad platus herbicidų ir antibiotikų naudojimas šalia ūkinių gyvūnų ir vabzdžių galėtų paskatinti daugiau naudoti antibiotikus, ir taip galėtų būti pakenkta gydomajam jų poveikiui; |
| --- | --- |

H.

kadangi naujausi moksliniai tyrimai parodė, kad nemirtinas tam tikrų herbicidų poveikis gali sukelti neigiamų bakterijų jautrumo antibiotikams pokyčių (7) ir kad platus herbicidų ir antibiotikų naudojimas šalia ūkinių gyvūnų ir vabzdžių galėtų paskatinti daugiau naudoti antibiotikus, ir taip galėtų būti pakenkta gydomajam jų poveikiui;

| I. | kadangi biologinės kilmės nedidelės rizikos augalų apsaugos produktai gali tapti perspektyvia įprastų augalų apsaugos produktų alternatyva tiek tradiciniuose, tiek ekologiniuose ūkiuose ir prisidėti prie darnesnio žemės ūkio; kadangi kai kurie biologinės kilmės augalų apsaugos produktai veikia naujoviškai, o tai galėtų būti naudinga turint mintyje besivystantį atsparumą įprastiems augalų apsaugos produktams, taip pat galėtų būti apribojamas poveikis netiksliniams organizmams; kadangi biologinės kilmės nedidelės rizikos augalų apsaugos produktai turėtų būti viena iš pageidautinų galimybių neprofesionaliems vartotojams ir privačiuose soduose kartu su necheminiais kontrolės ir prevencijos metodais; |
| --- | --- |

I.

kadangi biologinės kilmės nedidelės rizikos augalų apsaugos produktai gali tapti perspektyvia įprastų augalų apsaugos produktų alternatyva tiek tradiciniuose, tiek ekologiniuose ūkiuose ir prisidėti prie darnesnio žemės ūkio; kadangi kai kurie biologinės kilmės augalų apsaugos produktai veikia naujoviškai, o tai galėtų būti naudinga turint mintyje besivystantį atsparumą įprastiems augalų apsaugos produktams, taip pat galėtų būti apribojamas poveikis netiksliniams organizmams; kadangi biologinės kilmės nedidelės rizikos augalų apsaugos produktai turėtų būti viena iš pageidautinų galimybių neprofesionaliems vartotojams ir privačiuose soduose kartu su necheminiais kontrolės ir prevencijos metodais;

| J. | kadangi, siekiant pakankamai patenkinti maisto produktų ir pašarų poreikį, būtina naudoti augalų apsaugos produktus ir kadangi registruojant augalų apsaugos produktus bei jų veikliąsias medžiagas taikomas atsargumo principas (8); |
| --- | --- |

J.

kadangi, siekiant pakankamai patenkinti maisto produktų ir pašarų poreikį, būtina naudoti augalų apsaugos produktus ir kadangi registruojant augalų apsaugos produktus bei jų veikliąsias medžiagas taikomas atsargumo principas (8);

| K. | kadangi ilgas patvirtinimo ir registravimo procesas prieš nedidelės rizikos biologinės kilmės pesticidų komercializaciją yra didelė ekonominė kliūtis gamintojams; |
| --- | --- |

K.

kadangi ilgas patvirtinimo ir registravimo procesas prieš nedidelės rizikos biologinės kilmės pesticidų komercializaciją yra didelė ekonominė kliūtis gamintojams;

| L. | kadangi integruotosios kenkėjų kontrolės įgyvendinimas Sąjungoje privalomas pagal Direktyvą 2009/128/EB, kadangi valstybes nares ir vietos valdžios institucijos daugiau dėmesio turėtų skirti tvariam pesticidų, įskaitant alternatyvias nedidelės rizikos augalų apsaugos priemones, naudojimui; |
| --- | --- |

L.

kadangi integruotosios kenkėjų kontrolės įgyvendinimas Sąjungoje privalomas pagal Direktyvą 2009/128/EB, kadangi valstybes nares ir vietos valdžios institucijos daugiau dėmesio turėtų skirti tvariam pesticidų, įskaitant alternatyvias nedidelės rizikos augalų apsaugos priemones, naudojimui;

| M. | kadangi pagal Reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 veikliosios medžiagos patvirtinamos Sąjungos lygmeniu, o autorizuoti augalų apsaugos produktus, kurių sudėtyje yra tų veikliųjų medžiagų, priklauso valstybių narių kompetencijai; |
| --- | --- |

M.

kadangi pagal Reglamentą (EB) Nr. 1107/2009 veikliosios medžiagos patvirtinamos Sąjungos lygmeniu, o autorizuoti augalų apsaugos produktus, kurių sudėtyje yra tų veikliųjų medžiagų, priklauso valstybių narių kompetencijai;

| N. | kadangi pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 22 straipsnį veikliąsias medžiagas leidžiama patvirtinti kaip nedidelės rizikos veikliąsias medžiagas, jei jos atitinka bendruosius patvirtinimo ir II priedo 5 punkte nustatytus nedidelės rizikos kriterijus; kadangi Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 47 straipsnyje nustatoma, kad augalų apsaugos produktai, kuriuose yra tik nedidelės rizikos veikliųjų medžiagų, kuriuose nėra susirūpinimą keliančių medžiagų, kuriems nereikia taikyti specifinių rizikos mažinimo priemonių ir kurie yra pakankamai veiksmingi, gali būti autorizuoti kaip nedidelės rizikos augalų apsaugos produktai; |
| --- | --- |

N.

kadangi pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 22 straipsnį veikliąsias medžiagas leidžiama patvirtinti kaip nedidelės rizikos veikliąsias medžiagas, jei jos atitinka bendruosius patvirtinimo ir II priedo 5 punkte nustatytus nedidelės rizikos kriterijus; kadangi Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 47 straipsnyje nustatoma, kad augalų apsaugos produktai, kuriuose yra tik nedidelės rizikos veikliųjų medžiagų, kuriuose nėra susirūpinimą keliančių medžiagų, kuriems nereikia taikyti specifinių rizikos mažinimo priemonių ir kurie yra pakankamai veiksmingi, gali būti autorizuoti kaip nedidelės rizikos augalų apsaugos produktai;

| O. | kadangi šiuo metu Sąjungoje patvirtintos tik septynios veikliosios medžiagos (6 iš jų yra biologinės veikliosios medžiagos), klasifikuojamos kaip nedidelės rizikos medžiagos; kadangi Komisija savo atnaujinimo programoje pirmenybę teikia numanomai nedidelės rizikos veikliosioms medžiagoms; |
| --- | --- |

O.

kadangi šiuo metu Sąjungoje patvirtintos tik septynios veikliosios medžiagos (6 iš jų yra biologinės veikliosios medžiagos), klasifikuojamos kaip nedidelės rizikos medžiagos; kadangi Komisija savo atnaujinimo programoje pirmenybę teikia numanomai nedidelės rizikos veikliosioms medžiagoms;

| P. | kadangi kai kurios valstybės narės atsisakė autorizuoti produktus, kurių sudėtyje yra biologinės kilmės nedidelės rizikos medžiagų dėl mažesnio pastebėto veiksmingumo, palyginti su sintetiniais cheminiais pesticidais, visiškai neatsižvelgdamos į dabartines inovacijas biologinės kilmės nedidelės rizikos pesticidų sektoriuje, taip pat į išteklių naudojimo efektyvumo naudą ekologiniam ūkininkavimui ir tam tikrų kitų augalų apsaugos produktų sąnaudas žemės ūkiui, sveikatai ir aplinkos apsaugai; |
| --- | --- |

P.

kadangi kai kurios valstybės narės atsisakė autorizuoti produktus, kurių sudėtyje yra biologinės kilmės nedidelės rizikos medžiagų dėl mažesnio pastebėto veiksmingumo, palyginti su sintetiniais cheminiais pesticidais, visiškai neatsižvelgdamos į dabartines inovacijas biologinės kilmės nedidelės rizikos pesticidų sektoriuje, taip pat į išteklių naudojimo efektyvumo naudą ekologiniam ūkininkavimui ir tam tikrų kitų augalų apsaugos produktų sąnaudas žemės ūkiui, sveikatai ir aplinkos apsaugai;

| Q. | kadangi pagal dabartinę reglamentavimo sistemą numatomos tam tikros su nedidelės rizikos veikliosiomis medžiagomis ir nedidelės rizikos augalų apsaugos produktais susijusios paskatos, būtent ilgesnis – 15 metų – pirmojo patvirtinimo galiojimo laikotarpis pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 22 straipsnį ir trumpesnis – 120 dienų – nedidelės rizikos augalų apsaugos autorizacijos terminas pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 47 straipsnį; kadangi, vis dėlto, šios reglamentuojamosios paskatos taikomos tik patvirtinimo procedūros pabaigoje, kai veikliajai medžiagai suteikiama nedidelės rizikos kategorija; |
| --- | --- |

Q.

kadangi pagal dabartinę reglamentavimo sistemą numatomos tam tikros su nedidelės rizikos veikliosiomis medžiagomis ir nedidelės rizikos augalų apsaugos produktais susijusios paskatos, būtent ilgesnis – 15 metų – pirmojo patvirtinimo galiojimo laikotarpis pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 22 straipsnį ir trumpesnis – 120 dienų – nedidelės rizikos augalų apsaugos autorizacijos terminas pagal Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 47 straipsnį; kadangi, vis dėlto, šios reglamentuojamosios paskatos taikomos tik patvirtinimo procedūros pabaigoje, kai veikliajai medžiagai suteikiama nedidelės rizikos kategorija;

| R. | kadangi Direktyvos 2009/128/EB 12 straipsnyje nurodoma, kad pesticidų naudojimas turėtų būti minimaliai sumažintas arba uždraustas tam tikrose konkrečiose vietovėse, pvz., vietovėse, kuriose lankosi plačioji visuomenė, ir saugomose teritorijose; kadangi tokiais atvejais turi būti taikomos tinkamos rizikos valdymo priemonės ir visų pirma naudojami nedidelės rizikos augalų apsaugos produktai ir biologinės kontrolės priemonės; kadangi kai kurios valstybės narės prieš kurį laiką uždraudė pesticidų naudojimą šiose konkrečiose vietovėse; |
| --- | --- |

R.

kadangi Direktyvos 2009/128/EB 12 straipsnyje nurodoma, kad pesticidų naudojimas turėtų būti minimaliai sumažintas arba uždraustas tam tikrose konkrečiose vietovėse, pvz., vietovėse, kuriose lankosi plačioji visuomenė, ir saugomose teritorijose; kadangi tokiais atvejais turi būti taikomos tinkamos rizikos valdymo priemonės ir visų pirma naudojami nedidelės rizikos augalų apsaugos produktai ir biologinės kontrolės priemonės; kadangi kai kurios valstybės narės prieš kurį laiką uždraudė pesticidų naudojimą šiose konkrečiose vietovėse;

| S. | kadangi Komisija Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatiniam komitetui (PAFF komitetui) pateikė reglamento, kuriuo dėl nedidelės rizikos veikliųjų medžiagų patvirtinimo kriterijų iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1107/2009, projektą; kadangi šiame projekte daroma prielaida, kad veikliosioms medžiagoms, kurios yra mikroorganizmai, gali būti suteiktas nedidelės rizikos statusas; |
| --- | --- |

S.

kadangi Komisija Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatiniam komitetui (PAFF komitetui) pateikė reglamento, kuriuo dėl nedidelės rizikos veikliųjų medžiagų patvirtinimo kriterijų iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1107/2009, projektą; kadangi šiame projekte daroma prielaida, kad veikliosioms medžiagoms, kurios yra mikroorganizmai, gali būti suteiktas nedidelės rizikos statusas;

Bendrosios aplinkybės

| 1. | pabrėžia, kad reikia nedelsiant suteikti daugiau galimybių Sąjungoje gauti nedidelės rizikos pesticidų, įskaitant biologinės kilmės nedidelės rizikos augalų apsaugos produktus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, jog ūkininkams reikia daugiau priemonių, kad jie apsaugotų savo pasėlius ir nuspręstų, kuria priemone tai galima padaryti geriausiai ir tvariausiai; todėl ragina plačiau naudoti skirtingomis priemonėmis, įskaitant nedidelės rizikos biologinės kilmės pesticidus, laikantis integruotosios kenkėjų kontrolės principų; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad būtina suteikti daugiau galimybių naudotis kenkėjų kontrolės priemonių rinkiniu, skirtu ekologiniam ūkininkavimui ir atitinkančiu tiek ekologinio ūkininkavimo, tiek išteklių naudojimo efektyvumo reikalavimus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad turi būti patenkinti vartotojų reikalavimai dėl saugaus maisto, kuris yra prieinamas ir gaminamas tvariai; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad, siekiant skatinti kurti ir naudoti naujus nedidelės rizikos biologinės kilmės augalų apsaugos produktus, jų veiksmingumo ir keliamo pavojaus, taip pat jų pajėgumo patenkinti su aplinka, sveikata ir ekonomika susijusius žemės ūkio poreikius vertinimas turėtų būti parengtas taip, kad ūkininkams būtų užtikrintas tinkamas augalų apsaugos lygis; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, jog svarbu, kad visuomenėje vyktų diskusijos apie galimybes gauti alternatyvų įprastiems augalų apsaugos produktams ir apie platesnį ūkininkams ir augintojams siūlomų medžiagų pasirinkimą, be kita ko, apimantį nedidelės rizikos biologinės kilmės augalų apsaugos produktus ir kitas biologines kontrolės priemones, siekiant rasti sprendimų, kurie būtų perspektyviausi aplinkos, sveikatos ir ekonomikos požiūriu; pabrėžia, kad reikia šviesti apie tai, kad būtina užtikrinti augalų apsaugos tvarumą; skatina tęsti nedidelės rizikos biologinės kilmės augalų apsaugos produktų mokslinius tyrimus ir diegti naujoves šioje srityje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | palankiai vertina įgyvendinimo planą siekiant padidinti nedidelės rizikos augalų apsaugos produktų prieinamumą ir paspartinti integruotosios kenkėjų kontrolės įgyvendinimą, kuriam pritarė Taryba; ragina valstybes nares, Komisiją bei Europos ir Viduržemio jūros regiono augalų apsaugos organizaciją (EPPO) stebėti šio plano įgyvendinimą; |
| --- | --- |

7.

Neatidėliotini veiksmai

| 8. | ragina skubiai priimti reglamento, kuriuo dėl nedidelės rizikos veikliųjų medžiagų patvirtinimo kriterijų iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1107/2009, projektą, kurį Komisija pateikė Augalų, gyvūnų, maisto ir pašarų nuolatiniam komitetui; ragina Komisiją nuolat atnaujinti kriterijus, atsižvelgiant į naujausias mokslo žinias; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina Komisiją ir valstybes nares paspartinti nedidelės rizikos biologinės kilmės augalų apsaugos produktų naudojimo vertinimą, autorizavimą, registravimą ir stebėseną, išlaikant rizikos vertinimą aukštam lygyje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina valstybes nares nedidelės rizikos biologinės kilmės pesticidų naudojimą įtraukti į savo nacionalinius aplinkos ir žmonių sveikatos apsaugos veiksmų planus; |
| --- | --- |

10.

| 11. | skatina valstybes nares keistis informacija apie mokslinių tyrimų kovos su kenkėjais srityje rezultatus, dėl kurių galima įgyvendinti perspektyvias alternatyvas, susijusias su aplinka, sveikatos priežiūra ir ekonomika, taip pat keistis su tuo susijusia gerąja patirtimi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Komisiją sudaryti nedidelės rizikos medžiagų, kurios jau yra rinkoje, sąrašą; |
| --- | --- |

12.

Augalų apsaugos produktų teisės aktų peržiūra

| 13. | palankiai vertina 2016 m. Komisijos iniciatyvą REFIT siekiant atlikti Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 vertinimą; pabrėžia, kad dėl iniciatyvos REFIT neturėtų būti mažinami atitinkami sveikatos, maisto saugos ir aplinkos apsaugos standartai; yra susirūpinęs dėl to, kad vykstanti bendra Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 peržiūra, susijusi su šia REFIT iniciatyva, galėtų užtrukti keletą metų; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia būtinybę atlikti Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 peržiūrą siekiant skatinti nedidelės rizikos biologinės kilmės pesticidų kūrimą, autorizaciją ir teikimą ES rinkai; yra susirūpinęs dėl to, kad dabartinis autorizacijos procesas siekiant teikti rinkai augalų apsaugos produktus yra neoptimalus nedidelės rizikos biologinės kilmės pesticidų požiūriu; pažymi, kad dabartinis nedidelės rizikos bazinių medžiagų registravimo procesas iš tikrųjų prilygsta patento suteikimo procesui, dėl kurio sunku panaudoti produktą, kurio pagrindą sudaro ta pati medžiaga, neregistruota kitoje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina Komisiją iki 2018 m. pabaigos nepriklausomai nuo bendros peržiūros, susijusios su REFIT iniciatyva, pateikti konkretų pasiūlymą dėl teisės akto, kuriuo būtų keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1107/2009, siekiant nustatyti skubią nedidelės rizikos biologinės kilmės pesticidų vertinimo, autorizavimo ir registravimo procedūrą; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia būtinybę nustatyti Reglamente (EB) Nr. 1107/2009 biologinės kilmės augalų apsaugos produkto apibrėžtį, apimančią augalų apsaugos produktus, kurių veiklioji medžiaga yra mikroorganizmas arba gamtoje egzistuojanti molekulė, kuri gaunama arba vykstant natūraliam procesui, arba sintetinama taip pat, kaip tai daro natūrali molekulė, skirtingai nuo augalų apsaugos produktų, kurių veiklioji medžiaga yra sintetinė gamtoje neegzistuojanti molekulė, neatsižvelgiant į gamybos metodą; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina Komisiją savo ataskaitoje dėl nacionalinių veiksmų planų vertinimo, kaip reikalaujama Direktyvos 2009/128/EB, nustatančios Bendrijos veiksmų pagrindus siekiant tausiojo pesticidų naudojimo, 4 straipsnyje, nustatyti spragas, susijusias su valstybių narių direktyvos įgyvendinimu, ir pateikti išsamias rekomendacijas valstybėms narėms nedelsiant imtis veiksmų siekiant sumažinti pesticidų naudojimo riziką ir poveikį žmonių sveikatai ir aplinkai, taip pat parengti ir pradėti taikyti alternatyvius metodus arba būdus, siekiant sumažinti priklausomybę nuo pesticidų naudojimo; |
| --- | --- |

17.

o

o o

| 18. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  OL L 309, 2009 11 24, p. 1.

(2)  OL L 309, 2009 11 24, p. 71.

(3)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0251.

(4)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0252.

(5)  FAO (2011) „Pasauliniai maisto nuostoliai ir maisto atliekos“ (angl. Global food losses and food waste).

(6)  Sąvoka „pesticidai“ apima ir biocidinius produktus, kuriems šis dokumentas netaikomas.

(7)  Pvz., Kurenbach, B., Marjoshi, D., Amábile-Cuevas, C.F., Ferguson, G.C., Godsoe, W., Gibson, P. ir Heinemann, J.A., 2015, „Sublethal exposure to commercial formulations of the herbicides dicamba, 2,4-dichlorophenoxyacetic acid, and glyphosate cause changes in antibiotic susceptibility in Escherichia coli and Salmonella enterica serovar Typhimurium“, mBio 6(2):e00009-15. doi:10.1128/mBio.00009-15.

(8)  Reglamento (EB) Nr. 1107/2009 1 straipsnio 4 dalis.

---

2017 m. vasario 16 d., ketvirtadienis

| 18.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 252/189 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 252/189

---

P8_TA(2017)0043

Žmogaus teisių ir demokratijos padėtis Nikaragvoje. Franciscos Ramirez atvejis

2017 m. vasario 16 d. Europos Parlamento rezoliucija „Žmogaus teisių ir demokratijos padėtis Nikaragvoje. Franciscos Ramirez atvejis“ (2017/2563(RSP))

(2018/C 252/19)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Nikaragvos, ypač į 2008 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją dėl išpuolių prieš žmogaus teisių gynėjus, piliečių laisves ir demokratiją Nikaragvoje (1) ir į 2009 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Nikaragvos, ypač į 2008 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją dėl išpuolių prieš žmogaus teisių gynėjus, piliečių laisves ir demokratiją Nikaragvoje (1) ir į 2009 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją (2),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai Federicos Mogherini atstovo spaudai 2016 m. rugpjūčio 16 d. pareiškimą dėl Nikaragvoje neseniai priimto teismo sprendimo nušalinti Parlamento narius ir į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės 2016 m. lapkričio 19 d. pareiškimą dėl rinkimų Nikaragvoje galutinių rezultatų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai Federicos Mogherini atstovo spaudai 2016 m. rugpjūčio 16 d. pareiškimą dėl Nikaragvoje neseniai priimto teismo sprendimo nušalinti Parlamento narius ir į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės 2016 m. lapkričio 19 d. pareiškimą dėl rinkimų Nikaragvoje galutinių rezultatų,

| — | atsižvelgdamas į ES rinkimų stebėjimo misijos, stebėjusios 2011 m. lapkričio 6 d. Nikaragvoje vykusius parlamento ir prezidento rinkimus, ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES rinkimų stebėjimo misijos, stebėjusios 2011 m. lapkričio 6 d. Nikaragvoje vykusius parlamento ir prezidento rinkimus, ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į Amerikos valstybių organizacijos generalinio sekretoriato 2016 m. spalio 16 d. pareiškimą dėl rinkimų proceso Nikaragvoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Amerikos valstybių organizacijos generalinio sekretoriato 2016 m. spalio 16 d. pareiškimą dėl rinkimų proceso Nikaragvoje,

| — | atsižvelgdamas į Amerikos valstybių organizacijos generalinio sekretoriato 2017 m. sausio 20 d. ataskaitą dėl Nikaragvos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Amerikos valstybių organizacijos generalinio sekretoriato 2017 m. sausio 20 d. ataskaitą dėl Nikaragvos,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Centrinės Amerikos šalių 2012 m. asociacijos susitarimą, įsigaliojusį 2013 m. rugpjūčio mėn., įskaitant į jį įtrauktas nuostatas dėl žmogaus teisių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Centrinės Amerikos šalių 2012 m. asociacijos susitarimą, įsigaliojusį 2013 m. rugpjūčio mėn., įskaitant į jį įtrauktas nuostatas dėl žmogaus teisių,

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. birželio mėn. ES gaires dėl žmogaus teisių gynėjų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. birželio mėn. ES gaires dėl žmogaus teisių gynėjų,

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. ES žemės politikos gaires, kuriose pateikiami žemės politikos formavimo ir programavimo besivystančiose šalyse orientyrai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. ES žemės politikos gaires, kuriose pateikiami žemės politikos formavimo ir programavimo besivystančiose šalyse orientyrai,

| — | atsižvelgdamas į 1998 m. Jungtinių Tautų žmogaus teisių gynėjų deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1998 m. Jungtinių Tautų žmogaus teisių gynėjų deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų deklaraciją dėl čiabuvių tautų teisių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų deklaraciją dėl čiabuvių tautų teisių,

| — | atsižvelgdamas į 1989 m. Tarptautinės darbo organizacijos konvenciją dėl čiabuvių gyventojų ir genčių (Konvencija Nr. 169), kurią yra ratifikavusi Nikaragva, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1989 m. Tarptautinės darbo organizacijos konvenciją dėl čiabuvių gyventojų ir genčių (Konvencija Nr. 169), kurią yra ratifikavusi Nikaragva,

| — | atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1966 m. Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi siekis kurti ir stiprinti demokratiją ir teisinę valstybę bei pagarbą žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms turi būti neatskiriama ES išorės politikos dalis, įskaitant ir Europos Sąjungos ir Centrinės Amerikos šalių 2012 m. asociacijos susitarimą; |
| --- | --- |

A.

kadangi siekis kurti ir stiprinti demokratiją ir teisinę valstybę bei pagarbą žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms turi būti neatskiriama ES išorės politikos dalis, įskaitant ir Europos Sąjungos ir Centrinės Amerikos šalių 2012 m. asociacijos susitarimą;

| B. | kadangi demokratijos ir teisinės valstybės padėtis Nikaragvoje per pastaruosius metus pablogėjo; |
| --- | --- |

B.

kadangi demokratijos ir teisinės valstybės padėtis Nikaragvoje per pastaruosius metus pablogėjo;

| C. | kadangi 2013 m. Nikaragvoje buvo priimtas Įstatymas Nr. 840, kuriuo privačiai Kinijos bendrovei „HK Nicaragua Canal Development Investment Company Ltd“ (HKND bendrovė) buvo suteikta 100 metų koncesija, kad per Nikaragvos teritoriją būtų nutiestas jūrų laivybos kanalas; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2013 m. Nikaragvoje buvo priimtas Įstatymas Nr. 840, kuriuo privačiai Kinijos bendrovei „HK Nicaragua Canal Development Investment Company Ltd“ (HKND bendrovė) buvo suteikta 100 metų koncesija, kad per Nikaragvos teritoriją būtų nutiestas jūrų laivybos kanalas;

| D. | kadangi šiuo įstatymu HKND bendrovei buvo suteikti įgaliojimai nusavinti žemės sklypus, ši bendrovė atleista nuo vietos mokesčių ir jai netaikomos komercinę veiklą reglamentuojančios taisyklės; kadangi šiuo įstatymu taip pat užtikrinama, kad HKND bendrovei nebus taikomos baudžiamosios sankcijos už sutarties pažeidimą; |
| --- | --- |

D.

kadangi šiuo įstatymu HKND bendrovei buvo suteikti įgaliojimai nusavinti žemės sklypus, ši bendrovė atleista nuo vietos mokesčių ir jai netaikomos komercinę veiklą reglamentuojančios taisyklės; kadangi šiuo įstatymu taip pat užtikrinama, kad HKND bendrovei nebus taikomos baudžiamosios sankcijos už sutarties pažeidimą;

| E. | kadangi laikotarpiu nuo 2016 m. lapkričio 27 d. iki gruodžio 1 d. demonstrantai iš visos Nikaragvos buvo susirinkę šalies sostinėje ir reikalavo atsisakyti jūrų laivybos kanalo statybos, nes gali būti, kad dėl šio didžiulio masto projekto iš planuojamo kanalo apylinkių bus perkelta tūkstančiai smulkiųjų ūkininkų ir čiabuvių gyventojų, be to, buvo protestuojama dėl to, kad trūko skaidrumo per 2016 m. lapkričio 6 d. prezidento rinkimus; kadangi žmogaus teisių gynėjai pranešė apie tai, kad policija prieš protestuotojus panaudojo ašarines dujas, guminius ir švininius šovinius; |
| --- | --- |

E.

kadangi laikotarpiu nuo 2016 m. lapkričio 27 d. iki gruodžio 1 d. demonstrantai iš visos Nikaragvos buvo susirinkę šalies sostinėje ir reikalavo atsisakyti jūrų laivybos kanalo statybos, nes gali būti, kad dėl šio didžiulio masto projekto iš planuojamo kanalo apylinkių bus perkelta tūkstančiai smulkiųjų ūkininkų ir čiabuvių gyventojų, be to, buvo protestuojama dėl to, kad trūko skaidrumo per 2016 m. lapkričio 6 d. prezidento rinkimus; kadangi žmogaus teisių gynėjai pranešė apie tai, kad policija prieš protestuotojus panaudojo ašarines dujas, guminius ir švininius šovinius;

| F. | kadangi neatliktas poveikio aplinkai tyrimas ir nevykdytos išankstinės konsultacijos su čiabuvių tautomis, taip pažeidžiant Tarptautinės darbo organizacijos konvenciją Nr. 169; kadangi siūlomas kanalo maršrutas kirs čiabuvių žemes ir dėl to bus perkelta 30 000–120 000 čiabuvių gyventojų; |
| --- | --- |

F.

kadangi neatliktas poveikio aplinkai tyrimas ir nevykdytos išankstinės konsultacijos su čiabuvių tautomis, taip pažeidžiant Tarptautinės darbo organizacijos konvenciją Nr. 169; kadangi siūlomas kanalo maršrutas kirs čiabuvių žemes ir dėl to bus perkelta 30 000–120 000 čiabuvių gyventojų;

| G. | kadangi mokslo organizacijos išreiškė susirūpinimą, kad kanalas kirs Nikaragvos ežerą ir dėl to kils pavojus didžiausiam Centrinės Amerikos gėlo vandens šaltiniui; kadangi mokslo organizacijos prašė Nikaragvos vyriausybės laikinai sustabdyti projektą, kol bus baigti nepriklausomi tyrimai ir viešai aptarti jų rezultatai; |
| --- | --- |

G.

kadangi mokslo organizacijos išreiškė susirūpinimą, kad kanalas kirs Nikaragvos ežerą ir dėl to kils pavojus didžiausiam Centrinės Amerikos gėlo vandens šaltiniui; kadangi mokslo organizacijos prašė Nikaragvos vyriausybės laikinai sustabdyti projektą, kol bus baigti nepriklausomi tyrimai ir viešai aptarti jų rezultatai;

| H. | kadangi Nacionalinės žemės, ežero ir suvereniteto apsaugos tarybos koordinatorė Francisca Ramirez 2016 m. gruodžio mėn. pateikė oficialų skundą dėl Nueva Gvinėjoje patirtų represinių veiksmų ir agresijos; kadangi Francisca Ramirez dėl savo aktyvios veiklos buvo bauginama ir savavališkai sulaikyta, o prieš jos šeimos narius buvo panaudotas smurtas; |
| --- | --- |

H.

kadangi Nacionalinės žemės, ežero ir suvereniteto apsaugos tarybos koordinatorė Francisca Ramirez 2016 m. gruodžio mėn. pateikė oficialų skundą dėl Nueva Gvinėjoje patirtų represinių veiksmų ir agresijos; kadangi Francisca Ramirez dėl savo aktyvios veiklos buvo bauginama ir savavališkai sulaikyta, o prieš jos šeimos narius buvo panaudotas smurtas;

| I. | kadangi Nikaragvos žurnalistai susiduria su priekabiavimu ir bauginimu, jie sulaikomi ir jiems grasinama mirtimi; |
| --- | --- |

I.

kadangi Nikaragvos žurnalistai susiduria su priekabiavimu ir bauginimu, jie sulaikomi ir jiems grasinama mirtimi;

| J. | kadangi dėl Nikaragvos vyriausybės sudarytų kliūčių buvo atšauktas JT specialiojo pranešėjo žmogaus teisių gynėjų padėties klausimais Michelio Forsto 2016 m. rugpjūčio mėn. numatytas vizitas Nikaragvoje; |
| --- | --- |

J.

kadangi dėl Nikaragvos vyriausybės sudarytų kliūčių buvo atšauktas JT specialiojo pranešėjo žmogaus teisių gynėjų padėties klausimais Michelio Forsto 2016 m. rugpjūčio mėn. numatytas vizitas Nikaragvoje;

| K. | kadangi opozicijos kandidatų patiriama didžiulė atskirtis rodo, kad akivaizdžiai netenkinamos laisvų ir sąžiningų rinkimų sąlygos ir kad rimtai pažeidžiama asociacijų laisvė, politinė konkurencija ir pliuralizmas; |
| --- | --- |

K.

kadangi opozicijos kandidatų patiriama didžiulė atskirtis rodo, kad akivaizdžiai netenkinamos laisvų ir sąžiningų rinkimų sąlygos ir kad rimtai pažeidžiama asociacijų laisvė, politinė konkurencija ir pliuralizmas;

| L. | kadangi 2014 m. atliekant visuotinio periodinio vertinimo procedūrą specialioji pranešėja teisėjų ir teisininkų nepriklausomumo klausimais atkreipė dėmesį į tai, kad skiriant Aukščiausiojo Teismo teisėjus labai didelio poveikio turėjo politika; kadangi 2013 m. konstituciniai pakeitimai dėl prezidento išrinkimo pakartotinei kadencijai buvo priimti apeinant teisės aktus ir neskaidriai; kadangi pagal Nikaragvos konstitucijos 147 straipsnį draudžiama kelti savo kandidatūrą į prezidento ar viceprezidento pareigas asmenims, susijusiems su prezidentu kraujo ar svainystės ryšiais; |
| --- | --- |

L.

kadangi 2014 m. atliekant visuotinio periodinio vertinimo procedūrą specialioji pranešėja teisėjų ir teisininkų nepriklausomumo klausimais atkreipė dėmesį į tai, kad skiriant Aukščiausiojo Teismo teisėjus labai didelio poveikio turėjo politika; kadangi 2013 m. konstituciniai pakeitimai dėl prezidento išrinkimo pakartotinei kadencijai buvo priimti apeinant teisės aktus ir neskaidriai; kadangi pagal Nikaragvos konstitucijos 147 straipsnį draudžiama kelti savo kandidatūrą į prezidento ar viceprezidento pareigas asmenims, susijusiems su prezidentu kraujo ar svainystės ryšiais;

| M. | kadangi viešajame sektoriuje paplitusi korupcija, į kurią įsitraukę ir prezidento šeimos nariai, tebėra viena didžiausių problemų; kadangi valstybės pareigūnų papirkinėjimas bei muitinės ir mokesčių institucijų vykdomo neteisėto konfiskavimo ir savavališko vertinimo atvejai yra labai paplitę reiškiniai; |
| --- | --- |

M.

kadangi viešajame sektoriuje paplitusi korupcija, į kurią įsitraukę ir prezidento šeimos nariai, tebėra viena didžiausių problemų; kadangi valstybės pareigūnų papirkinėjimas bei muitinės ir mokesčių institucijų vykdomo neteisėto konfiskavimo ir savavališko vertinimo atvejai yra labai paplitę reiškiniai;

| 1. | reiškia susirūpinimą dėl nuolat blogėjančios žmogaus teisių padėties Nikaragvoje ir apgailestauja dėl išpuolių ir priekabiavimo atvejų, kuriuos prieš žmogaus teisių organizacijas ir jų narius bei nepriklausomus žurnalistus vykdo pavieniai asmenys, politinės jėgos bei valstybės įstaigos; |
| --- | --- |

1.

| 2. | primygtinai ragina vyriausybę susilaikyti nuo persekiojimo ir represinių veiksmų prieš Franciscą Ramirez ir kitus žmogaus teisių gynėjus dėl jų vykdomos teisėtos veiklos; ragina Nikaragvos valdžios institucijas nutraukti nusikaltimus prieš žmogaus teisių gynėjus įvykdžiusių asmenų nebaudžiamumo praktiką; remia aplinkos ir žmogaus teisių gynėjų teisę išreikšti savo protestą nebijant atsakomųjų veiksmų; ragina Nikaragvą prieš imantis tolesnių veiksmų veiksmingai pradėti nepriklausomą poveikio aplinkai vertinimą ir užtikrinti, kad visas procesas būtų viešas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Nikaragvos vyriausybę laikytis savo tarptautinių įsipareigojimų žmogaus teisių srityje, visų pirma 2008 m. pasirašytos JT deklaracijos dėl čiabuvių tautų teisių ir Tarptautinės darbo organizacijos konvencijos Nr. 169; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Nikaragvos vyriausybę apsaugoti čiabuvių tautų žemes nuo didžiulio masto projektų poveikio, nes dėl jų daroma neigiama įtaka čiabuvių teritorijų gyvavimą palaikančioms savybėms, todėl čiabuvių bendruomenės įtraukiamos į konfliktą ir susiduria su smurto praktika; |
| --- | --- |

4.

| 5. | yra itin susirūpinęs dėl to, kad opozicijos nariai buvo pašalinti iš Nikaragvos Nacionalinės Asamblėjos, ir dėl teismo sprendimo, kuriuo buvo pakeista vadovavimo struktūra opozicijos partijoje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Nikaragvą visapusiškai gerbti demokratines vertybes, be kita ko, valdžių padalijimo principą, ir atkurti visų politinių opozicijos partijų poziciją leidžiant reikšti kritiškas nuomones tiek politinėje sistemoje, tiek ir plačiojoje visuomenėje; primena, kad visateisis opozicijos dalyvavimas, teismų sistemos nešališkumas, nebaudžiamumo panaikinimas ir nepriklausoma pilietinė visuomenė yra labai svarbūs veiksniai užtikrinant sėkmingą demokratinę valstybę; |
| --- | --- |

6.

| 7. | primena apie tai, jog pažeidžiant teismų sistemą buvo imtasi neteisėtų priemonių ir priimti konstituciniai pakeitimai, kuriais pašalinami prezidento kadencijos trukmės apribojimai, kad Daniel Ortega galėtų likti valdžioje dar daug metų; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atkreipia dėmesį į tai, kad 2011 m. ir 2016 m. rinkimus dėl pažeidimų labai kritikavo tiek ES institucijos, tiek Amerikos valstybių organizacija; atkreipia dėmesį į tai, kad šiuo metu vyksta dialogas su Amerikos valstybių organizacija ir kad susitarimo memorandumas turėtų būti pasirašytas iki 2017 m. vasario 28 d., o tai galėtų padėti pagerinti padėtį; |
| --- | --- |

8.

| 9. | dar kartą patvirtina, kad spaudos ir žiniasklaidos laisvės yra gyvybiškai svarbūs demokratijos ir atviros visuomenės elementai; ragina Nikaragvos valdžios institucijas vėl užtikrinti žiniasklaidos pliuralizmą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pažymi, kad, atsižvelgiant į Europos Sąjungos ir Centrinės Amerikos šalių asociacijos susitarimą, Nikaragvai turi būti priminta apie būtinybę laikytis teisinės valstybės, demokratijos ir žmogaus teisių principų, kurių laikosi ir kuriuos propaguoja ES; primygtinai ragina ES stebėti padėtį ir, jei reikia, įvertinti priemones, kurių gali būti imamasi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Amerikos valstybių organizacijos generaliniam sekretoriui, Europos ir Lotynų Amerikos parlamentinei asamblėjai, Centrinės Amerikos Parlamentui ir Nikaragvos Respublikos vyriausybei ir parlamentui. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  OL C 45 E, 2010 2 23, p. 89.

(2)  OL C 285 E, 2010 10 21, p. 74.

---

| 18.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 252/192 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 252/192

---

P8_TA(2017)0044

Mirties bausmė Kuveite ir Bahreine

2017 m. vasario 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl egzekucijų Kuveite ir Bahreine (2017/2564(RSP))

(2018/C 252/20)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Bahreino, ypač į 2016 m. vasario 4 d. rezoliuciją dėl Mohammedo Ramadano atvejo (1), 2016 m. liepos 7 d. rezoliuciją dėl Bahreino (2) ir 2015 m. spalio 8 d. rezoliuciją dėl mirties bausmės (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl Bahreino, ypač į 2016 m. vasario 4 d. rezoliuciją dėl Mohammedo Ramadano atvejo (1), 2016 m. liepos 7 d. rezoliuciją dėl Bahreino (2) ir 2015 m. spalio 8 d. rezoliuciją dėl mirties bausmės (3),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai Federicos Mogherini atstovo spaudai 2017 m. sausio 15 d. pareiškimą dėl Bahreine įvykdytų egzekucijų ir 2017 m. sausio 25 d. pareiškimą dėl neseniai įvykdytų egzekucijų Kuveito Valstybėje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai Federicos Mogherini atstovo spaudai 2017 m. sausio 15 d. pareiškimą dėl Bahreine įvykdytų egzekucijų ir 2017 m. sausio 25 d. pareiškimą dėl neseniai įvykdytų egzekucijų Kuveito Valstybėje,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 10 d. bendrą Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės Federicos Mogherini ES vardu ir Europos Tarybos generalinio sekretoriaus Thorbjørno Jaglando pareiškimą dėl Europos ir pasaulinės kovos su mirties bausme dienos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 10 d. bendrą Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės Federicos Mogherini ES vardu ir Europos Tarybos generalinio sekretoriaus Thorbjørno Jaglando pareiškimą dėl Europos ir pasaulinės kovos su mirties bausme dienos,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. sausio 25 d. Jungtinių Tautų specialiosios pranešėjos neteisminio, neatidėliotino ir savavališko mirties bausmės vykdymo klausimais Agnes Callamard ir Jungtinių Tautų specialiojo pranešėjo kankinimo ir kitokio žiauraus, nežmoniško ar žeminančio elgesio ar baudimo klausimais Nilso Melzerio pareiškimą, kuriame Bahreino vyriausybė raginama skubiai sustabdyti naujas egzekucijas, ir į 2017 m. sausio 17 d. Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro atstovo spaudai Ruperto Colville pareiškimą dėl Bahreino, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. sausio 25 d. Jungtinių Tautų specialiosios pranešėjos neteisminio, neatidėliotino ir savavališko mirties bausmės vykdymo klausimais Agnes Callamard ir Jungtinių Tautų specialiojo pranešėjo kankinimo ir kitokio žiauraus, nežmoniško ar žeminančio elgesio ar baudimo klausimais Nilso Melzerio pareiškimą, kuriame Bahreino vyriausybė raginama skubiai sustabdyti naujas egzekucijas, ir į 2017 m. sausio 17 d. Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro atstovo spaudai Ruperto Colville pareiškimą dėl Bahreino,

| — | atsižvelgdamas į ES gaires dėl mirties bausmės, kovos su kankinimu, saviraiškos laisvės ir žmogaus teisių gynėjų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES gaires dėl mirties bausmės, kovos su kankinimu, saviraiškos laisvės ir žmogaus teisių gynėjų,

| — | atsižvelgdamas į naują ES strateginę programą ir veiksmų planą žmogaus teisių srityje, kuriais siekiama žmogaus teisių apsaugą ir stebėseną padaryti visų ES politikos sričių pagrindiniu aspektu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į naują ES strateginę programą ir veiksmų planą žmogaus teisių srityje, kuriais siekiama žmogaus teisių apsaugą ir stebėseną padaryti visų ES politikos sričių pagrindiniu aspektu,

| — | atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvencijos 2 straipsnį ir jos protokolus Nr. 6 ir Nr. 13, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvencijos 2 straipsnį ir jos protokolus Nr. 6 ir Nr. 13,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 1 ir 2 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 1 ir 2 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 1988 m. Europos Sąjungos, jos valstybių narių ir Persijos įlankos arabų valstybių bendradarbiavimo tarybos šalių sudarytą bendradarbiavimo susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1988 m. Europos Sąjungos, jos valstybių narių ir Persijos įlankos arabų valstybių bendradarbiavimo tarybos šalių sudarytą bendradarbiavimo susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 18 d. įvykusio 25-ojo ES ir Persijos įlankos arabų valstybių bendradarbiavimo jungtinės tarybos ir ministrų susitikimo išvadas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 18 d. įvykusio 25-ojo ES ir Persijos įlankos arabų valstybių bendradarbiavimo jungtinės tarybos ir ministrų susitikimo išvadas,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucijas dėl mirties bausmės taikymo moratoriumo, ypač į 2014 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją ir naujausią 2016 m. gruodžio 19 d. rezoliuciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucijas dėl mirties bausmės taikymo moratoriumo, ypač į 2014 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją ir naujausią 2016 m. gruodžio 19 d. rezoliuciją,

| — | atsižvelgdamas į Konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą, Vaiko teisių konvenciją ir Arabų lygos žmogaus teisių chartiją – prie visų jų Kuveitas ir Bahreinas yra prisijungę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konvenciją prieš kankinimą ir kitokį žiaurų, nežmonišką ar žeminantį elgesį ar baudimą, Vaiko teisių konvenciją ir Arabų lygos žmogaus teisių chartiją – prie visų jų Kuveitas ir Bahreinas yra prisijungę,

| — | atsižvelgdamas į 1984 m. gegužės 25 d. Ekonominės ir Socialinės Tarybos rezoliucija 1984/50 patvirtintas apsaugos priemones, kuriomis užtikrinama asmenų, kuriems gresia mirties bausmė, teisių apsauga, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1984 m. gegužės 25 d. Ekonominės ir Socialinės Tarybos rezoliucija 1984/50 patvirtintas apsaugos priemones, kuriomis užtikrinama asmenų, kuriems gresia mirties bausmė, teisių apsauga,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugpjūčio 11 d. Jungtinių Tautų žmogaus teisių komiteto baigiamąsias pastabas dėl trečiosios periodinės Kuveito ataskaitos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugpjūčio 11 d. Jungtinių Tautų žmogaus teisių komiteto baigiamąsias pastabas dėl trečiosios periodinės Kuveito ataskaitos,

| — | atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, ypač į jos 15 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1948 m. Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, ypač į jos 15 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, ypač į jo 18 straipsnį ir jo Antrąjį neprivalomą protokolą dėl mirties bausmės, ir į Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą, ypač į jo 18 straipsnį ir jo Antrąjį neprivalomą protokolą dėl mirties bausmės, ir į Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą,

| — | atsižvelgdamas į 1954 m. Jungtinių Tautų konvenciją dėl asmenų be pilietybės statuso ir į 1961 m. Jungtinių Tautų konvenciją dėl asmenų be pilietybės skaičiaus mažinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1954 m. Jungtinių Tautų konvenciją dėl asmenų be pilietybės statuso ir į 1961 m. Jungtinių Tautų konvenciją dėl asmenų be pilietybės skaičiaus mažinimo,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 4 dalį,

| A. | kadangi, kaip teigia Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuras (OHCHR), daugiau kaip 160 Jungtinių Tautų šalių narių, kurių teisinės sistemos, tradicijos, kultūra ir religiniai ypatumai labai skiriasi, yra panaikinusios mirties bausmę arba jos netaiko; |
| --- | --- |

A.

kadangi, kaip teigia Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuras (OHCHR), daugiau kaip 160 Jungtinių Tautų šalių narių, kurių teisinės sistemos, tradicijos, kultūra ir religiniai ypatumai labai skiriasi, yra panaikinusios mirties bausmę arba jos netaiko;

| B. | kadangi 2017 m. sausio 25 d. Kuveito valdžios institucijos įvykdė egzekucijas septyniems žmonėms, įskaitant karališkosios šeimos narį: nužudyti Mohammad Shahed Mohammad Sanwar Hussain, Jakatia Midon Pawa, Amakeel Ooko Mikunin, Nasra Youseff Mohammad al-Anzi, Sayed Radhi Jumaa, Sameer Taha Abdulmajed Abduljaleel ir Faisal Abdullah Jaber Al Sabah – dauguma jų buvo nuteisti už žmogžudystę; kadangi iš šių kalinių penki buvo užsienio valstybių piliečiai: du Egipto, vienas Bangladešo, vienas Filipinų ir vienas Etiopijos, ir trys iš jų yra moterys; kadangi šios egzekucijos įvykdytos šalyje pirmą kartą nuo 2013 m., kai Kuveito valdžios institucijos po šešerius metus trukusio moratoriumo įvykdė egzekucijas penkiems žmonėms; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2017 m. sausio 25 d. Kuveito valdžios institucijos įvykdė egzekucijas septyniems žmonėms, įskaitant karališkosios šeimos narį: nužudyti Mohammad Shahed Mohammad Sanwar Hussain, Jakatia Midon Pawa, Amakeel Ooko Mikunin, Nasra Youseff Mohammad al-Anzi, Sayed Radhi Jumaa, Sameer Taha Abdulmajed Abduljaleel ir Faisal Abdullah Jaber Al Sabah – dauguma jų buvo nuteisti už žmogžudystę; kadangi iš šių kalinių penki buvo užsienio valstybių piliečiai: du Egipto, vienas Bangladešo, vienas Filipinų ir vienas Etiopijos, ir trys iš jų yra moterys; kadangi šios egzekucijos įvykdytos šalyje pirmą kartą nuo 2013 m., kai Kuveito valdžios institucijos po šešerius metus trukusio moratoriumo įvykdė egzekucijas penkiems žmonėms;

| C. | kadangi Persijos įlankos žmogaus teisių centras ir kitos žmogaus teisių organizacijos dokumentuose užfiksavo Kuveito baudžiamojo teisingumo sistemos tinkamo proceso pažeidimų, kurie sudarė sunkumų ginamiesiems užtikrinti teisingą bylos nagrinėjimą; kadangi užsieniečiai namų ūkių darbuotojai yra ypač pažeidžiami, nes jiems nesuteikiama socialinė ir teisinė apsauga; |
| --- | --- |

C.

kadangi Persijos įlankos žmogaus teisių centras ir kitos žmogaus teisių organizacijos dokumentuose užfiksavo Kuveito baudžiamojo teisingumo sistemos tinkamo proceso pažeidimų, kurie sudarė sunkumų ginamiesiems užtikrinti teisingą bylos nagrinėjimą; kadangi užsieniečiai namų ūkių darbuotojai yra ypač pažeidžiami, nes jiems nesuteikiama socialinė ir teisinė apsauga;

| D. | kadangi po šešerius metus trukusio moratoriumo 2017 m. sausio 15 d. Bahreine sušaudyti Ali Al-Singace, Abbas Al-Samea ir Sami Mushaima; |
| --- | --- |

D.

kadangi po šešerius metus trukusio moratoriumo 2017 m. sausio 15 d. Bahreine sušaudyti Ali Al-Singace, Abbas Al-Samea ir Sami Mushaima;

| E. | kadangi, pasak Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro, egzekucijos įvykdytos sunkiai pažeidus teisingo bylos nagrinėjimo standartus; kadangi tie trys vyrai buvo kaltinami 2014 m. Manamoje įvykdžius sprogdinimą, dėl kurio žuvo keletas žmonių, įskaitant tris policijos pareigūnus; kadangi visi trys, turimomis žiniomis, buvo kankinami, kad prisipažintų, ir jų prisipažinimai buvo panaudoti kaip pagrindinis jiems iškeltų kaltinimų įrodymas; kadangi jiems buvo atimta pilietybė, neleista naudotis advokato paslaugomis ir egzekucijos įvykdytos po nuosprendžio praėjus mažiau nei savaitei, jų šeimoms iš anksto nieko nepranešus ir nesuteikus jokios galimybės prašyti malonės; |
| --- | --- |

E.

kadangi, pasak Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuro, egzekucijos įvykdytos sunkiai pažeidus teisingo bylos nagrinėjimo standartus; kadangi tie trys vyrai buvo kaltinami 2014 m. Manamoje įvykdžius sprogdinimą, dėl kurio žuvo keletas žmonių, įskaitant tris policijos pareigūnus; kadangi visi trys, turimomis žiniomis, buvo kankinami, kad prisipažintų, ir jų prisipažinimai buvo panaudoti kaip pagrindinis jiems iškeltų kaltinimų įrodymas; kadangi jiems buvo atimta pilietybė, neleista naudotis advokato paslaugomis ir egzekucijos įvykdytos po nuosprendžio praėjus mažiau nei savaitei, jų šeimoms iš anksto nieko nepranešus ir nesuteikus jokios galimybės prašyti malonės;

| F. | kadangi Jungtinių Tautų specialioji pranešėja neteisminio, neatidėliotino ir savavališko mirties bausmės vykdymo klausimais paskelbė šias egzekucijas neteisminėmis, remdamasi tuo, kad visiems trims vyrams nebuvo užtikrintos teisės į teisingą bylos nagrinėjimą, įtvirtintos Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto 14 straipsnyje; |
| --- | --- |

F.

kadangi Jungtinių Tautų specialioji pranešėja neteisminio, neatidėliotino ir savavališko mirties bausmės vykdymo klausimais paskelbė šias egzekucijas neteisminėmis, remdamasi tuo, kad visiems trims vyrams nebuvo užtikrintos teisės į teisingą bylos nagrinėjimą, įtvirtintos Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto 14 straipsnyje;

| G. | kadangi Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuras nurodė, kad šios egzekucijos jį pribloškė ir kad kyla didelių abejonių, ar tų vyrų bylos buvo teisingai nagrinėjamos; |
| --- | --- |

G.

kadangi Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuras nurodė, kad šios egzekucijos jį pribloškė ir kad kyla didelių abejonių, ar tų vyrų bylos buvo teisingai nagrinėjamos;

| H. | kadangi Bahreine kitiems dviem vyrams, Mohammadui Ramadanui ir Husseinui Moussa, taip pat gresia mirties bausmė; kadangi abu vyrai tvirtina, jog buvo kankinami, kad tariamai prisipažintų padarę nusikaltimus, už kuriuos baudžiama mirties bausme, ir jiems bet kuriuo metu gali būti įvykdyta mirties bausmė; |
| --- | --- |

H.

kadangi Bahreine kitiems dviem vyrams, Mohammadui Ramadanui ir Husseinui Moussa, taip pat gresia mirties bausmė; kadangi abu vyrai tvirtina, jog buvo kankinami, kad tariamai prisipažintų padarę nusikaltimus, už kuriuos baudžiama mirties bausme, ir jiems bet kuriuo metu gali būti įvykdyta mirties bausmė;

| I. | kadangi Persijos įlankos žmogaus teisių centro įkūrėjas ir direktorius Bahreino ir Danijos pilietis Abdulhadi al-Khawaja ir anksčiau Švedijoje gyvenęs matematikos mokytojas Khalil Al Halwachi vis dar laikomi kalėjime už tai, kad taikiai reiškė savo nuomonę; |
| --- | --- |

I.

kadangi Persijos įlankos žmogaus teisių centro įkūrėjas ir direktorius Bahreino ir Danijos pilietis Abdulhadi al-Khawaja ir anksčiau Švedijoje gyvenęs matematikos mokytojas Khalil Al Halwachi vis dar laikomi kalėjime už tai, kad taikiai reiškė savo nuomonę;

| 1. | labai apgailestauja dėl Kuveito ir Bahreino sprendimo vėl pradėti vykdyti mirties bausmę; dar kartą smerkia mirties bausmės taikymą ir tvirtai remia mirties bausmės moratoriumo paskelbimą kaip žingsnį pirmyn siekiant jos panaikinimo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Bahreino valdytoją Jo Didenybę šeichą Hamadą bin Isa al-Khalifa sustabdyti mirties bausmių vykdymą Mohamedui Ramadanui ir Husseinui Moosa ir ragina Bahreino valdžios institucijas užtikrinti, kad bylos būtų išnagrinėtos iš naujo, laikantis tarptautinių standartų; primena, kad visi įtarimai dėl žmogaus teisių pažeidimų, padarytų per teismo procesą, turi būti tinkamai ištirti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad Vaiko teisių konvencijoje ir Tarptautiniame pilietinių ir politinių teisių pakte aiškiai uždrausta taikyti mirties bausmę už nusikalstamas veikas, kurias įvykdė jaunesni nei 18 metų asmenys; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Bahreino ir Kuveito valdžios institucijas nedelsiant nusiųsti atvirą kvietimą Jungtinių Tautų specialiajam pranešėjui kankinimo ir kitokio žiauraus, nežmoniško ar žeminančio elgesio ar baudimo klausimais atvykti į šalį ir leisti nevaržomai susitikti su sulaikytaisiais ir patekti į visas kalinimo vietas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primena, kad ES nepritaria mirties bausmei, ir mano, kad tokia bausmė yra žiauri ir nehumaniška, neatgraso nuo nusikalstamo elgesio ir yra neatitaisoma įvykus klaidai; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina Kuveitą ir Bahreiną pasirašyti ir ratifikuoti Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto Antrąjį neprivalomą protokolą, kuriuo siekiama panaikinti mirties bausmę; |
| --- | --- |

6.

| 7. | primygtinai ragina Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) ir valstybes nares ir toliau kovoti, kad mirties bausmė nebebūtų taikoma; griežtai ragina Bahreiną ir Kuveitą laikytis tarptautinių minimaliųjų standartų ir sumažinti veikų, už kurias skiriama mirties bausmė, ir taikomų mirties bausmių skaičių; primygtinai ragina EIVT budriai stebėti pokyčius šiose dviejose šalyse ir visame Persijos įlankos regione ir pasinaudoti visomis turimomis poveikio priemonėmis; |
| --- | --- |

7.

| 8. | dar kartą tvirtina, kad Europos įmonės, vykdančios veiklą trečiosiose šalyse, privalo griežtai laikytis tarptautinių žmogaus teisių standartų; griežtai smerkia susitarimus dėl prekybos ginklais ir technologijomis, kuriais naudojamasi žmogaus teisių pažeidimams padaryti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | primygtinai ragina EIVT ir valstybes nares kreiptis į Bahreino vyriausybę, paraginti ją paleisti Nabeelį Rajabą ir visus asmenis, kalinamus vien už taikų naudojimąsi savo saviraiškos ir susirinkimų laisve, ir primygtinai raginti Bahreino vyriausybę nebenaudoti pernelyg didelės jėgos prieš demonstrantus ir nebesiimti savavališko pilietybės atėmimo veiksmų; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina, kad būtų paleisti Abdulhadi al-Khawaja ir Khalil Al Halwachi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ragina Bahreino vyriausybę visapusiškai įgyvendinti Bahreino nepriklausomos tyrimų komisijos (BICI) ataskaitoje, per visuotinį periodinį vertinimą ir Nacionalinio žmogaus teisių instituto pateiktas rekomendacijas; ragina toliau dėti pastangas vykdyti reformas Kuveite; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Bahreino valdžios institucijas tęsti nacionalinį dialogą dėl konsensuso, siekiant ilgalaikio ir įtraukaus nacionalinio susitaikymo ir tvarių politinių krizės sprendimų; pažymi, kad tvariame politiniame procese turėtų būti galima laisvai išreikšti teisėtą ir taikią kritiką; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atkreipia dėmesį į Bahreine vykstančius protestus, minint 2011 m. protestų šeštąsias metines; ragina Bahreino valdžios institucijas užtikrinti, kad saugumo pajėgtos visapusiškai paisytų taikių protestuotojų teisių ir nenaudotų pernelyg didelės jėgos, nesulaikytų asmenų savavališkai, jų nekankintų ir nesiimtų kitų veiksmų, kuriais pažeidžiamos žmogaus teisės; |
| --- | --- |

13.

| 14. | skatina Europos Sąjungos, jos valstybių narių ir Persijos įlankos šalių, įskaitant Kuveitą ir Bahreiną, dialogą, dvišales ir daugiašales iniciatyvas žmogaus teisių klausimais ir kitose abipusio intereso srityse; ragina EIVT ir Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinę Federicą Mogherini atkakliai siekti, kad su Kuveito ir Bahreino valdžios institucijomis būtų užmegztas oficialus dialogas žmogaus teisių klausimais, laikantis ES gairių dėl dialogų žmogaus teisių klausimais; |
| --- | --- |

14.

| 15. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojai ir Sąjungos vyriausiajai įgaliotinei užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Bahreino Karalystės vyriausybei ir parlamentui, Kuveito Valstybės vyriausybei ir parlamentui ir Persijos įlankos bendradarbiavimo tarybos šalims. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0044.

(2)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0315.

(3)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0348.

---

| 18.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 252/196 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 252/196

---

P8_TA(2017)0045

Gvatemala, ypač žmogaus teisių gynėjų padėtis

2017 m. vasario 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Gvatemalos, ypač dėl žmogaus teisių gynėjų padėties (2017/2565(RSP))

(2018/C 252/21)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją ir JT žmogaus teisių konvencijas bei jų fakultatyvinius protokolus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją ir JT žmogaus teisių konvencijas bei jų fakultatyvinius protokolus,

| — | atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvenciją, Europos socialinę chartiją ir ES pagrindinių teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių konvenciją, Europos socialinę chartiją ir ES pagrindinių teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. gruodžio mėn. Europos konsensusą dėl vystymosi, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. gruodžio mėn. Europos konsensusą dėl vystymosi,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl žmogaus teisių pažeidimų, įskaitant savo rezoliucijas dėl diskusijų apie žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principo pažeidimo atvejus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl žmogaus teisių pažeidimų, įskaitant savo rezoliucijas dėl diskusijų apie žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės principo pažeidimo atvejus,

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. kovo 15 d. rezoliuciją dėl Gvatemalos (1) ir 2012 m. gruodžio 11 d. (2) rezoliuciją dėl ES ir Centrinės Amerikos asociacijos susitarimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. kovo 15 d. rezoliuciją dėl Gvatemalos (1) ir 2012 m. gruodžio 11 d. (2) rezoliuciją dėl ES ir Centrinės Amerikos asociacijos susitarimo,

| — | atsižvelgdamas į savo Žmogaus teisių pakomitečio 2016 m. vasario mėn. vizitą į Meksiką ir Gvatemalą bei jo galutinę ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo Žmogaus teisių pakomitečio 2016 m. vasario mėn. vizitą į Meksiką ir Gvatemalą bei jo galutinę ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į Delegacijos ryšiams su Centrinės Amerikos šalimis ataskaitą, parengtą ryšium su jos vizitu į Gvatemalą ir Hondūrą, kuris vyko 2015 m. vasario 16–20 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Delegacijos ryšiams su Centrinės Amerikos šalimis ataskaitą, parengtą ryšium su jos vizitu į Gvatemalą ir Hondūrą, kuris vyko 2015 m. vasario 16–20 d.,

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. sausio 21 d. rezoliuciją dėl ES prioritetų 2016 m. JT ŽTT sesijose (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. sausio 21 d. rezoliuciją dėl ES prioritetų 2016 m. JT ŽTT sesijose (3),

| — | atsižvelgdamas į JT specialiojo pranešėjo ataskaitą dėl grėsmių, su kuriomis visame pasaulyje susiduria žmogaus teisių gynėjai, ir dėl žmogaus teises ginančių moterų padėties, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT specialiojo pranešėjo ataskaitą dėl grėsmių, su kuriomis visame pasaulyje susiduria žmogaus teisių gynėjai, ir dėl žmogaus teises ginančių moterų padėties,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro 2016 m. metinę jo biuro veiklos Gvatemaloje ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro 2016 m. metinę jo biuro veiklos Gvatemaloje ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į neseniai įvykusį ES specialiojo įgaliotinio žmogaus teisių klausimais vizitą į Gvatemalą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į neseniai įvykusį ES specialiojo įgaliotinio žmogaus teisių klausimais vizitą į Gvatemalą,

| — | atsižvelgdamas į 1966 m. JT pilietinių ir politinių teisių paktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1966 m. JT pilietinių ir politinių teisių paktą,

| — | atsižvelgdamas į 2015–2019 m. ES veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015–2019 m. ES veiksmų planą žmogaus teisių ir demokratijos srityje,

| — | atsižvelgdamas į 2014–2017 m. ES bendradarbiavimo su pilietine visuomene šalyse partnerėse veiksmų gaires, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014–2017 m. ES bendradarbiavimo su pilietine visuomene šalyse partnerėse veiksmų gaires,

| — | atsižvelgdamas į ES žmogaus teisių gynėjų apsaugos gaires ir Strateginę programą žmogaus teisių srityje, kurioje įsipareigojama bendradarbiauti su žmogaus teisių gynėjais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES žmogaus teisių gynėjų apsaugos gaires ir Strateginę programą žmogaus teisių srityje, kurioje įsipareigojama bendradarbiauti su žmogaus teisių gynėjais,

| — | atsižvelgdamas į JT Žmogaus teisių tarybos 2014 m. birželio 26 d. rezoliuciją 26/9, kurioje pažymima, kad JT Žmogaus teisių taryba nusprendė sukurti atvirą tarpvyriausybinę darbo grupę, sieksiančią parengti tarptautinį teisiškai privalomą dokumentą dėl tarptautinių korporacijų ir kitų verslo įmonių veiklos žmogaus teisių aspektu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Žmogaus teisių tarybos 2014 m. birželio 26 d. rezoliuciją 26/9, kurioje pažymima, kad JT Žmogaus teisių taryba nusprendė sukurti atvirą tarpvyriausybinę darbo grupę, sieksiančią parengti tarptautinį teisiškai privalomą dokumentą dėl tarptautinių korporacijų ir kitų verslo įmonių veiklos žmogaus teisių aspektu,

| — | atsižvelgdamas į 1989 m. Tarptautinės darbo organizacijos konvenciją dėl čiabuvių gyventojų ir genčių nepriklausomose šalyse (TDO konvencija Nr. 169), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1989 m. Tarptautinės darbo organizacijos konvenciją dėl čiabuvių gyventojų ir genčių nepriklausomose šalyse (TDO konvencija Nr. 169),

| — | atsižvelgdamas į ES ir Centrinės Amerikos asociacijos susitarimo bei ES ir Centrinės Amerikos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo, kurie galioja nuo 2013 m., žmogaus teisių sąlygas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES ir Centrinės Amerikos asociacijos susitarimo bei ES ir Centrinės Amerikos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo, kurie galioja nuo 2013 m., žmogaus teisių sąlygas,

| — | atsižvelgdamas į 2014–2020 m. orientacinę daugiametę programą Gvatemalai ir jos įsipareigojimą padėti spręsti konfliktus, siekti taikos ir saugumo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014–2020 m. orientacinę daugiametę programą Gvatemalai ir jos įsipareigojimą padėti spręsti konfliktus, siekti taikos ir saugumo,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos paramos Gvatemalos teisingumo sektoriui programas, ypač SEJUST, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos paramos Gvatemalos teisingumo sektoriui programas, ypač SEJUST,

| — | atsižvelgdamas į Amerikos šalių žmogaus teisių teismo 2014 m. sprendimą byloje Žmogaus teisių gynėjai ir kiti prieš Gvatemalą, taip pat į Amerikos šalių žmogaus teisių komisijos 2015 m. gruodžio 31 d. ataskaitą dėl žmogaus teisių padėties Gvatemaloje (OEA/Ser.L/V/II. Doc. 43/15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Amerikos šalių žmogaus teisių teismo 2014 m. sprendimą byloje Žmogaus teisių gynėjai ir kiti prieš Gvatemalą, taip pat į Amerikos šalių žmogaus teisių komisijos 2015 m. gruodžio 31 d. ataskaitą dėl žmogaus teisių padėties Gvatemaloje (OEA/Ser.L/V/II. Doc. 43/15),

| — | atsižvelgdamas į Amerikos šalių žmogaus teisių komisijos darbo tvarkos taisyklių 25 straipsnį dėl atsargumo priemonių mechanizmo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Amerikos šalių žmogaus teisių komisijos darbo tvarkos taisyklių 25 straipsnį dėl atsargumo priemonių mechanizmo,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. Tarybos išvadas dėl paramos demokratijai ES išorės santykių srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. Tarybos išvadas dėl paramos demokratijai ES išorės santykių srityje,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. Tarybos gaires dėl žmogaus teisių ir tarptautinės humanitarinės teisės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. Tarybos gaires dėl žmogaus teisių ir tarptautinės humanitarinės teisės,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 9 d. vyriausiosios įgaliotinės Federicos Mogherini pareiškimą Europos Sąjungos vardu Žmogaus teisių dienos, minimos 2016 m. gruodžio 10 d., proga, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 9 d. vyriausiosios įgaliotinės Federicos Mogherini pareiškimą Europos Sąjungos vardu Žmogaus teisių dienos, minimos 2016 m. gruodžio 10 d., proga,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugpjūčio 17 d. Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) atstovo spaudai pareiškimą dėl žmogaus teisių gynėjų Gvatemaloje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugpjūčio 17 d. Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) atstovo spaudai pareiškimą dėl žmogaus teisių gynėjų Gvatemaloje,

| — | atsižvelgdamas į Santo Domingo pareiškimą, parengtą per 2016 m. spalio 25–26 d. vykusį ES ir Lotynų Amerikos ir Karibų valstybių bendrijos (CELAC) ministrų susitikimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Santo Domingo pareiškimą, parengtą per 2016 m. spalio 25–26 d. vykusį ES ir Lotynų Amerikos ir Karibų valstybių bendrijos (CELAC) ministrų susitikimą,

| — | atsižvelgdamas į vadinamosios tryliktuko grupės 2017 m. vasario 1 d. pareiškimą dėl teisinės valstybės principo stiprinimo ir kovos su korupcija ir nebaudžiamumu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į vadinamosios tryliktuko grupės 2017 m. vasario 1 d. pareiškimą dėl teisinės valstybės principo stiprinimo ir kovos su korupcija ir nebaudžiamumu,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį, 3 straipsnio 5 dalį, 18, 21, 27 ir 47 straipsnius bei į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 208 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį, 3 straipsnio 5 dalį, 18, 21, 27 ir 47 straipsnius bei į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 208 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 135 straipsnį,

| A. | kadangi pagal gaunamos ES dvišalės paramos vystymuisi dydį Gvatemala yra trečia Centrinėje Amerikoje: 2014–2020 m. laikotarpiu ši parama siekia 187 mln. EUR ir ypatingas dėmesys ją teikiant skiriamas aprūpinimui maistu, konfliktų sprendimui, taikai, saugumui ir konkurencingumui; |
| --- | --- |

A.

kadangi pagal gaunamos ES dvišalės paramos vystymuisi dydį Gvatemala yra trečia Centrinėje Amerikoje: 2014–2020 m. laikotarpiu ši parama siekia 187 mln. EUR ir ypatingas dėmesys ją teikiant skiriamas aprūpinimui maistu, konfliktų sprendimui, taikai, saugumui ir konkurencingumui;

| B. | kadangi Gvatemala yra strateginėje narkotikų tiekimo ir neteisėtos migracijos kelio tarp Centrinės Amerikos ir JAV vietoje; kadangi gvatemaliečiai tebėra antra pagal dydį iš JAV deportuojamų asmenų grupė; kadangi dėl dešimtmečius trunkančių vidaus konfliktų, didelio skurdo ir įsišaknijusios nebaudžiamumo kultūros Gvatemaloje įsigalėjęs skurdas ir grėsmės saugumui nemažėja; kadangi dėl didelio nusikalstamumo kenčia visa visuomenė, tačiau žmogaus teisių gynėjai, NVO ir vietos valdžios institucijos – ypač; |
| --- | --- |

B.

kadangi Gvatemala yra strateginėje narkotikų tiekimo ir neteisėtos migracijos kelio tarp Centrinės Amerikos ir JAV vietoje; kadangi gvatemaliečiai tebėra antra pagal dydį iš JAV deportuojamų asmenų grupė; kadangi dėl dešimtmečius trunkančių vidaus konfliktų, didelio skurdo ir įsišaknijusios nebaudžiamumo kultūros Gvatemaloje įsigalėjęs skurdas ir grėsmės saugumui nemažėja; kadangi dėl didelio nusikalstamumo kenčia visa visuomenė, tačiau žmogaus teisių gynėjai, NVO ir vietos valdžios institucijos – ypač;

| C. | kadangi 2017 m. minimos 20-osios Gvatemalos taikos susitarimų metinės; kadangi nepaprastai svarbu kovoti su nebaudžiamumu – taip pat ir už sunkius nusikaltimus, įvykdytus valdant ankstesniems nedemokratiniams režimams; kadangi Gvatemalos valdžios institucijos turi aiškiai pasakyti tiems, kurie fiziškai smurtauja prieš žmogaus teisių gynėjus, ir tiems, kurie yra šių nusikaltimų sumanytojai, kad už šiuos veiksmus neliks nenubausta; |
| --- | --- |

C.

kadangi 2017 m. minimos 20-osios Gvatemalos taikos susitarimų metinės; kadangi nepaprastai svarbu kovoti su nebaudžiamumu – taip pat ir už sunkius nusikaltimus, įvykdytus valdant ankstesniems nedemokratiniams režimams; kadangi Gvatemalos valdžios institucijos turi aiškiai pasakyti tiems, kurie fiziškai smurtauja prieš žmogaus teisių gynėjus, ir tiems, kurie yra šių nusikaltimų sumanytojai, kad už šiuos veiksmus neliks nenubausta;

| D. | kadangi nuo 2016 m. sausio iki lapkričio mėn. Gvatemalos žmogaus teisių gynėjų apsaugos padalinys Gvatemaloje užregistravo keturiolika žmogaus teisių gynėjų žmogžudysčių ir septynis pasikėsinimus juos nužudyti; kadangi, pasak tų pačių šaltinių, 2016 m. iš viso įvykdyti 223 išpuoliai prieš žmogaus teisių gynėjus, įskaitant 68 naujas teisines žmogaus teisių gynėjams iškeltas bylas; kadangi žmogaus teisių gynėjai, į kuriuos taikomasi dažniausiai, yra aplinkos ir teisių į žemę gynėjai bei asmenys, kurių darbas susijęs su teisingumu ir nebaudžiamumu; |
| --- | --- |

D.

kadangi nuo 2016 m. sausio iki lapkričio mėn. Gvatemalos žmogaus teisių gynėjų apsaugos padalinys Gvatemaloje užregistravo keturiolika žmogaus teisių gynėjų žmogžudysčių ir septynis pasikėsinimus juos nužudyti; kadangi, pasak tų pačių šaltinių, 2016 m. iš viso įvykdyti 223 išpuoliai prieš žmogaus teisių gynėjus, įskaitant 68 naujas teisines žmogaus teisių gynėjams iškeltas bylas; kadangi žmogaus teisių gynėjai, į kuriuos taikomasi dažniausiai, yra aplinkos ir teisių į žemę gynėjai bei asmenys, kurių darbas susijęs su teisingumu ir nebaudžiamumu;

| E. | kadangi be žurnalistų Victoro Valdéso Cardonos, Diego Estebano Gasparo, Roberto Salazaro Barahonos ir Winstono Leonardo Túnchezo Cano, kurie, kaip pranešama, buvo nužudyti 2016 m., 2017 m. jau įvykdytos žmogaus teisių gynėjų Lauros Leonor Vásquez Pinedos ir Sebastiáno Alonzo Juano žmogžudystės; |
| --- | --- |

E.

kadangi be žurnalistų Victoro Valdéso Cardonos, Diego Estebano Gasparo, Roberto Salazaro Barahonos ir Winstono Leonardo Túnchezo Cano, kurie, kaip pranešama, buvo nužudyti 2016 m., 2017 m. jau įvykdytos žmogaus teisių gynėjų Lauros Leonor Vásquez Pinedos ir Sebastiáno Alonzo Juano žmogžudystės;

| F. | kadangi žmogaus teisių padėtis tebėra labai rimta; kadangi moterų ir čiabuvių – ypač ginančių žmogaus ir migrantų teises – padėties klausimas kelia didelį susirūpinimą, tačiau ne mažiau svarbūs ir kiti, pvz., teisė kreiptis į teismą, sąlygos kalėjimuose, policijos elgesys ir įtarimai kankinimu kartu su įsigalėjusia korupcija, sąmokslavimu ir nebaudžiamumu; |
| --- | --- |

F.

kadangi žmogaus teisių padėtis tebėra labai rimta; kadangi moterų ir čiabuvių – ypač ginančių žmogaus ir migrantų teises – padėties klausimas kelia didelį susirūpinimą, tačiau ne mažiau svarbūs ir kiti, pvz., teisė kreiptis į teismą, sąlygos kalėjimuose, policijos elgesys ir įtarimai kankinimu kartu su įsigalėjusia korupcija, sąmokslavimu ir nebaudžiamumu;

| G. | kadangi Gvatemala yra ratifikavusi TDO konvenciją Nr. 169 dėl čiabuvių gyventojų ir genčių nepriklausomose šalyse ir Konvenciją Nr. 87 dėl asociacijų laisvės ir teisės jungtis į organizacijas gynimo; kadangi esama kai kurių pozityvių ženklų, pvz., Mesa Sindical del Ministerio Público sukūrimas; kadangi Gvatemalos teisės aktuose nenustatyta pareiga rengti išankstines laisvas informatyvias konsultacijas su čiabuvių bendruomenėmis, kaip numatyta TDO konvencijoje Nr. 69; |
| --- | --- |

G.

kadangi Gvatemala yra ratifikavusi TDO konvenciją Nr. 169 dėl čiabuvių gyventojų ir genčių nepriklausomose šalyse ir Konvenciją Nr. 87 dėl asociacijų laisvės ir teisės jungtis į organizacijas gynimo; kadangi esama kai kurių pozityvių ženklų, pvz., Mesa Sindical del Ministerio Público sukūrimas; kadangi Gvatemalos teisės aktuose nenustatyta pareiga rengti išankstines laisvas informatyvias konsultacijas su čiabuvių bendruomenėmis, kaip numatyta TDO konvencijoje Nr. 69;

| H. | kadangi Amerikos šalių žmogaus teisių teismas 2014 m. priėmė įpareigojantį sprendimą, kuriame raginama parengti viešąją žmogaus teisių gynėjų apsaugos politiką; kadangi šiuo metu vyksta ES finansuojamas konsultacijų procesas minėtajai politikai sukurti; |
| --- | --- |

H.

kadangi Amerikos šalių žmogaus teisių teismas 2014 m. priėmė įpareigojantį sprendimą, kuriame raginama parengti viešąją žmogaus teisių gynėjų apsaugos politiką; kadangi šiuo metu vyksta ES finansuojamas konsultacijų procesas minėtajai politikai sukurti;

| I. | kadangi JT verslo ir žmogaus teisių pagrindiniai principai taikomi visoms valstybėms ir visoms verslo įmonėms – nesvarbu, ar jos tarptautinės, ar kitokios, neatsižvelgiant į jų dydį, sektorių, vietą, valdymą ir struktūrą, nors veiksmingi kontrolės ir sankcijų mechanizmai tebėra iššūkis šiuos principus įgyvendinant visame pasaulyje; kadangi 2017 m. lapkričio mėn. žmogaus teisių padėtis Gvatemaloje bus įvertinta taikant Žmogaus teisių tarybos visuotinio periodinio vertinimo mechanizmą; |
| --- | --- |

I.

kadangi JT verslo ir žmogaus teisių pagrindiniai principai taikomi visoms valstybėms ir visoms verslo įmonėms – nesvarbu, ar jos tarptautinės, ar kitokios, neatsižvelgiant į jų dydį, sektorių, vietą, valdymą ir struktūrą, nors veiksmingi kontrolės ir sankcijų mechanizmai tebėra iššūkis šiuos principus įgyvendinant visame pasaulyje; kadangi 2017 m. lapkričio mėn. žmogaus teisių padėtis Gvatemaloje bus įvertinta taikant Žmogaus teisių tarybos visuotinio periodinio vertinimo mechanizmą;

| J. | kadangi Gvatemalos žmogaus teisių ombudsmenas, prokuratūra ir teismai ėmėsi svarbių veiksmų, siekdami kovoti su nebaudžiamumu ir pripažinti žmogaus teises; |
| --- | --- |

J.

kadangi Gvatemalos žmogaus teisių ombudsmenas, prokuratūra ir teismai ėmėsi svarbių veiksmų, siekdami kovoti su nebaudžiamumu ir pripažinti žmogaus teises;

| K. | kadangi Gvatemala ėmėsi kai kurių sveikintinų veiksmų, pvz., iki 2019 m. pratęsė Tarptautinės kovos su nebaudžiamumu Gvatemaloje komisijos (CICIG) įgaliojimus; kadangi 2016 m. spalio mėn. Gvatemalos vyriausybės, Kongreso ir teisingumo sistemos vadovai pateikė pasiūlymą Kongresui dėl konstitucinės teisingumo sektoriaus reformos, pagrįstą, inter alia, apskritojo stalo diskusijomis su pilietinės visuomenės atstovais, kuria siekiama stiprinti teisingumo sistemą remiantis tokiais principais, kaip karjera teisminėse įstaigose, teisinis pliuralizmas ir teisminių įstaigų nepriklausomumas; |
| --- | --- |

K.

kadangi Gvatemala ėmėsi kai kurių sveikintinų veiksmų, pvz., iki 2019 m. pratęsė Tarptautinės kovos su nebaudžiamumu Gvatemaloje komisijos (CICIG) įgaliojimus; kadangi 2016 m. spalio mėn. Gvatemalos vyriausybės, Kongreso ir teisingumo sistemos vadovai pateikė pasiūlymą Kongresui dėl konstitucinės teisingumo sektoriaus reformos, pagrįstą, inter alia, apskritojo stalo diskusijomis su pilietinės visuomenės atstovais, kuria siekiama stiprinti teisingumo sistemą remiantis tokiais principais, kaip karjera teisminėse įstaigose, teisinis pliuralizmas ir teisminių įstaigų nepriklausomumas;

| L. | kadangi tikslinė persekiojimo kampanija sutrukdė nagrinėti rezonansines korupcijos ir pereinamojo laikotarpio teisingumo bylas ir kadangi šioje srityje dirbantys žmogaus teisių gynėjai, įskaitant teisėjus ir teisininkus, patyrė bauginimų ir jiems pateikta sufabrikuotų teisinių skundų; kadangi tarptautiniu lygiu pripažįstamos Tarptautinės kovos su nebaudžiamumu Gvatemaloje komisijos (CICIG) direktoriui Ivánui Velasquezui taip pat pateikti kaltinimai ir jo atžvilgiu vykdoma šmeižto kampanija; kadangi rezonansinėse pereinamojo laikotarpio teisingumo srities bylose judama į priekį, pvz., su Molina Theissen ir CREOMPAZ susijusioje byloje arba korupcijos „La Linea y Coparacha“ byloje; |
| --- | --- |

L.

kadangi tikslinė persekiojimo kampanija sutrukdė nagrinėti rezonansines korupcijos ir pereinamojo laikotarpio teisingumo bylas ir kadangi šioje srityje dirbantys žmogaus teisių gynėjai, įskaitant teisėjus ir teisininkus, patyrė bauginimų ir jiems pateikta sufabrikuotų teisinių skundų; kadangi tarptautiniu lygiu pripažįstamos Tarptautinės kovos su nebaudžiamumu Gvatemaloje komisijos (CICIG) direktoriui Ivánui Velasquezui taip pat pateikti kaltinimai ir jo atžvilgiu vykdoma šmeižto kampanija; kadangi rezonansinėse pereinamojo laikotarpio teisingumo srities bylose judama į priekį, pvz., su Molina Theissen ir CREOMPAZ susijusioje byloje arba korupcijos „La Linea y Coparacha“ byloje;

| M. | kadangi kai kurios valstybės narės vis dar nėra ratifikavusios ES ir Centrinės Amerikos asociacijos susitarimo, todėl dar neįsigaliojo politinio dialogo ramsčio nuostatos; kadangi, be tvarios ekonomikos ir socialinės plėtros, žmogaus teisės ir teisinės valstybės principas sudaro ES išorės veiksmų politikos pagrindą; |
| --- | --- |

M.

kadangi kai kurios valstybės narės vis dar nėra ratifikavusios ES ir Centrinės Amerikos asociacijos susitarimo, todėl dar neįsigaliojo politinio dialogo ramsčio nuostatos; kadangi, be tvarios ekonomikos ir socialinės plėtros, žmogaus teisės ir teisinės valstybės principas sudaro ES išorės veiksmų politikos pagrindą;

| 1. | griežčiausiai smerkia neseniai įvykdytas Lauros Leonor Vásquez Pinedos, Sebastiáno Alonzo Juano ir žurnalistų Victoro Valdéso Cardonos, Diego Estebano Gasparo, Roberto Salazaro Barahonos ir Winstono Leonardo Túnchezo Cano žmogžudystes, taip pat tai, kad 2016 m. Gvatemaloje buvo nužudyta dar 14 žmogaus teisių gynėjų; reiškia nuoširdžią užuojautą visų šių žmogaus teisių gynėjų šeimoms ir draugams; |
| --- | --- |

1.

| 2. | reiškia didžiulį susirūpinimą tuo, kad dėl nuolat vykdomų smurto aktų ir saugumo trūkumo žmogaus teisių gynėjai negali visapusiškai ir laisvai vykdyti savo veiklos; reiškia pagarbą visiems Gvatemalos žmogaus teisių gynėjams ir ragina nedelsiant atlikti nepriklausomą, objektyvų ir išsamų pirmiau minėtų žmogžudysčių tyrimą; pabrėžia, kad norint valstybę visais lygmenimis padaryti atskaitingą, atsakingą, įtraukią, veiksmingą ir atitinkamai labiau teisėtą, būtina veržli pilietinė visuomenė; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palankiai vertina Gvatemalos pastangas kovojant su organizuotu nusikalstamumu, ragina jas padidinti, bet kartu pripažįsta, kad ji susiduria su didžiuliais sunkumais siekdama užtikrinti visų su struktūriniu smurtu (pvz., narkotikų sukeliamu smurtu) susiduriančių piliečių saugumą ir laisvę; ragina ES institucijas ir ES valstybes nares skirti Gvatemalai techninių ir biudžetinių priemonių siekiant padėti jai kovoti su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu, ir teikti pirmenybę tokioms pastangoms dvišalėse bendradarbiavimo programose; |
| --- | --- |

3.

| 4. | primena, kad reikia parengti viešąją žmogaus teisių gynėjų apsaugos politiką vadovaujantis Amerikos šalių žmogaus teisių teismo 2014 m. priimtu sprendimu; atkreipia dėmesį į neseniai pradėtą nacionalinį dialogą; ragina Gvatemalos valdžios institucijas užtikrinti, kad viešoji politika būtų formuojama pasitelkus platų dalyvaujamąjį procesą ir skirta struktūrinėms problemoms, kurios didina žmogaus teisių gynėjų pažeidžiamumą, spręsti; ragina verslo bendruomenę remti šias pastangas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palankiai vertina ES delegacijos Gvatemaloje sprendimą prisidėti finansiškai prie diskusijų ir konsultacijų proceso rengiant tokią programą ir ragina ES delegaciją toliau remti žmogaus teisių gynėjus; ragina kompetentingas institucijas parengti ir įgyvendinti viešąją žmogaus teisių gynėjų apsaugos politiką glaudžiai bendradarbiaujant su įvairių sričių suinteresuotaisiais subjektais ir toliau eiti reformų keliu, siekiant sukurti nepriklausomas teismines institucijas, kovoti su nebaudžiamumu ir stiprinti teisinę valstybę; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ragina nedelsiant ir privaloma tvarka imtis Amerikos šalių žmogaus teisių teismo rekomenduotų atsargumo priemonių ir ragina valdžios institucijas atšaukti sprendimą, kuriuo vienašališkai panaikinamos žmogaus teisių gynėjams naudingos atsargumo priemonės; |
| --- | --- |

6.

| 7. | primena 2014 ir 2015 m. įvykusių geranoriškų 93 bendruomeninių konsultacijų rezultatus; primena, kad dabar vyksta dalyvaujamasis procesas, ir ragina Gvatemalos valdžios institucijas paspartinti procedūras, užtikrinančias, kad bus sukurtas nacionalinis laisvų, informacija pagrįstų išankstinių konsultacijų mechanizmas, kaip numatyta TDO Nr. 169 konvencijoje; ragina Gvatemalos vyriausybę pradėti platesnes socialines konsultacijas dėl hidroelektrinių jėgainių, kasybos projektų ir naftos bendrovių, ir ragina ES institucijas užtikrinti, kad Europos Sąjungos pagalba ar parama nebūtų skiriama remti projektams ar leisti juos plėtoti nesurengus išankstinių laisvų informatyvių konsultacijų su čiabuvių bendruomenėmis; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palankiai vertina iniciatyvą reformuoti teismų sistemą, kurią Kongresui pateikė vykdomosios, teisminės ir įstatymų leidžiamosios valdžios atstovai, kuria siekiama toliau plėtoti profesionalią demokratinę teisingumo sistemą, pagrįstą veiksmingu teisminių įstaigų nepriklausomumu; ragina Gvatemalos kongresą dėti bendras pastangas siekiant 2017 m. iki galo užbaigti visą teismų reformą; dėl šios priežasties ragina Gvatemalos valdžios institucijas skirti pakankamai lėšų ir žmogiškųjų išteklių teismams, o ypač Generalinei prokuratūrai; remia svarbų Tarptautinės kovos su nebaudžiamumu Gvatemaloje komisijos (CICIG) darbą; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palankia vertina pirmųjų apeliacinio teismo rūmų sprendimą buvusio diktatoriaus Rioso Montto byloje, kuriame patvirtinama, kad genocido nusikaltimams ir nusikaltimams žmoniškumui netaikomas senaties apribojimas – tai svarbus žingsnis kovoje su nebaudžiamumu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Gvatemalos valstybę bendradarbiauti su visuotinio periodinio vertinimo mechanizmu ir imtis visų reikiamų veiksmų jo rekomendacijoms įgyvendinti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | prašo Europos Sąjungą remti Generalinę prokuratūrą; kategoriškai nepritaria bet kokiam spaudimui, bauginimui ar įtakai, kurie kelia pavojų nepriklausomumui, teisiniam pliuralizmui ir objektyvumui; ragina Gvatemalos valdžios institucijas toliau stiprinti bendradarbiavimą su Vidaus reikalų ministerijos išpuolių prieš žmogaus teisių gynėjus tyrimo skyriumi ir Generalinės prokuratūros žmogaus teisių skyriumi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina ES institucijas dėti pastangas siekiant sudaryti tarptautiniu mastu privalomus susitarimus, kurie sustiprintų žmogaus teisių laikymąsi, visų pirma ES įmonėms vykdant veiklą trečiosiose šalyse; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina ES valstybes nares, kurios dar neratifikavo ES ir Centrinės Amerikos asociacijos susitarimo, nedelsiant tai padaryti; prašo Europos Sąjungą ir jos valstybes nares pasinaudoti mechanizmais, numatytais asociacijos ir politinio dialogo susitarime, ir tvirtai paraginti Gvatemalą įgyvendinti plataus užmojo žmogaus teisių darbotvarkę ir kovoti su nebaudžiamumu; ragina ES institucijas ir valstybes nares šiai užduočiai numatyti pakankamai lėšų ir techninės pagalbos; |
| --- | --- |

13.

| 14. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Europos išorės veiksmų tarnybai, ES specialiajam įgaliotiniui žmogaus teisių klausimais, Amerikos valstybių organizacijai, Europos ir Lotynų Amerikos parlamentinei asamblėjai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Gvatemalos Respublikos vyriausybei ir parlamentui, SIECA ir Parlacen. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  OL C 301 E, 2007 12 13, p. 257.

(2)  OL C 434, 2015 12 23, p. 181.

(3)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0020.

---

| 18.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 252/201 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 252/201

---

P8_TA(2017)0048

Galimi dabartinės Europos Sąjungos institucinės sąrangos pakeitimai ir korekcijos

2017 m. vasario 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl galimų dabartinės Europos Sąjungos institucinės sąrangos pakeitimų ir korekcijų (2014/2248(INI))

(2018/C 252/22)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 1, 2, 3, 6, 9, 10, 14, 15, 16, 17, 48, 50 straipsnius ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 119, 120–126, 127–133, 136-138, 139–144, 194 bei 352 straipsnius bei į jos protokolus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutarties) 1, 2, 3, 6, 9, 10, 14, 15, 16, 17, 48, 50 straipsnius ir į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 119, 120–126, 127–133, 136-138, 139–144, 194 bei 352 straipsnius bei į jos protokolus,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 22 d. Europos Komisijos pirmininko glaudžiai bendradarbiaujant su Europos Vadovų Tarybos, Europos Parlamento, Europos Centrinio Banko ir Euro grupės pirmininkais parengtą pranešimą „Europos ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimas“ („Penkių pirmininkų pranešimas“) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 22 d. Europos Komisijos pirmininko glaudžiai bendradarbiaujant su Europos Vadovų Tarybos, Europos Parlamento, Europos Centrinio Banko ir Euro grupės pirmininkais parengtą pranešimą „Europos ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimas“ („Penkių pirmininkų pranešimas“) (1),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 19 d. teisėkūros rezoliuciją dėl Tarybos reglamento projekto, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (2), ir į savo 2013 m. lapkričio 19 d. sprendimą dėl Tarpinstitucinio Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo sudarymo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 19 d. teisėkūros rezoliuciją dėl Tarybos reglamento projekto, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (2), ir į savo 2013 m. lapkričio 19 d. sprendimą dėl Tarpinstitucinio Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo sudarymo (3),

| — | atsižvelgdamas į daugiametę finansinę programą (DFP) (4) ir tarpinstitucinį susitarimą (5), priimtus 2013 m. gruodžio 2 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į daugiametę finansinę programą (DFP) (4) ir tarpinstitucinį susitarimą (5), priimtus 2013 m. gruodžio 2 d.,

| — | atsižvelgdamas į Aukšto lygio darbo grupės nuosavų išteklių klausimais 2016 m. gruodžio mėn. galutinę ataskaitą ir rekomendacijas (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aukšto lygio darbo grupės nuosavų išteklių klausimais 2016 m. gruodžio mėn. galutinę ataskaitą ir rekomendacijas (6),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 18–19 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas dėl naujo susitarimo dėl Jungtinės Karalystės Europos Sąjungoje, kuris neteko galios dėl JK sprendimo išstoti iš Sąjungos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 18–19 d. Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadas dėl naujo susitarimo dėl Jungtinės Karalystės Europos Sąjungoje, kuris neteko galios dėl JK sprendimo išstoti iš Sąjungos,

| — | atsižvelgdamas į JK įvykusio referendumo dėl narystės ES priimtą sprendimą išstoti iš ES, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JK įvykusio referendumo dėl narystės ES priimtą sprendimą išstoti iš ES,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. rudenį parengtą standartinę „Eurobarometro Nr. 84“ apklausą „Viešoji nuomonė Europos Sąjungoje“ ir į 2016 m. birželio mėn. Europos Parlamento užsakymu parengtą specialią „Eurobarometro“ apklausą „Europos gyventojai 2016 m. Požiūriai ir lūkesčiai, kova su terorizmu ir radikalizacija“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. rudenį parengtą standartinę „Eurobarometro Nr. 84“ apklausą „Viešoji nuomonė Europos Sąjungoje“ ir į 2016 m. birželio mėn. Europos Parlamento užsakymu parengtą specialią „Eurobarometro“ apklausą „Europos gyventojai 2016 m. Požiūriai ir lūkesčiai, kova su terorizmu ir radikalizacija“,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo nuomonę 2/13 dėl susitarimo dėl Europos Sąjungos prisijungimo prie Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos (Europos žmogaus teisių konvencija, EŽTK) projekto (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo nuomonę 2/13 dėl susitarimo dėl Europos Sąjungos prisijungimo prie Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos (Europos žmogaus teisių konvencija, EŽTK) projekto (7),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 28 d. Europos Vadovų Tarybos sprendimą, kuriuo nustatoma Europos Parlamento sudėtis (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 28 d. Europos Vadovų Tarybos sprendimą, kuriuo nustatoma Europos Parlamento sudėtis (8),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 12 d. rezoliuciją dėl daugiapakopio valdymo Europos Sąjungoje konstitucinių problemų (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 12 d. rezoliuciją dėl daugiapakopio valdymo Europos Sąjungoje konstitucinių problemų (9),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. balandžio 15 d. rezoliuciją „Derybos dėl 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos (DFP): įgyta patirtis ir tolesni veiksmai“ (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. balandžio 15 d. rezoliuciją „Derybos dėl 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos (DFP): įgyta patirtis ir tolesni veiksmai“ (10),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 22 d. rezoliuciją dėl 2014 m. Europos Parlamento rinkimų (11) ir 2013 m. liepos 4 d. rezoliuciją dėl geresnio 2014 m. Europos Parlamento rinkimų organizavimo (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. lapkričio 22 d. rezoliuciją dėl 2014 m. Europos Parlamento rinkimų (11) ir 2013 m. liepos 4 d. rezoliuciją dėl geresnio 2014 m. Europos Parlamento rinkimų organizavimo (12),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 20 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos institucijų būstinių vietos (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. lapkričio 20 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos institucijų būstinių vietos (13),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. spalio 28 d. rezoliuciją dėl Europos piliečių iniciatyvos (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. spalio 28 d. rezoliuciją dėl Europos piliečių iniciatyvos (14),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio 11 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos rinkimų teisės reformos (15) ir į pasiūlymą dėl Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise dalinio pakeitimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio 11 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos rinkimų teisės reformos (15) ir į pasiūlymą dėl Akto dėl Europos Parlamento narių rinkimų remiantis tiesiogine visuotine rinkimų teise dalinio pakeitimo,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 28 d. rezoliuciją dėl sprendimo išstoti iš ES, kuris yra JK įvykusio referendumo pasekmė (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 28 d. rezoliuciją dėl sprendimo išstoti iš ES, kuris yra JK įvykusio referendumo pasekmė (16),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos veikimo gerinimo remiantis Lisabonos sutarties teikiamomis galimybėmis (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl Europos Sąjungos veikimo gerinimo remiantis Lisabonos sutarties teikiamomis galimybėmis (17),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl euro zonos biudžeto pajėgumų (18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 16 d. rezoliuciją dėl euro zonos biudžeto pajėgumų (18),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. spalio 25 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai „ES mechanizmo, kuriuo skatinama demokratija, teisinės valstybės principai ir pagrindinės teisės, kūrimas“ (19), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. spalio 25 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai „ES mechanizmo, kuriuo skatinama demokratija, teisinės valstybės principai ir pagrindinės teisės, kūrimas“ (19),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2016/1624 dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų (20), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2016/1624 dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų (20),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 16 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (21) ir 2015 m. liepos 8 d. Regionų komiteto nuomonę (22), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 16 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (21) ir 2015 m. liepos 8 d. Regionų komiteto nuomonę (22),

| — | atsižvelgdamas į Italijos Respublikos Deputatų Rūmų, Prancūzijos Respublikos Nacionalinės Asamblėjos, Vokietijos Federacinės Respublikos Bundestago ir Liuksemburgo Didžiosios Hercogystės Deputatų Rūmų pirmininkų 2015 m. rugsėjo 14 d. pasirašytą deklaraciją „Gilesnė Europos integracija: tolesni veiksmai“ (angl. Greater European Integration: The Way Forward), kuriai pritarė keletas nacionalinių parlamentų rūmų ES, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Italijos Respublikos Deputatų Rūmų, Prancūzijos Respublikos Nacionalinės Asamblėjos, Vokietijos Federacinės Respublikos Bundestago ir Liuksemburgo Didžiosios Hercogystės Deputatų Rūmų pirmininkų 2015 m. rugsėjo 14 d. pasirašytą deklaraciją „Gilesnė Europos integracija: tolesni veiksmai“ (angl. Greater European Integration: The Way Forward), kuriai pritarė keletas nacionalinių parlamentų rūmų ES,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. sausio 31 d. Regionų komiteto nuomonę „ES pilietybės stiprinimas: Sąjungos piliečių supažindinimas su jų rinkimų teisėmis“ (23), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. sausio 31 d. Regionų komiteto nuomonę „ES pilietybės stiprinimas: Sąjungos piliečių supažindinimas su jų rinkimų teisėmis“ (23),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto bei Biudžeto kontrolės komiteto nuomones (A8–0390/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto bei Biudžeto kontrolės komiteto nuomones (A8–0390/2016),

| A. | kadangi šioje rezoliucijoje siekiama pateikti sprendimus, kurių negalima pasiekti taikant šiuo metu Sutartyse numatytas priemones ir kurie dėl to iš esmės yra įmanomi tik ateityje padarius Sutarties pakeitimus, kai bus įvykdytos atitinkamos būtinos sąlygos; |
| --- | --- |

A.

kadangi šioje rezoliucijoje siekiama pateikti sprendimus, kurių negalima pasiekti taikant šiuo metu Sutartyse numatytas priemones ir kurie dėl to iš esmės yra įmanomi tik ateityje padarius Sutarties pakeitimus, kai bus įvykdytos atitinkamos būtinos sąlygos;

| B. | kadangi ES institucijos nesugeba įveikti didelės ir daugialypės krizės, apimančios finansinių, ekonominių, socialinių ir migracijos pasekmes, su kuria susiduria Sąjunga, populiarėjančios populistinės partijos ir nacionalistiniai judėjimai dar padidino vis didesnės gyventojų dalies nepasitenkinimą dabartinės Europos Sąjungos veikimu; |
| --- | --- |

B.

kadangi ES institucijos nesugeba įveikti didelės ir daugialypės krizės, apimančios finansinių, ekonominių, socialinių ir migracijos pasekmes, su kuria susiduria Sąjunga, populiarėjančios populistinės partijos ir nacionalistiniai judėjimai dar padidino vis didesnės gyventojų dalies nepasitenkinimą dabartinės Europos Sąjungos veikimu;

| C. | kadangi šiems svarbiems Europos iššūkiams atskiros valstybės narės negali duoti atsako, reikalingas bendras Europos Sąjungos atsakas; |
| --- | --- |

C.

kadangi šiems svarbiems Europos iššūkiams atskiros valstybės narės negali duoti atsako, reikalingas bendras Europos Sąjungos atsakas;

| D. | kadangi pažangai kuriant Sąjungą, kuri galėtų iš tiesų įgyvendinti savo tikslus ir jų pasiekti, kliudo netinkamas vadovavimas, susijęs su nuolatiniu ir sistemingu siekiu užtikrinti vieningus sprendimus Taryboje (vis dar vadovaujantis vadinamuoju Liuksemburgo kompromisu) ir tai, kad nėra vienos pakankamai patikimos vykdomosios valdžios institucijos, turinčios visišką demokratinį teisėtumą ir kompetenciją imtis efektyvių veiksmų įvairiose politikos srityse; kadangi atsižvelgiant į nesenus įvykius, pavyzdžiui, netinkamai valdomą pabėgėlių srautą, lėtą bankų balanso tvarkymą prasidėjus finansinei krizei ir nepakankamai greitą bendrą atkirtį vidaus ir išorinio terorizmo grėsmei, aiškiai įrodyta, kad Sąjunga nepajėgi veiksmingai ir greitai reaguoti; |
| --- | --- |

D.

kadangi pažangai kuriant Sąjungą, kuri galėtų iš tiesų įgyvendinti savo tikslus ir jų pasiekti, kliudo netinkamas vadovavimas, susijęs su nuolatiniu ir sistemingu siekiu užtikrinti vieningus sprendimus Taryboje (vis dar vadovaujantis vadinamuoju Liuksemburgo kompromisu) ir tai, kad nėra vienos pakankamai patikimos vykdomosios valdžios institucijos, turinčios visišką demokratinį teisėtumą ir kompetenciją imtis efektyvių veiksmų įvairiose politikos srityse; kadangi atsižvelgiant į nesenus įvykius, pavyzdžiui, netinkamai valdomą pabėgėlių srautą, lėtą bankų balanso tvarkymą prasidėjus finansinei krizei ir nepakankamai greitą bendrą atkirtį vidaus ir išorinio terorizmo grėsmei, aiškiai įrodyta, kad Sąjunga nepajėgi veiksmingai ir greitai reaguoti;

| E. | kadangi ES negali patenkinti ES piliečių lūkesčių, nes galiojančiose Sutartyse neišnaudotos visos galimybės ir nenumatytos visos būtinos priemonės, kompetencijos ir sprendimų priėmimo procedūros norint sėkmingai siekti šių bendrų tikslų; |
| --- | --- |

E.

kadangi ES negali patenkinti ES piliečių lūkesčių, nes galiojančiose Sutartyse neišnaudotos visos galimybės ir nenumatytos visos būtinos priemonės, kompetencijos ir sprendimų priėmimo procedūros norint sėkmingai siekti šių bendrų tikslų;

| F. | kadangi dėl šios problemos ir dėl to, kad valstybės narės neturi bendros mūsų žemyno vizijos, kaip niekada išaugo euroskepticizmo lygis, todėl grįžtama prie nacionalizmo ir kyla Europos silpnėjimo ar net jos subyrėjimo pavojus; |
| --- | --- |

F.

kadangi dėl šios problemos ir dėl to, kad valstybės narės neturi bendros mūsų žemyno vizijos, kaip niekada išaugo euroskepticizmo lygis, todėl grįžtama prie nacionalizmo ir kyla Europos silpnėjimo ar net jos subyrėjimo pavojus;

| G. | kadangi vietoje to, kad Lisabonos sutartyje būtų paremta Sąjunga kaip sistema, ji sudarė daugiau galimybių valstybėms narėms rinktis sprendimus pagal pageidavimus, Sąjunga tapo dar sudėtingesnė, skirtumai joje dar didesni; kadangi nepaisant Sutartyse numatyto lankstumo, valstybėms narėms suteikta nemažai galimybių rinktis pirminės teisės nuostatas, todėl buvo sukurta neskaidri susisiekiančių bendradarbiavimo grupių sistema, buvo trukdoma vykdyti demokratinę kontrolę ir užtikrinti atsiskaitomumą; |
| --- | --- |

G.

kadangi vietoje to, kad Lisabonos sutartyje būtų paremta Sąjunga kaip sistema, ji sudarė daugiau galimybių valstybėms narėms rinktis sprendimus pagal pageidavimus, Sąjunga tapo dar sudėtingesnė, skirtumai joje dar didesni; kadangi nepaisant Sutartyse numatyto lankstumo, valstybėms narėms suteikta nemažai galimybių rinktis pirminės teisės nuostatas, todėl buvo sukurta neskaidri susisiekiančių bendradarbiavimo grupių sistema, buvo trukdoma vykdyti demokratinę kontrolę ir užtikrinti atsiskaitomumą;

| H. | kadangi pagal Sutartis galimi kiti lanksčios ir diferencijuotos integracijos būdai antrinės teisės lygmeniu, naudojantis tvirtesnio ir struktūrinio bendradarbiavimo nuostatomis, kurias turėtų būti galima taikyti tik ribotam politikos sričių skaičiui ir kurios turi būti integracinės, kad valstybėms narėms būtų sudaryta galimybė dalyvauti; kadangi praėjus dvidešimčiai metų tvirtesnio bendradarbiavimo poveikis tebėra ribotas; kadangi tvirtesnis bendradarbiavimas buvo pritaikytas tris kartus – kalbant apie bendras taisykles dėl tarptautinių porų skyryboms taikytinos teisės, Europos patento, kuris turėtų bendrą poveikį, ir nustatant finansinių sandorių mokestį; kadangi tvirtesnis bendradarbiavimas turi būti pirmas žingsnis siekiant tolesnės politinės integracijos, pavyzdžiui bendros saugumo ir gynybos politikos (BUSP) srityje, o ne būdas sudaryti daugiau galimybių rinktis; |
| --- | --- |

H.

kadangi pagal Sutartis galimi kiti lanksčios ir diferencijuotos integracijos būdai antrinės teisės lygmeniu, naudojantis tvirtesnio ir struktūrinio bendradarbiavimo nuostatomis, kurias turėtų būti galima taikyti tik ribotam politikos sričių skaičiui ir kurios turi būti integracinės, kad valstybėms narėms būtų sudaryta galimybė dalyvauti; kadangi praėjus dvidešimčiai metų tvirtesnio bendradarbiavimo poveikis tebėra ribotas; kadangi tvirtesnis bendradarbiavimas buvo pritaikytas tris kartus – kalbant apie bendras taisykles dėl tarptautinių porų skyryboms taikytinos teisės, Europos patento, kuris turėtų bendrą poveikį, ir nustatant finansinių sandorių mokestį; kadangi tvirtesnis bendradarbiavimas turi būti pirmas žingsnis siekiant tolesnės politinės integracijos, pavyzdžiui bendros saugumo ir gynybos politikos (BUSP) srityje, o ne būdas sudaryti daugiau galimybių rinktis;

| I. | kadangi būtina išsaugoti Bendrijos metodą ir jam negali kenkti tarpvyriausybiniai sprendimai, netgi ir tose srityse, kuriose ne visos valstybės narės atitinka dalyvavimo sąlygas; |
| --- | --- |

I.

kadangi būtina išsaugoti Bendrijos metodą ir jam negali kenkti tarpvyriausybiniai sprendimai, netgi ir tose srityse, kuriose ne visos valstybės narės atitinka dalyvavimo sąlygas;

| J. | tačiau kadangi Sąjungos valiuta yra euro (ES sutarties 3 straipsnio 4 dalis), Jungtinei Karalystei buvo taikoma nukrypti leidžianti nuostata (Protokolas Nr. 15), Danijai – konstitucinė išimtis (Protokolas Nr. 16), Švedija nebesilaikė euro konvergencijos kriterijų ir galimybė, kad Graikija nustos vartoti bendrą valiutą, buvo atvirai aptariama Europos Vadovų Taryboje; kadangi visos valstybės narės, atitinkančios reikalavimus, turi pareigą įvesti šią valiutą, nors valstybėms narėms, prisijungsiančioms prie euro zonos po jos sukūrimo, ir nenumatytas grafikas; |
| --- | --- |

J.

tačiau kadangi Sąjungos valiuta yra euro (ES sutarties 3 straipsnio 4 dalis), Jungtinei Karalystei buvo taikoma nukrypti leidžianti nuostata (Protokolas Nr. 15), Danijai – konstitucinė išimtis (Protokolas Nr. 16), Švedija nebesilaikė euro konvergencijos kriterijų ir galimybė, kad Graikija nustos vartoti bendrą valiutą, buvo atvirai aptariama Europos Vadovų Taryboje; kadangi visos valstybės narės, atitinkančios reikalavimus, turi pareigą įvesti šią valiutą, nors valstybėms narėms, prisijungsiančioms prie euro zonos po jos sukūrimo, ir nenumatytas grafikas;

| K. | kadangi Jungtinei Karalystei ir Airijai buvo leista pasirinkti neprisijungti prie Šengeno erdvės, kurioje laisvas asmenų judėjimas kyla dėl vidinių sienų kontrolės panaikinimo, oficialiai numatyto Sutartyse; kadangi kitos keturios valstybės narės taip pat neprisijungusios prie šios erdvės, tačiau turi pareigą prisijungti, o trys šalys, nepriklausančios Europos Sąjungai yra pasirinkusios prie šios erdvės prisijungti; kadangi dėl šio susiskaidymo ne tik negalima panaikinti kai kurių vidinių sienų, bet jis kelia sunkumų norint sukurti tikrą vidaus rinką ir visiškai integruoti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę; primena, kad Šengeno erdvės integracija turi išlikti visų ES valstybių narių tikslu; |
| --- | --- |

K.

kadangi Jungtinei Karalystei ir Airijai buvo leista pasirinkti neprisijungti prie Šengeno erdvės, kurioje laisvas asmenų judėjimas kyla dėl vidinių sienų kontrolės panaikinimo, oficialiai numatyto Sutartyse; kadangi kitos keturios valstybės narės taip pat neprisijungusios prie šios erdvės, tačiau turi pareigą prisijungti, o trys šalys, nepriklausančios Europos Sąjungai yra pasirinkusios prie šios erdvės prisijungti; kadangi dėl šio susiskaidymo ne tik negalima panaikinti kai kurių vidinių sienų, bet jis kelia sunkumų norint sukurti tikrą vidaus rinką ir visiškai integruoti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę; primena, kad Šengeno erdvės integracija turi išlikti visų ES valstybių narių tikslu;

| L. | pagaliau, kadangi dėl to, kad atskiros valstybės narės gali pasirinkti nedalyvauti, kyla pavojus vienodam ES teisės taikymui, valdymas tampa itin sudėtingas, apsunkinama Sąjungos sanglauda ir kenkiama jos piliečių solidarumui; |
| --- | --- |

L.

pagaliau, kadangi dėl to, kad atskiros valstybės narės gali pasirinkti nedalyvauti, kyla pavojus vienodam ES teisės taikymui, valdymas tampa itin sudėtingas, apsunkinama Sąjungos sanglauda ir kenkiama jos piliečių solidarumui;

| M. | kadangi nuo Lisabonos sutarties įsigaliojimo ir dėl ekonominės, finansinės, migracijos ir saugumo krizių, Europos Vadovų Tarybos vaidmuo dar labiau išsiplėtė ir apima kasdienį valdymą priimant tarpvyriausybines priemones, nepatenkančias į ES sistemą, nepaisant to, kad ji turi vykdyti ne teisėkūros funkciją, o suteikti reikiamą impulsą Sąjungos vystymuisi ir nustatyti bendrąsias politikos gaires ir prioritetus (ES sutarties 15 straipsnio 1 dalis); |
| --- | --- |

M.

kadangi nuo Lisabonos sutarties įsigaliojimo ir dėl ekonominės, finansinės, migracijos ir saugumo krizių, Europos Vadovų Tarybos vaidmuo dar labiau išsiplėtė ir apima kasdienį valdymą priimant tarpvyriausybines priemones, nepatenkančias į ES sistemą, nepaisant to, kad ji turi vykdyti ne teisėkūros funkciją, o suteikti reikiamą impulsą Sąjungos vystymuisi ir nustatyti bendrąsias politikos gaires ir prioritetus (ES sutarties 15 straipsnio 1 dalis);

| N. | kadangi dėl priklausomybės nuo vieningų sprendimų Europos Vadovų Taryboje ir jos nepajėgumo šių vieningų sprendimų pasiekti buvo priimtos tarpvyriausybinės priemonės, nepatenkančios į ES teisės sistemą, pavyzdžiui, Europos stabilumo mechanizmas (ESM), Sutartis dėl stabilumo, koordinavimo ir valdymo ekonominėje ir pinigų sąjungoje (SSKV, vadinamasis fiskalinis susitarimas); kadangi tą patį galima pasakyti apie susitarimą su Turkija Sirijos pabėgėlių krizės klausimu; |
| --- | --- |

N.

kadangi dėl priklausomybės nuo vieningų sprendimų Europos Vadovų Taryboje ir jos nepajėgumo šių vieningų sprendimų pasiekti buvo priimtos tarpvyriausybinės priemonės, nepatenkančios į ES teisės sistemą, pavyzdžiui, Europos stabilumo mechanizmas (ESM), Sutartis dėl stabilumo, koordinavimo ir valdymo ekonominėje ir pinigų sąjungoje (SSKV, vadinamasis fiskalinis susitarimas); kadangi tą patį galima pasakyti apie susitarimą su Turkija Sirijos pabėgėlių krizės klausimu;

| O. | kadangi SSKV 16 straipsnyje nustatyta, kad praėjus penkeriems metams nuo jos įsigaliojimo (iki 2018 m. sausio 1 d.) turi būti imtasi būtinų veiksmų norint fiskalinį susitarimą įtraukti į Sąjungos teisės sistemą ir nors panašios nuostatos įtrauktos į tarpvalstybinį susitarimą dėl įnašų į Bendrą pertvarkymo fondą pervedimo ir sujungimo, akivaizdu, kad nebus galima užtikrinti euro zonos atsparumo, taip pat sukurti bankų sąjungos, nesiėmus tolesnių fiskalinio susitarimo veiksmų ir neužtikrinus labiau patikimos, veiksmingos ir demokratinės valdymo formos; |
| --- | --- |

O.

kadangi SSKV 16 straipsnyje nustatyta, kad praėjus penkeriems metams nuo jos įsigaliojimo (iki 2018 m. sausio 1 d.) turi būti imtasi būtinų veiksmų norint fiskalinį susitarimą įtraukti į Sąjungos teisės sistemą ir nors panašios nuostatos įtrauktos į tarpvalstybinį susitarimą dėl įnašų į Bendrą pertvarkymo fondą pervedimo ir sujungimo, akivaizdu, kad nebus galima užtikrinti euro zonos atsparumo, taip pat sukurti bankų sąjungos, nesiėmus tolesnių fiskalinio susitarimo veiksmų ir neužtikrinus labiau patikimos, veiksmingos ir demokratinės valdymo formos;

| P. | kadangi pagal šią naują valdymo sistemą numatyta, kad Komisija taps tikra Parlamentui atskaitinga vyriausybe, galinčia formuluoti ir įgyvendinti bendrą fiskalinę ir makroekonominę politiką, būtiną euro zonai, ir jai turi būti skirtas iždas ir biudžetas, kurie atitiktų numatytų užduočių mastą; kadangi nepaisant priemonių, nustatytų pirminėje teisėje, reikia reformuoti Lisabonos sutartį; |
| --- | --- |

P.

kadangi pagal šią naują valdymo sistemą numatyta, kad Komisija taps tikra Parlamentui atskaitinga vyriausybe, galinčia formuluoti ir įgyvendinti bendrą fiskalinę ir makroekonominę politiką, būtiną euro zonai, ir jai turi būti skirtas iždas ir biudžetas, kurie atitiktų numatytų užduočių mastą; kadangi nepaisant priemonių, nustatytų pirminėje teisėje, reikia reformuoti Lisabonos sutartį;

| Q. | kadangi taip pat reikia reformuoti ir atnaujinti visos Europos Sąjungos finansinius išteklius; kadangi susitarimas dėl dabartinės DFP pasiektas tik po ilgų ir įtemptų derybų ir prie jo pridėtas sprendimas įsteigti aukšto lygio grupę, kuri persvarstytų Sąjungos pajamas pagal nuosavų išteklių sistemą ir 2016 m. pateikti pranešimą; kadangi dabartinė DPF labai varžo Sąjungos finansinę ir politinę autonomiją, nes daugumą pajamų sudaro valstybių narių nacionaliniai įnašai ir didelė dalis išlaidų iš anksto numatyta grąžinti toms pačioms valstybėms narėms; kadangi BVP/BNP pagrįsti nacionaliniai įnašai tapo pačiu didžiausiu pajamų šaltiniu; |
| --- | --- |

Q.

kadangi taip pat reikia reformuoti ir atnaujinti visos Europos Sąjungos finansinius išteklius; kadangi susitarimas dėl dabartinės DFP pasiektas tik po ilgų ir įtemptų derybų ir prie jo pridėtas sprendimas įsteigti aukšto lygio grupę, kuri persvarstytų Sąjungos pajamas pagal nuosavų išteklių sistemą ir 2016 m. pateikti pranešimą; kadangi dabartinė DPF labai varžo Sąjungos finansinę ir politinę autonomiją, nes daugumą pajamų sudaro valstybių narių nacionaliniai įnašai ir didelė dalis išlaidų iš anksto numatyta grąžinti toms pačioms valstybėms narėms; kadangi BVP/BNP pagrįsti nacionaliniai įnašai tapo pačiu didžiausiu pajamų šaltiniu;

| R. | kadangi dabartinė DFP nominali išraiška yra mažesnė palyginti su ankstesniosios, nors aplinkybės reikalauja didelių biudžeto pastangų norint padėti pabėgėliams ir skatinti ekonomikos augimą, socialinę sanglaudą ir finansinį stabilumą; |
| --- | --- |

R.

kadangi dabartinė DFP nominali išraiška yra mažesnė palyginti su ankstesniosios, nors aplinkybės reikalauja didelių biudžeto pastangų norint padėti pabėgėliams ir skatinti ekonomikos augimą, socialinę sanglaudą ir finansinį stabilumą;

| S. | kadangi vieningo sprendimo reikalavimas mokesčių politikos klausimais trukdo kovoti su mokesčių rojaus Europos Sąjungoje egzistavimu ir kenksminga valstybių narių mokesčių politika; kadangi dėl daugelio šių praktikų iškreipiamas vidaus rinkos veikimas, kyla pavojus valstybių narių pajamoms, pagaliau našta perkeliama piliečiams ir MVĮ; |
| --- | --- |

S.

kadangi vieningo sprendimo reikalavimas mokesčių politikos klausimais trukdo kovoti su mokesčių rojaus Europos Sąjungoje egzistavimu ir kenksminga valstybių narių mokesčių politika; kadangi dėl daugelio šių praktikų iškreipiamas vidaus rinkos veikimas, kyla pavojus valstybių narių pajamoms, pagaliau našta perkeliama piliečiams ir MVĮ;

| T. | kadangi Europos Sąjunga yra konstitucinė sistema, pagrįsta teisinės valstybės principu; kadangi norint pagal valdžių padalijimo principą Europos Sąjungos Teisingumo Teismui (ESTT) suteikti jurisdikciją visais ES teisės aspektais reikia pakeisti Sutartis; |
| --- | --- |

T.

kadangi Europos Sąjunga yra konstitucinė sistema, pagrįsta teisinės valstybės principu; kadangi norint pagal valdžių padalijimo principą Europos Sąjungos Teisingumo Teismui (ESTT) suteikti jurisdikciją visais ES teisės aspektais reikia pakeisti Sutartis;

| U. | kadangi ES taip pat grindžiama šiomis vertybėmis: pagarba žmogaus orumui, laisve, demokratija, lygybe, teisine valstybe ir pagarba žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises; kadangi įrodyta, jog galiojančių ES priemonių vertinant, kaip valstybės narės laikosi šių principų, ir sankcijų už jų pažeidimus nepakanka; kadangi pažeidimo procedūros, pradėtos dėl konkrečių valstybių narių teisės aktų arba veiksmų, pažeidžiančių ES teisę, nepakankamos norint reaguoti į ES pagrindinių teisių pažeidimus; kadangi pagal ES sutarties 7 straipsnio 1 dalį nustatyta, kad Taryba, spręsdama keturių penktadalių savo narių balsų dauguma gali nutarti, jog iškilo aiškus pavojus, kad šiurkščiai pažeistos pagrindinės vertybės, o pagal ES sutarties 7 straipsnio 2 dalį reikalaujama, kad Europos Vadovų Taryba vieningai nuspręstų dėl šiurkštaus ir nuolatinio pažeidimo; kadangi dėl šių priežasčių nei ES sutarties 7 straipsnio 1 dalyje nustatytos prevencinės priemonės, nei 7 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatytos sankcijos nebuvo įgyvendintos; |
| --- | --- |

U.

kadangi ES taip pat grindžiama šiomis vertybėmis: pagarba žmogaus orumui, laisve, demokratija, lygybe, teisine valstybe ir pagarba žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises; kadangi įrodyta, jog galiojančių ES priemonių vertinant, kaip valstybės narės laikosi šių principų, ir sankcijų už jų pažeidimus nepakanka; kadangi pažeidimo procedūros, pradėtos dėl konkrečių valstybių narių teisės aktų arba veiksmų, pažeidžiančių ES teisę, nepakankamos norint reaguoti į ES pagrindinių teisių pažeidimus; kadangi pagal ES sutarties 7 straipsnio 1 dalį nustatyta, kad Taryba, spręsdama keturių penktadalių savo narių balsų dauguma gali nutarti, jog iškilo aiškus pavojus, kad šiurkščiai pažeistos pagrindinės vertybės, o pagal ES sutarties 7 straipsnio 2 dalį reikalaujama, kad Europos Vadovų Taryba vieningai nuspręstų dėl šiurkštaus ir nuolatinio pažeidimo; kadangi dėl šių priežasčių nei ES sutarties 7 straipsnio 1 dalyje nustatytos prevencinės priemonės, nei 7 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatytos sankcijos nebuvo įgyvendintos;

| V. | kadangi panašu, jog ES turi daugiau galimybių daryti įtaką politikos dėl pagrindinių teisių, teisinės valstybės ir kovos su korupcija srityse kol šalys yra kandidatės tapti Sąjungos narėmis; kadangi teisinės valstybės priemonė turėtų būti lygiai taip pat taikoma ir valstybėms narėms; |
| --- | --- |

V.

kadangi panašu, jog ES turi daugiau galimybių daryti įtaką politikos dėl pagrindinių teisių, teisinės valstybės ir kovos su korupcija srityse kol šalys yra kandidatės tapti Sąjungos narėmis; kadangi teisinės valstybės priemonė turėtų būti lygiai taip pat taikoma ir valstybėms narėms;

| W. | kadangi šis persvarstymas taip pat būtinas norint ir naujai suderinti bei iš esmės atnaujinti Sąjungos veiklą, kad būtų mažiau biurokratinio reguliavimo ir daugiau veiksmingo politikos formavimo labiau atitinkančio piliečių poreikius; kadangi Sąjungai būtina kompetencija norint siekti pažangos kai kurių iš jos deklaruojamų tikslų srityse, pavyzdžiui, sukurti bendrą rinką, įskaitant energetikos sąjungą, užtikrinti socialinę sanglaudą ir siekti visiško užimtumo, teisingo ir bendro migracijos ir prieglobsčio valdymo, taip pat vidaus ir išorės saugumo politikos; |
| --- | --- |

W.

kadangi šis persvarstymas taip pat būtinas norint ir naujai suderinti bei iš esmės atnaujinti Sąjungos veiklą, kad būtų mažiau biurokratinio reguliavimo ir daugiau veiksmingo politikos formavimo labiau atitinkančio piliečių poreikius; kadangi Sąjungai būtina kompetencija norint siekti pažangos kai kurių iš jos deklaruojamų tikslų srityse, pavyzdžiui, sukurti bendrą rinką, įskaitant energetikos sąjungą, užtikrinti socialinę sanglaudą ir siekti visiško užimtumo, teisingo ir bendro migracijos ir prieglobsčio valdymo, taip pat vidaus ir išorės saugumo politikos;

| X. | kadangi sistemingas dialogas su pilietinės visuomenės organizacijomis ir stipresnis socialinis dialogas visais lygmenimis, laikantis principo, numatyto SESV 11 straipsnyje, itin svarbūs norint duoti atkirtį euroskepticizmui ir dar kartą patvirtinti Europos solidarumu pagrįstus aspektus, socialinę sanglaudą ir dalyvaujamosios bei įtraukios demokratijos, kuri papildytų atstovaujamąją demokratiją, kūrimą; |
| --- | --- |

X.

kadangi sistemingas dialogas su pilietinės visuomenės organizacijomis ir stipresnis socialinis dialogas visais lygmenimis, laikantis principo, numatyto SESV 11 straipsnyje, itin svarbūs norint duoti atkirtį euroskepticizmui ir dar kartą patvirtinti Europos solidarumu pagrįstus aspektus, socialinę sanglaudą ir dalyvaujamosios bei įtraukios demokratijos, kuri papildytų atstovaujamąją demokratiją, kūrimą;

| Y. | kadangi per pastarąjį dešimtmetį saugumo padėtis Europoje, visų pirma mūsų kaimynystėje, labai suprastėjo; viena valstybė narė nebegali pati užtikrinti savo vidaus ir išorės saugumo; |
| --- | --- |

Y.

kadangi per pastarąjį dešimtmetį saugumo padėtis Europoje, visų pirma mūsų kaimynystėje, labai suprastėjo; viena valstybė narė nebegali pati užtikrinti savo vidaus ir išorės saugumo;

| Z. | kadangi dėl sumažėjusių Europos gynybos pajėgumų apribotos jos galimybės užtikrinti stabilumą užsienyje; kadangi šis klausimas susijęs su sąjungininkų JAV nenoru kištis, jeigu Europa nepasiruošusi prisiimti sąžiningos dalies atsakomybės; kadangi turėtų būti sutvirtinta ES gynybos politika ir sukurta išsami ES ir NATO partnerystė tuo pačiu užtikrinant Sąjungos galimybes nepriklausomai vykdyti operacijas užsienyje, visų pirma siekiant stabilizuoti padėtį kaimyninėse šalyse; kadangi dėl to neišvengiamai reikia įgyvendinti abu su Europos saugumo strategija suderintus tikslus – valstybės narės turi intensyviau bendradarbiauti ir jų gynybos pajėgų dalis turi būti integruota į Europos gynybos bendriją; |
| --- | --- |

Z.

kadangi dėl sumažėjusių Europos gynybos pajėgumų apribotos jos galimybės užtikrinti stabilumą užsienyje; kadangi šis klausimas susijęs su sąjungininkų JAV nenoru kištis, jeigu Europa nepasiruošusi prisiimti sąžiningos dalies atsakomybės; kadangi turėtų būti sutvirtinta ES gynybos politika ir sukurta išsami ES ir NATO partnerystė tuo pačiu užtikrinant Sąjungos galimybes nepriklausomai vykdyti operacijas užsienyje, visų pirma siekiant stabilizuoti padėtį kaimyninėse šalyse; kadangi dėl to neišvengiamai reikia įgyvendinti abu su Europos saugumo strategija suderintus tikslus – valstybės narės turi intensyviau bendradarbiauti ir jų gynybos pajėgų dalis turi būti integruota į Europos gynybos bendriją;

| AA. | kadangi nebuvo pasinaudota nei viena iš Lisabonos sutartyje numatytų nuostatų dėl pereigos, taip siekiant palengvinti Sąjungos valdymo reformas, ir, atrodo, kad dabartinėmis aplinkybėmis jomis nebus pasinaudota; kadangi, priešingai, pagal Europos Vadovų Tarybos 2009 m. birželio 18–19 d. sprendimą dėl Lisabonos sutartyje numatyto Europos Komisijos narių sumažinimo nedelsiant buvo pasinaudota nuostata dėl išimties; |
| --- | --- |

AA.

kadangi nebuvo pasinaudota nei viena iš Lisabonos sutartyje numatytų nuostatų dėl pereigos, taip siekiant palengvinti Sąjungos valdymo reformas, ir, atrodo, kad dabartinėmis aplinkybėmis jomis nebus pasinaudota; kadangi, priešingai, pagal Europos Vadovų Tarybos 2009 m. birželio 18–19 d. sprendimą dėl Lisabonos sutartyje numatyto Europos Komisijos narių sumažinimo nedelsiant buvo pasinaudota nuostata dėl išimties;

| AB. | kadangi 2014 m. vykusių rinkimų į Europos Parlamentą rezultatai pirmą kartą tiesiogiai nulėmė Komisijos pirmininko kandidatūrą; tačiau kadangi, deja, piliečiai negalėjo tiesiogiai balsuoti už kandidatus; kadangi viršnacionalinis rinkimų į Europos Parlamentą pobūdis turėtų būti dar labiau sustiprintas nustatant aiškų teisinį pagrindą, kad ši nauja sistema būtų išsaugota ir plėtojama; be to, kadangi piliečiai vis dar negali suvokti, Komisijos pirmininko ir Europos Vadovų Tarybos pirmininko tarpusavio santykio; |
| --- | --- |

AB.

kadangi 2014 m. vykusių rinkimų į Europos Parlamentą rezultatai pirmą kartą tiesiogiai nulėmė Komisijos pirmininko kandidatūrą; tačiau kadangi, deja, piliečiai negalėjo tiesiogiai balsuoti už kandidatus; kadangi viršnacionalinis rinkimų į Europos Parlamentą pobūdis turėtų būti dar labiau sustiprintas nustatant aiškų teisinį pagrindą, kad ši nauja sistema būtų išsaugota ir plėtojama; be to, kadangi piliečiai vis dar negali suvokti, Komisijos pirmininko ir Europos Vadovų Tarybos pirmininko tarpusavio santykio;

| AC. | kadangi dėl Jungtinės Karalystės referendume priimto sprendimo išstoti iš Europos Sąjungos reforma tapo dar labiau skubi; kadangi vykdant derybas dėl JK išstojimo sąlygų reikia atsižvelgti į jos būsimus santykius su Sąjunga; kadangi dėl šio susitarimo reikia derėtis pagal SESV 218 straipsnio 3 dalį ir Sąjungos vardu jį sudarys Taryba, kuri gavusi Europos Parlamento pritarimą priims sprendimą kvalifikuota balsų dauguma; kadangi todėl Europos Parlamentas turėtų visapusiškai dalyvauti derybų procese; |
| --- | --- |

AC.

kadangi dėl Jungtinės Karalystės referendume priimto sprendimo išstoti iš Europos Sąjungos reforma tapo dar labiau skubi; kadangi vykdant derybas dėl JK išstojimo sąlygų reikia atsižvelgti į jos būsimus santykius su Sąjunga; kadangi dėl šio susitarimo reikia derėtis pagal SESV 218 straipsnio 3 dalį ir Sąjungos vardu jį sudarys Taryba, kuri gavusi Europos Parlamento pritarimą priims sprendimą kvalifikuota balsų dauguma; kadangi todėl Europos Parlamentas turėtų visapusiškai dalyvauti derybų procese;

| AD. | kadangi Jungtinės Karalystės pasitraukimas yra galimybė sumažinti Sąjungos sudėtingumą ir išsiaiškinti, ką iš tiesų reiškia narystė Sąjungoje; kadangi ateityje reikia aiškios sistemos, apibrėžiančios ES santykius su kaimyninėmis valstybėmis (Jungtine Karalyste, Norvegija, Šveicarija, Turkija, Ukraina ir kt.); kadangi Sąjungos steigėjai jau numatė asocijuotos narės statusą; |
| --- | --- |

AD.

kadangi Jungtinės Karalystės pasitraukimas yra galimybė sumažinti Sąjungos sudėtingumą ir išsiaiškinti, ką iš tiesų reiškia narystė Sąjungoje; kadangi ateityje reikia aiškios sistemos, apibrėžiančios ES santykius su kaimyninėmis valstybėmis (Jungtine Karalyste, Norvegija, Šveicarija, Turkija, Ukraina ir kt.); kadangi Sąjungos steigėjai jau numatė asocijuotos narės statusą;

| AE. | kadangi atliekant šį svarbų darbą Sutartys suteikia Europos Parlamentui šešias svarbias prerogatyvas: teisę teikti Tarybai projektus dėl Sutarčių keitimo (ES sutarties 48 straipsnio 2 dalis), teisę, kad Europos Vadovų Taryba su juo konsultuotųsi dėl Sutarčių keitimo (ES sutarties 48 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa), teisę reikalauti sušaukti konventą, net jeigu Europos Vadovų Taryba to nenori (ES sutarties 48 straipsnio 3 dalies antra pastraipa), teisę, kad Europos Vadovų Taryba su juo konsultuotųsi dėl sprendimo iš dalies keisti visas SESV III dalies nuostatas arba jų dalį (ES sutarties 48 straipsnio 6 dalies antra pastraipa), teisę prieš įvykstant rinkimams inicijuoti Europos Parlamento sudėties keitimą (ES sutarties 14 straipsnio 2 dalis) ir teisę siūlyti taikomą vienodą rinkimų tvarką (SESV 223 straipsnio 1 dalis); |
| --- | --- |

AE.

kadangi atliekant šį svarbų darbą Sutartys suteikia Europos Parlamentui šešias svarbias prerogatyvas: teisę teikti Tarybai projektus dėl Sutarčių keitimo (ES sutarties 48 straipsnio 2 dalis), teisę, kad Europos Vadovų Taryba su juo konsultuotųsi dėl Sutarčių keitimo (ES sutarties 48 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa), teisę reikalauti sušaukti konventą, net jeigu Europos Vadovų Taryba to nenori (ES sutarties 48 straipsnio 3 dalies antra pastraipa), teisę, kad Europos Vadovų Taryba su juo konsultuotųsi dėl sprendimo iš dalies keisti visas SESV III dalies nuostatas arba jų dalį (ES sutarties 48 straipsnio 6 dalies antra pastraipa), teisę prieš įvykstant rinkimams inicijuoti Europos Parlamento sudėties keitimą (ES sutarties 14 straipsnio 2 dalis) ir teisę siūlyti taikomą vienodą rinkimų tvarką (SESV 223 straipsnio 1 dalis);

| AF. | kadangi Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) ir Regionų komitetas (RK) turi išlikti kaip pilietinės visuomenės organizacijų ir regionų bei vietos veikėjų instituciniai atstovai, nes jų nuomonės padeda didinti politikos formavimo ir teisėkūros procesų demokratinį teisėtumą; |
| --- | --- |

AF.

kadangi Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) ir Regionų komitetas (RK) turi išlikti kaip pilietinės visuomenės organizacijų ir regionų bei vietos veikėjų instituciniai atstovai, nes jų nuomonės padeda didinti politikos formavimo ir teisėkūros procesų demokratinį teisėtumą;

| AG. | kadangi didžioji dauguma Sąjungos regioninės ir vietos valdžios institucijų ne kartą Regionų komitete išsakė savo nuomonę, remdamos veiksmingai valdomą labiau integruotą ES; |
| --- | --- |

AG.

kadangi didžioji dauguma Sąjungos regioninės ir vietos valdžios institucijų ne kartą Regionų komitete išsakė savo nuomonę, remdamos veiksmingai valdomą labiau integruotą ES;

| 1. | mano, kad metas, kai krizės buvo valdomos smulkiais ir ad hoc sprendimais praėjo, nes jais per vėlai priimtos priemonės, kurių buvo per mažai; yra įsitikinęs, kad dabar metas susikaupus apsvarstyti, kaip reaguoti į Europos Sąjungos valdymo trūkumus ir imtis išsamiai ir nuosekliai persvarstyti Lisabonos sutartį; mano, kad visiškai išnaudojant galiojančių Sutarčių teikiamas galimybes dabar galima užtikrinti trumpalaikius ir vidutinio laikotarpio sprendimus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad Sąjungos reformos kryptis turėtų užtikrinti jos modernizavimą nustatant naujas priemones, naujus veiksmingus Europos gebėjimus ir užtikrinant demokratiškesnį sprendimų priėmimo procesą, o ne grįžti prie nacionalinio valdymo labiau taikant tarpvyriausybines priemones; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, jog iš neseniai atliktos Eurobarometro apklausos galima spręsti, kad skirtingai nei paprastai manoma, ES piliečiai vis dar puikiai supranta tikrai europinių sprendimų, taip pat saugumo, gynybos ir migracijos srityse, svarbą ir juos remia (24); |
| --- | --- |

3.

| 4. | su dideliu susirūpinimu pastebi, kad valstybėse narėse labai daugėja grupių, kurios kenkia Sąjungos vienybei sukeldamos vis didesnį skaidrumo trūkumą, taip pat mažindamos žmonių pasitikėjimą; mano, kad tinkamas būdas būtų vykdyti diskusijas dėl Sąjungos ateities visose 27 valstybėse narėse; pabrėžia, kad diskusijų suskaidymas įvairiais formatais arba valstybių narių grupėmis būtų neveiksmingas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad išsamios demokratinės Sutarčių reformos turi būti siekiama svarstant apie ES ateitį ir susitarus dėl ES piliečių dabartinės ir ateities kartų vizijos sušaukus konventą, kurio visų savo valstybių narių nacionalinių parlamentų, vyriausybių, Komisijos ir Europos Parlamento atstovų ir konsultacinių organų, pavyzdžiui, Regionų komiteto bei Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto, atstovų sudėtis užtikrintų įtrauktį ir suteiktų tinkamą platformą tokiems svarstymams ir Europos Sąjungos piliečių bei pilietinės visuomenės dalyvavimui; |
| --- | --- |

5.

Europos pagal pageidavimus pabaiga

| 6. | apgailestauja dėl to, kad kiekvieną kartą kai Europos Vadovų Taryba nusprendžia taikyti tarpvyriausybinį metodą ir išvengti Sutartyse nustatyto bendrijos ar Sąjungos metodo ne tik politikos formavimas būna mažiau veiksmingas, bet ir prisidedama prie skaidrumo, demokratinės atskaitomybės ir kontrolės mažinimo; mano, kad diferencijuotas būdas galimas tik kaip laikina priemonė siekiant veiksmingo ir integruoto ES politikos formavimo; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mano, kad Sąjungos metodas yra vienintelis demokratinis teisėkūros metodas, užtikrinantis, kad būtų atsižvelgta į visus interesus, visų pirma į bendrą Europos interesą; Sąjungos metodu laiko teisėkūros procedūrą, kai Komisija, įgyvendindama savo vykdomosios valdžios kompetenciją inicijuoja teisės aktą, Parlamentas ir Taryba, atitinkamai atstovaujantys piliečiams ir valstybėms narėms, bendrai balsų dauguma priima sprendimą (vieningas sprendimas Taryboje tampa absoliučia išimtimi) ir Teisingumo Teismas prižiūri bei vykdo galutinę teisminę kontrolę; primygtinai reikalauja, kad net skubos atveju būtų laikomasi Sąjungos metodo; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mano, kad šiomis aplinkybėmis būtina patvirtinti „glaudesnės Europos tautų sąjungos kūrimo“ (ES sutarties 1 straipsnis) misiją siekiant sušvelninti bet kokį susiskaldymo polinkį ir dar kartą paaiškinti ES moralinį, politinį ir istorinį tikslą ir konstitucinį pobūdį; |
| --- | --- |

8.

| 9. | siūlo nustatyti ne tokius griežtus tvirtesnio ir struktūrinio bendradarbiavimo reikalavimus, taip pat sumažinant minimalų dalyvaujančių valstybių narių skaičių; |
| --- | --- |

9.

| 10. | siūlo kitą kartą persvarstant Sutartis racionalizuoti dabar painią diferenciaciją nustojant taikyti arba bent jau labai sumažinant galimybes ES pirminės teisės lygmeniu taikyti pasirinkimo dalyvauti arba nedalyvauti nuostatas ir išimtis individualioms valstybėms narėms; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rekomenduoja apibrėžti ir plėtoti partnerystę siekiant aplink ES sukurti valstybių partnerių, kurios negali arba nenori įstoti į ES, tačiau nori glaudesnių santykių su ES, erdvę; mano, kad šie santykiai turėtų būti susiję su pareigomis atitinkančiomis konkrečias teises, pavyzdžiui, finansiniu indėliu arba – o tai dar svarbiau – pagarba Sąjungos pagrindinėms vertybėms bei teisinės valstybės principui; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mano, kad turi būti išsaugota bendra institucinė sistema siekiant bendrų Sąjungos tikslų ir užtikrinti visų piliečių ir valstybių narių lygybės principą; |
| --- | --- |

12.

Jungtinės Karalystės išstojimas iš Europos Sąjungos

| 13. | atkreipia dėmesį į tai, kad šis naujas partnerystės statusas galėtų būti viena iš galimybių patenkinti daugumos Jungtinės Karalystės piliečių išreikštą valią išstoti iš ES; pabrėžia, kad JK kaip vienos didesnių valstybių narių ir didžiausios euro zonai nepriklausančios valstybės narės išstojimas daro poveikį Sąjungos stiprybei ir institucinei darnai; |
| --- | --- |

13.

| 14. | dar kartą patvirtina, kad Sąjungos konstitucinės nuostatos, visų pirma bendrosios rinkos vientisumas ir tai, kad ji negali būti atskirta nuo keturių pagrindinių laisvių (laisvo kapitalo, asmenų, prekių ir paslaugų judėjimo), yra labai svarbūs neatsiejami Sąjungos ramsčiai, kaip ir taisinės valstybės principas, kurį užtikrina Europos Teisingumo Teismas; dar kartą patvirtina, kad Sąjungos konstitucinė vienovė negali būti išardyta derybose dėl Jungtinės Karalystės išstojimo iš Sąjungos; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina reaguojant į Jungtinės Karalystės piliečių sprendimą išstoti iš ES Europos bankininkystės institucijos ir Europos vaistų agentūros buveines, šiuo metu įsikūrusias Londone, perkelti į kitą valstybę narę; |
| --- | --- |

15.

Naujas ekonomikos valdymas siekiant ekonomikos augimo, socialinės sanglaudos ir finansinio stabilumo

| 16. | yra labai susirūpinęs dėl vis didėjančių ekonominių ir socialinių skirtumų, nepakankamų ekonominių reformų ir nepakankamos Ekonominės ir pinigų sąjungos (EPS) finansinio stabilumo, taip pat dėl sumažėjusio daugelio valstybių narių ekonomikos konkurencingumo; šios problemos ypač kilo dėl bendros fiskalinės ir ekonominės politikos trūkumo; todėl mano, kad bendra fiskalinė ir ekonomikos politika turėtų tapti pasidalijamąja Sąjungos ir valstybių narių kompetencija; |
| --- | --- |

16.

| 17. | apgailestaudamas mano, kad nei galiojančiu Stabilumo ir augimo paktu, nei finansinės pagalbos neteikimo nuostatomis (SESV 125 straipsnis) negalima pasiekti numatytų tikslų; mano, kad ES privalo atmesti mėginimus grįžti prie protekcionistinės nacionalinės politikos ir turėtų ir ateityje išlikti atvira ekonomika; perspėja, kad to negalima pasiekti išardant socialinį modelį; |
| --- | --- |

17.

| 18. | be to pažymi, kad dabartinė sistema nepakankamai užtikrina nacionalinę atsakomybę už konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas; šiuo klausimu domisi patariamosios Europos fiskalinės valdybos siūlomomis galimybėmis ir jos būsimu tikslu – konsultuoti Komisiją dėl fiskalinės politikos krypčių, kurios būtų taikomos visai euro zonai; |
| --- | --- |

18.

| 19. | suvokia, kad reikia persvarstyti daugelio ES neseniai priimtų krizių valdymo priemonių veiksmingumą ir pirminėje teisėje nustatyti tam tikras sprendimų priėmimo procedūras, taip pat reikia įtvirtinti naujos finansinio sektoriaus reguliavimo sistemos teisinius pagrindus; pritaria Penkių pirmininkų pranešime išdėstytam teiginiui, kad atvirasis koordinavimo metodas kaip Europos ekonominės strategijos pagrindas neveikia; |
| --- | --- |

19.

| 20. | todėl siūlo papildomai prie stabilumo ir augimo pakto sanglaudos kodeksą priimti kaip teisės aktą pagal įprastą teisėkūros procedūrą, nustatyti suderintus tikslus (pavyzdžiui, mokesčių, darbo rinkos, investicijų, našumo, socialinės sanglaudos, viešojo administravimo ir gero valdymo pajėgumų); primygtinai reikalauja, kad, laikantis ekonomikos valdymo sistemos, suderinamumas su sanglaudos kodeksu turėtų būti visapusiško dalyvavimo fiskaliniame euro zonos pajėgume sąlyga, ir reikalauja, kad kiekviena valstybė narė galėtų pateikti pasiūlymus, kaip įgyvendinti konvergencijos kodekso kriterijus; pabrėžia, kad standartai ir fiskalinės paskatos yra nustatyti rezoliucijoje dėl euro zonos biudžeto pajėgumų; |
| --- | --- |

20.

| 21. | mano, kad stiprus socialinis aspektas yra būtinas visapusiškai ekonominei ir pinigų sąjungai ir kad dabartinė SESV 9 straipsnio formuluotė nėra pakankama, kad būtų galima užtikrinti tinkamą pusiausvyrą tarp socialinių teisių ir ekonominių laisvių; todėl ragina šioms teisėms suteikti vienodą svarbą, taip pat užtikrinti socialinių partnerių dialogą; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina į ES teisės sistemą integruoti Sutartį dėl stabilumo, koordinavimo ir valdymo ekonominėje ir pinigų sąjungoje (fiskalinis susitarimas), taip pat į ES tesės aktus įtraukti ESM ir Bendrą pertvarkymo fondą remiantis išsamiu jų įgyvendinimo įvertinimu ir užtikrinant tinkamą demokratinę Parlamento priežiūrą, taip garantuojant, kad kontrolė ir atsiskaitomybė būtų dalyvaujančių subjektų atsakomybė; taip pat ragina toliau vystyti tarpparlamentinę konferenciją, numatytą fiskalinio susitarimo 13 straipsnyje, siekiant prireikus laiku užtikrinti esmines EP ir nacionalinių parlamentų diskusijas; |
| --- | --- |

22.

| 23. | laikosi nuomonės, kad siekiant padidinti finansinį stabilumą, sušvelninti tarpvalstybinius asimetrinius sukrėtimus, sumažinti recesijos poveikį ir užtikrinti tinkamą investicijų lygmenį, euro zonai būtinas fiskalinis pajėgumas, pagrįstas nuosavais ištekliais ir nuosavu Europos iždu, kuriam būtų suteikti įgaliojimai skolintis; pabrėžia, kad šis iždas turi būti Komisijoje, jam turi būti taikoma demokratinė priežiūra ir jis turi būti atskaitingas Parlamentui ir Tarybai; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atkreipia dėmesį, kad užtikrinant Ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą itin svarbu laikytis jos nuostatų, taigi Komisijai ir (arba) Euro grupei riekia suteikti platesnes vyriausybės funkcijas nei suteiktos dabar, taip pat įtraukiant Europos Parlamentą būtina užtikrinti demokratinę stabdžių ir atsvarų sistemą visais EPS aspektais; mano, kad siekiant atsakomybės tuo pačiu turi būti užtikrinama atsiskaitomybė tuo lygmeniu, kuriuo priimami ar įgyvendinami sprendimai, ir kad nacionaliniai parlamentai turi vykdyti nacionalinių vyriausybių kontrolę, o Europos Parlamentas prižiūrėti Europos vykdomąją valdžią; |
| --- | --- |

24.

| 25. | todėl ragina vykdomosios valdžios instituciją sutelkti Komisijoje, kuri atliktų ES finansų ministro vaidmenį, suteikiant Komisijai gebėjimus formuluoti ir įgyvendinti bendrą ES ekonominę politiką, susiejant ją su makroekonominėmis, fiskalinėmis ir pinigų priemonėmis, kurios būtų paremtos euro zonos biudžeto lėšomis; finansų ministras būtų atsakingas už ESM ir kitų bendrų lėšų, įskaitant biudžeto lėšas, valdymą ir būtų vienintelis euro zonos išorės atstovas tarptautinėse organizacijose, visų pirma finansinio sektoriaus organizacijose; |
| --- | --- |

25.

| 26. | mano, kad būtina finansų ministrui suteikti proporcingus įgaliojimus dalyvauti stebint sanglaudos kodekso laikymąsi ir kompetenciją naudoti minėtas finansines paskatas; |
| --- | --- |

26.

| 27. | mano, kad būtina, nepažeidžiant Europos centrinių bankų sistemos, sudaryti galimybę Europos stabilumo mechanizmui veikti kaip pagrindiniam paskutiniam skolintojui finansų įstaigoms užtikrinus tiesioginę Europos Centrinio Banko priežiūrą arba kontrolę; taip pat mano, kad būtina Europos Centriniam Bankui suteikti visus federalinio rezervo įgaliojimus tuo pačiu išsaugant jo nepriklausomumą; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pagaliau ragina palaipsniui, bet kuo greičiau pagal supaprastintą tvarkaraštį įgyvendinti bankų sąjungą ir kapitalo rinkas; |
| --- | --- |

28.

| 29. | mano, kad būtina panaikinti vieningo sprendimo reikalavimą tam tikrai mokesčių tvarkai, kad būtų galima ES užtikrinti teisingą ir sklandų vidaus rinkos veikimą ir užkirsti kelią žalingai mokesčių politikai valstybėse narėse; ragina kovą su mokestiniu sukčiavimu, mokesčių vengimu ir mokesčių rojais paversti vienu iš pagrindinių Europos Sąjungos tikslų; |
| --- | --- |

29.

Naujos problemos

| 30. | pripažįsta, kad geopolitiniu, ekonominiu ir ekologiniu požiūriu reikia sukurti tikrą Europos energetikos sąjungą; pabrėžia, kad klimato kaita – viena iš rimčiausių problemų, su kuriomis susiduria ES; taip pat pabrėžia, kad reikia ne tik ratifikuoti ir visiškai įgyvendinti Paryžiaus susitarimą, pritaikyti privalomus ES klimato tikslus ir veiksmus, kad būtų pakeisti apribojimai, kuriais siekiama, kad ES politika nedarytų poveikio valstybių narių teisei apibrėžti savo energijos išteklių naudojimo sąlygas, pasirinkti tarp skirtingų energijos šaltinių ir nustatyti bendrą energijos tiekimo struktūrą (SESV 194 straipsnio 2 dalis), ir užtikrinti sėkmingą bendros švarios ir atsinaujinančių išteklių energetikos įgyvendinimą; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pabrėžia, kad naujų bei atsinaujinančiųjų energijos išteklių plėtrą turėtų būti nustatyta Sutartyse kaip pagrindinis Sąjungos ir valstybių narių tikslas; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pažymi, kad Sutartyse numatyta pakankamai galimybių norint sukurti humanišką gerai veikiančią migracijos ir prieglobsčio valdymo sistemą, įskaitant Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgas, ir palankiai vertina pažangą šiuo klausimu; tačiau mano, kad Sutartys, visų pirma SESV 79 straipsnio 5 dalis, yra per griežtos kalbant apie kitus migracijos aspektus, ypač apie tikrai europietiškos legalios migracijos sistemos sukūrimą; pabrėžia, kad būsima ES migracijos sistema turi būti susieta su pagalba užsienio šalims ir užsienio politika, taip pat reikia suvienodinti nacionalinius prieglobsčio teikimo ir prieigos prie darbo rinkos kriterijus; primygtinai teigia, kad Parlamento demokratinė priežiūra būtina įgyvendinant sienų kontrolę, susitarimus su trečiosiomis šalimis, įskaitant bendradarbiavimo dėl readmisijos ir grąžinimo, prieglobsčio ir migracijos politiką ir kad nacionalinio saugumo užtikrinimas negali būti pretekstu norint sutrukdyti imtis veiksmų Europos lygmeniu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | mano, kad atsižvelgiant į teroristų grėsmės intensyvumą būtina tobulinti ES gebėjimus kovoti su terorizmu ir tarptautiniu organizuotu nusikalstamumu; pabrėžia, kad valstybių narių kompetentingos valdžios institucijos ir agentūros, Europolas ir Eurojustas turėtų ne tik sutvirtinti tarpusavio bendradarbiavimą, bet ir patys turėti realias tyrimo ir baudžiamojo kaltinimo palaikymo kompetencijas ir gebėjimus; viena iš galimybių būtų su tinkama Parlamento priežiūra juos pertvarkyti į tikrą Europos tyrimų ir kovos su terorizmu biurą; |
| --- | --- |

33.

| 34. | daro išvadą, kad dėl įvairių Europos teritorijoje įvykdytų teroristinių išpuolių galima manyti, jog saugumas būtų labiau užtikrintas, jeigu jis nepriklausytų išskirtinei valstybių narių kompetencijai; todėl siūlo užtikrinti, kad jam būtų taikoma pasidalijamoji kompetencija taip siekiant sudaryti palankesnes sąlygas teismų kontrolei priklausančių Europos tyrimo ir žvalgybos pajėgų Europole steigimui; teigia, kad šiuo metu pagal SESV 73 straipsnį nėra kliūčių valstybėms narėms, norinčioms užtikrinti tokį savo tarnybų bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

34.

Užsienio politikos sutvirtinimas

| 35. | kaip teigiama 2017 m. vasario 16 d. rezoliucijoje dėl Europos Sąjungos veikimo gerinimo remiantis Lisabonos sutarties teikiamomis galimybėmis apgailestauja, kad ES nepadarė daugiau pažangos gerindama savo gebėjimus susitarti dėl bendros užsienio ir saugumo politikos (BUSP) ir ją įgyvendinti; pažymi, kad jos pastangos inicijuoti bendrą saugumo ir gynybos politiką nebuvo labai sėkmingos, visų pirma kalbant apie išlaidų ir atsakomybės pasidalijimą; |
| --- | --- |

35.

| 36. | atkreipia dėmesį į tai, kad ES tik sustiprindama bendrą užsienio ir saugumo politiką gali patikimai reaguoti į naujas saugumo grėsmes ir iššūkius, taigi kovoti su terorizmu ir užtikrinti taiką, stabilumą ir tvarką kaimyninėse šalyse; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pakartoja, kad būtų galima ir reikėtų siekti didesnės pažangos pagal Lisabonos sutarties nuostatas, ir laikosi nuomonės, kad taip pat reikėtų balsuojant kvalifikuota balsų dauguma priimti sprendimą Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį vadinti ES užsienio reikalų ministru ir remti jo pastangas tapti pagrindiniu Europos Sąjungos išorės atstovu tarptautiniuose forumuose, visų pirma Jungtinių Tautų lygmeniu; mano, kad užsienio reikalų ministrui turėtų būti leista skirti politinius pavaduotojus; siūlo persvarstyti dabartinės Europos išorės veiksmų tarnybos veiksmingumą, įskaitant poreikį skirti tinkamai biudžeto išteklių; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pabrėžia, kad reikia skubiai įsteigti Europos gynybos sąjungą siekiant sutvirtinti ES teritorijos gynybą, kad Sąjunga kaip strateginė NATO partnerė galėtų nepriklausomai vykdyti operacijas užsienyje, visų pirma stabilizuodama padėtį kaimynystės šalyse, taigi sudarytų daugiau galimybių ES atlikti savo kaip savo pačios gynybos ir saugumo garanto vaidmenį pagal Jungtinių Tautų chartijoje išdėstytus principus; atkreipia dėmesį į 2016 m. Prancūzijos ir Vokietijos iniciatyvą ir į 2016 m. rugpjūčio mėn. Italijos iniciatyvą, kurios veiksmingai prisideda siekiant šio tikslo; pabrėžia, kad Europos Parlamentas turi aktyviai dalyvauti visais Europos gynybos sąjungos kūrimo etapais ir turėti sutikimo teisę, jeigu norima vykdyti operacijas užsienyje; Sutartyse turėtų būti konkrečiai numatyta galimybė įsteigti Europos gynybos sąjungą, atsižvelgiant į tai, kad ji labai reikalinga; taip pat kartu su Europos išorės veiksmų tarnyba turėtų būti įsteigtas už bendros saugumo ir gynybos politikos vidaus aspektus atsakingas Gynybos generalinis direktoratas (Gynybos GD); |
| --- | --- |

38.

| 39. | pabrėžia, kad būtina daugiau išteklių skirti bendrai užsienio ir saugumo politikai norint užtikrinti, kad pagal bendrą saugumo ir gynybos politiką arba Europos gynybos sąjungos sistemoje vykdomų karinių operacijų išlaidos būtų padalytos sąžiningiau; |
| --- | --- |

39.

| 40. | siūlo remiant BUSP įsteigti Europos žvalgybos tarnybą; |
| --- | --- |

40.

Pagrindinių teisių apsauga

| 41. | pakartoja, kad Komisija yra Sutarčių ir Sąjungos vertybių sergėtoja, kaip nurodyta ES sutarties 2 straipsnyje; atsižvelgdamas į įvairius galimus Sąjungos vertybių pažeidimus keliose valstybėse narėse daro išvadą, kad dabartinė procedūra pagal ES sutarties 7 straipsnį netinkama ir sudėtinga; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pabrėžia, kad pagarba ES pagrindinėms vertybėms yra kertinis Europos Sąjungos, kuri yra vertybėmis pagrįsta bendrija, akmuo ir kad šios vertybės sieja valstybes nares; |
| --- | --- |

42.

| 43. | siūlo iš dalies pakeisti SESV 258 straipsnį siekiant aiškiai suteikti Komisijai galimybę imtis veiksmų prieš valstybes nares dėl sistemingo pagrindinių teisių pažeidinėjimo; sistemingą pažeidinėjimą supranta kaip atskirų susijusių pažeidimo epizodų daugetą, dėl kurio galima manyti, kad valstybė narė šiurkščiai ir nuolat pažeidžia ES sutarties 2 straipsnyje nurodytas vertybes; |
| --- | --- |

43.

| 44. | siūlo sudaryti galimybę fiziniams ir juridiniams asmenims kreiptis į Europos Sąjungos Teisingumo Teismą dėl jiems skirtų ir tiesiogiai su juo susijusių aktų, kuriais, jų teigimu, ES institucijos arba bet kuri valstybė narė pažeidžia Pagrindinių teisių chartiją, iš dalies pakeičiant SESV 258 ir 259 straipsnius; |
| --- | --- |

44.

| 45. | rekomenduoja panaikinti Pagrindinių teisių chartijos 51 straipsnį ir Chartiją pakeisti Sąjungos teisių aktu; |
| --- | --- |

45.

| 46. | be to, mano, kad piliečiams turėtų būti suteikta daugiau dalyvaujamosios demokratijos priemonių Sąjungos lygmeniu; todėl siūlo įvertinti galimybę į Sutartis įtraukti nuostatą dėl ES lygmens referendumo klausimais, susijusiais su Sąjungos veiksmais ir politikos sritimis; |
| --- | --- |

46.

Daugiau demokratijos, skaidrumo ir atsiskaitomybės

| 47. | siūlo Komisiją paversti pagrindine vykdomosios valdžios institucija arba Sąjungos vyriausybe, kurios tikslas būtų sutvirtinti Sąjungos metodą, padidinti skaidrumą ir pagerinti veiksmų, kurių buvo imtasi Europos Sąjungos lygmeniu, efektyvumą bei veiksmingumą; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pakartoja raginimą labai sumažinti atnaujintos Komisijos dydį ir palikti tik du jos pirmininko pavaduotojus: finansų ministrą ir užsienio reikalų ministrą; siūlo taip pat sumažinti Audito Rūmus; |
| --- | --- |

48.

| 49. | palankiai vertina sėkmingą naują procedūrą, pagal kurią Europos politinės partijos savo pagrindinius kandidatus remia kaip Europos Sąjungos vykdomosios valdžios pirmininkus, kurie Europos Vadovų Tarybos pasiūlymu bus išrinkti Europos Parlamente, tačiau mano, kad per kitus rinkimus jie turėtų būti oficialiais kandidatais visose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pabrėžia, kad piliečių dalyvavimas šalies, kurioje jie gyvena, politiniuose procesuose padeda stiprinti Europos demokratiją ir ragina užtikrinti, kad rinkimų teisės piliečiams, gyvenantiems ne savo kilmės valstybėse narėse, kaip išdėstyta SESV 22 straipsnyje būtų išplėtotos kalbant apie visus likusius rinkimus; |
| --- | --- |

50.

| 51. | remia Europos Vadovų Tarybos 2013 m. birželio 28 d. sprendimą sukurti sistemą, pagal kurią prieš kiekvienus rinkimus į Europos Parlamentą būtų galima objektyviai, teisingai, tvariai ir skaidriai valstybėms narėms perskirstyti Parlamento narių postus atsižvelgiant į proporcingo narių skaičiaus mažinimo principą ir į valstybių narių skaičiaus bei demografinius pokyčius; |
| --- | --- |

51.

| 52. | primena įvairius pareiškimus už vieną Europos Parlamento darbo vietą, atsižvelgiant į simbolinę tokio veiksmo reikšmę ir dėl jo iš tikrųjų sutaupytas lėšas; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pakartoja raginimą numatyti vieną Europos Parlamento darbo vietą ir įsipareigojimą pradėti įprastą Sutarties persvarstymo procedūrą pagal ES sutarties 48 straipsnį siekiant pasiūlyti SESV 341 straipsnio ir Protokolo Nr. 6 pakeitimus, kurie būtini norint sudaryti galimybę Parlamentui priimti sprendimą dėl savo darbo vietos ir savo vidaus tvarkos organizavimo; |
| --- | --- |

53.

| 54. | siūlo visas Tarybos sudėtis ir Vadovų Tarybą pakeisti valstybių taryba, taip Europos Vadovų Tarybos pagrindinis vaidmuo būtų teikti gaires kitų sudėčių Tarybai ir užtikrinti jos sąsajas; |
| --- | --- |

54.

| 55. | mano, kad Taryba ir jos specializuotos sudėtys kaip antrieji ES teisėkūros rūmai, siekdami specializacijos, profesionalumo ir tęstinumo, turėtų kas 6 mėnesiai rotacine tvarka besikeičiantį pirmininkavimą pakeisti iš jų tarpo išrinktų nuolatinių pirmininkų sistema; siūlo, kad Tarybos sprendimus priimtų viena teisėkūros Taryba, o dabartinės specializuotos Tarybos teisėkūros sudėtys turėtų tapti parengiamaisiais organais, panašiais į Parlamento komitetus; |
| --- | --- |

55.

| 56. | siūlo suteikti galimybę valstybėms narėms pačioms nuspręsti dėl nacionalinių atstovų specializuotose Tarybos sudėtyse, nepriklausomai nuo to, ar jie būtų nacionalinių parlamentų, vyriausybių, ar abiejų institucijų atstovai; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pabrėžia, kad sukūrus ES finansų ministro postą reikėtų apsvarstyti galimybę Euro grupę laikyti specializuota Tarybos sudėtimi, kuri turėtų teisėkūros ir kontrolės funkcijas; |
| --- | --- |

57.

| 58. | siūlo dar labiau supaprastinti balsavimo procedūras Taryboje ir pereiti nuo vieningo sprendimo, srityse, kuriose jis dar taikomas, pavyzdžiui, užsienio ir gynybos, fiskalinės ir socialinės politikos klausimais, prie kvalifikuotosios balsų daugumos, specialias teisėkūros procedūras pakeisti įprasta teisėkūros procedūra ir vietoj konsultavimosi procedūros visais atvejais taikyti bendro Parlamento ir Tarybos sprendimo procedūrą; |
| --- | --- |

58.

| 59. | mano, kad sustiprinant euro zonos valdymą reikėtų tinkamai atsižvelgti į ją dar neįstojusių (kandidačių) valstybių narių interesus; |
| --- | --- |

59.

| 60. | pripažįsta svarbų nacionalinių parlamentų vaidmenį dabartinėje Europos Sąjungos institucinėje sąrangoje, visų pirma jų vaidmenį perkeliant ES teisės aktus į nacionalinę teisę ir vaidmenį, kurį jie atliktų vykdydami Tarybos, įskaitant jos specializuotas sudėtis, narių priimtų teisėkūros sprendimų ir padarytų politinių pasirinkimų ex-ante ir ex-post kontrolę; todėl siūlo papildyti ir išplėsti nacionalinių parlamentų galias numatant vadinamąją žalios kortelės procedūrą, pagal kurią nacionaliniai parlamentai projektus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų galėtų pateikti Tarybai svarstyti; |
| --- | --- |

60.

| 61. | gerbdamas nacionalinių parlamentų vaidmenį ir subsidiarumo principą pripažįsta ES išimtinę kompetenciją bendros prekybos politikos srityje; ragina aiškiai atskirti Sąjungos ir valstybių narių kompetencijas šioje srityje; pažymi, kad taip jas atskyrus būtų daromas teigiamas poveikis darbo vietų kūrimui ir ekonomikos augimui tiek ES, tiek jos prekybos partnerėse; |
| --- | --- |

61.

| 62. | be to siūlo, kad vadovaujantis daugelio valstybių narių bendra praktika abejiems ES teisėkūros rūmams, t. y. Tarybai ir visų pirma Parlamentui, vienintelei piliečių tiesiogiai išrinktai institucijai, suteikti teisėkūros iniciatyvos teisę nedarant poveikio Komisijos teisėkūros prerogatyvoms; |
| --- | --- |

62.

| 63. | Laikosi nuomonės, kad pagal SESV 245 ir 247 straipsnius ne tik Taryba ir Komisija, bet ir Europos Parlamentas turėtų turėti teisę kreiptis į Europos Teisingumo Teismą, jeigu Europos Komisijos narys arba buvęs narys pažeidžia Sutartyse nustatytas pareigas, yra kaltas padaręs sunkų nusižengimą arba nebeatitinka šioms pareigoms keliamų reikalavimų; |
| --- | --- |

63.

| 64. | primygtinai ragina sustiprinti Parlamento teisę daryti tyrimus ir užtikrinti konkrečius, tikrus ir aiškiai apibrėžtus jo įgaliojimus suderintus su jo politiniu statusu ir kompetencijomis, įskaitant teisę kviesti liudytojus, turėti visišką prieigą prie dokumentų, vykdyti tyrimus vietoje ir skirti sankcijas dėl pažeidimų; |
| --- | --- |

64.

| 65. | yra įsitikinęs, kad ES biudžetui turi būti suteikta tikra nuosavų išteklių sistema, laikantis pagrindinių principų – paprastumo, sąžiningumo ir skaidrumo; pritaria Aukšto lygio grupės nuosavų išteklių klausimais rekomendacijoms dėl ES biudžeto įplaukų įvairinimo, įskaitant naujus nuosavus išteklius, kad būtų sumažinta BNP įnašų dalis ES biudžete, siekiant panaikinti valstybių narių tinkamos grąžos (pranc. juste retour) požiūrį; atsižvelgdamas į tai, primygtinai ragina laipsniškai panaikinti visų formų nuolaidas; |
| --- | --- |

65.

| 66. | atsižvelgdamas į tai siūlo sprendimų priėmimo procedūras tiek dėl nuosavų išteklių, tiek dėl DFP priimti ne vienbalsiai, bet kvalifikuota balsų dauguma, taip užtikrinant tikrą Tarybos ir Parlamento bendro sprendimo procedūrą visais biudžeto klausimais; be to pakartoja savo raginimą, kad DFP laikotarpis sutaptų su Parlamento ir ES vykdomosios valdžios kadencija, ir primygtinai reikalauja, kad visų Sąjungos agentūrų lėšos taptų neatskiriama ES biudžeto dalimi; |
| --- | --- |

66.

| 67. | pabrėžia, kad priimant DFP reglamentą reikia taikyti įprastą teisėkūros procedūrą siekiant jį suderinti su sprendimų dėl beveik visų ES daugiamečių programų, įskaitant jų atitinkamus finansinius asignavimus, priėmimo procedūra ir ES biudžetu; mano, kad pritarimo procedūra Parlamentui nesuteikia sprendimų priėmimo galios, kuria jis naudojasi priimant metinius biudžetus, o vieningo sprendimo taisyklė Taryboje reiškia, kad susitarimas yra mažiausias bendras vardiklis, pagrįstas poreikiu išvengti pavienės valstybės narės veto; |
| --- | --- |

67.

| 68. | atkreipia dėmesį į tai, kad ES sutarties13 straipsnyje apibrėžtas institucijų sąrašas skiriasi nuo pateiktojo Finansinio reglamento 2 straipsnyje; mano, kad Finansinis reglamentas jau atspindi dabartinę praktiką; |
| --- | --- |

68.

| 69. | mano, kad SESV raidė ne vienu atveju nukrypsta nuo Sutarties praktikos ir dvasios; mano, kad šie nenuoseklumai turi būti ištaisyti, laikantis demokratijos ir skaidrumo principų; |
| --- | --- |

69.

| 70. | primena, kad kiekviena Finansinio reglamento 2 straipsnio b punkte apibrėžta institucija savarankiškai įgyvendina savo biudžeto skyrių pagal Finansinio reglamento 55 straipsnį; atkreipia dėmesį į tai, kad tokia autonomija taip pat reiškia labai didelę atsakomybę už skirtų lėšų panaudojimą; |
| --- | --- |

70.

| 71. | pažymi, kad, norint veiksmingai prižiūrėti, kaip institucijos ir įstaigos įgyvendina ES biudžetą, reikia geros valios bei efektyvesnio bendradarbiavimo su Parlamentu ir visiško lėšų panaudojimo skaidrumo, taip pat reikia, kad visos institucijos kasmet parengtų dokumentą, kuriame nurodytų tolesnius veiksmus, kurių jos ėmėsi atsižvelgdamos į Parlamento rekomendacijas, susijusias su biudžeto įvykdymo patvirtinimu; apgailestauja, kad Taryba nesilaiko šios procedūros, ir mano, kad tokia eilę metų trunkanti padėtis yra nepateisinama ir kenkia visos Sąjungos reputacijai; |
| --- | --- |

71.

| 72. | pažymi, kad atskira kiekvienos ES institucijos ir įstaigos biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūra yra ilgalaikė praktika, sukurta siekiant užtikrinti skaidrumą ir demokratinę atskaitomybę ES mokesčių mokėtojams, ir būdas ES lėšų panaudojimo tikslingumui ir skaidrumui kontroliuoti; pabrėžia, kad taip veiksmingai užtikrinama Parlamento teisė ir pareiga tikrinti visą ES biudžetą; primena Komisijos nuomonę, pareikštą 2014 m. sausio mėn., kad visos be išimties institucijos privalo imtis tolesnių veiksmų, atsižvelgdamos į pastabas, kurias Parlamentas pateikia per biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą, ir kad jos turėtų visada bendradarbiauti siekdamos užtikrinti sklandžią biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūros eigą; |
| --- | --- |

72.

| 73. | siekiant, kad Parlamentas galėtų priimti informacija pagrįstą sprendimą dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo suteikimo, institucijos privalo tiesiogiai Parlamentui pateikti savo metinės veiklos ataskaitas ir išsamiai atsakyti į Parlamento klausimus vykstant biudžeto įvykdymo patvirtinimo procesui; |
| --- | --- |

73.

| 74. | mano, kad pagal SESV Parlamentui turi būti užtikrinta teisė tikrinti visą ES biudžetą, o ne tik Komisijos administruojamą biudžeto dalį; todėl ragina atitinkamai atnaujinti SESV II antraštinės dalies „Finansinės nuostatos“ 4 skyrių, kad visoms institucijoms ir įstaigoms būtų taikomos tame skyriuje numatytos teisės ir pareigos laikantis Finansinio reglamento; |
| --- | --- |

74.

| 75. | pabrėžia, kad visos valstybės narės turėtų būti įpareigotos pateikti metinę deklaraciją, kurioje atsiskaitytų už ES lėšų panaudojimą; |
| --- | --- |

75.

| 76. | pripažįsta nepaprastai svarbų Audito Rūmų vaidmenį užtikrinant geresnį ir išmanesnį ES biudžeto lėšų panaudojimą, nustatant galimus sukčiavimo, korupcijos ar neteisėto ES lėšų panaudojimo atvejus ir teikiant profesionalią nuomonę apie geresnį ES lėšų tvarkymą; primena Audito Rūmų, kaip Europos viešosios audito institucijos, vaidmens svarbą; |
| --- | --- |

76.

| 77. | mano, jog, atsižvelgiant į svarbų Europos Audito Rūmų vaidmenį užtikrinant efektyvų ES lėšų surinkimą ir panaudojimą, būtina, kad institucijos visapusiškai atsižvelgtų į Europos Audito Rūmų rekomendacijas; |
| --- | --- |

77.

| 78. | atkreipia dėmesį į tai, kad Audito Rūmų sudėtis ir narių skyrimo procedūra yra nustatytos SESV 285 ir 286 straipsniuose; mano, kad, siekiant užtikrinti demokratinį teisėtumą, skaidrumą ir visišką Audito Rūmų narių nepriklausomumą, skiriant Audito Rūmų narius Parlamento ir Tarybos nuomonė turėtų būti vienodai svarbi; ragina Tarybą visiškai pripažinti sprendimus, kuriuos Parlamentas priima pasibaigus kandidatų į Audito Rūmų narius klausymams; |
| --- | --- |

78.

| 79. | apgailestauja, kad kai kurios skyrimo procedūros baigėsi Parlamento ir Tarybos konfliktais dėl kandidatų; pabrėžia, kad, kaip nurodyta Sutartyje, vertinti kandidatus – Parlamento pareiga; pabrėžia, kad šie konfliktai galėtų pakenkti geriems Audito Rūmų darbo santykiams su minėtosiomis institucijomis ir galbūt padaryti labai neigiamą poveikį Audito Rūmų patikimumui, taigi ir veiksmingumui; mano, kad gero ES institucijų bendradarbiavimo vardan Taryba turėtų pripažinti sprendimus, kuriuos Parlamentas priima pasibaigus klausymams; |
| --- | --- |

79.

| 80. | ragina nustatyti teisinį pagrindą, kuriuo remiantis būtų galima steigti Sąjungos agentūras, galinčias atlikti konkrečias Europos Parlamento ir Tarybos pagal įprastą teisėkūros procedūrą joms pavestas vykdomąsias ir įgyvendinimo funkcijas; |
| --- | --- |

80.

| 81. | atkreipia dėmesį į tai, kad pagal Sutartis Parlamentas patvirtina Komisijai, kad biudžetas įvykdytas; laikosi nuomonės, kad visos ES institucijos ir organai nepriklausomai valdo savo biudžetus, Parlamentui turėtų būti aiškia suteikta kompetencija patvirtinti visoms ES institucijoms ir organams, kad biudžetas įvykdytas; o institucijos ir organai turėtų visiškai bendradarbiauti su Parlamentu; |
| --- | --- |

81.

| 82. | pagaliau mano, jog dabartinė Sutarčių ratifikavimo procedūra per griežta, kad tiktų tokiam viršvalstybiniam dariniui, kaip Europos Sąjunga; siūlo sudaryti galimybę Sutartis iš dalies keisti jeigu ne visos Sąjungos referendumu, tai kvalifikuotąja dauguma ratifikavus keturiems penktadaliams valstybių narių ir gavus Parlamento pritarimą; |
| --- | --- |

82.

| 83. | ragina Europos Sąjungos Teisingumo Teismui suteikti visišką jurisdikciją visose ES politikos srityse, susijusiose su teisinio pobūdžio klausimais, kaip ir turėtų būti demokratinėje sistemoje, pagrįstoje teisinės valstybės ir valdžių padalijimo principais; |
| --- | --- |

83.

Konstitucinis procesas

| 84. | įsipareigoja būti lyderiu vykdant šiuos svarbius konstitucinius pokyčius ir yra pasiryžęs laiku pateikti pasiūlymus dėl Sutarties keitimo iš dalies; |
| --- | --- |

84.

| 85. | laikosi nuomonės, kad Romos sutarties 60 metinės turėtų būti tinkamas momentas norint pradėti svarstyti apie Europos Sąjungos ateitį, susitarti dėl dabartinės ir ateities kartų ES piliečių vizijos ir sušaukti konventą siekiant, kad Europos Sąjunga pasiruoštų būsimiems dešimtmečiams; |
| --- | --- |

85.

o

o o

| 86. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Komisijai, Europos Sąjungos Teisingumo Teismui, Europos Centriniam Bankui Audito Rūmams, Regionų komitetui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

86.

---

(1)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/5-presidents-report_lt.pdf

(2)  OL C 436, 2016 11 24, p. 49.

(3)  OL C 436, 2016 11 24, p. 47.

(4)  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

(5)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

(6)  http://ec.europa.eu/budget/mff/hlgor/library/reports-communication/hlgor-report_20170104.pdf

(7)  2014 m. gruodžio 18 d. ETT nuomonė 2/13.

(8)  OL L 181, 2013 6 29, p. 57.

(9)  OL C 468, 2016 12 15, p. 176.

(10)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0378.

(11)  OL C 419, 2015 12 16, p. 185.

(12)  OL C 75, 2016 2 26, p. 109.

(13)  OL C 436, 2016 11 24, p. 2.

(14)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0382.

(15)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0395.

(16)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0294.

(17)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0049.

(18)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0050.

(19)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0409.

(20)  OL L 251, 2016 9 16, p. 1.

(21)  OL C 13, 2016 1 15, p. 183.

(22)  OL C 313, 2015 9 22, p. 9.

(23)  OL C 62, 2013 3 2, p. 26.

(24)  2015 m. rudenį atlikta standartinė „Eurobarometro Nr. 84“ apklausa ir 2016 m. birželio mėn. atlikta speciali „Eurobarometro EP“ apklausa.

---

| 18.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 252/215 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 252/215

---

P8_TA(2017)0049

Europos Sąjungos veikimo gerinimas remiantis Lisabonos sutarties teikiamomis galimybėmis

2017 m. vasario 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Sąjungos veikimo gerinimo remiantis Lisabonos sutarties teikiamomis galimybėmis (2014/2249(INI))

(2018/C 252/23)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. gruodžio 13 d. pasirašytą Lisabonos sutartį, iš dalies keičiančią Europos Sąjungos sutartį ir Europos bendrijos steigimo sutartį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. gruodžio 13 d. pasirašytą Lisabonos sutartį, iš dalies keičiančią Europos Sąjungos sutartį ir Europos bendrijos steigimo sutartį,

| — | atsižvelgdamas į 1950 m. gegužės 9 d. Deklaraciją, kurioje teigiama, kad Europos anglių ir plieno bendrijos steigimas – tai pirmasis Europos federacijos etapas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1950 m. gegužės 9 d. Deklaraciją, kurioje teigiama, kad Europos anglių ir plieno bendrijos steigimas – tai pirmasis Europos federacijos etapas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją,

| — | atsižvelgdamas į savo 2008 m. vasario 20 d. rezoliuciją dėl Lisabonos sutarties (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2008 m. vasario 20 d. rezoliuciją dėl Lisabonos sutarties (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. gegužės 7 d. rezoliuciją dėl Lisabonos sutarties poveikio Europos Sąjungos institucijų tarpusavio pusiausvyros vystymuisi (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. gegužės 7 d. rezoliuciją dėl Lisabonos sutarties poveikio Europos Sąjungos institucijų tarpusavio pusiausvyros vystymuisi (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. kovo 13 d. rezoliuciją dėl Lisabonos sutarties nuostatų dėl Europos Parlamento įgyvendinimo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. kovo 13 d. rezoliuciją dėl Lisabonos sutarties nuostatų dėl Europos Parlamento įgyvendinimo (3),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 16 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 16 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (4),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. liepos 8 d. Regionų komiteto rezoliuciją (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. liepos 8 d. Regionų komiteto rezoliuciją (5),

| — | atsižvelgdamas į svarstymų grupės dėl Europos Sąjungos ateities iki 2030 m. ataskaitą Europos Vadovų Tarybai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į svarstymų grupės dėl Europos Sąjungos ateities iki 2030 m. ataskaitą Europos Vadovų Tarybai,

| — | atsižvelgdamas į penkių pirmininkų (Komisijos, Tarybos, Euro grupės, Parlamento ir Europos centrinio banko (ECB)) pranešimą dėl Europos ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į penkių pirmininkų (Komisijos, Tarybos, Euro grupės, Parlamento ir Europos centrinio banko (ECB)) pranešimą dėl Europos ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimo,

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 12 d. rezoliuciją dėl metinių 2012–2013 m. subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo ataskaitų (6) ir į Konstitucinių reikalų komiteto nuomonę dėl tų ataskaitų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. balandžio 12 d. rezoliuciją dėl metinių 2012–2013 m. subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo ataskaitų (6) ir į Konstitucinių reikalų komiteto nuomonę dėl tų ataskaitų,

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl Europos socialinių teisių ramsčio (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl Europos socialinių teisių ramsčio (7),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto bei Biudžeto kontrolės komiteto nuomones (A8–0386/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą ir Biudžeto komiteto bei Biudžeto kontrolės komiteto nuomones (A8–0386/2016),

| A. | kadangi Europos Sąjunga ir valstybės narės susiduria su dideliais iššūkiais, su kuriais valstybės narės pavieniui susitvarkyti negali; |
| --- | --- |

A.

kadangi Europos Sąjunga ir valstybės narės susiduria su dideliais iššūkiais, su kuriais valstybės narės pavieniui susitvarkyti negali;

| B. | kadangi, inter alia, dėl ekonomikos, finansų ir socialinės krizės ES susiduria ir su piliečių nusivylimu Europos projektu, kaip rodo ir pasikartojantis mažas rinkėjų aktyvumas rinkimuose į Europos Parlamentą, ir euroskeptikų arba Europai atvirai priešiškų politinių jėgų populiarumo didėjimas; |
| --- | --- |

B.

kadangi, inter alia, dėl ekonomikos, finansų ir socialinės krizės ES susiduria ir su piliečių nusivylimu Europos projektu, kaip rodo ir pasikartojantis mažas rinkėjų aktyvumas rinkimuose į Europos Parlamentą, ir euroskeptikų arba Europai atvirai priešiškų politinių jėgų populiarumo didėjimas;

| C. | kadangi kai kuriuos pasiūlymus, kuriais siekiama reaguoti į iššūkius, su kuriais susiduria Sąjunga, ir stiprinti Sąjungos integraciją norint pagerinti jos veikimą piliečių labui, galima visapusiškai įgyvendinti tik keičiant Sutartį; kadangi kalbant apie ES reformą reikėtų numatyti dviejų etapų metodą (pagal Sutartis ir ne pagal Sutartis); kadangi dar visiškai neišnaudotos Lisabonos sutarties ir jos protokolų nuostatų teikiamos galimybės, o šioje rezoliucijoje siekiama tik įvertinti Sutartyse įtvirtintas teisines galimybes, kuriomis naudojantis būtų galima pagerinti ES veikimą; |
| --- | --- |

C.

kadangi kai kuriuos pasiūlymus, kuriais siekiama reaguoti į iššūkius, su kuriais susiduria Sąjunga, ir stiprinti Sąjungos integraciją norint pagerinti jos veikimą piliečių labui, galima visapusiškai įgyvendinti tik keičiant Sutartį; kadangi kalbant apie ES reformą reikėtų numatyti dviejų etapų metodą (pagal Sutartis ir ne pagal Sutartis); kadangi dar visiškai neišnaudotos Lisabonos sutarties ir jos protokolų nuostatų teikiamos galimybės, o šioje rezoliucijoje siekiama tik įvertinti Sutartyse įtvirtintas teisines galimybes, kuriomis naudojantis būtų galima pagerinti ES veikimą;

| D. | kadangi dėl dominuojančio Europos Vadovų Tarybos vaidmens nuolat atsisakoma taikyti Bendrijos metodą ir susijusią dvigubo teisėtumo koncepciją; |
| --- | --- |

D.

kadangi dėl dominuojančio Europos Vadovų Tarybos vaidmens nuolat atsisakoma taikyti Bendrijos metodą ir susijusią dvigubo teisėtumo koncepciją;

| E. | kadangi būtina išsaugoti Bendrijos metodą ir jo negalima silpninti pasitelkiant tarpvyriausybinius sprendimus, taip pat ir tose srityse, kuriose ne visos valstybės narės įvykdo dalyvavimo sąlygas; kadangi Komisijos vaidmuo turėtų būti sustiprintas, kad ji galėtų visapusiškai ir veiksmingai atlikti savo, kaip varomosios jėgos taikant Bendrijos metodą, vaidmenį; |
| --- | --- |

E.

kadangi būtina išsaugoti Bendrijos metodą ir jo negalima silpninti pasitelkiant tarpvyriausybinius sprendimus, taip pat ir tose srityse, kuriose ne visos valstybės narės įvykdo dalyvavimo sąlygas; kadangi Komisijos vaidmuo turėtų būti sustiprintas, kad ji galėtų visapusiškai ir veiksmingai atlikti savo, kaip varomosios jėgos taikant Bendrijos metodą, vaidmenį;

| F. | kadangi vidaus rinka, palengvinanti laisvą prekių, asmenų, paslaugų ir kapitalo judėjimą, yra ES kertinis akmuo; |
| --- | --- |

F.

kadangi vidaus rinka, palengvinanti laisvą prekių, asmenų, paslaugų ir kapitalo judėjimą, yra ES kertinis akmuo;

| G. | kadangi visuotiniuose rinkimuose tiesiogiai renkamas Europos Parlamentas – demokratijos Sąjungos lygmeniu branduolys ir visos Sąjungos parlamentas – atlieka esminį vaidmenį užtikrinant ES sprendimų teisėtumą, atskaitomybę priimant ES sprendimus ir demokratinę atskaitomybę už sprendimus ir veiksmus, susijusius su euro zona; |
| --- | --- |

G.

kadangi visuotiniuose rinkimuose tiesiogiai renkamas Europos Parlamentas – demokratijos Sąjungos lygmeniu branduolys ir visos Sąjungos parlamentas – atlieka esminį vaidmenį užtikrinant ES sprendimų teisėtumą, atskaitomybę priimant ES sprendimus ir demokratinę atskaitomybę už sprendimus ir veiksmus, susijusius su euro zona;

| H. | kadangi pagal Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 10 straipsnio 2 dalį Europos Parlamente atstovaujama Sąjungos piliečiams, neatsižvelgiant į jų nacionalinę pilietybę, o Taryboje valstybių narių piliečiams atstovaujama per nacionalines vyriausybes; |
| --- | --- |

H.

kadangi pagal Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 10 straipsnio 2 dalį Europos Parlamente atstovaujama Sąjungos piliečiams, neatsižvelgiant į jų nacionalinę pilietybę, o Taryboje valstybių narių piliečiams atstovaujama per nacionalines vyriausybes;

| I. | kadangi reikėtų stiprinti nacionalinių parlamentų ir Europos Parlamento politinį dialogą ir gerinti praktines galimybes naudotis vadinamosiomis geltonosios ir oranžinės kortelės procedūromis; |
| --- | --- |

I.

kadangi reikėtų stiprinti nacionalinių parlamentų ir Europos Parlamento politinį dialogą ir gerinti praktines galimybes naudotis vadinamosiomis geltonosios ir oranžinės kortelės procedūromis;

| J. | kadangi Europos Vadovų Tarybos darbo metodus reikia padaryti skaidresnius Parlamento atžvilgiu, o jos įgaliojimai turėtų būti vykdomi neviršijant Sutarties nuostatose apibrėžtų ribų; |
| --- | --- |

J.

kadangi Europos Vadovų Tarybos darbo metodus reikia padaryti skaidresnius Parlamento atžvilgiu, o jos įgaliojimai turėtų būti vykdomi neviršijant Sutarties nuostatose apibrėžtų ribų;

| K. | kadangi siekiant sukurti tikrą dvinarę teisėkūros sistemą, kurioje sprendimai būtų priimami demokratiškai ir skaidriai, Tarybos sprendimus turėtų priimti viena teisėkūros Taryba, o dabartinės specializuotos Tarybos teisėkūros sudėtys turėtų tapti parengiamaisiais organais, panašiais į Parlamento komitetus; |
| --- | --- |

K.

kadangi siekiant sukurti tikrą dvinarę teisėkūros sistemą, kurioje sprendimai būtų priimami demokratiškai ir skaidriai, Tarybos sprendimus turėtų priimti viena teisėkūros Taryba, o dabartinės specializuotos Tarybos teisėkūros sudėtys turėtų tapti parengiamaisiais organais, panašiais į Parlamento komitetus;

| L. | kadangi atsakomybės ir kontrolės vieningumas visų pirma ekonomikos, fiskaliniais ir pinigų klausimais yra svarbiausia bet kokios institucinės sąrangos stabilumo sąlyga; kadangi ES ekonomikos politika grindžiama tvirta valstybių narių atsakomybe, įskaitant Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 125 straipsnyje įtvirtintą finansinės pagalbos neteikimo principą; kadangi Europos lygmens įgaliojimų padidinimas reiškia susitarimą dėl valstybių narių suverenumo sumažinimo; |
| --- | --- |

L.

kadangi atsakomybės ir kontrolės vieningumas visų pirma ekonomikos, fiskaliniais ir pinigų klausimais yra svarbiausia bet kokios institucinės sąrangos stabilumo sąlyga; kadangi ES ekonomikos politika grindžiama tvirta valstybių narių atsakomybe, įskaitant Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 125 straipsnyje įtvirtintą finansinės pagalbos neteikimo principą; kadangi Europos lygmens įgaliojimų padidinimas reiškia susitarimą dėl valstybių narių suverenumo sumažinimo;

| M. | kadangi ES turėtų skatinti didžiausią žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos lygį ir turi būti užtikrinta, kad ES, jos institucijos ir valstybės narės paisytų šių teisių ir laisvių bei jas puoselėtų; |
| --- | --- |

M.

kadangi ES turėtų skatinti didžiausią žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos lygį ir turi būti užtikrinta, kad ES, jos institucijos ir valstybės narės paisytų šių teisių ir laisvių bei jas puoselėtų;

| N. | kadangi reikėtų ekonomikos ir fiskalinės politikos srityje sustiprinti Komisijos, kaip vykdomojo organo, vaidmenį; |
| --- | --- |

N.

kadangi reikėtų ekonomikos ir fiskalinės politikos srityje sustiprinti Komisijos, kaip vykdomojo organo, vaidmenį;

| O. | kadangi Protokolo Nr. 14 2 straipsnyje dėl Euro grupės nenurodoma, kad Euro grupės pirmininkas turi būti išrinktas iš jos narių; |
| --- | --- |

O.

kadangi Protokolo Nr. 14 2 straipsnyje dėl Euro grupės nenurodoma, kad Euro grupės pirmininkas turi būti išrinktas iš jos narių;

| P. | kadangi, siekiant padidinti Komisijos politinį teisėtumą ekonomikos valdymo ir fiskalinių taisyklių srityse, būtina, kad Komisijos pirmininkas būtų išrinktas taikant aiškią ir gerai suprantamą procedūrą, kai vykdomi Europos Parlamento rinkimai; |
| --- | --- |

P.

kadangi, siekiant padidinti Komisijos politinį teisėtumą ekonomikos valdymo ir fiskalinių taisyklių srityse, būtina, kad Komisijos pirmininkas būtų išrinktas taikant aiškią ir gerai suprantamą procedūrą, kai vykdomi Europos Parlamento rinkimai;

| Q. | kadangi Lisabonos sutartimi dar kartą patvirtinta Audito Rūmams taikoma teisinė sistema, kad būtų skatinamas viešas atskaitingumas ir padedama Parlamentui ir Tarybai prižiūrėti, kaip įgyvendinamas ES biudžetas, ir taip prisidedama prie piliečių finansinių interesų apsaugos; kadangi SESV 318 straipsnyje numatytas papildomas Parlamento ir Komisijos dialogas ir šis straipsnis turėtų skatinti ES biudžeto vykdymo rezultatų siekimo kultūrą; |
| --- | --- |

Q.

kadangi Lisabonos sutartimi dar kartą patvirtinta Audito Rūmams taikoma teisinė sistema, kad būtų skatinamas viešas atskaitingumas ir padedama Parlamentui ir Tarybai prižiūrėti, kaip įgyvendinamas ES biudžetas, ir taip prisidedama prie piliečių finansinių interesų apsaugos; kadangi SESV 318 straipsnyje numatytas papildomas Parlamento ir Komisijos dialogas ir šis straipsnis turėtų skatinti ES biudžeto vykdymo rezultatų siekimo kultūrą;

| R. | kadangi Europos Sąjungos institucijos ir įstaigos, t. y. Regionų komitetas (RK), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) ir ypač Europos Parlamentas, savo kasdienėje veikloje turėtų stebėti, kaip paisoma horizontaliojo ir vertikaliojo subsidiarumo principo Europos Sąjungoje; kadangi ES institucijos turėtų atsižvelgti į vaidmenį, kurį atlieka RK ir EESRK teisėkūros sistemoje, ir į tai, kad svarbu atsižvelgti į šių komitetų nuomones; |
| --- | --- |

R.

kadangi Europos Sąjungos institucijos ir įstaigos, t. y. Regionų komitetas (RK), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) ir ypač Europos Parlamentas, savo kasdienėje veikloje turėtų stebėti, kaip paisoma horizontaliojo ir vertikaliojo subsidiarumo principo Europos Sąjungoje; kadangi ES institucijos turėtų atsižvelgti į vaidmenį, kurį atlieka RK ir EESRK teisėkūros sistemoje, ir į tai, kad svarbu atsižvelgti į šių komitetų nuomones;

| S. | kadangi SESV 137 straipsnyje ir Protokole Nr. 14 nustatyta, kad Euro grupė įsteigta kaip neoficialus organas; |
| --- | --- |

S.

kadangi SESV 137 straipsnyje ir Protokole Nr. 14 nustatyta, kad Euro grupė įsteigta kaip neoficialus organas;

| T. | kadangi dėl naujų užduočių, patikėtų Euro grupei pagal šešių dokumentų rinkinio ir dviejų dokumentų rinkinio reglamentus, kartu su Euro grupės bei Europos stabilumo mechanizmo (ESM) valdytojų tarybos formuotojų tapatybėmis ir Euro grupės pirmininko tapatybe bei ESM valdytojų tarybos pirmininko tapatybe, Euro grupei faktiškai suteikiamas esminis vykdant ekonomikos valdymą euro zonoje; |
| --- | --- |

T.

kadangi dėl naujų užduočių, patikėtų Euro grupei pagal šešių dokumentų rinkinio ir dviejų dokumentų rinkinio reglamentus, kartu su Euro grupės bei Europos stabilumo mechanizmo (ESM) valdytojų tarybos formuotojų tapatybėmis ir Euro grupės pirmininko tapatybe bei ESM valdytojų tarybos pirmininko tapatybe, Euro grupei faktiškai suteikiamas esminis vykdant ekonomikos valdymą euro zonoje;

| U. | kadangi makroekonominio disbalanso procedūra šiuo metu nėra pakankamai panaudojama; kadangi, jei ji būtų panaudojama visa apimtimi, ji galėtų padėti ištaisyti ekonomikos disbalansą ankstyvuoju etapu, užtikrinti tikslią padėties kiekvienoje valstybėje narėje ir visoje Sąjungoje apžvalgą, užkirsti kelią krizėms bei prisidėti prie konkurencingumo didinimo; kadangi reikia didesnės valstybių narių struktūrinės konvergencijos, nes tai padėtų prisidėti prie tvaraus augimo ir socialinės sanglaudos; kadangi todėl nedelsiant reikia baigti kurti ekonominę ir pinigų sąjungą (EPS) ir kartu stengtis didinti jos institucinės struktūros teisėtumą ir demokratinę atskaitomybę; |
| --- | --- |

U.

kadangi makroekonominio disbalanso procedūra šiuo metu nėra pakankamai panaudojama; kadangi, jei ji būtų panaudojama visa apimtimi, ji galėtų padėti ištaisyti ekonomikos disbalansą ankstyvuoju etapu, užtikrinti tikslią padėties kiekvienoje valstybėje narėje ir visoje Sąjungoje apžvalgą, užkirsti kelią krizėms bei prisidėti prie konkurencingumo didinimo; kadangi reikia didesnės valstybių narių struktūrinės konvergencijos, nes tai padėtų prisidėti prie tvaraus augimo ir socialinės sanglaudos; kadangi todėl nedelsiant reikia baigti kurti ekonominę ir pinigų sąjungą (EPS) ir kartu stengtis didinti jos institucinės struktūros teisėtumą ir demokratinę atskaitomybę;

| V. | kadangi reikėtų padidinti EPS institucinės struktūros veiksmingumą ir demokratiškumą, užtikrinant, kad Parlamentas ir Taryba veiktų kaip lygiateisiai teisės aktų leidėjai, Komisija vykdytų savo, kaip vykdomosios valdžios organo, vaidmenį, nacionaliniai parlamentai geriau vykdytų nacionalinių vyriausybių veiksmų Europos lygmeniu kontrolę, Europos Parlamentas vykdytų ES lygmens sprendimų priėmimo proceso kontrolę ir būtų svaresnis Teisingumo Teismo vaidmuo; |
| --- | --- |

V.

kadangi reikėtų padidinti EPS institucinės struktūros veiksmingumą ir demokratiškumą, užtikrinant, kad Parlamentas ir Taryba veiktų kaip lygiateisiai teisės aktų leidėjai, Komisija vykdytų savo, kaip vykdomosios valdžios organo, vaidmenį, nacionaliniai parlamentai geriau vykdytų nacionalinių vyriausybių veiksmų Europos lygmeniu kontrolę, Europos Parlamentas vykdytų ES lygmens sprendimų priėmimo proceso kontrolę ir būtų svaresnis Teisingumo Teismo vaidmuo;

| W. | kadangi Sąjungai reikia tinkamai taikyti ir įgyvendinti esamą ekonomikos politikos sistemą, taip pat naujas teisines nuostatas dėl ekonomikos politikos ir esminių struktūrinių reformų konkurencingumo, ekonomikos augimo ir socialinės sanglaudos srityse; |
| --- | --- |

W.

kadangi Sąjungai reikia tinkamai taikyti ir įgyvendinti esamą ekonomikos politikos sistemą, taip pat naujas teisines nuostatas dėl ekonomikos politikos ir esminių struktūrinių reformų konkurencingumo, ekonomikos augimo ir socialinės sanglaudos srityse;

| X. | kadangi Europos semestro procesą reikėtų supaprastinti, padaryti tikslingesnį ir demokratiškesnį, padidinant Parlamento vykdomos semestro kontrolės vaidmenį ir suteikiant Parlamentui svarbesnį vaidmenį įvairiais derybų etapais; |
| --- | --- |

X.

kadangi Europos semestro procesą reikėtų supaprastinti, padaryti tikslingesnį ir demokratiškesnį, padidinant Parlamento vykdomos semestro kontrolės vaidmenį ir suteikiant Parlamentui svarbesnį vaidmenį įvairiais derybų etapais;

| Y. | kadangi SESV vykdant metinę biudžeto procedūrą Parlamentui suteikiamas toks pats vaidmuo kaip Tarybai; kadangi neturint tikrų nuosavų išteklių Lisabonos sutartis biudžeto srityje įgyvendinta tik iš dalies; |
| --- | --- |

Y.

kadangi SESV vykdant metinę biudžeto procedūrą Parlamentui suteikiamas toks pats vaidmuo kaip Tarybai; kadangi neturint tikrų nuosavų išteklių Lisabonos sutartis biudžeto srityje įgyvendinta tik iš dalies;

| Z. | kadangi reikėtų labiau derinti Sąjungos biudžeto naudojimą, jo įplaukos turėtų būti renkamos tik iš tikrų nuosavų išteklių, o ne daugiausia iš bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) įnašų, o daugiametės finansinės programos (DFP) priėmimo procedūra galėtų būti pagal Sutartis pakeista pereinant nuo vieningo balsavimo prie balsavimo kvalifikuota balsų dauguma; |
| --- | --- |

Z.

kadangi reikėtų labiau derinti Sąjungos biudžeto naudojimą, jo įplaukos turėtų būti renkamos tik iš tikrų nuosavų išteklių, o ne daugiausia iš bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) įnašų, o daugiametės finansinės programos (DFP) priėmimo procedūra galėtų būti pagal Sutartis pakeista pereinant nuo vieningo balsavimo prie balsavimo kvalifikuota balsų dauguma;

| AA. | kadangi, remiantis Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (toliau – Finansinis reglamentas) 21 straipsniu, pagal biudžeto universalumo principą valstybių narių grupei nedraudžiama skirti finansinį įnašą ES biudžetui arba konkrečias pajamas konkrečiam išlaidų punktui – tokia procedūra jau vykdoma, pvz., pagal Tarybos sprendimą 2012/709/Euratomas dėl didelio srauto reaktoriaus; |
| --- | --- |

AA.

kadangi, remiantis Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (toliau – Finansinis reglamentas) 21 straipsniu, pagal biudžeto universalumo principą valstybių narių grupei nedraudžiama skirti finansinį įnašą ES biudžetui arba konkrečias pajamas konkrečiam išlaidų punktui – tokia procedūra jau vykdoma, pvz., pagal Tarybos sprendimą 2012/709/Euratomas dėl didelio srauto reaktoriaus;

| AB. | kadangi asignuotosios įplaukos, kaip apibrėžta Finansinio reglamento 21 straipsnyje, pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, nustatančio daugiametę finansinę programą, 8 konstatuojamąją dalį nėra DFP dalis ir todėl joms netaikomos DFP viršutinės ribos; |
| --- | --- |

AB.

kadangi asignuotosios įplaukos, kaip apibrėžta Finansinio reglamento 21 straipsnyje, pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, nustatančio daugiametę finansinę programą, 8 konstatuojamąją dalį nėra DFP dalis ir todėl joms netaikomos DFP viršutinės ribos;

| AC. | kadangi pagal nuosavų išteklių sistemą nedraudžiama turėti nuosavų išteklių, kuriuos finansuoja tik valstybių narių pogrupis; |
| --- | --- |

AC.

kadangi pagal nuosavų išteklių sistemą nedraudžiama turėti nuosavų išteklių, kuriuos finansuoja tik valstybių narių pogrupis;

| AD. | kadangi Sąjungai reikėtų suteikti didesnį investavimo pajėgumą užtikrinant optimalų dabartinių struktūrinių fondų lėšų naudojimą ir naudojantis Europos strateginių investicijų fondu, taip pat didinant Europos investicijų banko (EIB), Europos investicinio fondo (EIF) ir Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) pajėgumus; |
| --- | --- |

AD.

kadangi Sąjungai reikėtų suteikti didesnį investavimo pajėgumą užtikrinant optimalų dabartinių struktūrinių fondų lėšų naudojimą ir naudojantis Europos strateginių investicijų fondu, taip pat didinant Europos investicijų banko (EIB), Europos investicinio fondo (EIF) ir Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) pajėgumus;

| AE. | kadangi fiskalinio pajėgumo euro zonoje užtikrinimas ir šio pajėgumo metmenys, finansavimas, naudojimo būdai ir įtraukimo į Sąjungos biudžetą sąlygos yra svarstomi; |
| --- | --- |

AE.

kadangi fiskalinio pajėgumo euro zonoje užtikrinimas ir šio pajėgumo metmenys, finansavimas, naudojimo būdai ir įtraukimo į Sąjungos biudžetą sąlygos yra svarstomi;

| AF. | kadangi vidaus rinkos augimo potencialu taip pat reikėtų naudotis ir kitose paslaugų srityse, bendrojoje skaitmeninėje rinkoje, energetikos sąjungoje, bankų sąjungoje ir kapitalo rinkų sąjungoje; |
| --- | --- |

AF.

kadangi vidaus rinkos augimo potencialu taip pat reikėtų naudotis ir kitose paslaugų srityse, bendrojoje skaitmeninėje rinkoje, energetikos sąjungoje, bankų sąjungoje ir kapitalo rinkų sąjungoje;

| AG. | kadangi pagal Sutartis Sąjunga kovoja su socialine atskirtimi ir diskriminacija bei skatina socialinį teisingumą ir apsaugą, moterų ir vyrų lygybę ir kartų solidarumą; |
| --- | --- |

AG.

kadangi pagal Sutartis Sąjunga kovoja su socialine atskirtimi ir diskriminacija bei skatina socialinį teisingumą ir apsaugą, moterų ir vyrų lygybę ir kartų solidarumą;

| AH. | kadangi bendrosios rinkos stiprinimas turėtų būti vykdomas kartu gerinant apmokestinimo koordinavimą; |
| --- | --- |

AH.

kadangi bendrosios rinkos stiprinimas turėtų būti vykdomas kartu gerinant apmokestinimo koordinavimą;

| AI. | kadangi reikėtų užtikrinti ir išsaugoti asmens teisę laisvai judėti ir darbuotojų teises, išnaudojant visas Lisabonos sutarties teikiamas galimybes; |
| --- | --- |

AI.

kadangi reikėtų užtikrinti ir išsaugoti asmens teisę laisvai judėti ir darbuotojų teises, išnaudojant visas Lisabonos sutarties teikiamas galimybes;

| AJ. | kadangi pagal SESV 48 straipsnį Sąjungos teisės aktų leidėjas gali priimti socialinės apsaugos srities priemones, kurios būtinos darbuotojams, besinaudojantiems asmens teise laisvai judėti; kadangi pagal SESV 153 straipsnį jis gali priimti darbuotojų socialinių teisių apsaugos priemones, nesvarbu, ar naudojamasi asmens teise laisvai judėti; |
| --- | --- |

AJ.

kadangi pagal SESV 48 straipsnį Sąjungos teisės aktų leidėjas gali priimti socialinės apsaugos srities priemones, kurios būtinos darbuotojams, besinaudojantiems asmens teise laisvai judėti; kadangi pagal SESV 153 straipsnį jis gali priimti darbuotojų socialinių teisių apsaugos priemones, nesvarbu, ar naudojamasi asmens teise laisvai judėti;

| AK. | kadangi, remdamasis SESV 153 straipsnio 1 dalies a–i punktais, Sąjungos teisės aktų leidėjas gali priimti būtiniausio suderinimo priemones, taikomas socialinės politikos srityje; kadangi tokie teisės aktai negali daryti poveikio valstybių narių teisei nustatyti pagrindinius savo socialinės apsaugos sistemų principus; kadangi tokie teisės aktai negali daryti didelio poveikio nacionalinių socialinės apsaugos sistemų finansinei pusiausvyrai; kadangi pagal šias socialinės politikos suderinimo ribas vis dar esama tam tikros nepanaudotos Sąjungos teisės aktų leidėjo veikimo laisvės priimti priemones, taikomas socialinės politikos srityje; |
| --- | --- |

AK.

kadangi, remdamasis SESV 153 straipsnio 1 dalies a–i punktais, Sąjungos teisės aktų leidėjas gali priimti būtiniausio suderinimo priemones, taikomas socialinės politikos srityje; kadangi tokie teisės aktai negali daryti poveikio valstybių narių teisei nustatyti pagrindinius savo socialinės apsaugos sistemų principus; kadangi tokie teisės aktai negali daryti didelio poveikio nacionalinių socialinės apsaugos sistemų finansinei pusiausvyrai; kadangi pagal šias socialinės politikos suderinimo ribas vis dar esama tam tikros nepanaudotos Sąjungos teisės aktų leidėjo veikimo laisvės priimti priemones, taikomas socialinės politikos srityje;

| AL. | kadangi vienodo užmokesčio mokėjimo abiejų lyčių darbuotojams už vienodą ar vienodos vertės darbą principas, nustatytas SESV 157 straipsnyje, vis dar nėra įgyvendintas; |
| --- | --- |

AL.

kadangi vienodo užmokesčio mokėjimo abiejų lyčių darbuotojams už vienodą ar vienodos vertės darbą principas, nustatytas SESV 157 straipsnyje, vis dar nėra įgyvendintas;

| AM. | kadangi esama trūkumų, susijusių su Europos piliečių iniciatyvos priemonės veikimu ir įgyvendinimu, ir todėl reikia patobulinimų, kad ji iš tikrųjų veiktų ir būtų tikra dalyvaujamosios demokratijos ir aktyvaus pilietiškumo priemonė; |
| --- | --- |

AM.

kadangi esama trūkumų, susijusių su Europos piliečių iniciatyvos priemonės veikimu ir įgyvendinimu, ir todėl reikia patobulinimų, kad ji iš tikrųjų veiktų ir būtų tikra dalyvaujamosios demokratijos ir aktyvaus pilietiškumo priemonė;

| AN. | kadangi judėjimo laivė, visų pirma darbuotojų judėjimo laisvė, yra teisė, įtvirtinta Sutartyse (SESV 45 straipsnis), ir yra pagrindinė bendrosios rinkos sukūrimo varomoji jėga; |
| --- | --- |

AN.

kadangi judėjimo laivė, visų pirma darbuotojų judėjimo laisvė, yra teisė, įtvirtinta Sutartyse (SESV 45 straipsnis), ir yra pagrindinė bendrosios rinkos sukūrimo varomoji jėga;

| AO. | kadangi Sąjunga turi padidinti bendros užsienio ir saugumo politikos (BUSP) veiksmingumą, darną ir atskaitomybę, o tai galima padaryti naudojant dabartines Sutarties nuostatas ir vieningą sprendimo priėmimą pakeičiant kvalifikuota balsų dauguma, taikant tai vis didesniam skaičiui išorės politikos sričių, taip pat, prireikus, įgyvendinant lankstumo ir tvirtesnio bendradarbiavimo nuostatas; |
| --- | --- |

AO.

kadangi Sąjunga turi padidinti bendros užsienio ir saugumo politikos (BUSP) veiksmingumą, darną ir atskaitomybę, o tai galima padaryti naudojant dabartines Sutarties nuostatas ir vieningą sprendimo priėmimą pakeičiant kvalifikuota balsų dauguma, taikant tai vis didesniam skaičiui išorės politikos sričių, taip pat, prireikus, įgyvendinant lankstumo ir tvirtesnio bendradarbiavimo nuostatas;

| AP. | kadangi dėl dabartinių problemų saugumo srityje (kai kurios jų iškilo visai prie ES išorės sienų) paaiškėjo poreikis palaipsniui siekti sukurti bendrą gynybos politiką ir, prireikus, pereiti prie bendros gynybos; kadangi Sutartyje, o būtent ES sutarties 41, 42, 44 ir 46 straipsniuose, jau yra aiškių nuostatų dėl to, kaip tai būtų galima įgyvendinti; |
| --- | --- |

AP.

kadangi dėl dabartinių problemų saugumo srityje (kai kurios jų iškilo visai prie ES išorės sienų) paaiškėjo poreikis palaipsniui siekti sukurti bendrą gynybos politiką ir, prireikus, pereiti prie bendros gynybos; kadangi Sutartyje, o būtent ES sutarties 41, 42, 44 ir 46 straipsniuose, jau yra aiškių nuostatų dėl to, kaip tai būtų galima įgyvendinti;

| AQ. | kadangi reikia užtikrinti atstovavimą išorės lygmeniu dėl Sąjungos interesų, kai tai susiję su Sąjungai tenkančia išimtine kompetencija ir Sąjungos pasidalijamąja kompetencija, kuriomis Sąjunga jau naudojasi; kadangi srityse, kuriose Sąjunga dar nesinaudojo savo pasidalijamąja kompetencija, valstybės narės privalo nuoširdžiai bendradarbiauti su Sąjunga ir susilaikyti nuo bet kokių priemonių, galinčių pakenkti Sąjungos interesams; |
| --- | --- |

AQ.

kadangi reikia užtikrinti atstovavimą išorės lygmeniu dėl Sąjungos interesų, kai tai susiję su Sąjungai tenkančia išimtine kompetencija ir Sąjungos pasidalijamąja kompetencija, kuriomis Sąjunga jau naudojasi; kadangi srityse, kuriose Sąjunga dar nesinaudojo savo pasidalijamąja kompetencija, valstybės narės privalo nuoširdžiai bendradarbiauti su Sąjunga ir susilaikyti nuo bet kokių priemonių, galinčių pakenkti Sąjungos interesams;

| AR. | kadangi reikalinga suderinta ir struktūriškai apibrėžta Sąjungos ir valstybių narių pozicija tarptautinėse organizacijose ir tarptautiniuose forumuose, kad būtų sustiprinta Sąjungos ir jos valstybių narių įtaka šiose organizacijose ir forumuose; |
| --- | --- |

AR.

kadangi reikalinga suderinta ir struktūriškai apibrėžta Sąjungos ir valstybių narių pozicija tarptautinėse organizacijose ir tarptautiniuose forumuose, kad būtų sustiprinta Sąjungos ir jos valstybių narių įtaka šiose organizacijose ir forumuose;

| AS. | kadangi tai, jog Sąjunga arba valstybės narės prisiėmė tarptautinius įsipareigojimus, negali sumenkinti nacionalinių parlamentų ir Europos Parlamento vaidmens iki vien tik mechaniško susitarimų tvirtinimo; |
| --- | --- |

AS.

kadangi tai, jog Sąjunga arba valstybės narės prisiėmė tarptautinius įsipareigojimus, negali sumenkinti nacionalinių parlamentų ir Europos Parlamento vaidmens iki vien tik mechaniško susitarimų tvirtinimo;

| AT. | kadangi atsižvelgiant į pabėgėlių krizę aiškiai matyti, kad reikia bendros prieglobsčio ir imigracijos politikos, pagal kurią turėtų būti numatytas ir sąžiningas prieglobsčio prašytojų paskirstymas visoje ES; |
| --- | --- |

AT.

kadangi atsižvelgiant į pabėgėlių krizę aiškiai matyti, kad reikia bendros prieglobsčio ir imigracijos politikos, pagal kurią turėtų būti numatytas ir sąžiningas prieglobsčio prašytojų paskirstymas visoje ES;

| AU. | kadangi įvairių rūšių diskriminacija, kaip antai dėl lyties, rasės, odos spalvos, etninės ar socialinės kilmės, genetinių ypatybių, kalbos, religijos arba įsitikinimų (politinių arba kitokių), priklausymo tautinei mažumai, nuosavybės, kilmės, negalios, amžiaus, lytinės tapatybės ar seksualinės orientacijos, vis dar yra problema kiekvienoje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

AU.

kadangi įvairių rūšių diskriminacija, kaip antai dėl lyties, rasės, odos spalvos, etninės ar socialinės kilmės, genetinių ypatybių, kalbos, religijos arba įsitikinimų (politinių arba kitokių), priklausymo tautinei mažumai, nuosavybės, kilmės, negalios, amžiaus, lytinės tapatybės ar seksualinės orientacijos, vis dar yra problema kiekvienoje valstybėje narėje;

| AV. | kadangi pastarojo meto krizės atskleidė, jog dėl suderintų teisės nuostatų įgyvendinimo skirtumų teisės nuostatų derinimo nepakanka, kad būtų užtikrintas vidaus rinkos arba laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės veikimas; |
| --- | --- |

AV.

kadangi pastarojo meto krizės atskleidė, jog dėl suderintų teisės nuostatų įgyvendinimo skirtumų teisės nuostatų derinimo nepakanka, kad būtų užtikrintas vidaus rinkos arba laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės veikimas;

| AW. | kadangi Sąjungos teisės aktų leidėjas gali nesuteikti Sąjungos agentūroms diskrecinės valdžios, pagal kurią reikia priimti politinius sprendimus; |
| --- | --- |

AW.

kadangi Sąjungos teisės aktų leidėjas gali nesuteikti Sąjungos agentūroms diskrecinės valdžios, pagal kurią reikia priimti politinius sprendimus;

| AX. | kadangi Sąjungos teisės aktų leidėjas turi užtikrinti pakankamą Sąjungos agentūrų sprendimų ir veiklos politinę kontrolę; |
| --- | --- |

AX.

kadangi Sąjungos teisės aktų leidėjas turi užtikrinti pakankamą Sąjungos agentūrų sprendimų ir veiklos politinę kontrolę;

| AY. | kadangi tai, kad valstybės narės nesilaiko susitarimų, priimtų Europos lygmens aukščiausiojo lygio vadovų susitikimuose ir Europos Vadovų Tarybos susitikimuose, kenkia Europos institucijų patikimumui, todėl reikėtų aktyviau užtikrinti šių susitarimų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

AY.

kadangi tai, kad valstybės narės nesilaiko susitarimų, priimtų Europos lygmens aukščiausiojo lygio vadovų susitikimuose ir Europos Vadovų Tarybos susitikimuose, kenkia Europos institucijų patikimumui, todėl reikėtų aktyviau užtikrinti šių susitarimų įgyvendinimą;

| 1. | pažymi, kad Europos Sąjunga ir valstybės narės susiduria su precedento neturinčiais iššūkiais, pvz., pabėgėlių krize, užsienio politikos problemomis artimiausios kaimynystės šalyse, kova su terorizmu, taip pat globalizacija, klimato kaita, demografiniais pokyčiais, nedarbu, finansų ir skolų krizių priežastimis ir padariniais, konkurencingumo stoka ir socialiniais padariniais kai kuriose valstybėse narėse, taip pat joms reikia sustiprinti ES vidaus rinką, ir visas šias problemas reikia spręsti tinkamiau; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pabrėžia, kad šių problemų valstybės narės pačios vienos tinkamai išspręsti negali, o joms reikia kolektyvinių Sąjungos veiksmų, grindžiamų valdymo įvairiais lygmenimis principo paisymu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | primena, kad vidaus rinka, palengvinanti laisvą prekių, asmenų, paslaugų ir kapitalo judėjimą, yra ES kertinis akmuo; taip pat primena, kad vidaus rinkos taisyklių išimtys lemia konkurencijos iškraipymą Sąjungoje ir panaikina vienodas veiklos sąlygas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad Sąjunga turi atkurti prarastą savo piliečių pasitikėjimą ir tikėjimą, didindama savo sprendimų priėmimo procesų skaidrumą ir savo institucijų, agentūrų ir neoficialių organų (kaip antai Euro grupė) atskaitomybę, stiprindama institucijų tarpusavio bendradarbiavimą ir gerindama jų gebėjimą veikti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad dar ne visos Lisabonos sutarties nuostatų teikiamos galimybės išnaudotos, netgi ir tuomet, kai jose numatyta tam tikrų reikalingų priemonių, kurias būtų galima taikyti siekiant išvengti tam tikrų krizių, kurios šiuo metu yra kilusios Sąjungoje, arba kurias būtų galima naudoti siekiant susidoroti su dabartiniais iššūkiais netrukus nepradedant Sutarties peržiūros procedūros; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad Bendrijos metodas labiausiai tinkamas Sąjungos veikimui ir turi daug privalumų, palyginti su tarpvyriausybiniu metodu, nes tik jis gali užtikrinti didesnį skaidrumą, veiksmingumą, kvalifikuotą balsų daugumą Taryboje ir vienodas Europos Parlamento ir Tarybos teises į teisės aktų leidybą, taip pat tik jis gali užkirsti kelią institucinės atsakomybės skilimui ir konkuruojančių institucijų atsiradimui; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mano, kad tarpvyriausybiniai sprendimai turėtų būti tik kraštutinė priemonė, kuriai taikomos griežtos sąlygos, o būtent paisyti Sąjungos teisės, Europos integracijos stiprinimo tikslo ir atvirumo nedalyvaujančių valstybių narių prisijungimui principo, taip pat mano, kad šiuos sprendimus kuo greičiau reikėtų pakeisti Sąjungos procedūromis, netgi tose srityse, kuriose ne visos valstybės narės tenkina dalyvavimo sąlygas, kad Sąjunga galėtų vykdyti savo užduotis bendroje institucijų sistemoje; šiuo atžvilgiu prieštarauja tam, kad būtų steigiamos naujos institucijos už Sąjungos sistemos ribų, ir toliau siekia įtraukti Europos stabilumo mechanizmą (ESM) į Sąjungos teisę, su sąlyga, kad bus užtikrinta derama demokratinė atskaitomybė, taip pat įtraukti atitinkamas fiskalinio susitarimo nuostatas, kaip numatyta pačioje Sutartyje dėl stabilumo, koordinavimo ir valdymo, remiantis patirties, sukauptos įgyvendinant šį susitarimą, vertinimo rezultatais; primygtinai reikalauja, kad faktinė sprendimų priėmimo tvarka negali būti atskirta nuo fiskalinių įsipareigojimų; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad tiesiogiai renkamas Europos Parlamentas atlieka esminį vaidmenį užtikrinant Sąjungos teisėtumą ir Sąjungos sprendimų priėmimo sistemos atskaitomybę piliečiams, užtikrinant tinkamą Parlamento vykdomą vykdomosios valdžios kontrolę Sąjungos lygmeniu ir taikant bendro sprendimo teisėkūros procedūrą, kurios aprėptį reikėtų išplėsti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | primena, kad Europos Parlamentas yra visos Sąjungos parlamentas, ir mano, kad reikėtų užtikrinti tinkamą demokratinę atskaitomybę ir tose srityse, kuriose dalyvauja ne visos valstybės narės, įskaitant veiksmus ir sprendimus, susijusius su euro zona; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mano, kad reikėtų suintensyvinti politinį nacionalinių parlamentų ir Europos Parlamento dialogą ir suteikti jam daugiau prasmės ir esmės, neviršijant atitinkamų konstitucinių kompetencijos sričių ribos; šiuo atveju pabrėžia, kad nacionaliniai parlamentai turi geriausias galimybes nacionaliniu lygmeniu įgalioti jų atitinkamas vyriausybes imtis veiksmų sprendžiant Europos Sąjungos reikalus ir vykdyti atitinkamą šių vyriausybių kontrolę, o Europos Parlamentas turėtų užtikrinti Europos Sąjungos vykdomosios valdžios demokratinę atskaitomybę ir teisėtumą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mano, kad būtina sustiprinti institucijų skaidrumą ir atvirumą Europos Sąjungoje, taip pat informavimo apie politinių sprendimų priėmimą ES būdą; ragina dėti daugiau pastangų siekiant persvarstyti Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais ir Direktyvą 93/109/EB, nustatančią išsamias priemones Sąjungos piliečiams, gyvenantiems valstybėje narėje ir nesantiems šios valstybės piliečiais, naudotis balsavimo teise ir būti kandidatais per Europos Parlamento rinkimus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | primena, kad galima sustiprinti Parlamento tyrimo teisę ir Europos piliečių iniciatyvą taikant antrinę Sąjungos teisę, ir pakartoja raginimą Komisijai pateikti pasiūlymą dėl Europos piliečių iniciatyvos reglamento persvarstymo; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mano, jog būtina, kad Komisija reformuotų Europos piliečių iniciatyvą, kaip veikiančią demokratinio įsipareigojimo priemonę, atsižvelgdama į jo 2015 m. spalio 28 d. rezoliuciją (8), ir ragina Komisiją, be kita ko: didinti visuomenės informuotumą ir skirti Europos piliečių iniciatyvai daug dėmesio; parašų rinkimo programinę įrangą padaryti labiau vartotojui palankią, kad prie jos galėtų prisijungti neįgalieji; teikti tinkamas ir išsamias teisines ir praktines konsultacijas; apsvarstyti galimybę savo atstovybėse kiekvienoje valstybėje narėje steigti specialius Europos piliečių iniciatyvai skirtus biurus; kuo detaliau paaiškinti priežastis, dėl kurių atmetama Europos piliečių iniciatyva, ir ištirti būdus, kuriais galima perduoti iniciatyvose pateiktus pasiūlymus, kurie gali būti nesusiję su Komisijos kompetencijos sritimis, tinkamesnėms institucijoms; |
| --- | --- |

13.

| 14. | mano, kad Europos savanorių tarnyba yra neatskiriama Europos pilietiškumo kūrimo dalis, ir todėl rekomenduoja Komisijai apsvarstyti, kaip būtų galima palengvinti jaunimo dalyvavimą šioje tarnyboje; |
| --- | --- |

14.

Institucinė struktūra, demokratija ir atskaitomybė

Parlamentai

| 15. | primygtinai prašo užtikrinti, įtvirtinti ir stiprinti Parlamento teisėkūros įgaliojimus ir kontrolės teises, be kita ko, priimant tarpinstitucinius susitarimus, ir Komisijai naudojantis atitinkamu teisiniu pagrindu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | mano, kad Europos Parlamentas turi reformuoti savo darbo metodus, kad galėtų susidoroti su laukiančiais iššūkiais, tvirčiau vykdant savo politinės Komisijos kontrolės funkcijas, taip pat tuomet, kai valstybėse narėse įgyvendinamas ir taikomas acquis, susitarimus per pirmąjį svarstymą leidžiant naudoti tik išimtiniais skubos atvejais ir tik tada, kai turi būti priimamas gerai apsvarstytas ir aiškus sprendimas, be to, tokiais atvejais padidinti procedūros, lemiančios tokių susitarimų priėmimą, skaidrumą; atsižvelgdamas į tai, taip pat primena Parlamento pasiūlymą labiau suderinti savo paties rinkimų procedūrą, pateiktą savo 2015 m. lapkričio 11 d. rezoliucijoje dėl Europos Sąjungos rinkimų teisės reformos (9); |
| --- | --- |

16.

| 17. | išreiškia savo ketinimą labiau pasinaudoti teisėkūros iniciatyvos pranešimais pagal SESV 225 straipsnį; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mano, kad Parlamentas turėtų savo centrinėje būstinėje ir visose delegacijose valstybėse narėse įsteigti gavimo registrą, kuris sudarytų sąlygas piliečiams asmeniškai pateikti dokumentus pažymint jų turinį; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mano, jog reikėtų pradėti leisti internetinį Europos Parlamento oficialųjį leidinį, kuriame būtų patvirtinamas visų EP aprobuotų rezoliucijų ir pranešimų tikrumas; |
| --- | --- |

19.

| 20. | skatina, jei reikia, su nacionaliniais parlamentais užmegzti politinį dialogą dėl pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų turinio; vis dėlto pabrėžia, kad sprendimai turėtų būti priimami konstitucinių įgaliojimų lygmeniu ir kad esama aiškiai apibrėžtų atitinkamų nacionalinių parlamentų ir Europos Parlamento sprendimų priėmimo kompetencijos sričių, pagal kurias nustatyta, kad nacionaliniai parlamentai turi vykdyti savo europinį vaidmenį remdamiesi savo nacionalinėmis konstitucijomis, ypač kontroliuodami savo nacionalines vyriausybes kaip Europos Vadovų Tarybos ir Tarybos nares, nes tai yra lygmuo, kai jie turi geriausias galimybes daryti tiesioginę įtaką Europos Sąjungos teisėkūros proceso turiniui ir jo kontrolei; todėl nesutinka, kad būtų kuriami nauji bendri parlamentiniai organai, turintys sprendimų priėmimo įgaliojimus; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atkreipia dėmesį į Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų bendradarbiavimo svarbą tokiuose bendruose organuose, kaip Europos reikalų komitetų konferencija (COSAC), tarpparlamentinė konferencija bendros užsienio ir saugumo politikos klausimais (angl. CFSP-IPC), taip pat pagal SSKV Ekonominėje ir pinigų sąjungoje 13 straipsnį, remiantis bendro sutarimo, dalijimosi informacija ir konsultavimosi principais, siekiant kontroliuoti savo atitinkamus administravimo subjektus; ragina Komisiją ir Tarybą dalyvauti tarpparlamentiniuose susitikimuose aukštu politiniu lygmeniu; pabrėžia, jog reikia, kad Europos Parlamento komitetai ir atitinkami nacionalinių komitetų parlamentai glaudžiau bendradarbiautų šiuose jungtiniuose organuose, didinant nuoseklumą, skaidrumą ir tarpusavio keitimąsi informacija; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ragina nacionalinius parlamentus keistis geriausia patirtimi parlamentinės kontrolės srityje, pvz., rengiant reguliarias atitinkamų ministrų ir specializuotų nacionalinių parlamentų komitetų diskusijas prieš Tarybos susitikimus ir po jų, taip pat deramu laiku dalyvaujant Europos Komisijos nariams, be to, nacionalinių parlamentų susitikimus su EP nariais siekiant keistis nuomonėmis; ragina organizuoti Europos Parlamento ir nacionalinių parlamentų institucijų administracijų ir politinių frakcijų pareigūnų mainus; |
| --- | --- |

22.

| 23. | mano, kad reikia pasirūpinti bet kokio valstybių narių vykdomo ES teisės aktų perteklinio įgyvendinimo prevencija ir šiuo klausimu nacionaliniai parlamentai turi atlikti svarbiausią vaidmenį; |
| --- | --- |

23.

Europos Vadovų Taryba

| 24. | apgailestauja, kad Taryba, nesinaudodama kvalifikuotos balsų daugumos procedūra, pernelyg dažnai perduoda teisėkūros klausimus Europos Vadovų Tarybai; mano, kad Europos Vadovų Tarybos praktika pavesti užduotis Tarybai peržengia pagal sutartis jai priskirtą strateginių direktyvų teikėjos vaidmenį, taigi prieštarauja Sutarčių raidei ir dvasiai, kaip apibrėžta ES sutarties 15 straipsnio 1 dalyje, kurioje iškelta sąlyga, kad Europos Vadovų Taryba nustato Sąjungos pagrindines politikos kryptis ir prioritetus, tačiau nevykdo teisėkūros funkcijų; mano, kad būtina pagerinti Europos Vadovų Tarybos ir Parlamento darbo santykius; |
| --- | --- |

24.

| 25. | primena, kad Komisijos pirmininką išrinks Europos Parlamentas, remdamasis Europos Vadovų Tarybos pasiūlymu, atsižvelgdamas į Europos Parlamento rinkimus ir po to, kai bus surengtos atitinkamos konsultacijos, todėl, kaip ir 2014 m. atveju, Europos politinės partijos turi pasiūlyti pagrindinius kandidatus, kad žmonės turėtų galimybę pasirinkti, ką išrinkti Komisijos pirmininku; palankiai vertina Komisijos pirmininko pasiūlymą iš dalies pakeisti Pagrindų susitarimą dėl Europos Parlamento ir Europos Komisijos santykių, susijusių su Komisijos narių kandidatavimu rinkimuose į Europos Parlamentą; |
| --- | --- |

25.

| 26. | taip pat primena, kad nors tai ir nėra Europos Parlamento interesas, yra galimybė sujungti Europos Vadovų Tarybos pirmininko funkcijas su Komisijos pirmininko funkcijomis; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ragina Europos Vadovų Tarybą pasinaudoti nuostata dėl pareigos (ES sutarties 48 straipsnio 7 dalis), pagal kurią leidžiama vietoj vieningo balsavimo procedūros taikyti kvalifikuotos balsų daugumos procedūrą tais atvejais, kai tinkama, o šiuo metu pagal Sutartis reikalaujama balsuoti vieningai; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ragina Europos Parlamento Pirmininką iš anksto informuoti Pirmininkų sueigą apie požiūrius, kurių jis ketina laikytis savo kalboje Europos Vadovų Taryboje; |
| --- | --- |

28.

Taryba

| 29. | siūlo Tarybą paversti tikru teisėkūros organu, Europos Vadovų Tarybos sprendimu sumažinant Tarybos sudėčių skaičių, taip sukuriant tikrą dvinarę teisėkūros sistemą, kurioje dalyvautų Taryba ir Parlamentas, o Komisija veiktų kaip vykdomosios valdžios organas; siūlo šiuo metu naudojamas specializuotas teisėkūros Tarybos sudėtis apibrėžti kaip viešai susitinkančius parengiamuosius vienos teisėkūros Tarybos organus, vadovaujantis Europos Parlamento komitetų veikimo pavyzdžiu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | tvirtina, kad svarbu apskritai užtikrinti Tarybos teisėkūros sprendimų priėmimo skaidrumą ir kartu pagerinti Parlamento ir Tarybos keitimąsi dokumentais ir informacija, taip pat sudaryti galimybę Europos Parlamento atstovams stebėtojų teisėmis dalyvauti Tarybos ir jos organų posėdžiuose, visų pirma tais atvejais, kai užsiimama teisėkūros veikla; |
| --- | --- |

30.

| 31. | mano, kad galima sujungti Euro grupės pirmininko pareigas ir Komisijos nario, atsakingo už ekonomikos ir finansų reikalus, pareigas, ir tokiu atveju siūlytų, kad Komisijos pirmininkas paskirtų šį Komisijos narį Komisijos pirmininko pavaduotoju; mano, kad sukūrus fiskalinius pajėgumus ir įsteigus Europos valiutos fondą šiam Komisijos nariui galėtų būti suteiktos visos būtinos priemonės ir pajėgumai taikyti esamą ekonomikos valdymo sistemą ir užtikrinti jos laikymąsi, taip pat bendradarbiaujant su euro zonos valstybių narių finansų ministrais optimizuoti euro zonos vystymąsi, kaip išdėstyta 2017 m. vasario 16 d. rezoliucijoje dėl euro zonos biudžeto pajėgumo (10); |
| --- | --- |

31.

| 32. | reikalauja, kad pagal dabartinę Sutarties sistemą Euro grupės pirmininkui ir jos nariams būtų taikomi tinkami demokratinės atskaitomybės Europos Parlamentui mechanizmai, o būtent jos pirmininkas atsakytų į Parlamento klausimus; taip pat ragina patvirtinti vidaus darbo tvarkos taisykles ir viešai skelbti rezultatus; |
| --- | --- |

32.

| 33. | reikalauja, kad Taryba tais atvejais, kai galima pagal sutartis, naudotų tik kvalifikuotos balsų daugumos procedūrą ir kad atsisakytų praktikos ginčytinais teisėkūros atvejais perduoti klausimą spręsti Europos Vadovų Tarybai, nes tai pažeidžia Sutarties raidę ir dvasią, be to, Sutartyje nustatyta, kad Europos Vadovų Taryba sprendimus vieningai gali priimti tik dėl plačių politinių tikslų, o ne teisės aktų; |
| --- | --- |

33.

| 34. | yra ryžtingai nusiteikęs visapusiškai įgyvendinti tvirtesnį bendradarbiavimą reglamentuojančias Sutarties nuostatas, nesutinkant duoti savo sutikimo jokiems naujiems su tvirtesniu bendradarbiavimu susijusiems pasiūlymams, nebent dalyvaujančios valstybės narės savo ruožtu įsipareigotų taikyti specialiąją nuostatą dėl pereigos, įtvirtintą SESV 333 straipsnyje, ir priimant sprendimus taikyti ne vieningo balsavimo, bet kvalifikuotos balsų daugumos taisyklę, ir nuo specialios teisėkūros procedūros pereiti prie įprastos teisėkūros procedūros; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pabrėžia, kad svarbu visapusiškai pasinaudoti tvirtesnio bendradarbiavimo procedūra, įtvirtinta ES sutarties 20 straipsnyje, ypač tarp euro zonai priklausančių valstybių narių, kad valstybės narės, norinčios nustatyti tvirtesnį bendradarbiavimą tarpusavyje kaip neišimtinės Sąjungos kompetencijos dalį, gali naudodamosi šiuo mechanizmu skatinti Sąjungos tikslų pasiekimą ir stiprinti savo integracijos procesą taikydamos SESV sutarties 326–334 straipsniuose nustatytas ribas ir laikydamosi juose išdėstytos tvarkos; |
| --- | --- |

35.

Komisija

| 36. | yra pasiryžęs stiprinti Parlamento vaidmenį renkant Komisijos pirmininką, pagerinant oficialias Parlamento frakcijų ir Europos Vadovų Tarybos pirmininko konsultacijas, kaip numatyta Tarpvyriausybinės konferencijos, patvirtinusios Lisabonos sutartį, prie Baigiamojo akto pridėtoje deklaracijoje Nr. 11, siekiat užtikrinti, kad Europos Vadovų Taryba visapusiškai vadovautųsi rinkimų rezultatais, teikdama kandidatus Parlamentui rinkti, kaip buvo daroma 2014 m. Europos Parlamento rinkimų atveju; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pakartoja, jog reikia, kad visi Komisijos pasiūlymai būtų visiškai pagrįsti ir pateikiami kartu su išsamiu poveikio vertinimu, įskaitant žmogaus teisių vertinimą; |
| --- | --- |

37.

| 38. | mano, kad Komisijos pirmininko nepriklausomumą būtų galima padidinti, jei kiekviena valstybė narė privalėtų paskirti bent tris abiejų lyčių kandidatus, kuriuos išrinktasis Komisijos pirmininkas galėtų apsvarstyti savo Komisijos sudarymo tikslais; |
| --- | --- |

38.

| 39. | reikalauja užtikrinti, kad tarptautinėse finansų institucijose būtų geriau koordinuojama ES ir (arba) euro zonos valstybių veikla ir, kiek įmanoma, užtikrinamas geresnis atstovavimas, taip pat pabrėžia, kad SESV 138 straipsnio 2 dalis yra teisinis pagrindas priimant priemones, kuriomis siekiama užtikrinti vieningą atstovavimą ES ir (arba) euro zonai tarptautinėse finansų institucijose ir konferencijose; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ragina nustatyti oficialų ir reguliarų dialogą klausimais, susijusiais su atstovavimu Sąjungai išorės lygmeniu, šis dialogas turėtų būti organizuojamas Europos Parlamente; |
| --- | --- |

40.

| 41. | primena, kad Komisija, valstybės narės, Parlamentas ir Taryba, kiekvienas jų laikydamasis savo kompetencijos ribų, privalo padėti užtikrinti daug geresnį Europos Sąjungos teisės aktų ir Pagrindinių teisių chartijos taikymą ir įgyvendinimą; |
| --- | --- |

41.

Audito Rūmai

| 42. | pripažįsta svarbų Europos Audito Rūmų vaidmenį užtikrinant geresnį ir sumanesnį Europos lėšų panaudojimą; primena, kad Audito Rūmai ne tik vykdo svarbią pareigą teikti informaciją apie sąskaitų patikimumą ir pagal jas atliktų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą, jie taip pat turi puikias galimybes teikti Parlamentui informaciją, kurios reikia siekiant vykdyti jo užduotis ir demokratinės ES biudžeto priežiūros įgaliojimus, taip pat siūlyti informaciją apie Sąjungos finansuojama veikla ir politikos priemonėmis pasiektus rezultatus, kad būtų galima pagerinti jų ekonomiškumą, efektyvumą ir veiksmingumą; todėl rekomenduoja stiprinti Audito Rūmus; tikisi, kad Audito Rūmai ir toliau sieks nepriklausomumo, sąžiningumo, nešališkumo bei profesionalumo ir kurs stiprius darbinius ryšius su suinteresuotaisiais subjektais; |
| --- | --- |

42.

| 43. | mano, kad dėl to, jog Taryba nuolat vengia bendradarbiauti, Parlamentui neįmanoma priimti informacija pagrįsto sprendimo dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo ir dėl to daroma nuolatinė neigiama įtaka piliečių suvokimui apie ES institucijų patikimumą ir ES lėšų naudojimo skaidrumą; mano, kad nepakankamas bendradarbiavimas taip pat daro neigiamą poveikį institucijų veiklai ir diskredituojama sutartyse nustatyta politinės biudžeto valdymo priežiūros procedūra; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pabrėžia, kad Audito Rūmų sudėtis ir skyrimo procedūra numatytos SESV 285 ir 286 straipsniuose; mano, kad siekiant užtikrinti demokratinį teisėtumą, skaidrumą ir visišką Audito Rūmų narių nepriklausomumą Parlamentui ir Tarybai turėtų būti suteiktos vienodos teisės juos skiriant; ragina Tarybą gerbti Parlamento po kandidatų į Audito Rūmų narius klausymų priimtus sprendimus; |
| --- | --- |

44.

Regionų komitetas ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas

| 45. | ragina Europos Parlamentą, Tarybą ir Komisiją patobulinti RK ir EESRK bendradarbiavimo būdus, be kita ko, parengiamuoju teisėkūros etapu, kai atliekamas poveikio vertinimas, siekiant užtikrinti, kad būtų galima atsižvelgti į jų nuomones ir vertinimus teisėkūros proceso metu; |
| --- | --- |

45.

Agentūros

| 46. | pabrėžia, kad bet kokio įgyvendinimo įgaliojimų suteikimo Sąjungos agentūroms atveju reikia, kad Sąjungos teisės aktų leidėjas vykdytų pakankamo masto Sąjungos agentūrų sprendimų ir veiksmų kontrolę; primena, kad veiksminga priežiūra apima, be kita ko, Sąjungos agentūros vadovaujančiųjų darbuotojų skyrimą ir atleidimą, dalyvavimą Sąjungos agentūros priežiūros valdyboje, veto teises tam tikrų Sąjungos agentūros sprendimų atžvilgiu, informacijos teikimo įpareigojimus ir skaidrumo taisykles bei biudžetines teises, susijusias su Sąjungos agentūros biudžetu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | svarsto galimybę priimti Pagrindų reglamentą dėl Sąjungos agentūrų, kurios gali naudotis įgyvendinimo įgaliojimais, apimantį reikalaujamos Sąjungos teisės aktų leidėjo vykdomos kontrolės mechanizmą ir apimantį, be kita ko, Europos Parlamento teisę skirti ir atleisti Sąjungos agentūros vadovaujančiuosius darbuotojus, dalyvauti Sąjungos agentūros priežiūros valdyboje, Europos Parlamento veto teises tam tikrų Sąjungos agentūros sprendimų atžvilgiu, informacijos teikimo įpareigojimus ir skaidrumo taisykles bei Europos Parlamento biudžetines teises, susijusias su Sąjungos agentūros biudžetu; |
| --- | --- |

47.

Atitiktis subsidiarumo ir proporcingumo principams

| 48. | pabrėžia, kad subsidiarumo principas, kaip nustatyta ES sutarties 5 straipsnyje, yra svarbus, nes jis privalomas visoms Sąjungos institucijoms ir įstaigoms, ir kad yra svarbios Protokole Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo nurodytos priemonės; atsižvelgdamas į tai primena atitinkamus vaidmenis, pavestus nacionaliniams parlamentams ir regionų komitetui; siūlo taikyti lankstumą dėl minėtame protokole įtvirtintų teisės aktų projektų perkėlimo į nacionalinę teisę datos ir ragina Komisiją pagerinti savo atsakymų į pagrįstas nuomones kokybę; |
| --- | --- |

48.

| 49. | primena nacionaliniams parlamentams jų labai svarbų vaidmenį vykdant subsidiarumo principo taikymo stebėseną; pabrėžia, kad oficialios nacionalinių parlamentų galimybės užtikrinti subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymą teikia plačių galimybių šioje srityje, tačiau reikia stiprinti nacionalinių parlamentų bendradarbiavimą siekiant, be kita ko, sudaryti galimybes jiems glaudžiai tarpusavyje bendradarbiaujant pasiekti reikalingą kvorumą pagal Protokolo Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo 7 straipsnio 3 dalį tais atvejais, kai įtariamas minėtų principų pažeidimas; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pabrėžia, jog SESV 9 straipsnis svarbus siekiant užtikrinti, kad būtų atsižvelgta į ES teisinių ir politikos priemonių socialines pasekmes; |
| --- | --- |

50.

Ekonominės ir pinigų sąjungos plėtra ir stiprinimas

| 51. | primena, kad bet koks tolesnis EPS vystymas turėtų būti grindžiamas galiojančiais teisės aktais ir jų įgyvendinimu, taip pat jis turi būti susietas su socialinio matmens stiprinimu; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ragina vykdyti tolesnes institucines reformas, kad būtų galima padidinti EPS veiksmingumą ir demokratiškumą bei suteikiant EPS daugiau pajėgumų, integruotų į institucinę Sąjungos sistemą, kuriose Komisija veiktų kaip vykdomosios valdžios organas, o Parlamentas ir Taryba – kaip teisės aktų leidėjai; |
| --- | --- |

52.

Naujas ekonomikos politikos teisės aktas

| 53. | primena savo 2013 m. gruodžio 12 d. rezoliuciją dėl daugiapakopio valdymo Europos Sąjungoje konstitucinių problemų (11), kurioje pateikta idėja dėl konvergencijos kodekso, priimto taikant įprastą teisėkūros procedūrą, siekiant sukurti veiksmingesnę ekonomikos politikos koordinavimo sistemą (nustatant tam tikrą skaičių konvergencijos kriterijų, dėl kurių reikia nuspręsti), kuri būtų atvira visoms valstybėms narėms ir kuri būtų remiama taikant paskatomis grindžiamą mechanizmą; |
| --- | --- |

53.

| 54. | mano, kad reikėtų nustatyti ribotą esminių sričių, kuriose reikia imtis struktūrinių reformų, kuriomis siekiama didinti konkurencingumą, ekonomikos augimo galimybes, tikrą ekonomikos konvergenciją ir socialinę sanglaudą per penkerius metus, taip siekiant sustiprinti Europos socialinės rinkos ekonomiką (kaip pabrėžta ES sutarties 3 straipsnio 3 dalyje), skaičių; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pabrėžia, kad svarbu aiškiai atskirti ES institucijų ir valstybių narių kompetencijos sritis, padidinant valstybių narių atsakomybę už programų įgyvendinimą ir nacionalinių parlamentų vaidmenį įgyvendinant programas; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ragina geriau naudotis esamais instrumentais pagal SESV 136 straipsnį, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas naujų priemonių euro zonoje priėmimui ir įgyvendinimui; |
| --- | --- |

56.

Supaprastintas, labiau sutelktas ir demokratiškesnis Europos semestro procesas

| 57. | pabrėžia, kad būtina rengti mažiau, bet tikslingesnių konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų, grindžiamų politikos sistema, nustatyta konvergencijos kodekse ir Metinėje augimo apžvalgoje, taip pat konkrečiais kiekvienos valstybės narės teikiamais pasiūlymais, vadovaujantis atitinkamais esminiais reformų tikslais, pradedant įvairiomis struktūrinėmis reformomis, įtvirtinančiomis konkurencingumą, tikrą ekonomikos konvergenciją ir socialinę sanglaudą; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pabrėžia demografinių tendencijų svarbą Europos semestrui ir ragina skirti šiam rodikliui didesnę reikšmę; |
| --- | --- |

58.

| 59. | primena, kad jau esama ekonominio dialogo mechanizmų, pavyzdžiui, kuriamas „ekonominis dialogas“ pagal šešių dokumentų rinkinio ir dviejų dokumentų rinkinio teisės aktų sistemą; mano, kad tai – veiksminga priemonė, sudaranti galimybes Parlamentui suteikti svaresnį vaidmenį Europos semestro procese, siekiant glaudesnio Parlamento, Tarybos ir Komisijos bei Euro grupės dialogo, ir siūlo tarpinstituciniu susitarimu (TIS) oficialiai įtvirtinti Parlamento atliekamą kontrolės vaidmenį Europos semestre, kaip jau keletą kartų ragino Parlamentas; taip pat palankiai vertina ir skatina nacionalinių parlamentų dalyvavimą nacionaliniu lygmeniu ir bendradarbiavimą tarp nacionalinių parlamentų ir Europos Parlamento įgyvendinant Europos semestrą bei vykdant ekonomikos valdymą apskritai, pvz., rengiant Europos parlamentų savaitę ir 13-ojo straipsnio konferenciją; be to, mano, kad galima būtų
  sustiprinti
  socialinių partnerių dalyvavimą Europos semestre; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ragina į ES teisės sistemą integruoti atitinkamas fiskalinio susitarimo nuostatas, remiantis išsamiu jo įgyvendinimo įvertinimu ir tokiu mastu, kokiu jis dar nėra integruotas pagal galiojančius antrinės teisės aktus; |
| --- | --- |

60.

ES biudžeto vaidmuo ekonominėje ir pinigų sąjungoje (EPS)

| 61. | pabrėžia, kad priimant DFP reglamentą galima pereiti nuo vieningo balsavimo taisyklės prie kvalifikuotos balsų daugumos taisyklės, priimant kitą DFP reglamentą naudojantis ES sutarties 312 straipsnio 2 dalies nuostatomis; pabrėžia, kad svarbu Parlamento kadencijos trukmę susieti su Komisijos įgaliojimais ir DFP trukme, kurią pagal SESV 312 straipsnio 1 dalies nuostatas galima sumažinti iki penkerių metų; reikalauja, kad būsimos DFP būtų suderintos su kita Parlamento kadencija; ragina Tarybą patvirtinti šį demokratinį reikalavimą; |
| --- | --- |

61.

| 62. | teigiamai vertina Aukšto lygio darbo grupės nuosavų išteklių klausimais ataskaitą; norėtų grąžinti Sutarčių raidę ir dvasią ir galiojančią įnašais pagal bendrąsias nacionalines pajamas (BNP) pagrįstą sistemą pakeisti sistema, kuri būtų grindžiama realiais ES nuosavais ištekliais, ir, ilgainiui, euro zonos biudžetu, dėl kurio esama daug įvairių idėjų; |
| --- | --- |

62.

| 63. | atkreipia dėmesį, kad, remiantis 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa, 24 straipsniu, visos Sąjungos ir Euratomo išlaidos ir pajamos įtraukiamos į bendrąjį Sąjungos biudžetą pagal Finansinio reglamento 7 straipsnį; |
| --- | --- |

63.

Didesni ES investiciniai pajėgumai

| 64. | ragina optimaliau naudoti turimų struktūrinių fondų lėšas siekiant didinti ES konkurencingumą ir sanglaudą, taip pat padidinti ES investicinius pajėgumus išnaudojant inovatyvius metodus, pvz., Europos strateginių investicijų fondą (ESIF), ir sukuriant specialias priemones, pagal kurias būtų finansuojami infrastruktūros projektai, atitinkantys Sąjungos interesus, ir jiems teikiamos garantijos; |
| --- | --- |

64.

| 65. | ragina visapusiškai įgyvendinti dabartinę šešių ir dviejų dokumentų rinkinių sistemą ir Europos semestrą, ir pakartoja, kad reikia šalinti makroekonominį disbalansą bei užtikrinti ilgalaikę deficito ir vis dar itin didelės skolos kontrolę, taikant augimui palankų fiskalinį konsolidavimą ir geriau leidžiant lėšas, prioritetą teikiant produktyvioms investicijoms, teikiant paskatas sąžiningoms ir tvarioms struktūrinėms reformoms ir atsižvelgiant į verslo ciklo sąlygas; |
| --- | --- |

65.

Fiskalinio pajėgumo euro zonoje užtikrinimas dalimi ES biudžeto

| 66. | primena, kad euro yra Sąjungos valiuta ir kad ES biudžetas skirtas Sąjungos tikslams, išdėstytiems ES sutarties 3 straipsnyje, pasiekti ir bendrai politikai finansuoti, padėti silpniems regionams taikant solidarumo principą, vidaus rinkai sukurti, Europos masto sinergijoms skatinti, reaguoti į esančias ir kylančias problemas, dėl kurių reikia visos ES masto požiūrio, o tuo pačiu padedama mažiau išsivysčiusioms valstybėms narėms pasivyti labiau išsivysčiusias ir tapti pajėgiomis prisijungti prie euro zonos; |
| --- | --- |

66.

| 67. | atkreipia dėmesį į skirtingus pasiūlymus dėl biudžeto pajėgumų sukūrimo euro zonoje; pabrėžia, kad šiais pasiūlymais tokiems pajėgumams priskiriamos skirtingos funkcijos ir juose gali būti pateikiami skirtingi planai; primena, jog Parlamentas reikalavo, kad tokie pajėgumai būtų sukurti ES sistemoje; |
| --- | --- |

67.

| 68. | pabrėžia, kad tai, ar tokie pajėgumai gali būti sukurti pagal dabartinę Sutarčių sistemą, priklausys nuo naujųjų biudžeto pajėgumų modelio, funkcijos ir dydžio, tačiau yra galimybė pagal Sutartis padidinti nuosavų išteklių viršutines ribas, sukurti naujas nuosavų išteklių kategorijas (net jei tokie nuosavi ištekliai būtų gaunami tik iš kai kurių valstybių narių) ir skirti tam tikras įplaukas konkretiems išlaidų punktams finansuoti; be to, pabrėžia, kad ES biudžete jau teikiamos garantijos tam tikroms skolinimo operacijoms ir kad taikomos kelios lankstumo priemonės, kurioms lėšos gali būti mobilizuojamos viršijant DFP viršutines išlaidų ribas; |
| --- | --- |

68.

| 69. | pakartoja, jog yra už tai, kad Europos stabilumo mechanizmas (ESM) būtų integruotas į Sąjungos teisės sistemą, su sąlyga, kad būtų užtikrinta derama demokratinė atskaitomybė; |
| --- | --- |

69.

| 70. | mano, kad Europos fiskalinių pajėgumų užtikrinimas ir Europos valiutos fondas gali būti veiksmai siekiant sukurti Europos iždą, kuris būtų atskaitingas Europos Parlamentui; |
| --- | --- |

70.

| 71. | ragina tinkamai atsižvelgti į pagrindines Komisijos įsteigtos ekspertų grupės išvadas siekiant įsteigti Skolos grąžinimo fondą; |
| --- | --- |

71.

Bendroji rinka ir finansinė integracija

| 72. | mano, kad bendroji rinka yra kertinis ES akmuo ir yra būtina klestėjimui, ekonomikos augimui ir užimtumui Sąjungoje; pažymi, kad bendroji rinka, teikianti apčiuopiamą naudą ir įmonėms, ir vartotojams, turi augimo galimybių, kurios dar nėra visiškai išnaudotos, visų pirma turint mintyje bendrąją skaitmeninę rinką, finansines paslaugas, energiją, bankų sąjungą ir kapitalo rinkų sąjungą; todėl ragina griežčiau kontroliuoti, ar šiose srityse tinkamai taikomas ir įgyvendinamas dabartinis acquis; |
| --- | --- |

72.

| 73. | ragina greičiau, tačiau palaipsniui baigti kurti bankų sąjungą, kuri būtų pagrįsta Bendru priežiūros mechanizmu (BPM), bendru pertvarkymo mechanizmu (BPeM) ir Europos indėlių garantijų sistema (EIGS) ir kuriai būtų taikoma tinkama ir fiskaliniu požiūriu neutrali stabilumo stiprinimo priemonė; palankiai vertina susitarimą dėl tarpinės finansinės priemonės, kol pradės veikti Bendras pertvarkymo fondas, ir ragina sukurti Europos bankroto procedūrą; |
| --- | --- |

73.

| 74. | primena, kad Europos priežiūros institucijos turėtų imtis veiksmų siekiant pagerinti vidaus rinkos veikimą, visų pirma užtikrindamos kokybišką, veiksmingą ir pastovaus lygmens reguliavimą ir priežiūrą, atsižvelgdamos į skirtingus visų valstybių interesus ir skirtingą finansų rinkų dalyvių pobūdį; mano, kad visos valstybės narės turėtų kelti klausimus, kurie daro poveikį visoms valstybės narėms, dėl jų diskutuoti ir priimti sprendimus ir kad siekiant sustiprinti vienodas veiklos sąlygas bendrojoje rinkoje būtinos vienos vidaus tvarkos taisyklės, taikomos visiems finansų rinkos dalyviams Europos Sąjungoje, kad būtų išvengta bendros finansinių paslaugų rinkos susiskaidymo ir nesąžiningos konkurencijos dėl to, kad nėra vienodų veiklos sąlygų; |
| --- | --- |

74.

| 75. | ragina sukurti tikrą kapitalo rinkų sąjungą; |
| --- | --- |

75.

| 76. | pritaria tam, kad būtų sukurta konkurencingumo institucijų, kurioms pavesta suburti nacionalines įstaigas, atsakingas už pažangos konkurencingumo srityje stebėjimą kiekvienoje valstybėje narėje, sistema, ir siūlo tokios sistemos pažangos stebėjimą pavesti Komisijai; |
| --- | --- |

76.

| 77. | mano, kad būtina gerinti automatinį keitimąsi informacija tarp nacionalinių mokesčių institucijų, siekiant išvengti mokestinio sukčiavimo ir mokesčių slėpimo, mokesčių planavimo, mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo, taip pat siekiant skatinti koordinuoti veiksmus kovojant su mokesčių rojais; ragina priimti direktyvą dėl bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės, pagal kurią būtų nustatyta minimali riba ir bendri palaipsnės konvergencijos tikslai; mano, kad būtina pradėti visapusišką dabartinių PVM srities teisės aktų peržiūrą, be kita ko, sprendžiant klausimą dėl kilmės šalies principo taikymo; |
| --- | --- |

77.

Demokratiškesnė institucinė EPS sistema

| 78. | primena, kad reikia užtikrinti deramą demokratinį teisėtumą ir atskaitomybę sprendimų priėmimo lygmeniu, kai dalyvauja nacionalines vyriausybes kontroliuojantys nacionaliniai parlamentai, didesnį kontrolės vaidmenį ES lygmeniu patikint Europos Parlamentui, įskaitant ir pagrindinį vaidmenį, kartu su Taryba, priimant konvergencijos kodeksą pagal įprastą teisėkūros procedūrą; |
| --- | --- |

78.

| 79. | pritaria tam, kad būtų bendrai remiamasi ES sutarties 48 straipsnio 7 dalyje įtvirtinta nuostata dėl pereigos; primena, kad Komisija, savo tvirtos ir tikros EPS projekte (12), siūlė sukurti konvergencijos ir konkurencingumo priemonę, remiantis SESV 136 straipsniu arba SESV 352 straipsniu, jei reikia, naudojantis tvirtesniu bendradarbiavimu; pabrėžia, kad tvirtesnio bendradarbiavimo atveju taikant SESV 333 straipsnio 2 dalį, pagal kurią numatytas įprastos teisėkūros procedūros naudojimas, būtų padidintas ES valdymo demokratinis teisėtumas ir veiksmingumas ir su tuo susijęs Parlamento vaidmuo; |
| --- | --- |

79.

| 80. | pakartoja, kad dėl parlamentų bendradarbiavimo neturėtų būti sukurtas naujas parlamentų organas ar nauja institucija, nes euro yra ES valiuta, o Europos Parlamentas yra ES parlamentas; primena, kad EPS sukūrė Sąjunga, kurios piliečiams Sąjungos lygmeniu tiesiogiai atstovauja Parlamentas, kuris turi rasti būdų užtikrinti parlamento demokratinę atskaitomybę už sprendimus, priimtus dėl euro zonos, ir šiuos būdus įgyvendinti; |
| --- | --- |

80.

| 81. | ragina Komisijai suteikti įgaliojimus įgyvendinti bet kokius būsimus ar dabartinius EPS srityje priimtus teisės aktus ir užtikrinti jų vykdymą; |
| --- | --- |

81.

| 82. | mano, kad būtina šalinti dabartinės EPS institucinės struktūros trūkumus, ypač jos demokratijos stoką, kartu atsižvelgiant į tai, kad Teisingumo Teismas gali nepamatyti tam tikrų Sutarties dalių, o kitos dalys būtų neįtraukiamos į tokią kontrolę; mano, kad siekiant išsamiai įgyvendinant SESV 121 straipsnio 3 ir 4 dalis, susijusias su glaudesniu ekonominės politikos koordinavimu, reikalinga griežtesnė parlamentinė kontrolė; |
| --- | --- |

82.

| 83. | mano, kad visos valstybės narės turėtų galėti pasirinkti diferencijuotą integraciją; |
| --- | --- |

83.

| 84. | primena, kad pirmenybė turėtų būti teikiama įprastai teisėkūros procedūrai ir biudžeto procedūroms ES lygmeniu, prireikus, pasinaudojant nukrypti leidžiančiomis nuostatomis ir tam skiriant specialias biudžeto eilutes; primena, kad visos kitos nuostatos, pvz., dėl euro zonos ar tvirtesnio bendradarbiavimo, turėtų būti taikomos tik tuomet, kai minėtų procedūrų negalima taikyti dėl politinių priežasčių ar jos yra neteisėtos; |
| --- | --- |

84.

Vidaus rinkos, kuri itin skatina ekonomikos augimą, sukūrimas

| 85. | yra įsitikinęs, kad glaudesnė EPS turėtų būti suderinta su vidaus rinkos sukūrimu, pašalinant visas likusias vidaus kliūtis, ypač kalbant apie energetikos sąjungą, bendrą skaitmeninę rinką ir paslaugų rinką; |
| --- | --- |

85.

| 86. | ragina visapusiškai vykdyti dabartinius energijos vidaus rinkos teisės aktus pagal SESV 194 straipsnį, siekiant sukurti energetikos sąjungą; |
| --- | --- |

86.

| 87. | pritaria tam, kad būtų stiprinamos Europos Sąjungos energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūros pareigos ir kompetencija siekiant, kad galiausiai pagal Euratomo sutarties 204 straipsnį būtų įsteigta Europos energetikos agentūra, taip pat pasiekta energijos rinkų integracija, įsteigtas Europos strateginis rezervas ir bendras derybų centras, kurio veikloje dalyvautų tiekėjai, siekiant užbaigti kurti institucinę energetikos sąjungos struktūrą; |
| --- | --- |

87.

| 88. | ragina, glaudžiai bendradarbiaujant su Europos investicijų banku (EIB), naudotis projektų obligacijomis infrastruktūros ir energetikos projektams finansuoti; |
| --- | --- |

88.

| 89. | ragina Komisiją taikyti SESV 116 straipsnį, pagal kurį numatytas būtinas teisinis pagrindas Parlamentui ir Tarybai imtis veiksmų pagal įprastą teisėkūros procedūrą, siekiant panaikinti praktiką, lemiančią konkurencijos iškraipymą vidaus rinkoje dėl žalingos mokesčių politikos; |
| --- | --- |

89.

Socialinis aspektas

| 90. | pabrėžia, kad reikėtų užtikrinti darbuotojų teises, visų pirma jiems naudojantis savo teise į judumą, ir darbuotojų socialines teises, visapusiškai pasinaudojant atitinkamomis teisinėmis priemonėmis, numatytomis pagal IV, IX ir X antraštines dalis ir pagal ES pagrindinių teisių chartiją, siekiant užtikrinti stabilų socialinį Sąjungos pagrindą; atsižvelgdamas į tai visų pirma pabrėžia teises, kylančias iš Direktyvos 2004/38/EB dėl Sąjungos piliečių ir jų šeimos narių teisės laisvai judėti ir gyventi valstybių narių teritorijoje bei iš Reglamento (ES) Nr. 492/2011 dėl laisvo darbuotojų judėjimo Sąjungoje; |
| --- | --- |

90.

| 91. | pabrėžia, kad svarbu sukurti socialinę Europą, kad darbuotojai ir toliau remtų Europos integracijos projektą; |
| --- | --- |

91.

| 92. | pabrėžia, kad svarbu populiarinti kiekvienos valstybės narės nustatomo minimalaus darbo užmokesčio idėją, pažymi, kad minimalių nedarbo išmokų programos galimybėms įvertinti reikėtų, kad galiotų bendros ES darbo rinkos taisyklės ir sąlygos, ir mano, jog, vadovaujantis dabartinėmis Sutarties nuostatomis, būtų galima priimti pasiūlymą dėl teisės akto, skirto sumažinti vis dar egzistuojančias kliūtis darbuotojams; |
| --- | --- |

92.

| 93. | atkreipia dėmesį į Sąjungos teikiamas priemones ir poreikį įtraukti į darbo rinką jaunus darbuotojus bei toliau skatinti jaunų darbuotojų mainus, vadovaujantis SESV 47 straipsniu; |
| --- | --- |

93.

| 94. | ragina Komisiją į valstybių narių makroekonominių rodiklių vertinimą įtraukti užimtumo kriterijų ir rekomenduoti bei remti struktūrines reformas taip pat siekiant užtikrinti geresnį regioninių ir socialinių fondų lėšų panaudojimą; |
| --- | --- |

94.

| 95. | ragina Komisiją, vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniu susitarimu dėl geresnės teisėkūros, prieš siūlant naujas iniciatyvas (pvz., teikiant pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, ne teisėkūros iniciatyvas ir įgyvendinimo bei deleguotųjų aktų) tinkamai įvertinti ES veiksmų poreikį ir galimą alternatyvių politikos galimybių ekonominį, socialinį ir aplinkosauginį poveikį; |
| --- | --- |

95.

| 96. | ragina parengti naują socialinį paktą (kuris galėtų būti sudarytas socialinio protokolo forma), kuriuo būtų siekiama išsaugoti Europos socialinę rinkos ekonomiką ir mažinti nelygybę, užtikrinant, kad būtų paisoma piliečių pagrindinių teisų, įskaitant, be kita ko, kolektyvinių derybų teisės ir teisės laisvai judėti paisymą; pabrėžia, kad toks paktas galėtų pagerinti valstybių narių socialinės politikos koordinavimą; |
| --- | --- |

96.

| 97. | ragina Komisiją atnaujinti ES socialinį dialogą naudojantis įpareigojančiais socialinių partnerių susitarimais, vadovaujantis SESV 151–161 straipsniais; |
| --- | --- |

97.

Išorės veiksmai

Bendros užsienio ir saugumo politikos (BUSP) veiksmingumo, suderinamumo ir atskaitomybės didinimas

| 98. | mano, kad Europos Sąjungos išsamus požiūris į išorės konfliktus ir krizes turėtų būti sutvirtintas artimiau susiejant įvairius visuose konfliktų ciklo etapuose dalyvaujančius veikėjus ir taikomas priemones; |
| --- | --- |

98.

| 99. | primygtinai prašo naudoti ES sutarties 22 straipsnio nuostatas siekiant sukurti bendrą strateginę sistemą ir priimti sprendimus dėl strateginių interesų ir tikslų, kurie gali būti susiję ne tik su BUSP, bet ir su kitomis išorės veiksmų sritimis, ir kurie turi būti suderinti su kitų sričių politika, pavyzdžiui, prekybos, žemės ūkio ir paramos vystymuisi; primena, kad šia strategija pagrįsti sprendimai gali būti priimami taikant kvalifikuotą balsų daugumą; pabrėžia, kad tokių sprendimų demokratinį teisėtumą būtų galima padidinti, jei Taryba ir Parlamentas priimtų bendrus strateginius dokumentus remdamiesi Komisijos pirmininko pavaduotojos ir Sąjungos vyriausiosios įgaliotinės užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymu; |
| --- | --- |

99.

| 100. | ragina stiprinti Parlamento vykdomą ES išorės veiksmų priežiūrą, taip pat tęsiant nuolatines konsultacijas su Komisijos pirmininko pavaduotoja ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotine, Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) ir Komisija, taip pat ragina baigti derybas dėl 2002 m. tarpinstitucinio susitarimo dėl galimybės susipažinti su įslaptinta Tarybos informacija BUSP srityje pakeitimo; |
| --- | --- |

100.

| 101. | mano, kad būtina į EIVT integruoti ES specialiuosius įgaliotinius, taip pat iš BUSP eilutės pervedant jų lėšas į EIVT eilutę, nes tai padidins ES veiksmų nuoseklumą; |
| --- | --- |

101.

| 102. | ragina naudotis ES sutarties 31 straipsnio 2 dalimi, kurioje leidžiama Tarybai tam tikrus sprendimus BUSP srityje priimti kvalifikuota balsų dauguma, ir ES sutarties 31 straipsnio 3 dalies nuostata dėl pereigos palaipsniui pereiti prie kvalifikuota balsų dauguma priimamų sprendimų BUSP srityje, jeigu tie sprendimai nesusiję su kariniu ar gynybos poveikiu; primena, kad ES sutarties 20 straipsnio 2 dalimi, kurioje nustatytos tvirtesnio bendradarbiavimo nuostatos, suteikiama valstybėms narėms papildomų galimybių siekti pažangos BUSP srityje, todėl šia nuostata reikėtų naudotis; |
| --- | --- |

102.

| 103. | mano, kad būtina padidinti išorės veiksmų finansinių taisyklių lankstumą siekiant išvengti atidėliojimų norint ES lėšas panaudoti operatyviniais tikslais, taip padidinat ES gebėjimus greitai ir veiksmingai reaguoti į krizes; mano, kad šiuo atveju būtina nustatyti skubią humanitarinės pagalbos teikimo procedūrą siekiant užtikrinti, kad pagalbos lėšos būtų sumokamos veiksmingiausiu ir efektyviausiu būdu; |
| --- | --- |

103.

| 104. | primygtinai ragina Tarybą, EIVT ir Komisiją vykdyti atitinkamus įsipareigojimus ir nedelsiant visais tarptautinių susitarimų derybų ir sudarymo etapais visapusiškai informuoti Parlamentą, kaip nustatyta SESV 218 straipsnio 10 dalyje ir išsamiai nurodyta su Komisija ir Taryba sudarytuose tarpinstituciniuose susitarimuose; |
| --- | --- |

104.

| 105. | atkreipia dėmesį į tai, jog Europos Sąjungos Teisingumo Teismas patvirtino, kad pagal SESV 2018 straipsnio 10 dalį Parlamentas turi teisę būti nedelsiant ir išsamiai informuojamas visais derybų dėl tarptautinių susitarimų ir jų sudarymo procedūros etapais, įskaitant ir atvejus, kai tai susiję su BUSP, kad turėtų galimybę naudotis savo įgaliojimais viską žinodamas apie visus Europos Sąjungos išorės veiksmus; todėl tikisi, kad per numatytas tarpinstitucines derybas dėl patobulintos praktinės bendradarbiavimo ir dalijimosi informacija tvarkos atsižvelgiant į sudarytus tarptautinius susitarimus ir SESV 290 ir 291 straipsnių (atitinkamai dėl deleguotųjų ir įgyvendinimo aktų) taikymo kriterijus, bus tinkamai atsižvelgta į Teisingumo Teismo praktiką; |
| --- | --- |

105.

Siekiant bendros gynybos politikos

| 106. | ragina imtis progresyvių veiksmų siekiant bendros gynybos politikos (ES sutarties 42 straipsnio 2 dalis) ir, galbūt, bendros gynybos, o tai galima pasiekti priimant vieningą sprendimą Europos Vadovų Taryboje, taip pat kartu stiprinti civilius gyventojus ir pilietinę visuomenę taikant konfliktų prevencijos ir sprendimo strategijas, grindžiamas smurto nenaudojimu, o būtent didinant finansinius, administracinius ir žmogiškuosius išteklius siekiant spręsti tarpininkavimo, dialogo, susitaikymo ir pilietinės visuomenės organizacijų vykdomo skubaus reagavimo į krizes klausimus; |
| --- | --- |

106.

| 107. | ragina, siekiant žengti pirmą žingsnį šia kryptimi, įgyvendinti ES sutarties 46 straipsnio nuostatas dėl nuolatinio struktūrizuoto bendradarbiavimo sukūrimo, Tarybai sprendžiant kvalifikuota balsų dauguma, nes ši priemonė leistų didesnių ambicijų turinčioms valstybėms narėms koordinuotai glaudžiau bendradarbiauti ES gynybos srityje ir suteiktų įgaliojimų joms pasitelkti ES institucijas, priemones ir biudžetą; |
| --- | --- |

107.

| 108. | rekomenduoja įsteigti nuolatinę Gynybos ministrų tarybą, kuriai pirmininkautų vyriausiasis įgaliotinis ir Komisijos pirmininko pavaduotojas, siekiant koordinuoti valstybių narių gynybos politiką, visų pirma susijusią su kibernetiniu saugumu bei kova su terorizmu, ir bendrai plėtoti ES gynybos strategiją ir prioritetus; |
| --- | --- |

108.

| 109. | primygtinai prašo sukurti ES baltąja knyga dėl saugumo ir gynybos, remiantis ES visuotine užsienio ir saugumo politikos strategija, kurią pristatė Sąjungos vyriausioji įgaliotinė ir Komisijos pirmininko pavaduotoja, taip pat remiantis Bratislavos darbotvarke, nes toks dokumentas išsamiau apibrėžtų ES strateginius tikslus saugumo ir gynybos srityje ir nustatytų turimus ir reikiamus pajėgumus; ragina Komisiją grįsti savo vykdomą Europos gynybos veiksmų rengimo darbą būsimos ES baltosios knygos dėl saugumo ir gynybos, kurioje taip pat turėtų būti sprendžiamas klausimas, kaip ir kokiomis aplinkybėmis karinės jėgos panaudojimas yra tinkamas ir teisėtas, rezultatais; |
| --- | --- |

109.

| 110. | pabrėžia, kad reikia nustatyti bendrą Europos pajėgumų ir ginkluotės politiką (ES sutarties 42 straipsnio 3 dalis), kuri apimtų bendrą karinių pajėgumų planavimą, vystymą ir įsigijimą ir kuri taip pat apimtų pasiūlymus reaguoti į kibernetines, mišraus pobūdžio ir asimetriškas grėsmes; ragina Komisiją dirbti rengiant plataus užmojo Europos gynybos veiksmų planą, kaip paskelbta 2016 m. darbo programoje; |
| --- | --- |

110.

| 111. | pabrėžia didelį Europos gynybos agentūros (EGA) potencialą padedant kurti bendrąją gynybos rinką, kuri būtų konkurencinga, veiksminga, grindžiama intensyviais moksliniais tyrimais, technologine plėtra ir inovacijomis ir sutelkta kurti specializuotas darbo vietas, taip pat šiuo tikslu pasisako už tai, kad būtų ieškoma galimybių kurti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes; pakartoja, kad reikia skubiai stiprinti Europos gynybos agentūrą (EGA), suteikiant jai reikalingų išteklių ir politinę paramą, taip leidžiant jai vadovauti ir koordinuoti pajėgų rengimą, mokslinius tyrimus ir aprūpinimą; pakartoja savo nuomonę, kad tai būtų galima padaryti geriausiai finansuojant Agentūros personalo ir valdymo išlaidas iš Sąjungos biudžeto; |
| --- | --- |

111.

| 112. | primena, kad yra ES sutarties 44 straipsnis, kuriame numatytos papildomo lankstumo sąlygos ir nustatyta galimybė krizių valdymo užduotis patikėti valstybių narių grupei, kuri tokias užduotis vykdytų ES vardu, politiniu atžvilgiu kontroliuojant ir strateginiu požiūriu vadovaujant Politiniam ir saugumo komitetui ir EIVT; |
| --- | --- |

112.

| 113. | siūlo pasinaudoti ES sutarties 41 straipsnio 3 dalimi siekiant sukurti iš valstybių narių įnašų sudarytą fondą, kurio lėšomis būtų finansuojama parengiamoji veikla, susijusi su bendra saugumo ir gynybos politika (BSGP), kuri nėra finansuojama iš Sąjungos biudžeto; |
| --- | --- |

113.

| 114. | pabrėžia, kad svarbu išplėsti bendro finansavimo karinės BSGP ribas, taip pat pasitelkiant mechanizmą ATHENA, nes tokiu būdu valstybės narės nebūtų finansiškai atgrasomos nuo galimybių prisidėti prie karinių BSGP misijų ir operacijų, taigi, padidėtų ES gebėjimas reaguoti į krizes; |
| --- | --- |

114.

| 115. | ragina įsteigti nuolatinį civilinį ir karinį štabą su Karinių operacijų planavimo ir vykdymo centru (angl. Military Planning and conduct capability, MPCC) ir Civilinių operacijų planavimo ir vykdymo centru (angl. Civilian Planning and Conduct Capability, CPCC); ragina įvairias Europos karines struktūras (tarp jų taip pat įvairias kovines grupes, Europos pajėgas, Prancūzijos ir Jungtinės Karalystės gynybos bendradarbiavimo sistemą, taip pat Beniliukso oro gynybos bendradarbiavimo sistemą) įtraukti į ES institucijų sistemą ir dažniau naudoti ES kovines grupes, be kita ko, didinant bendrą finansavimą ir būsimuose krizių valdymo planuose numatant standartinę galimybę jas dislokuoti pirmas; |
| --- | --- |

115.

| 116. | pažymi, kad šis nuolatinis štabas galėtų dalyvauti nuolatiniame nenumatytų atvejų planavime ir atlikti pagrindinį vaidmenį koordinuojant būsimus ES sutarties 42 straipsnio 7 dalies naudojimo atvejus; mano, kad tarpusavio gynybos sąlyga, kaip nustatyta minėtame straipsnyje ir kuria pasirėmė Prancūzija per 2015 m. lapkričio 17 d. vykusį Užsienio reikalų tarybos susitikimą, galėtų būti katalizatorius toliau plėtojant ES saugumo ir gynybos politiką, dėl kurios bus nustatomi didesnį įsipareigojimai visoms valstybėms narėms; |
| --- | --- |

116.

| 117. | mano, kad būtina plėsti ES ir NATO bendradarbiavimą visais lygmenimis tokiose srityse, kaip pajėgumų dislokavimas ir nenumatytų atvejų planavimas esant mišrioms grėsmėms, taip pat mano, kad būtina dėti daugiau pastangų siekiant panaikinant likusias politines kliūtis; ragina sukurti išsamią ES ir NATO politinę ir karinę partnerystę; |
| --- | --- |

117.

| 118. | ragina imtis ryžtingų veiksmų siekiant užtikrinti politikos suderinamumą vystymosi labui pagal SESV 208 straipsnį ir reikalauja patobulinti politikos suderinamumo vystymosi labui poveikio vertinimo sistemą bei nustatyti arbitražo mechanizmą, pagal kurį būtų ištaisomi įvairių sričių ES politikos neatitikimai, suteikiant Komisijos pirmininkui politinę atsakomybę už politikos suderinamumo vystymosi labui plačias gaires ir klausimų sprendimą vadovaujantis ES įsipareigojimais dėl politikos suderinamumo vystymosi labui; |
| --- | --- |

118.

Teisingumas ir vidaus reikalai (TVR)

| 119. | pabrėžia, kad paisant pagrindinių teisių ir laisvių bei primygtinai kartojant, kad reikalinga demokratinė ir teisminė kovos su terorizmu politikos priežiūra, atsižvelgiant į pastarojo meto išpuolius ir padidėjusią terorizmo grėsmę, neabejotinai būtinas ir kuo greičiau turi būti taikomas sistemingas, privalomas ir struktūriškai apibrėžtas keitimasis informacija ir duomenimis tarp nacionalinių teisėsaugos institucijų ir žvalgybos tarnybų bei su Europolu, FRONTEX ir Eurojustu; |
| --- | --- |

119.

| 120. | nurodo, kad, kaip ir ankstesnių išpuolių atveju, išpuolių Paryžiuje vykdytojai jau buvo žinomi saugumo tarnyboms ir buvo tyrimų bei priežiūros priemonių objektai; išreiškia susirūpinimą dėl to, kad valstybės narės nesikeitė turimais duomenimis apie tokius asmenis, nors to reikalaujama pagal SESV 88 straipsnį; ragina Tarybą remiantis SESV 352 straipsniu priimti reikalavimą dėl privalomo valstybių narių keitimosi duomenimis; mano, kad reikėtų pasinaudoti tvirtesnio bendradarbiavimo teikiamomis galimybėmis, jei nepavyktų pasiekti vieningumo; |
| --- | --- |

120.

| 121. | ragina Komisiją ir Tarybą, pasinaudojant SESV 70 straipsnyje numatyta procedūra, atlikti išsamų ES kovos su terorizmu ir susijusių priemonių vertinimą, visų pirma, susijusį su jų įgyvendinimu valstybių narių teisėje ir praktikoje, ir tuo, kokiu mastu valstybės narės šioje srityje bendradarbiauja su ES agentūromis, ypač Europolu ir Eurojustu, ir atitinkamai įvertinti likusias spragas ir šių priemonių atitiktį Sąjungos įsipareigojimams, susijusiems su pagrindinėmis teisėmis; |
| --- | --- |

121.

| 122. | šiuo atveju primena, kad SESV 222 straipsnyje nustatyta solidarumo sąlyga, kurią galima ir reikėtų naudoti tuomet, kai valstybė narė tampa teroristinio išpuolio objektu arba nukenčia nuo gamtos ar žmogaus sukeltos katastrofos; |
| --- | --- |

122.

| 123. | apgailestauja, kad, atsižvelgiant į pabėgėlių krizę, nebuvo suaktyvinta Laikinosios apsaugos direktyva, nors ji skirta masinio trečiųjų šalių piliečių antplūdžio problemai spręsti; |
| --- | --- |

123.

| 124. | pabrėžia, kad reikia nustatyti ES bendrą prieglobsčio ir imigracijos politiką, grindžiamą solidarumo, nediskriminavimo, negrąžinimo ir sąžiningo valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimo principais, pagal kurią taip pat turėtų būti numatytas ir sąžiningas prieglobsčio prašytojų paskirstymas Europos Sąjungoje; mano, kad tokia politika turėtų apimti visas valstybes nares; primena valstybėms narėms jų įsipareigojimus šioje srityje ir pabrėžia, kad nauja prieglobsčio ir migracijos sistema turėtų būti grindžiama pagrindinėmis migrantų teisėmis; |
| --- | --- |

124.

| 125. | atkreipia dėmesį į tai, jog reikia imtis tolesnių veiksmų siekiant užtikrinti, kad bendra Europos prieglobsčio sistema taptų tikrai viena bendra sistema; ragina valstybes nares suderinti savo teisės aktus ir praktiką, susijusią su kriterijais, kam gali būti suteikta tarptautinė apsauga, ir su garantijomis, susijusiomis su tarptautinės apsaugos procedūromis ir priėmimo sąlygomis, vadovaujantis Europos Žmogaus Teisių Teismo ir Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktika ir nusistovėjusia geriausia ES valstybių narių praktika; |
| --- | --- |

125.

| 126. | džiaugiasi, kad priimtas Reglamentas (ES) Nr. 2016/1624, kuriuo išplečiamos FRONTEX užduotys ir įgaliojimai ir ji pervadinama Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra; mano, kad prireikus Agentūrai galėtų būti teikiama parama naudojant tokias karines priemones, kaip Europos jūrų pajėgos (Euromarfor) ir atnaujintas Eurokorpusas (EUROCORPS), ir naudojant vykdant nuolatinį struktūrizuotą bendradarbiavimą sutelktus išteklius; pabrėžia, jog pagal šį reglamentą primygtinai teigiama, kad valstybės narės turėtų, savo ir kitų valstybių narių labui, įvesti duomenis į Europos duomenų bazes; mano, kad reikėtų numatyti sienos apsaugos agentūrų duomenų bazių, tokių kaip EURODAC, sąveikumą ir jų sąveikumą su Europolo duomenų bazėmis; |
| --- | --- |

126.

| 127. | ragina skubiai peržiūrėti Dublino reglamentą ir nustatyti nuolatinę ES masto ir teisiškai privalomą prieglobsčio prašytojų paskirstymo tarp valstybių narių sistemą, grindžiamą sąžiningo ir privalomo paskirstymo principu; |
| --- | --- |

127.

| 128. | pažymi, kad, atsižvelgdama į precedento neturinčius migrantų, kuriems pavyko pasiekti Sąjungos išorės sienas ir kurie toliau prie jų plūsta, srautus ir nuolat didėjantį asmenų, prašančių tarptautinės apsaugos, skaičių, Sąjunga turi taikyti įpareigojantį ir privalomą teisinį požiūrį į perkėlimą į ES, kaip nustatyta Komisijos migracijos darbotvarkėje; |
| --- | --- |

128.

| 129. | ragina pasirašyti susitarimus su saugiomis trečiosiomis šalimis, siekiant kontroliuoti ir sumažinti migracijos srautus prieš migrantams atvykstant prie ES sienų; primygtinai siūlo kartu sukurti griežtas pareiškėjų, pateikusių nepagrįstus prašymus, grąžinimo procedūras; |
| --- | --- |

129.

| 130. | ragina Komisiją ir valstybes nares padidinti išlaidas prieglobsčio specialistų mokymams ir padidinti prieglobsčio prašymo procedūrų veiksmingumą; |
| --- | --- |

130.

| 131. | mano, kad išorės aspektas daugiausia turėtų apimti bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis kovojant su esminėmis neteisėtų migrantų srautų į Europą priežastimis ir sprendžiant šią problemą; mano, kad partnerystėms ir bendradarbiavimui su svarbiausiomis kilmės, tranzito ir paskirties šalimis turėtų ir toliau būti skiriamas labai didelis dėmesys; rekomenduoja, kad bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis būtų įvertinamos tų šalių prieglobsčio sistemos, jų parama pabėgėliams ir jų gebėjimas bei pasiryžimas spręsti prekybos žmonėmis ir žmonių gabenimo į tas šalis ir per jas problemą; pripažįsta, kad nereikia gerinti Sąjungos grąžinimo sistemos veiksmingumo, tačiau mano, kad migrantų grąžinimas turėtų būti vykdomas tik saugumo sąlygomis, visapusiškai laikantis atitinkamų migrantų pagrindinių ir procedūrinių teisių; |
| --- | --- |

131.

| 132. | palankiai vertina tai, kad pagal naują Reglamentą (ES) Nr. 2016/1624 dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų numatyta, kad jei kontrolė prie išorės sienos tampa neveiksminga tokia apimtimi, kad gali sutrikti Šengeno erdvės veikimas dėl to, kad valstybė neprašė FRONTEX pakankamos paramos arba neįgyvendino tokios paramos, Komisija gali pasiūlyti Tarybai sprendimą, kuriame nurodytos priemonės, kurias turi įgyvendinti Agentūra, ir reikalaujama, kad susijusi valstybė narė bendradarbiautų su Agentūra įgyvendinant tas priemones; be to, pažymi, kad šiame reglamente taip pat esama sąlygų dėl komandos narių civilinės ir baudžiamosios atsakomybės ir skundų pateikimo mechanizmo, kad būtų stebimas ir užtikrinamas pagrindinių teisių paisymas vykdant visą Agentūros veiklą; |
| --- | --- |

132.

| 133. | mano, kad reikėtų atnaujinti žmogiškuosius ir finansinius Europos prieglobsčio paramos biuro (EASO) išteklius, jei EASO būtų įpareigotas koordinuoti visus ES prašymus dėl prieglobsčio, taip pat kad jo pareigūnai galėtų padėti valstybėms narėms, atsidūrusioms itin sudėtingoje padėtyje dėl migracijos nagrinėjant prieglobsčio prašymus, įskaitant šio biuro įgaliojimus vykdyti bendras operacijas, bandomuosius projektus ir greitas intervencijas, panašias į tas, kurios pagal Reglamentą (ES) Nr. 1168/2011 patenka į FRONTEX įgaliojimų taikymo sritį; |
| --- | --- |

133.

| 134. | pabrėžia, kad svarbu geriau koordinuoti EASO, FRONTEX ir Europos ombudsmeno tarnybos veiksmus siekiant sklandžiau priimti ankstyvo perspėjimo pranešimus, jeigu dėl ypač didelio migrantų antplūdžio gali kilti grėsmė prieglobsčio prašytojų pagrindinių laisvių užtikrinimui; mano, kad Komisija gali šiuos ankstyvo perspėjimo pranešimus naudoti kaip pagrindą siekiant pradėti taikyti nepaprastosios padėties atveju taikomas priemones, numatytas SESV 78 straipsnio 3 dalyje; |
| --- | --- |

134.

| 135. | mano, kad privaloma stiprinti Parlamento, kaip Tarybai lygaus teisės aktų leidėjo, vaidmenį, naudojant SESV 81 straipsnio 3 dalį, sudarant galimybę sprendimus šeimos teisės srityje, jeigu jie turi poveikį kitose valstybėse narėse, priimti pagal įprastą teisėkūros procedūrą, kai Taryba, pasikonsultavusi su Parlamentu, taip nusprendžia vieningai; ragina sprendimus visose kitose politikos srityse dėl teisingumo ir vidaus reikalų (TVR) priimti pagal įprastą teisėkūros procedūrą, naudojant nuostatą dėl pereigos, esančią ES sutarties 48 straipsnio 7 dalyje; |
| --- | --- |

135.

| 136. | ragina Komisiją remiantis SESV 83 straipsniu pasiūlyti būtinąsias taisykles dėl apibrėžties ir sankcijų, susijusių su kova su terorizmu, prekyba žmonėmis bei seksualiniu moterų ir vaikų išnaudojimu, neteisėta prekyba narkotikais, neteisėta prekyba ginklais, pinigų plovimu, korupcija, mokėjimo priemonių klastojimu, kompiuteriniais nusikaltimais ir organizuotu nusikalstamumu; |
| --- | --- |

136.

| 137. | primygtinai prašo praktiškai įgyvendinti Lisabonos sutartyje įtvirtintus principus, t. y. solidarumo ir atsakomybės pasidalijimo tarp valstybių narių principus, tarpusavio pripažinimo įgyvendinant TVR politiką principą (SESV 70 straipsnis) ir ES pagrindinių teisių chartijos nuostatas; |
| --- | --- |

137.

| 138. | mano, kad ES privalo užtikrinti žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugą ir toliau paisyti Kopenhagos kriterijų, taip pat užtikrinti, kad valstybės narės paisytų bendrų vertybių, įtvirtintų ES sutarties 2 straipsnyje; |
| --- | --- |

138.

| 139. | pabrėžia, kad svarbu baigti rengti procedūrinių garantijų dokumentų rinkinį, visų pirma parengiant teisės aktus dėl administracinio sulaikymo ir nepilnamečių sulaikymo – sričių, kuriose daugelio valstybių narių taisyklės nevisiškai atitinka žmogaus teisių ir kitus tarptautinius standartus; |
| --- | --- |

139.

| 140. | pabrėžia, kad svarbu siekti tolesnės pažangos rengiant Europos baudžiamąją teisę, visų pirma susijusią su baudžiamųjų bylų nuosprendžių savitarpio pripažinimu ir vykdymu; |
| --- | --- |

140.

| 141. | pabrėžia, kad svarbu ugdyti Europos teisminę kultūrą, nes tai yra viena iš svarbiausių būtinų sąlygų, kad laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė piliečiams taptų tikrove ir kad būtų geriau taikoma ES teisė; |
| --- | --- |

141.

| 142. | mano, kad, siekiant kovoti su organizuotu nusikalstamumu, sukčiavimu ir korupcija, apsaugoti Sąjungos finansinius interesus ir panaikinti Europos teisėsaugos srities susiskaidymą, reikia paskirti Europos prokurorą; |
| --- | --- |

142.

| 143. | pabrėžia, kad pagal SESV 86 straipsnį, siekiant kovoti su nusikalstamumu, kuris daro žalą Europos Sąjungos finansiniams interesams, Europos prokuratūra gali būti sukurta tik Europos Parlamentui pritarus; todėl pakartoja rekomendacijas, pateiktas savo 2014 m. kovo 12 d. (13) ir 2015 m. balandžio 29 d. (14) rezoliucijose, dėl konkretaus Europos prokuratūros veiklos organizavimo ir pabrėžia, kad reikėtų nedelsiant priimti Europos prokuratūros reglamentą, kad Europos prokuratūra turėtų įgaliojimus tirti visus žalą Europos Sąjungos finansiniams interesams darančius nusikaltimus, įskaitant sukčiavimą PVM, ir vykdyti visų įtariamų pažeidėjų persekiojimą baudžiamąja tvarka; |
| --- | --- |

143.

| 144. | primena įpareigojimą Sąjungai prisijungti prie Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos pagal ES sutarties 6 straipsnio 2 dalį ir primygtinai ragina šiuo klausimu nedelsiant vėl pradėti derybas su Europos Taryba, atsižvelgiant į 2014 m. gruodžio 18 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo nuomonę; primena Komisijai, atliekančiai vyriausiojo derybininko vaidmenį, kad toks prisijungimas pagerintų visų Europos piliečių žmogaus teisių apsaugą; |
| --- | --- |

144.

| 145. | pakartoja, kad šioje rezoliucijoje siekiama tik įvertinti Sutartyse įtvirtintas teisines galimybes ir ja turėtų būti remiamasi siekiant pagerinti Europos Sąjungos veikimą šiuo metu; primena, kad dėl tolesnės esminės reformos ateityje reikėtų persvarstyti Sutartis; |
| --- | --- |

145.

o

o o

| 146. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Komisijai, Audito Rūmams, Europos Centriniam Bankui, Regionų komitetui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

146.

---

(1)  OL C 184 E, 2009 8 6, p. 25.

(2)  OL C 212 E, 2010 8 5, p. 82.

(3)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0249.

(4)  OL C 13, 2016 1 15, p. 183.

(5)  OL C 313, 2015 9 22, p. 9.

(6)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0103.

(7)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0010.

(8)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0382.

(9)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0395.

(10)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0050.

(11)  OL C 468, 2016 12 15, p. 176.

(12)  COM(2012)0777, 2012 m. lapkričio 28 d.

(13)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0234.

(14)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0173.

---

| 18.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 252/235 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 252/235

---

P8_TA(2017)0050

Euro zonos biudžeto pajėgumai

2017 m. vasario 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl euro zonos biudžeto pajėgumo (2015/2344(INI))

(2018/C 252/24)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į bendrus Biudžeto komiteto ir Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto svarstymus pagal Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrus Biudžeto komiteto ir Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto svarstymus pagal Darbo tvarkos taisyklių 55 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto ir Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą, taip pat į Konstitucinių reikalų komiteto ir Biudžeto kontrolės komiteto nuomones (A8-0038/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto ir Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą, taip pat į Konstitucinių reikalų komiteto ir Biudžeto kontrolės komiteto nuomones (A8-0038/2017),

| A. | kadangi dėl dabartinės politinės aplinkos ir esamų pasaulinio masto ekonominių ir politinių problemų reikia, kad ES priimtų nuoseklius ir apibrėžtus sprendimus ir imtųsi veiksmų tam tikrose srityse, pvz., vidaus ir išorės saugumo, sienų apsaugos ir migrantų politikos, stabilumo kaimyninėse šalyse, ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, ypač kovojant su jaunimo nedarbu, ir kad įgyvendintų 2015 m. Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijoje priimtus susitarimus; |
| --- | --- |

A.

kadangi dėl dabartinės politinės aplinkos ir esamų pasaulinio masto ekonominių ir politinių problemų reikia, kad ES priimtų nuoseklius ir apibrėžtus sprendimus ir imtųsi veiksmų tam tikrose srityse, pvz., vidaus ir išorės saugumo, sienų apsaugos ir migrantų politikos, stabilumo kaimyninėse šalyse, ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, ypač kovojant su jaunimo nedarbu, ir kad įgyvendintų 2015 m. Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijoje priimtus susitarimus;

| B. | kadangi po sėkmingo euro įvedimo euro zonoje ėmė trūkti konvergencijos, politinio bendradarbiavimo ir atsakomybės; |
| --- | --- |

B.

kadangi po sėkmingo euro įvedimo euro zonoje ėmė trūkti konvergencijos, politinio bendradarbiavimo ir atsakomybės;

| C. | kadangi dėl įvairių krizių ir pasaulinio masto problemų reikia kuo greičiau padaryti kokybinį integracijos šuolį euro zonoje; |
| --- | --- |

C.

kadangi dėl įvairių krizių ir pasaulinio masto problemų reikia kuo greičiau padaryti kokybinį integracijos šuolį euro zonoje;

| D. | kadangi narystė bendros valiutos zonoje reikalauja bendrų priemonių ir solidarumo Europos lygmeniu, taip pat kiekvienos dalyvaujančios valstybės narės įsipareigojimų laikymosi ir atsakomybės; |
| --- | --- |

D.

kadangi narystė bendros valiutos zonoje reikalauja bendrų priemonių ir solidarumo Europos lygmeniu, taip pat kiekvienos dalyvaujančios valstybės narės įsipareigojimų laikymosi ir atsakomybės;

| E. | kadangi reikia atkurti pasitikėjimą euro zonoje; |
| --- | --- |

E.

kadangi reikia atkurti pasitikėjimą euro zonoje;

| F. | kadangi norint visapusiškai pasinaudoti bendros valiutos teikiama nauda ir kartu užtikrinti jos tvarumą ir stabilumo bei visiško užimtumo tikslų įgyvendinimą reikalingos aiškiai apibrėžtos gairės, atspindinčios visapusišką požiūrį; |
| --- | --- |

F.

kadangi norint visapusiškai pasinaudoti bendros valiutos teikiama nauda ir kartu užtikrinti jos tvarumą ir stabilumo bei visiško užimtumo tikslų įgyvendinimą reikalingos aiškiai apibrėžtos gairės, atspindinčios visapusišką požiūrį;

| G. | kadangi tai apima susitarimą užbaigti kurti bankų sąjungą, sukurti sustiprintą fiskalinę sistemą, galinčią atremti sukrėtimus, ir užbaigti vykdyti ekonominiam augimui palankias struktūrines reformas, kuriomis bus papildytos dabartinės pinigų politikos priemonės; |
| --- | --- |

G.

kadangi tai apima susitarimą užbaigti kurti bankų sąjungą, sukurti sustiprintą fiskalinę sistemą, galinčią atremti sukrėtimus, ir užbaigti vykdyti ekonominiam augimui palankias struktūrines reformas, kuriomis bus papildytos dabartinės pinigų politikos priemonės;

| H. | kadangi fiskalinis pajėgumas ir su juo susijęs konvergencijos kodeksas yra gyvybiškai svarbūs šio tikslo, kuris gali būti sėkmingai pasiektas tik tuomet, jei atsakomybė ir solidarumas bus glaudžiai susiję, elementai; |
| --- | --- |

H.

kadangi fiskalinis pajėgumas ir su juo susijęs konvergencijos kodeksas yra gyvybiškai svarbūs šio tikslo, kuris gali būti sėkmingai pasiektas tik tuomet, jei atsakomybė ir solidarumas bus glaudžiai susiję, elementai;

| I. | kadangi euro zonos fiskalinio pajėgumo nustatymas yra tik viena dėlionės detalė, kuri turi aiškiai atspindėti jos valstybių narių ir būsimų narių europinę atsinaujinimo dvasią; |
| --- | --- |

I.

kadangi euro zonos fiskalinio pajėgumo nustatymas yra tik viena dėlionės detalė, kuri turi aiškiai atspindėti jos valstybių narių ir būsimų narių europinę atsinaujinimo dvasią;

| 1. | priima šias gaires:
  i.   
  Bendrieji principai


  Norint perduoti suverenitetą per pinigų politiką, reikia įdiegti alternatyvius koregavimo mechanizmus, pvz., įgyvendinti ekonomikos augimą skatinančias struktūrines reformas, sukurti bendrąją rinką, bankų sąjungą, kapitalo rinkų sąjungą, sukurti saugesnį finansų sektorių ir fiskalinį pajėgumą, kad būtų galima atremti makroekonominius sukrėtimus bei padidinti konkurencingumą ir valstybių narių ekonomikos stabilumą siekiant padaryti euro zoną palankiausia valiutos zona.
  Konvergencija, geras valdymas ir sąlygos, kuriuos užtikrina euro zonos ir (arba) nacionalinio lygmens demokratiškai atskaitingos institucijos, yra labai svarbūs, visų pirma siekiant išvengti nuolatinių perkėlimų, neatsakingo elgesio ir netvarios viešosios rizikos pasidalijimo.
  Kai fiskalinio pajėgumo mastas ir patikimumas padidės, tai padės atkurti pasitikėjimą finansų rinkos viešųjų finansų tvarumu euro zonoje ir iš esmės padės geriau apsaugoti ES mokesčių mokėtojus ir sumažinti viešojo ir privačiojo sektorių riziką.
  Fiskalinis pajėgumas apima Europos stabilumo mechanizmą (ESM) ir konkretų euro zonos biudžeto pajėgumą. Biudžeto pajėgumas formavimas papildo ESM ir nedaro jam poveikio.
  Pirmiausia konkretus euro zonos biudžeto pajėgumas turėtų būti Sąjungos biudžeto dalis, viršijant esamas daugiametės finansinės programos viršutines ribas, taip pat turėtų būti finansuojamas euro zonos valstybių ir kitų dalyvaujančių narių iš pajamų šaltinių, dėl kurių turėtų susitarti dalyvaujančios valstybės narės ir kurie būtų laikomi asignuotosiomis įplaukomis ir garantijomis; esant stabiliai padėčiai, fiskalinis pajėgumas galėtų būti finansuojamas iš nuosavų išteklių, vadovaujantis M. Monti ataskaita dėl būsimo ES finansavimo.
  ESM, vykdant jo užduotis, turėtų būti toliau vystomas ir virsti Europos valiutos fondu (EVF), turinčiu pakankamus skolinimo ir skolinimosi pajėgumus ir aiškiai apibrėžtus įgaliojimus, padėsiančius sušvelninti asimetrinių ir simetrinių sukrėtimų padarinius.
  ii.   
  Trys fiskalinio pajėgumo ramsčiai siekiant konvergencijos ir euro zonos stabilizavimo


  Fiskalinis pajėgumas turėtų atlikti tris skirtingas funkcijas:






  — | pirma, ekonominė ir socialinė konvergencija euro zonoje turėtų būti skatinama remiant struktūrines reformas, modernizuojant ekonomiką ir didinant kiekvienos valstybės narės konkurencingumą bei visos euro zonos atsparumą, tokiu būdu prisidedant prie valstybių narių pajėgumo sušvelninti su asimetriniais ir simetriniais sukrėtimais susijusius padarinius; |
| --- | --- | --- |

1.

i.   
  Bendrieji principai

Norint perduoti suverenitetą per pinigų politiką, reikia įdiegti alternatyvius koregavimo mechanizmus, pvz., įgyvendinti ekonomikos augimą skatinančias struktūrines reformas, sukurti bendrąją rinką, bankų sąjungą, kapitalo rinkų sąjungą, sukurti saugesnį finansų sektorių ir fiskalinį pajėgumą, kad būtų galima atremti makroekonominius sukrėtimus bei padidinti konkurencingumą ir valstybių narių ekonomikos stabilumą siekiant padaryti euro zoną palankiausia valiutos zona.

Konvergencija, geras valdymas ir sąlygos, kuriuos užtikrina euro zonos ir (arba) nacionalinio lygmens demokratiškai atskaitingos institucijos, yra labai svarbūs, visų pirma siekiant išvengti nuolatinių perkėlimų, neatsakingo elgesio ir netvarios viešosios rizikos pasidalijimo.

Kai fiskalinio pajėgumo mastas ir patikimumas padidės, tai padės atkurti pasitikėjimą finansų rinkos viešųjų finansų tvarumu euro zonoje ir iš esmės padės geriau apsaugoti ES mokesčių mokėtojus ir sumažinti viešojo ir privačiojo sektorių riziką.

Fiskalinis pajėgumas apima Europos stabilumo mechanizmą (ESM) ir konkretų euro zonos biudžeto pajėgumą. Biudžeto pajėgumas formavimas papildo ESM ir nedaro jam poveikio.

Pirmiausia konkretus euro zonos biudžeto pajėgumas turėtų būti Sąjungos biudžeto dalis, viršijant esamas daugiametės finansinės programos viršutines ribas, taip pat turėtų būti finansuojamas euro zonos valstybių ir kitų dalyvaujančių narių iš pajamų šaltinių, dėl kurių turėtų susitarti dalyvaujančios valstybės narės ir kurie būtų laikomi asignuotosiomis įplaukomis ir garantijomis; esant stabiliai padėčiai, fiskalinis pajėgumas galėtų būti finansuojamas iš nuosavų išteklių, vadovaujantis M. Monti ataskaita dėl būsimo ES finansavimo.

ESM, vykdant jo užduotis, turėtų būti toliau vystomas ir virsti Europos valiutos fondu (EVF), turinčiu pakankamus skolinimo ir skolinimosi pajėgumus ir aiškiai apibrėžtus įgaliojimus, padėsiančius sušvelninti asimetrinių ir simetrinių sukrėtimų padarinius.

ii.   
  Trys fiskalinio pajėgumo ramsčiai siekiant konvergencijos ir euro zonos stabilizavimo

Fiskalinis pajėgumas turėtų atlikti tris skirtingas funkcijas:

—

pirma, ekonominė ir socialinė konvergencija euro zonoje turėtų būti skatinama remiant struktūrines reformas, modernizuojant ekonomiką ir didinant kiekvienos valstybės narės konkurencingumą bei visos euro zonos atsparumą, tokiu būdu prisidedant prie valstybių narių pajėgumo sušvelninti su asimetriniais ir simetriniais sukrėtimais susijusius padarinius;

| — | antra, euro zonos valstybių narių verslo ciklų skirtumai, atsiradę dėl struktūrinių skirtumų arba dėl bendro ekonominio pažeidžiamumo, kelia būtinybę spręsti su asimetriniais sukrėtimais susijusias problemas (tai yra tokios situacijos, kai ekonominis įvykis vienai ekonomikai daro didesnį poveikį nei kitai, pavyzdžiui, kai vienoje konkrečioje valstybėje narėje labai sumažėja paklausa, o kitose – ne, ir įvyksta išorinis sukrėtimas, nepriklausantis nuo valstybės narės); |
| --- | --- |

—

antra, euro zonos valstybių narių verslo ciklų skirtumai, atsiradę dėl struktūrinių skirtumų arba dėl bendro ekonominio pažeidžiamumo, kelia būtinybę spręsti su asimetriniais sukrėtimais susijusias problemas (tai yra tokios situacijos, kai ekonominis įvykis vienai ekonomikai daro didesnį poveikį nei kitai, pavyzdžiui, kai vienoje konkrečioje valstybėje narėje labai sumažėja paklausa, o kitose – ne, ir įvyksta išorinis sukrėtimas, nepriklausantis nuo valstybės narės);

| — | trečia, siekiant padidinti visos euro zonos atsparumą turėtų būti sprendžiamos su simetriniais sukrėtimais susijusios problemos (tai yra tokios situacijos, kai ekonominis įvykis turi tokią pačią įtaką visoms ekonomikoms, pavyzdžiui, naftos kainų svyravimai euro zonos šalims). |
| --- | --- |

—

trečia, siekiant padidinti visos euro zonos atsparumą turėtų būti sprendžiamos su simetriniais sukrėtimais susijusios problemos (tai yra tokios situacijos, kai ekonominis įvykis turi tokią pačią įtaką visoms ekonomikoms, pavyzdžiui, naftos kainų svyravimai euro zonos šalims).

Siekiant šių tikslų reikės apsvarstyti, kurias funkcijas galima įgyvendinti vadovaujantis esama Sąjungos teisine sistema ir dėl kurių funkcijų reikės pakoreguoti arba pakeisti sutartį.

1 ramstis. Konvergencijos kodeksas

Esant dabartinei ekonominei padėčiai, greta fiskalinio konsolidavimo bei atsakomybės laikantis ekonomikos valdymo sistemos reikalinga ir investicijų strategija.

Kartu su Stabilumo ir augimo paktu turėtų būti taikomas konvergencijos kodeksas, priimtas taikant įprastą teisėkūros procedūrą ir atsižvelgiant į konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas; jame pagrindinis dėmesys per penkerius metus turėtų būti skiriamas galiojančiose sutartyse numatytiems konvergencijos kriterijams, susijusiems su apmokestinimo, darbo rinkos, investicijų, našumo, socialinės sanglaudos, viešojo administravimo ir gero valdymo pajėgumais.

Vadovaujantis ekonomikos valdymo sistema, konvergencijos kodekso laikymasis turėtų būti visapusiško dalyvavimo kuriant fiskalinį pajėgumą sąlyga, todėl kiekviena valstybė narė turėtų pateikti pasiūlymų, kaip pasiekti konvergencijos kodekso kriterijus.

Euro zonos fiskalinis pajėgumas turėtų būti papildytas ilgalaike skolos tvarumo, skolos sumažinimo ir augimo bei investavimo stiprinimo euro zonos valstybėse strategija – tai turėtų sumažinti bendras refinansavimo išlaidas ir skolos bei BVP santykį.

2 ramstis. Asimetrinių sukrėtimų padarinių švelninimas

Dėl stiprios euro zonos valstybių narių integracijos neįmanoma visiškai išvengti asimetrinių sukrėtimų poveikio visai euro zonai, nepaisant visų priemonių, kurių imasi valstybės narės, norėdamos užtikrinti politikos koordinavimą, konvergenciją ir tvarias struktūrines reformas.

ESM ir EVF užtikrintos stabilizacijos priemonės turėtų būti papildytos automatiniais sukrėtimų padarinių švelninimo mechanizmais.

Taikant stabilizacijos priemones turėtų būti skatinama geroji patirtis ir vengiama neatsakingo elgesio.

Tokia sistema turi apimti aiškias taisykles dėl galimų mokesčių ir mokesčių grąžinimo laikotarpių, taip pat turi būti aiškiai apibrėžtos jos taikymo sritys ir finansavimo mechanizmai ir užtikrinta, kad sistema nedarys poveikio biudžetui per ilgesnį ciklą.

3 ramstis. Simetrinių sukrėtimų padarinių švelninimas

Būsimi simetriniai sukrėtimai gali destabilizuoti visą euro zoną, nes šioje valiutos zonoje dar nėra priemonių, kurios padėtų įveikti kitą tokio pat masto krizę kaip ankstesnioji.

Dėl simetrinių sukrėtimų, galinčių kilti dėl nepakankamos vidaus paklausos, vien tik pinigų politika negalėtų atgaivinti ekonomikos augimo, ypač kai taikomos žemesnės už nulį palūkanos. Euro zonos biudžetas turėtų būti pakankamo dydžio, kad būtų galima atremti šiuos simetrinius sukrėtimus finansuojant investicijas, kuriomis siekiama padidinti bendrą paklausą ir užtikrinti visišką užimtumą pagal ES sutarties 3 straipsnį.

iii.   
  Valdymas, demokratinė atskaitomybė ir kontrolė

Vykdant euro zonos ekonomikos valdymas turėtų vyrauti Bendrijos metodas.

Europos Parlamentas ir nacionaliniai parlamentai turėtų sustiprinti savo vaidmenį atnaujintoje ekonomikos valdymo sistemoje, kad būtų sustiprinta demokratinė atskaitomybė. Tam reikėtų padidinti valstybių narių atsakomybę dėl Europos semestro, reformuoti tarpparlamentinę konferenciją, numatytą fiskalinio susitarimo 13 straipsnyje, ir suteikti jai daugiau įtakos, siekiant formuoti stipresnę parlamentinę ir viešąją nuomonę. Siekiant pagerinti atsakomybę nacionaliniai parlamentai turėtų kontroliuoti nacionalines vyriausybes, o Europos Parlamentas – Europos Sąjungos vykdomąją valdžią.

Euro grupės pirmininko ir Komisijos nario, atsakingo už ekonomikos ir finansų reikalus, pareigos galėtų būti sujungtos ir tokiu atveju Komisijos pirmininkas turėtų paskirti šį Komisijos narį Komisijos pirmininko pavaduotoju.

Komisijos finansų ministras ir iždininkas turėtų būti demokratiškai atskaitingi ir jiems turėtų būti suteiktos visos būtinos priemonės ir pajėgumai, padedantys taikyti dabartinę ekonomikos valdymo sistemą ir užtikrinti jos veikimą ir optimizuoti euro zonos plėtrą bendradarbiaujant su euro zonos valstybių narių finansų ministrais.

Europos Parlamentas turėtų persvarstyti savo taisykles ir tvarką, siekdamas užtikrinti visapusišką demokratinę atskaitomybę fiskalinio pajėgumo klausimais EP nariams iš euro zonos valstybių narių;

| 2. | ragina:






  — | Europos Vadovų Tarybą nustatyti gaires, kaip aprašyta pirmiau, ne vėliau kaip iki ES posėdžio Romoje (2017 m. kovo mėn.), įskaitant ilgalaikę ir tvarią euro zonos stabilizavimo sistemą; |
| --- | --- | --- |

2.

—

Europos Vadovų Tarybą nustatyti gaires, kaip aprašyta pirmiau, ne vėliau kaip iki ES posėdžio Romoje (2017 m. kovo mėn.), įskaitant ilgalaikę ir tvarią euro zonos stabilizavimo sistemą;

| — | Komisiją pateikti plataus užmojo baltosios knygos pagrindinį skyrių apie euro zoną ir atitinkamus pasiūlymus dėl teisės aktų 2017-aisiais naudojant visas priemones pagal galiojančias sutartis, įskaitant konvergencijos kodeksą, euro zonos biudžetą ir automatines stabilizavimo priemones, ir nustatyti tikslų šių priemonių įgyvendinimo terminą; |
| --- | --- |

—

Komisiją pateikti plataus užmojo baltosios knygos pagrindinį skyrių apie euro zoną ir atitinkamus pasiūlymus dėl teisės aktų 2017-aisiais naudojant visas priemones pagal galiojančias sutartis, įskaitant konvergencijos kodeksą, euro zonos biudžetą ir automatines stabilizavimo priemones, ir nustatyti tikslų šių priemonių įgyvendinimo terminą;

| 3. | pareiškia, kad iki dabartinės Komisijos ir Europos Parlamento kadencijos pabaigos yra pasirengęs užbaigti visas teisėkūros priemones, dėl kurių nereikia keisti Sutarties, ir pasirengti būtiniems Sutarties pakeitimams, kurie reikalingi, kad vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu būtų įmanoma užtikrinti euro zonos tvarumą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos Vadovų Tarybos pirmininkui, Komisijai, Tarybai, Euro grupei, Europos centriniam bankui, Europos stabilumo mechanizmo valdančiajam direktoriui ir valstybių narių parlamentams. |
| --- | --- |

4.

---

| 18.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 252/239 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 252/239

---

P8_TA(2017)0051

Robotikai taikomos civilinės teisės nuostatos

2017 m. vasario 16 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl robotikai taikomų civilinės teisės nuostatų (2015/2103(INL))

(2018/C 252/25)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 225 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 225 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos direktyvą 85/374/EEB (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos direktyvą 85/374/EEB (1),

| — | atsižvelgdamas į kibernetinių fizinių sistemų etinių aspektų tyrimą, kuris buvo atliktas Parlamento Mokslinių ir technologinių sprendimų vertinimo (STOA) grupei ir kuriam vadovavo Parlamentinių tyrimų paslaugų generalinio direktorato Mokslinio perspektyvų tyrimo skyrius; |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į kibernetinių fizinių sistemų etinių aspektų tyrimą, kuris buvo atliktas Parlamento Mokslinių ir technologinių sprendimų vertinimo (STOA) grupei ir kuriam vadovavo Parlamentinių tyrimų paslaugų generalinio direktorato Mokslinio perspektyvų tyrimo skyrius;

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 46 ir 52 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 46 ir 52 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir į Transporto ir turizmo komiteto, Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomones (A8-0005/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą ir į Transporto ir turizmo komiteto, Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomones (A8-0005/2017),

Įžanga

| A. | kadangi, pradedant Marry Shelley sukurtu monstru Frankenšteinu, toliau paminint antikinį Pigmalijono mitą, tęsiant Prahos Golemo legenda ir baigiant Karelo Čapeko robotu (šis autorius sukūrė šį terminą), žmonės svajojo apie galimybę kurti protingas mašinas, dažniausiai – androidus, turinčius žmogiškųjų savybių; |
| --- | --- |

A.

kadangi, pradedant Marry Shelley sukurtu monstru Frankenšteinu, toliau paminint antikinį Pigmalijono mitą, tęsiant Prahos Golemo legenda ir baigiant Karelo Čapeko robotu (šis autorius sukūrė šį terminą), žmonės svajojo apie galimybę kurti protingas mašinas, dažniausiai – androidus, turinčius žmogiškųjų savybių;

| B. | kadangi dabar, kai žmonija stovi ant naujos eros slenksčio, kai dar labiau patobulinti robotai, botai, androidai ir kitos dirbtinio intelekto išraiškos gali sukelti naują pramonės revoliuciją, galinčią persmelkti visą visuomenę, itin svarbu teisės aktų leidėjams apsvarstyti visas šio reiškinio teisines ir etines pasekmes bei poveikį, netrukdant diegti inovacijų; |
| --- | --- |

B.

kadangi dabar, kai žmonija stovi ant naujos eros slenksčio, kai dar labiau patobulinti robotai, botai, androidai ir kitos dirbtinio intelekto išraiškos gali sukelti naują pramonės revoliuciją, galinčią persmelkti visą visuomenę, itin svarbu teisės aktų leidėjams apsvarstyti visas šio reiškinio teisines ir etines pasekmes bei poveikį, netrukdant diegti inovacijų;

| C. | kadangi reikia sukurti visuotinai priimtiną roboto ir dirbtinio intelekto apibrėžtį, kuri būtų lanksti ir nestabdytų inovacijų; |
| --- | --- |

C.

kadangi reikia sukurti visuotinai priimtiną roboto ir dirbtinio intelekto apibrėžtį, kuri būtų lanksti ir nestabdytų inovacijų;

| D. | kadangi 2010–2014 m. robotų pardavimas vidutiniškai augo 17 proc. per metus, 2014 m. pardavimų apimtys išaugo 29 proc. (pats didžiausias metinis apimties augimas), o savaeigių dalių tiekėjai ir elektrinių (elektroninių) prekių pramonė buvo pagrindiniai šio augimo veiksniai; kadangi per pastarąjį dešimtmetį metinių su robotikos technologija susijusių patentų paraiškų skaičius išaugo tris kartus; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2010–2014 m. robotų pardavimas vidutiniškai augo 17 proc. per metus, 2014 m. pardavimų apimtys išaugo 29 proc. (pats didžiausias metinis apimties augimas), o savaeigių dalių tiekėjai ir elektrinių (elektroninių) prekių pramonė buvo pagrindiniai šio augimo veiksniai; kadangi per pastarąjį dešimtmetį metinių su robotikos technologija susijusių patentų paraiškų skaičius išaugo tris kartus;

| E. | kadangi per pastaruosius 200 metų užimtumo lygis nuolat didėjo dėl technologinės plėtros; kadangi robotikos ir dirbtinio intelekto plėtra gali turėti potencialą keisti gyvenimą ir darbo metodiką, didinti veiksmingumą, taupymą ir saugą ir užtikrinti geresnes paslaugas; kadangi labai greitai ar netrukus robotika ir dirbtinis intelektas padės sutaupyti ar užtikrinti veiksmingumą ne tik gamybos ir komercijos srityse, bet ir tokiose srityse, kaip transportas, medicinos priežiūra, gelbėjimas, švietimas ir ūkininkavimas, nes bus sudarytos galimybės žmogui išvengti pavojingų sąlygų, pvz., tokių, kuriose atsiduriama valant toksiškomis medžiagomis užterštas vietas; |
| --- | --- |

E.

kadangi per pastaruosius 200 metų užimtumo lygis nuolat didėjo dėl technologinės plėtros; kadangi robotikos ir dirbtinio intelekto plėtra gali turėti potencialą keisti gyvenimą ir darbo metodiką, didinti veiksmingumą, taupymą ir saugą ir užtikrinti geresnes paslaugas; kadangi labai greitai ar netrukus robotika ir dirbtinis intelektas padės sutaupyti ar užtikrinti veiksmingumą ne tik gamybos ir komercijos srityse, bet ir tokiose srityse, kaip transportas, medicinos priežiūra, gelbėjimas, švietimas ir ūkininkavimas, nes bus sudarytos galimybės žmogui išvengti pavojingų sąlygų, pvz., tokių, kuriose atsiduriama valant toksiškomis medžiagomis užterštas vietas;

| F. | kadangi visuomenės senėjimas yra dėl gyvenimo sąlygų ir šiuolaikinės medicinos pažangos išaugusios tikėtinos gyvenimo trukmės rezultatas ir vienas didžiausių XXI a. Europos visuomenių politinių, socialinių ir ekonominių iššūkių; kadangi iki 2025 m. per 20 proc. europiečių bus sulaukę 65 metų ar vyresnio amžiaus ir ypač sparčiai didės 80 metų amžiaus sulaukusių ir jį perkopusių asmenų skaičius – o tai iš esmės pakeis kartų pusiausvyrą mūsų visuomenėse – ir kadangi būtent visuomenei naudinga, kad vyresnio amžiaus asmenys kuo ilgiau liktų sveiki ir aktyvūs; |
| --- | --- |

F.

kadangi visuomenės senėjimas yra dėl gyvenimo sąlygų ir šiuolaikinės medicinos pažangos išaugusios tikėtinos gyvenimo trukmės rezultatas ir vienas didžiausių XXI a. Europos visuomenių politinių, socialinių ir ekonominių iššūkių; kadangi iki 2025 m. per 20 proc. europiečių bus sulaukę 65 metų ar vyresnio amžiaus ir ypač sparčiai didės 80 metų amžiaus sulaukusių ir jį perkopusių asmenų skaičius – o tai iš esmės pakeis kartų pusiausvyrą mūsų visuomenėse – ir kadangi būtent visuomenei naudinga, kad vyresnio amžiaus asmenys kuo ilgiau liktų sveiki ir aktyvūs;

| G. | kadangi atsižvelgiant į dabartines tendencijas galima manyti, kad ilguoju laikotarpiu bus sukurta pažangių autonominių mašinų, kurias galima mokyti ir kurios gali nepriklausomai priimti sprendimus, ir kad tai suteiks ne tik ekonominių privalumų, bet ir sukels daugybę problemų dėl tiesioginio ir netiesioginio poveikio visai visuomenei; |
| --- | --- |

G.

kadangi atsižvelgiant į dabartines tendencijas galima manyti, kad ilguoju laikotarpiu bus sukurta pažangių autonominių mašinų, kurias galima mokyti ir kurios gali nepriklausomai priimti sprendimus, ir kad tai suteiks ne tik ekonominių privalumų, bet ir sukels daugybę problemų dėl tiesioginio ir netiesioginio poveikio visai visuomenei;

| H. | kadangi mašininis mokymasis visuomenei teikia didžiulį ekonominį ir inovacinį pranašumą: jis ne tik labai pagerina gebėjimą analizuoti duomenis, bet ir kelia uždavinius užtikrinti nediskriminavimą, tinkamą procesą ir sprendimų priėmimo procesų skaidrumą ir suprantamumą; |
| --- | --- |

H.

kadangi mašininis mokymasis visuomenei teikia didžiulį ekonominį ir inovacinį pranašumą: jis ne tik labai pagerina gebėjimą analizuoti duomenis, bet ir kelia uždavinius užtikrinti nediskriminavimą, tinkamą procesą ir sprendimų priėmimo procesų skaidrumą ir suprantamumą;

| I. | kadangi atitinkamai reikia įvertinti ekonominius poslinkius ir robotikos ir mašininio mokymosi poveikį užimtumui; kadangi, nepaisant nenuneigiamų pranašumų, kuriuos užtikrina robotika, įgyvendinant veiksmus šioje srityje gali pasikeisti darbo rinka ir kilti būtinybė atitinkamai svarstyti, kokie ateityje turėtų būti švietimas, užimtumas ir socialinė politika; |
| --- | --- |

I.

kadangi atitinkamai reikia įvertinti ekonominius poslinkius ir robotikos ir mašininio mokymosi poveikį užimtumui; kadangi, nepaisant nenuneigiamų pranašumų, kuriuos užtikrina robotika, įgyvendinant veiksmus šioje srityje gali pasikeisti darbo rinka ir kilti būtinybė atitinkamai svarstyti, kokie ateityje turėtų būti švietimas, užimtumas ir socialinė politika;

| J. | kadangi platus robotų naudojimas nebūtinai turi lemti darbo vietų praradimą, bet žemesnės kvalifikacijos darbai darbo jėgai imliuose sektoriuose veikiausiai gali būti greičiau automatizuoti; kadangi dėl šios tendencijos gamybos procesai galėtų būti sugrąžinti į ES; kadangi moksliniais tyrimais nustatyta, jog darbo vietų greičiau daugėja tose veiklos srityse, kur plačiau naudojami kompiuteriai; kadangi darbo vietų automatizavimas turi potencialą išlaisvinti žmones nuo monotoniško rankų darbo, suteikti jiems galimybę pakeisti kryptį ir imtis kūrybiškesnių ir prasmingų užduočių; kadangi norint automatizuoti darbo vietas vyriausybės turi investuoti į švietimą ir kitas reformas, kad darbuotojai būtų skatinami įgyti įgūdžių, kurie bus reikalingi ateityje; |
| --- | --- |

J.

kadangi platus robotų naudojimas nebūtinai turi lemti darbo vietų praradimą, bet žemesnės kvalifikacijos darbai darbo jėgai imliuose sektoriuose veikiausiai gali būti greičiau automatizuoti; kadangi dėl šios tendencijos gamybos procesai galėtų būti sugrąžinti į ES; kadangi moksliniais tyrimais nustatyta, jog darbo vietų greičiau daugėja tose veiklos srityse, kur plačiau naudojami kompiuteriai; kadangi darbo vietų automatizavimas turi potencialą išlaisvinti žmones nuo monotoniško rankų darbo, suteikti jiems galimybę pakeisti kryptį ir imtis kūrybiškesnių ir prasmingų užduočių; kadangi norint automatizuoti darbo vietas vyriausybės turi investuoti į švietimą ir kitas reformas, kad darbuotojai būtų skatinami įgyti įgūdžių, kurie bus reikalingi ateityje;

| K. | kadangi atsižvelgiant į didėjantį visuomenės susiskaidymą, mažėjant vidurinei klasei, svarbu atkreipti dėmesį į tai, kad besivystanti robotika gali sudaryti sąlygas turto ir įtakos koncentravimuisi mažumos rankose; |
| --- | --- |

K.

kadangi atsižvelgiant į didėjantį visuomenės susiskaidymą, mažėjant vidurinei klasei, svarbu atkreipti dėmesį į tai, kad besivystanti robotika gali sudaryti sąlygas turto ir įtakos koncentravimuisi mažumos rankose;

| L. | kadangi robotikos ir dirbtinio intelekto vystymasis neabejotinai paveiks darbo vietų pobūdį – dėl to gali atsirasti naujų atsakomybės aspektų, o kiti dėl to gali išnykti; kadangi reikia aiškiai apibrėžti, kokia teisinė atsakomybė ekstremaliųjų situacijų atveju ar kilus problemoms tektų ir verslo modelio, ir darbo organizavimo modelio aspektu; |
| --- | --- |

L.

kadangi robotikos ir dirbtinio intelekto vystymasis neabejotinai paveiks darbo vietų pobūdį – dėl to gali atsirasti naujų atsakomybės aspektų, o kiti dėl to gali išnykti; kadangi reikia aiškiai apibrėžti, kokia teisinė atsakomybė ekstremaliųjų situacijų atveju ar kilus problemoms tektų ir verslo modelio, ir darbo organizavimo modelio aspektu;

| M. | kadangi atsižvelgiant į automatizavimo tendencijas reikia užtikrinti, kad dirbtinio intelekto taikomųjų programų kūrėjai ir prekiautojai iš pat pradžių diegtų saugumo ir etines savybes, tokiu būdu pripažindami, kad turi būti pasirengę prisiimti teisinę atsakomybę už savo pagamintos technologijos kokybę; |
| --- | --- |

M.

kadangi atsižvelgiant į automatizavimo tendencijas reikia užtikrinti, kad dirbtinio intelekto taikomųjų programų kūrėjai ir prekiautojai iš pat pradžių diegtų saugumo ir etines savybes, tokiu būdu pripažindami, kad turi būti pasirengę prisiimti teisinę atsakomybę už savo pagamintos technologijos kokybę;

| N. | kadangi Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2016/679 (2) (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) nustatoma asmens duomenų apsaugos teisinė sistema; kadangi vis dar gali prireikti aptarti kitus su prieiga prie duomenų, asmens duomenų apsauga ir privatumu susijusius aspektus, nes taikomosioms programoms ir įrenginiams komunikuojant vienam su kitu ir su duomenų bazėmis žmogui nesikišant gali iškilti su privatumu susijusių klausimų; |
| --- | --- |

N.

kadangi Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2016/679 (2) (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) nustatoma asmens duomenų apsaugos teisinė sistema; kadangi vis dar gali prireikti aptarti kitus su prieiga prie duomenų, asmens duomenų apsauga ir privatumu susijusius aspektus, nes taikomosioms programoms ir įrenginiams komunikuojant vienam su kitu ir su duomenų bazėmis žmogui nesikišant gali iškilti su privatumu susijusių klausimų;

| O. | kadangi robotikos ir dirbtinio intelekto plėtra gali ir turėtų būti vykdoma taip, kad žmogus galėtų išsaugoti orumą, autonomiškumą ir apsisprendimo teisę, visų pirma žmogaus teikiamos priežiūros ir buvimo kartu srityse, taip pat naudojant medicinos prietaisus ir žmogaus „taisymo“ ar tobulinimo atvejais; |
| --- | --- |

O.

kadangi robotikos ir dirbtinio intelekto plėtra gali ir turėtų būti vykdoma taip, kad žmogus galėtų išsaugoti orumą, autonomiškumą ir apsisprendimo teisę, visų pirma žmogaus teikiamos priežiūros ir buvimo kartu srityse, taip pat naudojant medicinos prietaisus ir žmogaus „taisymo“ ar tobulinimo atvejais;

| P. | kadangi galiausiai gali atsitikti taip, kad per kelis dešimtmečius dirbtinis intelektas tam tikru požiūriu pranoks žmogaus intelektinį pajėgumą; |
| --- | --- |

P.

kadangi galiausiai gali atsitikti taip, kad per kelis dešimtmečius dirbtinis intelektas tam tikru požiūriu pranoks žmogaus intelektinį pajėgumą;

| Q. | kadangi tolesnis automatizuotų ir algoritminių sprendimų priėmimų vystymasis ir naudojimas neabejotinai daro įtaką privačių asmenų (pvz., verslo įmonių arba interneto vartotojų) ir administracinių, teisminių ar kitų viešųjų institucijų pasirinkimams prieš jiems priimant galutinį sprendimą vartotojų, verslo ar valdžios klausimais; kadangi į automatinį ir algoritminį sprendimų priėmimo procesą turi būti integruotos apsaugos priemonės ir žmogaus vykdomos kontrolės ir tikrinimo galimybės; |
| --- | --- |

Q.

kadangi tolesnis automatizuotų ir algoritminių sprendimų priėmimų vystymasis ir naudojimas neabejotinai daro įtaką privačių asmenų (pvz., verslo įmonių arba interneto vartotojų) ir administracinių, teisminių ar kitų viešųjų institucijų pasirinkimams prieš jiems priimant galutinį sprendimą vartotojų, verslo ar valdžios klausimais; kadangi į automatinį ir algoritminį sprendimų priėmimo procesą turi būti integruotos apsaugos priemonės ir žmogaus vykdomos kontrolės ir tikrinimo galimybės;

| R. | kadangi kai kuriose užsienio valstybėse, pvz., JAV, Japonijoje, Kinijoje ir Pietų Korėjoje, svarstomi reglamentavimo veiksmai robotikos ir dirbtinio intelekto srityse ir tam tikru mastu jų jau imtasi ir kadangi kai kurios valstybės narės taip pat jau pradėjo svarstymus, kad galbūt reikėtų parengti teisinius standartus arba pakeisti teisės aktus, taip siekdamos atsižvelgti į besirandančias tokių technologijų taikomąsias programas; |
| --- | --- |

R.

kadangi kai kuriose užsienio valstybėse, pvz., JAV, Japonijoje, Kinijoje ir Pietų Korėjoje, svarstomi reglamentavimo veiksmai robotikos ir dirbtinio intelekto srityse ir tam tikru mastu jų jau imtasi ir kadangi kai kurios valstybės narės taip pat jau pradėjo svarstymus, kad galbūt reikėtų parengti teisinius standartus arba pakeisti teisės aktus, taip siekdamos atsižvelgti į besirandančias tokių technologijų taikomąsias programas;

| S. | kadangi Europos pramonė galėtų gauti naudos iš tinkamo, veiksmingo, nuoseklaus ir skaidraus požiūrio į reglamentavimą Sąjungos lygmeniu, nustatant nuspėjamas ir pakankamai aiškias sąlygas, kurių laikydamosi įmonės galėtų kurti taikomąsias programas ir planuoti savo verslo modelius ES mastu, sykiu užtikrinant, kad Sąjunga ir valstybės narės išlaikytų nustatytinų reglamentavimo standartų kontrolę ir nebūtų priverstos taikstytis su kitų subjektų, t. y. trečiųjų valstybių, taip pat esančių robotikos ir dirbtinio intelekto kūrimo priešakyje, nustatytais standartais ir gyventi pagal juos; |
| --- | --- |

S.

kadangi Europos pramonė galėtų gauti naudos iš tinkamo, veiksmingo, nuoseklaus ir skaidraus požiūrio į reglamentavimą Sąjungos lygmeniu, nustatant nuspėjamas ir pakankamai aiškias sąlygas, kurių laikydamosi įmonės galėtų kurti taikomąsias programas ir planuoti savo verslo modelius ES mastu, sykiu užtikrinant, kad Sąjunga ir valstybės narės išlaikytų nustatytinų reglamentavimo standartų kontrolę ir nebūtų priverstos taikstytis su kitų subjektų, t. y. trečiųjų valstybių, taip pat esančių robotikos ir dirbtinio intelekto kūrimo priešakyje, nustatytais standartais ir gyventi pagal juos;

Bendrieji principai

| T. | kadangi I. Asimovo dėsnius (3) reikia traktuoti kaip taikytinus robotų, įskaitant robotus, turinčius integruotą autonominio veikimo ir savarankiško mokymosi režimą, kūrėjams, gamintojams ir operatoriams, kadangi tų dėsnių negalima paversti mašininiu kodu; |
| --- | --- |

T.

kadangi I. Asimovo dėsnius (3) reikia traktuoti kaip taikytinus robotų, įskaitant robotus, turinčius integruotą autonominio veikimo ir savarankiško mokymosi režimą, kūrėjams, gamintojams ir operatoriams, kadangi tų dėsnių negalima paversti mašininiu kodu;

| U. | kadangi, naudos teikia įvairios taisyklės, reglamentuojančios visų pirma atsakomybę, skaidrumą ir atskaitomybę ir atspindinčios esmines Europos Sąjungos ir visuotines humanistines vertybes, apibrėžiančias Europos indėlį į visuomenę, ir jos yra būtinos; kadangi tos taisyklės neturi daryti įtakos mokslinių tyrimų, inovacijų ir technologinės plėtros robotikos srityje procesui; |
| --- | --- |

U.

kadangi, naudos teikia įvairios taisyklės, reglamentuojančios visų pirma atsakomybę, skaidrumą ir atskaitomybę ir atspindinčios esmines Europos Sąjungos ir visuotines humanistines vertybes, apibrėžiančias Europos indėlį į visuomenę, ir jos yra būtinos; kadangi tos taisyklės neturi daryti įtakos mokslinių tyrimų, inovacijų ir technologinės plėtros robotikos srityje procesui;

| V. | kadangi Sąjunga galėtų atlikti pagrindinį vaidmenį nustatant pagrindinius etinius principus, kurių turės būti laikomasi kuriant, programuojant ir naudojant robotus ir dirbtinį intelektą ir įtraukiant tokius principus į Sąjungos teisės aktus ir elgesio kodeksus, siekiant daryti įtaką technologinei revoliucijai, kad ji būtų naudinga žmonijai ir būtų plačiai dalijamasi pažangiosios robotikos ir dirbtinio intelekto teikiama nauda, kartu, jei galima, išvengiant galimų pavojų; |
| --- | --- |

V.

kadangi Sąjunga galėtų atlikti pagrindinį vaidmenį nustatant pagrindinius etinius principus, kurių turės būti laikomasi kuriant, programuojant ir naudojant robotus ir dirbtinį intelektą ir įtraukiant tokius principus į Sąjungos teisės aktus ir elgesio kodeksus, siekiant daryti įtaką technologinei revoliucijai, kad ji būtų naudinga žmonijai ir būtų plačiai dalijamasi pažangiosios robotikos ir dirbtinio intelekto teikiama nauda, kartu, jei galima, išvengiant galimų pavojų;

| W. | kadangi prie rezoliucijos pridėta Robotikos chartija, parengta padedant Parlamentinių tyrimų paslaugų generalinio direktorato Mokslinio perspektyvų tyrimo skyriui, kurioje siūlomas robotikos inžinierių etiško elgesio kodeksas, mokslinių tyrimų etikos komitetų kodeksas, licencijos projektuotojams ir licencijos naudotojams; |
| --- | --- |

W.

kadangi prie rezoliucijos pridėta Robotikos chartija, parengta padedant Parlamentinių tyrimų paslaugų generalinio direktorato Mokslinio perspektyvų tyrimo skyriui, kurioje siūlomas robotikos inžinierių etiško elgesio kodeksas, mokslinių tyrimų etikos komitetų kodeksas, licencijos projektuotojams ir licencijos naudotojams;

| X. | kadangi Sąjungoje reikėtų laikytis laipsniško, pragmatiško ir atsargaus požiūrio, kokiam pritarė Jean Monnet (4), į bet kokias būsimas iniciatyvas robotikos ir dirbtinio intelekto srityje, siekiant užtikrinti, kad nebūtų slopinamos naujovės; |
| --- | --- |

X.

kadangi Sąjungoje reikėtų laikytis laipsniško, pragmatiško ir atsargaus požiūrio, kokiam pritarė Jean Monnet (4), į bet kokias būsimas iniciatyvas robotikos ir dirbtinio intelekto srityje, siekiant užtikrinti, kad nebūtų slopinamos naujovės;

| Y. | kadangi, atsižvelgiant į robotikos ir dirbtinio intelekto plėtojimo srityje pasiektą etapą, reikia pradėti kelti klausimus dėl civilinės atsakomybės; |
| --- | --- |

Y.

kadangi, atsižvelgiant į robotikos ir dirbtinio intelekto plėtojimo srityje pasiektą etapą, reikia pradėti kelti klausimus dėl civilinės atsakomybės;

Atsakomybė

| Z. | kadangi dėl įspūdingos pastarojo dešimtmečio technologinės pažangos šiandienos robotai gali ne tik atlikti veiksmus, kuriuos paprastai ir išskirtinai atlikdavo žmogus, bet tam tikrų autonominių ir kognityvinių savybių (pvz., gebėjimas mokytis iš patirties ir beveik savarankiškai priimti sprendimus) plėtojimas vis labiau paverčia juos subjektais, sąveikaujančiais su aplinka ir galinčiais ją atitinkamai keisti; kadangi dėl tokios padėties teisinė, iš žalingų roboto veiksmų kylanti atsakomybė tampa esminiu klausimu; |
| --- | --- |

Z.

kadangi dėl įspūdingos pastarojo dešimtmečio technologinės pažangos šiandienos robotai gali ne tik atlikti veiksmus, kuriuos paprastai ir išskirtinai atlikdavo žmogus, bet tam tikrų autonominių ir kognityvinių savybių (pvz., gebėjimas mokytis iš patirties ir beveik savarankiškai priimti sprendimus) plėtojimas vis labiau paverčia juos subjektais, sąveikaujančiais su aplinka ir galinčiais ją atitinkamai keisti; kadangi dėl tokios padėties teisinė, iš žalingų roboto veiksmų kylanti atsakomybė tampa esminiu klausimu;

| AA. | kadangi roboto autonomiškumą galima apibrėžti kaip gebėjimą priimti sprendimus ir juos įgyvendinti išoriniame pasaulyje, nepriklausomai nuo išorės jėgų kontrolės ar įtakos; kadangi šis autonomiškumas yra tik technologinio pobūdžio ir jo mastas priklauso nuo to, kokio tobulumo roboto sąveika su jo aplinka buvo numatyta; |
| --- | --- |

AA.

kadangi roboto autonomiškumą galima apibrėžti kaip gebėjimą priimti sprendimus ir juos įgyvendinti išoriniame pasaulyje, nepriklausomai nuo išorės jėgų kontrolės ar įtakos; kadangi šis autonomiškumas yra tik technologinio pobūdžio ir jo mastas priklauso nuo to, kokio tobulumo roboto sąveika su jo aplinka buvo numatyta;

| AB. | kadangi kuo robotai autonomiškesni, tuo mažiau juos galima laikyti paprastais įtaisais kitų subjektų (pvz., gamintojų, operatorių, savininkų, naudotojų ir pan.) rankose; kadangi dėl to, savo ruožtu, kyla abejonių, ar įprastų taisyklių dėl atsakomybės pakanka, ar reikia taikyti naujus principus ir taisykles, siekiant suteikti aiškumo dėl įvairių subjektų teisinės atsakomybės – atsakomybės už robotų veiksmus ir neveikimą, kai priežasties negalima atsekti iki tam tikro žmogiškojo subjekto, ir ar robotų veiksmų ar neveikimo, kurie sukėlė žalą, buvo galima išvengti; |
| --- | --- |

AB.

kadangi kuo robotai autonomiškesni, tuo mažiau juos galima laikyti paprastais įtaisais kitų subjektų (pvz., gamintojų, operatorių, savininkų, naudotojų ir pan.) rankose; kadangi dėl to, savo ruožtu, kyla abejonių, ar įprastų taisyklių dėl atsakomybės pakanka, ar reikia taikyti naujus principus ir taisykles, siekiant suteikti aiškumo dėl įvairių subjektų teisinės atsakomybės – atsakomybės už robotų veiksmus ir neveikimą, kai priežasties negalima atsekti iki tam tikro žmogiškojo subjekto, ir ar robotų veiksmų ar neveikimo, kurie sukėlė žalą, buvo galima išvengti;

| AC. | kadangi robotų autonomiškumas tai pat kelia su jų pobūdžiu susijusį klausimą dėl dabartinių teisinio subjektiškumo kategorijų, ar galbūt reikėtų sukurti naują kategoriją, nustatant konkrečias jos ypatybes ir pasekmes; |
| --- | --- |

AC.

kadangi robotų autonomiškumas tai pat kelia su jų pobūdžiu susijusį klausimą dėl dabartinių teisinio subjektiškumo kategorijų, ar galbūt reikėtų sukurti naują kategoriją, nustatant konkrečias jos ypatybes ir pasekmes;

| AD. | kadangi pagal dabartinę teisinę sistemą robotų negalima laikyti atsakingais per se už veiksmus ar neveikimą, kuriais sukeliama žala trečioms šalims; kadangi dabartinėse atsakomybę reglamentuojančiose taisyklėse aptariami atvejai, kai roboto veiksmus ar neveikimą galima atsekti iki tam tikro žmogiškojo subjekto, pvz., gamintojo, operatoriaus, savininko ar naudotojo, ir kai tas subjektas galėjo numatyti žalingą roboto elgesį ir jam užkirsti kelią; kadangi, be to, gamintojai, operatoriai, savininkai ar naudotojai taip pat gali būti laikomi griežtai atsakingais už roboto veiksmus ar neveikimą; |
| --- | --- |

AD.

kadangi pagal dabartinę teisinę sistemą robotų negalima laikyti atsakingais per se už veiksmus ar neveikimą, kuriais sukeliama žala trečioms šalims; kadangi dabartinėse atsakomybę reglamentuojančiose taisyklėse aptariami atvejai, kai roboto veiksmus ar neveikimą galima atsekti iki tam tikro žmogiškojo subjekto, pvz., gamintojo, operatoriaus, savininko ar naudotojo, ir kai tas subjektas galėjo numatyti žalingą roboto elgesį ir jam užkirsti kelią; kadangi, be to, gamintojai, operatoriai, savininkai ar naudotojai taip pat gali būti laikomi griežtai atsakingais už roboto veiksmus ar neveikimą;

| AE. | kadangi pagal galiojančią teisinę sistemą žalai, kurią sukėlė robotai arba dirbtinis intelektas, taikoma atsakomybė už produktą, jeigu produkto gamintojas atsakingas už blogą veikimą, ir taisyklės, pagal kurias nustatoma atsakomybė už veiksmus, dėl kurių padaryta žala, jeigu produkto naudotojas atsako už elgesį, dėl kurio kilo žala; |
| --- | --- |

AE.

kadangi pagal galiojančią teisinę sistemą žalai, kurią sukėlė robotai arba dirbtinis intelektas, taikoma atsakomybė už produktą, jeigu produkto gamintojas atsakingas už blogą veikimą, ir taisyklės, pagal kurias nustatoma atsakomybė už veiksmus, dėl kurių padaryta žala, jeigu produkto naudotojas atsako už elgesį, dėl kurio kilo žala;

| AF. | kadangi robotui sugebant savarankiškai priimti sprendimus nepakaks tradicinių taisyklių, kad kiltų teisinė atsakomybė už robotų padarytą žalą, nes jomis remiantis nebus įmanoma nustatyti už kompensacijos mokėjimą atsakingos šalies ir jos pareikalauti atlyginti padarytą žalą; |
| --- | --- |

AF.

kadangi robotui sugebant savarankiškai priimti sprendimus nepakaks tradicinių taisyklių, kad kiltų teisinė atsakomybė už robotų padarytą žalą, nes jomis remiantis nebus įmanoma nustatyti už kompensacijos mokėjimą atsakingos šalies ir jos pareikalauti atlyginti padarytą žalą;

| AG. | kadangi sutartinės atsakomybės srityje taip pat išryškėja dabartinės teisinės sistemos trūkumai, nes dėl mašinų, sukurtų rinktis savo partnerius, derėtis dėl sutarčių sąlygų, sudaryti sandorius ir nuspręsti, ar ir kaip jas įgyvendinti, neįmanoma taikyti tradicinių taisyklių; kadangi tai atkreipia dėmesį į būtinybę kurti naujas, veiksmingas ir dabartinę padėtį atitinkančias taisykles, kurios turėtų būti suderintos su technologine pažanga ir neseniai atsiradusiomis bei rinkoje esančiomis inovacijomis; |
| --- | --- |

AG.

kadangi sutartinės atsakomybės srityje taip pat išryškėja dabartinės teisinės sistemos trūkumai, nes dėl mašinų, sukurtų rinktis savo partnerius, derėtis dėl sutarčių sąlygų, sudaryti sandorius ir nuspręsti, ar ir kaip jas įgyvendinti, neįmanoma taikyti tradicinių taisyklių; kadangi tai atkreipia dėmesį į būtinybę kurti naujas, veiksmingas ir dabartinę padėtį atitinkančias taisykles, kurios turėtų būti suderintos su technologine pažanga ir neseniai atsiradusiomis bei rinkoje esančiomis inovacijomis;

| AH. | kadangi, kalbant apie nesutartinę atsakomybę, Direktyvoje 85/374/EEB reglamentuojamas tik žalos, padarytos dėl robotų gamybinių trūkumų, kompensavimas ir tik su sąlyga, kad nukentėjęs asmuo gali įrodyti faktinę žalą, produkto trūkumą ir priežastinį žalos ir trūkumo santykį, todėl griežtos atsakomybės arba atsakomybės be kaltės sistemos gali neužtekti; |
| --- | --- |

AH.

kadangi, kalbant apie nesutartinę atsakomybę, Direktyvoje 85/374/EEB reglamentuojamas tik žalos, padarytos dėl robotų gamybinių trūkumų, kompensavimas ir tik su sąlyga, kad nukentėjęs asmuo gali įrodyti faktinę žalą, produkto trūkumą ir priežastinį žalos ir trūkumo santykį, todėl griežtos atsakomybės arba atsakomybės be kaltės sistemos gali neužtekti;

| AI. | kadangi, nepaisant Direktyvos 85/374/EEB taikymo srities, dabartinės teisinės sistemos nepakaks siekiant atlyginti žalą, padarytą naujos kartos robotais, nes į juos galima įdiegti prisitaikomųjų ir mokymosi gebėjimų, sudarančių tam tikrą robotų elgesio nenuspėjamumo lygmenį, kadangi tie robotai savarankiškai mokytųsi iš savo skirtingos patirties ir sąveikautų su aplinka unikaliu ir nenuspėjamu būdu; |
| --- | --- |

AI.

kadangi, nepaisant Direktyvos 85/374/EEB taikymo srities, dabartinės teisinės sistemos nepakaks siekiant atlyginti žalą, padarytą naujos kartos robotais, nes į juos galima įdiegti prisitaikomųjų ir mokymosi gebėjimų, sudarančių tam tikrą robotų elgesio nenuspėjamumo lygmenį, kadangi tie robotai savarankiškai mokytųsi iš savo skirtingos patirties ir sąveikautų su aplinka unikaliu ir nenuspėjamu būdu;

Bendrieji robotikos ir dirbtinio intelekto plėtojimo civiliniams tikslams principai

| 1. | ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl bendros Sąjungos apibrėžties, taikomos kibernetinėms fizinėms sistemoms, autonominėms sistemoms, išmaniesiems autonominiams robotams ir jų pakategorėms, atsižvelgiant į šias išmaniojo roboto savybes:






  — | autonominis veikimas naudojantis jutikliais ir (arba) keičiantis duomenimis su aplinka (intersąveikumas), tų duomenų perdavimas ir analizė; |
| --- | --- | --- |

1.

—

autonominis veikimas naudojantis jutikliais ir (arba) keičiantis duomenimis su aplinka (intersąveikumas), tų duomenų perdavimas ir analizė;

| — | savarankiškas mokymasis iš patirties ir sąveikaujant (nebūtinas kriterijus); |
| --- | --- |

—

savarankiškas mokymasis iš patirties ir sąveikaujant (nebūtinas kriterijus);

| — | bent nedidelė fizinė parama; |
| --- | --- |

—

bent nedidelė fizinė parama;

| — | elgesio ir veiksmų derinimas prie aplinkos; |
| --- | --- |

—

elgesio ir veiksmų derinimas prie aplinkos;

| — | gyvybės biologiniu požiūriu neturėjimas; |
| --- | --- |

—

gyvybės biologiniu požiūriu neturėjimas;

| 2. | mano, kad atitinkamais atvejais esant reikalui reikėtų Sąjungos vidaus rinkoje sukurti išsamią tam tikrų pažangiųjų robotų kategorijų Sąjungos registracijos sistemą, ir ragina Komisiją nustatyti robotų, kuriuos reikėtų registruoti, klasifikavimo kriterijus; šiomis aplinkybėmis ragina Komisiją ištirti, ar būtų pageidautina, kad registracijos sistemą ir registrą valdytų paskirta ES robotikos ir dirbtinio intelekto agentūra; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad vystant robotikos technologijas dėmesys turėtų būti skiriamas siekiui papildyti žmogaus gebėjimus, o ne juos pakeisti; mano, kad plėtojant robotikos ir dirbtinio intelekto sritis būtina užtikrinti, kad žmonės visuomet kontroliuotų pažangius prietaisus; pabrėžia, kad ypatingą dėmesį reikėtų skirti galimam žmogaus ir roboto emocinio ryšio atsiradimui, ypač pažeidžiamose grupėse (tarp vaikų, pagyvenusių žmonių ir neįgaliųjų), ir atkreipia dėmesį į problemas, kurias nulemia tai, kad šis emocinis ryšys gali turėti reikšmingą psichinį ar fizinį poveikį prietaisą naudojančiam žmogui; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad vadovavimasis Sąjungos lygmens požiūriu gali paskatinti pokyčius išvengiant vidaus rinkos susiskaidymo, ir kartu atkreipia ypatingą dėmesį į tarpusavio pripažinimo principo svarbą tarpvalstybiniam robotų ir robotikos sistemų naudojimui; primena, kad atlikti testavimo, sertifikavimo procedūras ir gauti leidimą pateikti produktą rinkai turėtų būti reikalaujama tik vienoje valstybėje narėje; pabrėžia, kad šį požiūrį turėtų lydėti veiksminga rinkos priežiūra; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atkreipia dėmesį į pagalbos robotikos sektoriaus MVĮ ir pradedančiosioms įmonėms, kurios kuria naujus šio sektoriaus rinkos segmentus arba naudoja robotus, svarbą; |
| --- | --- |

5.

Moksliniai tyrimai ir inovacijos

| 6. | pabrėžia, kad daugelis robotinių taikomųjų programų vis dar yra eksperimentinėje stadijoje; džiaugiasi tuo, kad vis daugiau mokslinių tyrimų projektų finansuojami valstybių narių ir Sąjungos lėšomis; mano, kad būtina, kad Sąjunga kartu su valstybėmis narėmis pasitelkdama viešąjį finansavimą išlaikytų pirmaujančią poziciją robotikos ir dirbtinio intelekto tyrimų srityje; ragina Komisiją ir valstybes nares stiprinti robotikos ir informacinių ir ryšių technologijų (IRT) srities mokslinių tyrimų projektų finansines priemones, įskaitant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes, ir savo mokslinių tyrimų politikoje įgyvendinti atviro mokslo ir atsakingų etikos požiūriu nepriekaištingų inovacijų principus; pabrėžia, kad reikia skirti pakankamai išteklių ieškant socialinių, etinių, teisinių ir ekonominių problemų, keliamų technologinės plėtros ir jos taikomųjų programų, sprendimo būdų; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ragina Sąjungą ir valstybes nares tobulinti mokslinių tyrimų programas, skatinti tyrimus apie galimus ilgalaikius robotikos ir dirbtinio intelekto technologijų rizikos veiksnius ir galimybes bei skatinti kuo greičiau pradėti struktūrinį viešąjį dialogą tų technologijų plėtojimo pasekmių tema; ragina Komisiją atliekant DFP laikotarpio vidurio peržiūrą padidinti paramą programai SPARC, kuri finansuojama pagal programą „Horizontas 2020“; ragina Komisiją ir valstybes nares bendrai dėti pastangas siekiant glaudžiai stebėti ir užtikrinti sklandesnį šių technologijų perkėlimą iš mokslinių tyrimų srities į komercializaciją ir panaudojimą rinkoje atlikus tinkamus saugos vertinimus laikantis atsargumo principo; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pabrėžia, kad robotikos ir dirbtinio intelekto inovacijos bei robotikos ir dirbtinio intelekto technologijų integravimas ekonomikoje ir visuomenėje reikalauja skaitmeninės infrastruktūros, kuri užtikrintų universalųjį ryšį; ragina Komisiją sukurti sistemą, kuri atitiktų Sąjungos skaitmeninei ateičiai keliamus sujungiamumo reikalavimus ir kurią taikant būtų užtikrinta, kad prieiga prie plačiajuosčio ryšio ir 5G tinklų būtų visapusiškai suderinama su tinklo neutralumo principu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | yra tvirtai įsitikinęs, kad sistemų, prietaisų ir debesijos paslaugų sąveika, pagrįsta saugumu ir projektuojant numatyta privatumo apsauga, nepaprastai svarbi duomenų srautams realiuoju laiku – taip robotai ir dirbtinio intelekto sistemos taptų lankstesni ir savarankiškesni; prašo Komisijos skatinti atvirą aplinką – pradedant atviraisiais standartais ir naujoviškais licencijavimo modeliais ir baigiant atvirosiomis platformomis ir skaidrumu – siekiant išvengti užsidarymo sąveiką ribojančiose privačiose sistemose; |
| --- | --- |

9.

Etikos principai

| 10. | pažymi, kad galios suteikimo potencialui pasitelkiant robotiką tam tikrą atspalvį suteikia įvairūs įtampą keliantys aspektai ar rizika, o tai reikėtų rimtai įvertinti atsižvelgiant į žmonių saugą, sveikatą ir saugumą, laisvę, privatumą, sąžiningumą, orumą, apsisprendimą, nediskriminavimą ir asmens duomenų apsaugą; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mano, kad esama Sąjungos teisinė sistema turėtų būti atnaujinta ir papildyta, kai tinkama, orientaciniais etikos principais, atitinkančiais robotikos srities ir daugybės jos socialinių, medicininių ir bioetikos aspektų sudėtingumą; mano, kad, siekiant papildyti teisines šio pranešimo rekomendacijas ir dabartinę nacionalinę teisę ir Sąjungos acquis, robotų kūrimo, gamybos, naudojimo ir modifikavimo srityse reikalinga aiški, griežta ir veiksminga orientacinė etikos normų sistema; priede prie šios rezoliucijos siūlo sistemą – chartiją, kurią sudarytų robotų inžinierių elgesio kodeksas, etikos komisijų tyrimų kodeksas (reikalingas peržiūrint robotikos protokolus) ir kūrėjų ir naudotojų licencijų modelis; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atkreipia dėmesį į skaidrumo principą, pagal kurį turėtų būti visuomet įmanoma pateikti bet kokio sprendimo, priimto naudojantis dirbtinio intelekto pagalba, kuris gali daryti svarbų poveikį vieno ar daugiau žmonių gyvybei, pagrindimą; mano, kad dirbtinio intelekto sistemų skaičiavimus visada turi būti įmanoma paversti žmonėms suprantama forma; mano, kad pažangiuosiuose robotuose turėtų būti įrengta „juodoji dėžė“, kuri fiksuotų duomenis apie visas prietaiso įvykdytas operacijas, įskaitant loginį šių sprendimų pagrindimą; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia, kad šią pagrindinę etinę sistemą reikėtų grįsti kilnumo, nekenkimo, savarankiškumo ir teisingumo principais, taip pat Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje ir Pagrindinių teisių chartijoje įtvirtintais principais ir vertybėmis, pvz., žmogaus orumu, lygybe, teisingumu ir nešališkumu, nediskriminavimu, informacija pagrįstu sutikimu, asmeniniu ir šeimos gyvenimu bei duomenų apsauga, taip pat kitais pamatiniais Sąjungos teisės principais, pvz., nestigmatizavimu, skaidrumu, savarankiškumu, individo atsakomybe ir socialine atsakomybe, be to, esama praktika ir kodeksais etikos srityje; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ypatingą dėmesį reikėtų atkreipti į robotus, kurie kelia didelį pavojų privatumui dėl to, kad jie patalpinami į tradiciškai apsaugotą privačią erdvę, taip pat dėl to, kad jie sugeba atrinkti ir perduoti asmeninius ir konfidencialius duomenis; |
| --- | --- |

14.

Europos agentūra

| 15. | mano, kad tvirtesnis valstybių narių ir Komisijos bendradarbiavimas būtinas siekiant užtikrinti nuoseklias tarpvalstybines taisykles Sąjungoje, kuriomis būtų skatinamas Europos pramonės šakų tarpusavio bendradarbiavimas ir būtų sudarytos sąlygos visoje Sąjungoje diegti ir naudoti robotus, atitinkančius reikiamus saugos ir saugumo lygius bei Sąjungos teisėje įtvirtintus etikos principus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | prašo Komisijos apsvarstyti galimybę paskirti Europos robotikos ir dirbtinio intelekto agentūrą, siekiant suteikti techninių, etinių ir reglamentavimo srities ekspertinių žinių, kurių reikia norint paremti atitinkamų viešųjų veikėjų Sąjungos ir valstybių narių lygmeniu pastangas siekiant užtikrinti savalaikį, etišką ir gerai informacija pagrįstą atsaką į naujas galimybes ir iššūkius, visų pirma tarpvalstybinio pobūdžio, kurie iškyla dėl robotikos technologijų plėtros, pvz., transporto sektoriuje; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mano, kad robotikos naudojimo potencialas, su robotikos naudojimu susijusios problemos ir dabartinė investicijų dinamika pateisina tai, kad Europos agentūrai reikia suteikti deramą biudžetą ir įdarbinti personalą – reglamentavimo srities ekspertus, išorės technikos ir etikos ekspertus, kurie vykdytų tarpsektorinę ir daugiadisciplininę robotika grįstų taikomųjų programų stebėseną, nustatytų geriausios patirties standartus ir, jei reikės, rekomenduotų reglamentavimo priemones, apibrėžiančias naujus principus ir sprendžiančias galimus su vartotojų apsauga susijusius klausimus ir sistemines problemas; prašo Komisijos (ir, jei būtų sukurta, Europos agentūros) Europos Parlamentui kasmet teikti ataskaitą apie naujausius robotikos reiškinius ir visus veiksmus, kurių reikia imtis; |
| --- | --- |

17.

Intelektinės nuosavybės teisės ir duomenų srautas

| 18. | pažymi, kad nėra jokių teisinių nuostatų, konkrečiai taikomų robotikai, bet esamus teisinius režimus ir doktrinas jau galima taikyti robotikai, tačiau reikia atskirai apsvarstyti kai kuriuos aspektus; ragina Komisiją remti horizontalų technologiškai neutralų požiūrį į robotiką ir intelektinę nuosavybę, taikytiną įvairiems sektoriams, kuriuose būtų galima naudoti robotiką; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad civilinės teisės nuostatos robotikos sektoriuje būtų suderintos su Bendruoju duomenų apsaugos reglamentu ir atitiktų reikalingumo ir proporcingumo principus; ragina Komisiją ir valstybes nares atsižvelgti į sparčią robotikos srities technologijų raidą, įskaitant kibernetinių fizinių sistemų pažangą, ir užtikrinti, kad Sąjungos teisės aktai neatsiliktų nuo technologijų plėtros ir diegimo; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pakartoja, kad teisė į privatumo apsaugą ir teisė į asmens duomenų apsaugą, įtvirtintos ES pagrindinių teisių chartijos 7 ir 8 straipsniuose bei SESV 16 straipsnyje, taikomos visose robotikos ir dirbtinio intelekto srityse ir kad turi būti visapusiškai laikomasi Sąjungos teisinės sistemos duomenų apsaugos srityje nuostatų; šiuo atžvilgiu prašo paaiškinti kamerų ir jutiklių naudojimo robotuose kriterijus ir taisykles atsižvelgiant į įgyvendinamą Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą; ragina Komisiją užtikrinti, kad būtų laikomasi duomenų apsaugos principų, pvz., projektuojant numatytos privatumo apsaugos ir standartizuotosios privatumo apsaugos principų, duomenų kiekio mažinimo ir tikslų apribojimo principų, taip pat skaidrių kontrolės mechanizmų duomenų subjektams ir tinkamų teisių gynimo priemonių laikantis Sąjungos duomenų apsaugos teisės aktų, taip pat užtikrinti, kad būtų paisoma atitinkamų rekomendacijų ir standartų ir kad jie būtų įtraukti į Sąjungos politikos sritis; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, kad laisvas duomenų judėjimas labai svarbus skaitmeninei ekonomikai ir pažangai robotikos ir dirbtinio intelekto sektoriuje; pabrėžia, kad aukštas robotikos sistemų, įskaitant jų vidaus duomenų sistemas ir duomenų srautus, saugumo lygis nepaprastai svarbus, norint deramai naudoti robotus ir dirbtinį intelektą; pabrėžia, kad siekiant užkirsti kelią galimiems saugumo pažeidimams turi būti užtikrinta tarpusavyje susietų robotų ir dirbtinio intelekto tinklų apsauga; pabrėžia, kad aukštas saugumo lygis, asmens duomenų apsauga ir deramas privatumo užtikrinimas žmonių, robotų ir dirbtinio intelekto komunikacijoje yra esminiai dalykai; pabrėžia, kad robotų ir dirbtinio intelekto sistemų projektuotojai atsakingi už tai, kad produktai būtų saugūs, patikimi ir atitiktų paskirtį; ragina Komisiją ir valstybes nares paremti ir skatinti būtinųjų technologijų, įskaitant pritaikytąjį saugumą, vystymą; |
| --- | --- |

21.

Standartizavimas, sauga ir saugumas

| 22. | pabrėžia, kad standartų nustatymo ir sąveikumo užtikrinimo klausimas yra itin svarbus siekiant ateityje užtikrinti konkurenciją dirbtinio intelekto ir robotikos technologijų srityje; ragina Komisiją toliau dirbti tarptautiniu mastu derinant techninius standartus, ypač su Europos standartizacijos organizacijomis ir Tarptautine standartizacijos organizacija, siekiant skatinti inovacijas, išvengti vidaus rinkos susiskaidymo ir užtikrinti aukšto lygio produktų saugą vartotojų apsaugą, įskaitant, kad prireikus būtų užtikrinami minimalūs saugos standartai darbo aplinkoje; atkreipia dėmesį į apgrąžos inžinerijos ir atvirų standartų svarbą siekiant kuo didesnės inovacijų vertės ir užtikrinant, kad robotai galėtų bendrauti tarpusavyje; šiuo požiūriu palankiai vertina tai, kad steigiami specialūs techniniai komitetai, pvz., ISO/TC 299 „Robotics“, kuris atlieka išimtinai su robotikos standartų vystymu susijusį darbą; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia, kad, siekiant nustatyti ir įvertinti galimą robotų riziką, taip pat jų technologinę plėtrą, peržengiančią vien eksperimentinio laboratorinio darbo lygmenį, itin svarbu realiomis sąlygomis atlikti bandymus su robotais; pabrėžia, kad šiuo atveju bandymų su robotais atlikimas realiomis sąlygomis, ypač miestuose ir keliuose, kelia daug sunkumų, įskaitant kliūtis, kurios lėtina tų bandymų etapų vystymą, todėl tam reikia veiksmingos strategijos ir stebėjimo mechanizmo; ragina Komisiją sukurti vienodus visose valstybėse narėse taikomus kriterijus, kuriuos kiekviena valstybė narė turėtų naudoti siekdama nustatyti sritis, kuriose leidžiama atlikti eksperimentus su robotais, laikantis atsargumo principo; |
| --- | --- |

23.

Autonominės transporto rūšys

a)   Autonominės transporto priemonės

| 24. | pabrėžia, kad autonominis transportas apima visų rūšių nuotoliniu būdu pilotuojamas, automatizuotas, susietąsias ir autonomines kelių, geležinkelių, vandens ir oro transporto priemones, įskaitant automobilius, traukinius, laivus, keltus, orlaivius, bepiločius orlaivius, taip pat visų rūšių būsimas šio sektoriaus naujoves ir inovacijas; |
| --- | --- |

24.

| 25. | mano, kad automobilių sektoriuje šiuo metu labiausiai reikia veiksmingos Sąjungos ir visuotinių taisyklių siekiant užtikrinti tarpvalstybinį automatizuotų ir autonominių transporto priemonių plėtojimą, kad būtų išnaudotas visas jų ekonominis potencialas ir pasinaudota technologinių tendencijų teikiama nauda; pabrėžia, kad nederantys reglamentavimo principai trukdytų įgyvendinti autonominių transporto priemonių sistemas ir kenktų ES konkurencingumui; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atkreipia dėmesį į tai, kad itin svarbus vaidmuo tenka vairuotojo reagavimo laikui tuo atveju, kai neplanuotai perimama transporto priemonės kontrolė, todėl ragina suinteresuotuosius subjektus nustatyti realias vertes, kurios bus lemiamos sprendžiant saugumo ir atsakomybės klausimus; |
| --- | --- |

26.

| 27. | mano, kad perėjus prie autonominių transporto priemonių bus daromas poveikis šiems aspektams: civilinei atsakomybei (atsakomybei ir draudimui), visiems su aplinka susijusiems klausimams (pvz., energijos vartojimo efektyvumui, atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir energijos šaltinių naudojimo technologijoms) ir su duomenimis susijusiems klausimams (prieigai prie duomenų, asmens duomenų apsaugai, privatumui ir dalijimuisi duomenimis), su IRT infrastruktūra susijusiems klausimams (pvz., itin tankaus veiksmingo ir patikimo ryšio tinklui) ir užimtumui (pvz., darbo vietų kūrimui ir praradimui, krovininių transporto priemonių vairuotojų mokymui naudojimosi automatizuotomis transporto priemonėmis tikslais); pabrėžia, kad reikės nemenkų investicijų į kelių, energijos ir IRT infrastruktūrą; ragina Komisiją vykdant savo su autonominėmis transporto priemonėmis susijusį darbą atsižvelgti į pirmiau minėtus aspektus; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atkreipia dėmesį į tai, kad autonominių transporto priemonių diegimui itin svarbi yra patikima vietos ir laiko nustatymo informacija, kurią teikia Europos palydovinės navigacijos pavyzdinė programa „Galileo“ ir Europos geostacionarinė navigacinė tinklo sistema EGNOS, šiuo atžvilgiu ragina baigti kurti ir paleisti palydovus, kurių reikia siekiant užbaigti kurti Europos padėties nustatymo sistemą „Galileo“; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atkreipia dėmesį į didelę pridėtinę autonominių transporto priemonių teikiamą vertę riboto judumo asmenims, kadangi taip jiems sudaromos veiksmingiau būti individualiais kelių eismo dalyviais ir palengvinama jų kasdienybė; |
| --- | --- |

29.

b)   Dronai (nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemos)

| 30. | pripažįsta bepiločių orlaivių technologijų teigiamą raidą, visų pirma paieškos ir gelbėjimo srityje; pabrėžia Sąjungos nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų reglamentavimo sistemos svarbą, siekiant apsaugoti Sąjungos piliečių saugą, saugumą ir privatumą, ir ragina Komisiją įgyvendinti 2015 m. spalio 29 d. Parlamento rezoliucijos dėl nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų, paprastai vadinamų bepiločiais orlaiviais, saugaus naudojimo civilinės aviacijos srityje (5), rekomendacijas; ragina Komisiją pateikti saugos problemų, susijusių su masiniu bepiločių orlaivių naudojimu, įvertinimą; ragina Komisiją ištirti, ar nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemose būtina įdiegti atsekamumo ir identifikavimo sistemą, kuri leistų realiuoju laiku nustatyti naudojamo nuotoliniu būdu pilotuojamo orlaivio poziciją; primena, kad reikėtų užtikrinti nepilotuojamų orlaivių vienodumą ir saugumą taikant Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 216/2008 (6) nustatytas priemones; |
| --- | --- |

30.

Priežiūros robotai

| 31. | pabrėžia, kad, bėgant laikui moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra vyresnio amžiaus asmenų priežiūrai skirtų robotų srityje tapo įprastesni ir pigesni, taigi pagaminami funkcionalesni ir vartotojams priimtinesni produktai; atkreipia dėmesį į didelę tokių technologijų taikomųjų programų, teikiančių prevencijos, pagalbos, stebėsenos, stimuliavimo ir draugijos paslaugas vyresnio amžiaus žmonėms ir neįgaliesiems, taip pat dėl silpnaprotystės, kognityvinių sutrikimų ir atminties praradimo kenčiantiems asmenims, įvairovę; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pabrėžia, kad žmogiškasis ryšys yra vienas iš esminių žmogiškosios priežiūros aspektų; mano, kad žmones pakeičiant robotais iš priežiūros būtų atimtas žmoniškumo aspektas, kita vertus, pripažįsta, kad robotai galėtų padėti vykdyti automatizuotas priežiūros funkcijas ir palengvinti priežiūros darbuotojų darbą, sykiu papildyti žmonių teikiamas priežiūros paslaugas ir užtikrinti tikslingesnį reabilitacijos procesą, tokiu būdu medikai ir slaugytojai daugiau kokybiško laiko galėtų skirti diagnostikai ir geriau suplanuotoms gydymo galimybėms; pabrėžia, kad, nors kibernetinės fizinės sistemos turi potencialo stiprinti neįgaliųjų ir vyresnio amžiaus asmenų judumą ir integraciją, teikiant slaugos paslaugas vis tiek reikės žmonių ir jie toliau bus svarbus socialinės sąveikos šaltinis, kurio neįmanoma visiškai pakeisti; |
| --- | --- |

32.

Medicininiai robotai

| 33. | pabrėžia, kad, siekiant užtikrinti aukščiausią įmanomos profesinės kompetencijos laipsnį ir apsaugoti pacientų sveikatą, svarbu užtikrinti deramą sveikatos srities specialistų, pvz., gydytojų ir slaugytojų padėjėjų, švietimą, mokymą ir rengimą; pabrėžia, kad būtina nustatyti būtinuosius profesinius reikalavimus, kuriuos chirurgas turi atitikti, kad jam būtų leista operuoti ir naudoti chirurginius robotus; mano, kad gyvybiškai svarbu vadovautis savarankiškos robotų veiklos priežiūros principu, pagal kurį rengti pradinio gydymo planą ir tarti galutinį žodį dėl jo įgyvendinimo visada būtų paliekama žmogaus, t. y. chirurgo, kompetencijai; pabrėžia, kad itin svarbu mokyti naudotojus, jog jie galėtų susipažinti su šios srities technologiniais reikalavimais; atkreipia dėmesį į populiarėjančią tendenciją, kai žmonės, naudodamiesi judriaisiais robotais, patys sau nustato diagnozę, taigi ir į būtinybę užtikrinti, kad gydytojai būtų mokomi dirbti su tokiais savidiagnozės atvejais; mano, kad naudojant tokias technologijas neturėtų silpnėti ar nukentėti gydytojo ir paciento santykiai, o jomis gydytojams turėtų būti padedama nustatyti diagnozę ir (arba) gydyti pacientus, siekiant sumažinti žmogiškosios klaidos riziką ir pagerinti gyvenimo kokybę bei prailginti gyvenimo trukmę; |
| --- | --- |

33.

| 34. | mano, kad medicininiai robotai toliau veržiasi į ypač didelio tikslumo reikalaujančių chirurginių operacijų ir kartojamųjų procedūrų sritį; jie gali pagerinti reabilitacijos rezultatus ir teikti labai veiksmingą logistinę pagalbą ligoninėse; pažymi, kad medicininiai robotai turi potencialo mažinti ir sveikatos priežiūros išlaidas, nes medicinos specialistai gydymui skirtą dėmesį galės nukreipti į prevenciją ir daugiau biudžeto lėšų bus skiriama tam, kad būtų labiau atsižvelgta į įvairius pacientų poreikius, rengiami nuolatiniai mokymai sveikatos priežiūros specialistams ir vykdomi moksliniai tyrimai; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ragina Komisiją iki dienos, nuo kurios Reglamentas (ES) 2017/745 turės būti taikomas, užtikrinti, kad naujų robotinių medicinos prietaisų bandymų procedūros būtų saugios – ypač į žmogaus kūną implantuojamų prietaisų atveju; |
| --- | --- |

35.

Žmogaus „taisymas“ ir tobulinimas

| 36. | atkreipia dėmesį į didelę robotikos teikiamą pažangą ir tolesnį jos potencialą, kurį robotika turi atkuriant ir kompensuojant pakenktus organus ir sutrikusias žmogiškąsias funkcijas, tačiau taip pat atkreipia dėmesį į sudėtingus klausimus, keliamus ypač dėl galimybių tobulinti žmogų, nes medicininiai robotai ir visų pirma kibernetinės fizinės sistemos gali pakeisti mūsų sveiko žmogaus kūno suvokimą, nes jie gali būti dėvimi tiesiai ant žmogaus kūno arba į jį implantuojami; pabrėžia, kad svarbu nedelsiant ligoninėse ir kitose sveikatos priežiūros įstaigose sukurti pakankamu personalu aprūpintas robotų etikos komisijas, kurioms būtų pavesta svarstyti ir padėti sprendžiant neįprastas, sudėtingas etines problemas, susijusias su aspektais, darančiais įtaką pacientų priežiūrai ir gydymui; ragina Komisiją ir valstybes nares, siekiant padėti įsteigti tokias komisijas ir padėti joms veikti, parengti gaires; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pažymi, kad gyvybiškai svarbios medicinos įrangos, pvz., robotinių protezų, srityje būtina užtikrinti nenutrūkstamą ilgalaikę prieigą prie priežiūros paslaugų, patobulinimų ir pirmiausia programinės įrangos atnaujinimų, kuriais naudojantis šalinami gedimai ir trūkumai; |
| --- | --- |

37.

| 38. | rekomenduoja įsteigti nepriklausomus patikimus subjektus, kurie išsaugotų priemones, būtinas tam, kad asmenims, kurie nešioja gyvybiškai svarbius ir pažangius medicinos prietaisus, būtų teikiamos tokios paslaugos, kaip techninė priežiūra, taisymas ir patobulinimai, įskaitant programinės įrangos naujinius, ypač tais atvejais, kai tokių paslaugų nebeteikia pirminis tiekėjas; siūlo nustatyti gamintojams pareigą pateikti šiems nepriklausomiems patikimiems subjektams išsamias projektavimo instrukcijas, įskaitant šaltinio kodą, panašų į leidinių privalomąjį egzempliorių nacionalinėje bibliotekoje; |
| --- | --- |

38.

| 39. | atkreipia dėmesį į riziką, susijusią su įsilaužimo į kibernetines fizines sistemas, integruotas į žmogaus kūną, jų išjungimo arba jų atminties ištrynimo galimybe, nes dėl to gali kilti pavojus žmogaus sveikatai, o kraštutiniais atvejais – net ir žmogaus gyvybei, todėl pabrėžia, kad prioritetas turi būti teikiamas tokių sistemų apsaugai; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pabrėžia, kad svarbu užtikrinti visų žmonių lygias galimybes naudotis tokiomis technologinėmis naujovėmis, priemonėmis bei intervencijomis; ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti pagalbinių technologijų vystymą, kad šias technologijas būtų lengviau kurti ir taikyti tiems, kuriems jos reikalingos, kaip numatyta JT neįgaliųjų teisių konvencijos 4 straipsnyje, kurios šalis yra Sąjunga; |
| --- | --- |

40.

Švietimas ir užimtumas

| 41. | atkreipia dėmesį į Komisijos prognozes, kad iki 2020 m. Europoje gali trūkti iki 825 000 IRT specialistų ir kad 90 proc. darbo vietų reikės bent jau pagrindinių skaitmeninių įgūdžių; palankiai vertina Komisijos iniciatyvą pateikti pasiūlymą dėl veiksmų gairių, taikomų galimam visų lygmenų besimokantiems asmenims skirtos skaitmeninių gebėjimų programos, skaitmeninių gebėjimų deskriptorių naudojimui ir peržiūrai, taip pat ragina Komisiją teikti didelę paramą visų amžiaus grupių, nepaisant užimtumo statuso, skaitmeniniams gebėjimams vystyti, kaip pirmam žingsniui siekiant geriau suderinti trūkumus ir pasiūlą darbo rinkoje; pabrėžia, kad dėl augimo robotikos srityje valstybės narės turi sukurti lankstesnes mokymų ir švietimo sistemas, kad galėtų užtikrinti, kad įgūdžių strategijos atitiktų robotikos ekonomikos poreikius; |
| --- | --- |

41.

| 42. | mano, kad daugiau jaunų moterų sudominus skaitmenine karjera ir daugiau moterų užtikrinant skaitmenines darbo vietas laimėtų skaitmeninė pramonė, pačios moterys ir Europos Sąjungos ekonomika; ragina Komisiją ir valstybes nares imtis įgyvendinti iniciatyvas, kuriomis būtų remiamos moterys IRT srityje ir gerinami jų e. įgūdžiai; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ragina Komisiją pradėti daug atidžiau analizuoti ir stebėti laikotarpio vidurio ir ilgalaikes tendencijas užimtumo srityje, ypatingą dėmesį skiriant darbo vietų kūrimui, perkėlimui ir praradimui skirtingose kvalifikacijos srityse, siekiant sužinoti, kuriose srityse šiuo metu kuriamos darbo vietos ir kuriose jos prarandamos dėl didesnio robotų naudojimo masto; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pabrėžia, kad svarbu numatyti pokyčius visuomenėje, atsižvelgiant į poveikį, kurį gali turėti robotikos ir dirbtinio intelekto plėtojimas ir diegimas; prašo Komisijos išanalizuoti įvairius galimus variantus ir jų padarinius valstybių narių socialinės apsaugos sistemų gyvybingumui; |
| --- | --- |

44.

| 45. | atkreipia dėmesį į įgūdžių lankstumo ir socialinių, kūrybinių ir skaitmeninių įgūdžių svarbą švietime; yra įsitikinęs, kad, be mokyklose įgyjamų akademinių žinių, mokytis reikia visą gyvenimą; |
| --- | --- |

45.

| 46. | atkreipia dėmesį į didelį robotikos potencialą gerinant darbo saugą, perkeliant tam tikras pavojingas ir žalingas žmonių užduotis robotams, tačiau tuo pat metu atkreipia dėmesį į tai, kad dėl daugėjančių žmonių ir robotų tarpusavio sąveikos darbo vietoje atvejų jie gali kelti naujų grėsmių; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad, siekiant užtikrinti sveikatos apsaugą, saugumą ir pagrindinių teisių laikymąsi darbo vietoje, svarbu žmonių ir robotų tarpusavio sąveikai taikyti griežtas ir perspektyvias taisykles; |
| --- | --- |

46.

Poveikis aplinkai

| 47. | pažymi, kad robotikos ir dirbtinio intelekto plėtojimas turėtų vykti tokiu būdu, kad poveikis aplinkai būtų ribotas efektyviai vartojant energiją, didinant energijos vartojimo efektyvumą, skatinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir retų žaliavų naudojimą, taip pat mažinant atliekų, pvz., elektros ir elektroninės įrangos atliekų, kiekį ir pasinaudojant galimybe įrangą pataisyti; todėl ragina Komisiją į bet kurią Sąjungos politiką, susijusią su robotika, įtraukti žiedinės ekonomikos principus; pažymi, kad robotikos naudojimas taip pat darys teigiamą poveikį aplinkai, ypač žemės ūkio, maisto tiekimo ir transporto srityse, visų pirma sumažėjus mechanizmų dydžiui ir naudojamų trąšų, energijos ir vandens kiekiui, taip pat renkantis tikslųjį ūkininkavimą ir optimizuojant maršrutus; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pabrėžia, kad kibernetinės fizinės sistemos lems energijos ir infrastruktūros sistemų, kurios bus pajėgios kontroliuoti elektros energijos srautą nuo gamintojo iki vartotojo, sukūrimą, taip pat energiją gaminančių vartotojų, kurie ją ir gamins ir vartos, atsiradimą, taip bus užtikrinta didelė nauda aplinkai; |
| --- | --- |

48.

Atsakomybė

| 49. | mano, kad civilinė atsakomybė už robotų padarytą žalą yra itin svarbus klausimas, kurį taip pat reikia nagrinėti ir spręsti Sąjungos lygmeniu, siekiant piliečiams, vartotojams ir įmonėms užtikrinti vienodą veiksmingumą, skaidrumą, nuoseklumą įgyvendinant teisinį tikrumą visoje Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pažymi, kad plėtojant robotikos technologijas reikės geriau suprasti bendrą kontekstą, kuris būtinas bendrai žmonių ir robotų veiklai, kuri turėtų būti grindžiama dviem pagrindiniais tarpusavio priklausomybės santykių veiksniais, būtent nuspėjamumu ir valdomumu; nurodo, kad šie du tarpusavio priklausomybės santykių veiksniai yra itin svarbūs siekiant nustatyti, kokia informacija turi keistis žmonės ir robotai ir kaip galima užtikrinti bendrą pagrindą tarp žmonių ir robotų, kad būtų užtikrintas sklandus bendras žmonių ir robotų funkcionavimas; |
| --- | --- |

50.

| 51. | prašo Komisijos, remiantis SESV 114 straipsniu, pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros priemonės, reglamentuojančios teisinius su robotikos ir dirbtinio intelekto plėtojimu ir naudojimu, numatomu artimiausiais 10–15 metų, susijusius klausimus, kurį papildytų ne teisėkūros priemonės, pvz., gairės ir elgesio kodeksai, kaip nurodyta priede pateiktose rekomendacijose; |
| --- | --- |

51.

| 52. | mano, kad nepriklausomai nuo to, koks teisinis sprendimas būtų taikomas bylose dėl civilinės atsakomybės už robotų padarytą žalą (išskyrus bylas dėl žalos nuosavybei), būsima teisėkūros priemonė jokiu būdu neturėtų apriboti atlyginti galimos žalos pobūdžio ar masto ir kompensacijos nukentėjusiai šaliai formų, vadovaujantis vien tik tuo, kad žalą sukėlė nežmogiškasis subjektas; |
| --- | --- |

52.

| 53. | mano, kad būsima teisėkūros priemonė turėtų būti grindžiama išsamiu Komisijos vertinimu, kuriame būtų nustatyta, ar turėtų būti taikomas griežtos atsakomybės ar rizikos valdymo metodas; |
| --- | --- |

53.

| 54. | tuo pat metu pažymi, kad norint nustatyti griežtą atsakomybę reikia tik įrodymo, kad buvo padaryta žala, ir nustatyti priežastinį ryšį tarp žalingo roboto elgesio ir nukentėjusios šalies patirtos žalos; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pažymi, kad taikant rizikos valdymo metodą individualiai atsakingas laikomas ne asmuo, kuris aplaidžiai pasielgė, bet asmuo, kuris gali tam tikromis aplinkybėmis kuo labiau sumažinti riziką ir susidoroti su neigiamomis pasekmėmis; |
| --- | --- |

55.

| 56. | mano, kad iš esmės, nustačius šalis, kurios prisiima galutinę atsakomybę, reikėtų laikyti, kad jų atsakomybė turėtų būti proporcinga faktiniam robotui duotų nurodymų ir jo autonomiškumo lygmeniui, taigi, kuo tobulesnis roboto gebėjimas mokytis ar kuo didesnis jo autonomiškumas ir kuo ilgesnė roboto mokymo trukmė, tuo didesnė turėtų būti jo mokytojo atsakomybė; ypač pažymi, kad, siekiant nustatyti asmenį, kuriam faktiškai reikėtų priskirti žalingą roboto elgesį, „mokant“ robotą jo įgytų įgūdžių nereikėtų maišyti su vien tik jam pačiam „mokantis“ įsisavintų gebėjimų; pažymi, kad bent jau šiuo etapu atsakomybė už tai turi tekti žmogui, o ne robotui; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pabrėžia, kad galimas sprendimas ieškant atsakymo į klausimą dėl atsakomybės už autonominių robotų padarytą žalą priskyrimo sudėtingumo galėtų būti privaloma draudimo sistema, kaip jau yra, pvz., automobilių atveju; vis dėlto, pažymi, kad skirtingai nuo to, kaip yra kelių eismo draudimo sistemos atveju, kai draudimas padengia žalą už žmogiškuosius veiksmus ir trikdžius, robotikai taikoma draudimo sistema turėtų atsižvelgti į visą galimą atsakomybę grandinėje; |
| --- | --- |

57.

| 58. | mano, kad taip pat, kaip yra motorinių transporto priemonių draudimo atveju, tokią draudimo sistemą galėtų papildyti fondas, siekiant užtikrinti žalos kompensavimą tuomet, kai nėra draudimo; ragina draudimo sektorių sukurti naujų produktų ir pasiūlymų tipų, atitinkančių pažangą robotikos srityje; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ragina Komisiją, atliekant būsimos teisėkūros priemonės poveikio vertinimą, išsiaiškinti ir išnagrinėti visų įmanomų teisinių sprendimų poveikį ir atsižvelgti į jį, pvz.:






  a) | kai taikoma ir būtina, sukurti konkrečioms robotų kategorijoms taikomą privalomojo draudimo sistemą, panašią į automobiliams taikomą sistemą, robotų gamintojų ar savininkų reikalaujant apsidrausti nuo jų robotų galimai sukeltos žalos; |
| --- | --- | --- |

59.

a)

kai taikoma ir būtina, sukurti konkrečioms robotų kategorijoms taikomą privalomojo draudimo sistemą, panašią į automobiliams taikomą sistemą, robotų gamintojų ar savininkų reikalaujant apsidrausti nuo jų robotų galimai sukeltos žalos;

| b) | užtikrinti, kad kompensacijų fondas būtų naudojamas ne tik kaip neapdrausto roboto sukeltos žalos kompensavimo garantas; |
| --- | --- |

b)

užtikrinti, kad kompensacijų fondas būtų naudojamas ne tik kaip neapdrausto roboto sukeltos žalos kompensavimo garantas;

| c) | leisti gamintojui, programuotojui, savininkui arba naudotojui taikyti ribotą atsakomybę, jei jie prisideda prie kompensacijų fondo, taip pat jeigu jie bendrai apsidraudžia, kad būtų užtikrinama kompensacija tais atvejais, kai žalą padarė robotas; |
| --- | --- |

c)

leisti gamintojui, programuotojui, savininkui arba naudotojui taikyti ribotą atsakomybę, jei jie prisideda prie kompensacijų fondo, taip pat jeigu jie bendrai apsidraudžia, kad būtų užtikrinama kompensacija tais atvejais, kai žalą padarė robotas;

| d) | nuspręsti, ar kurti bendrą visiems išmaniesiems autonominiams robotams skirtą fondą, ar atskirą fondą kiekvienai robotų kategorijai, taip pat, ar įmokos turėtų būti mokamos vieną kartą, pateikus robotą rinkai, ar roboto naudojimo laikotarpiu turėtų būti mokamos periodinės įmokos; |
| --- | --- |

d)

nuspręsti, ar kurti bendrą visiems išmaniesiems autonominiams robotams skirtą fondą, ar atskirą fondą kiekvienai robotų kategorijai, taip pat, ar įmokos turėtų būti mokamos vieną kartą, pateikus robotą rinkai, ar roboto naudojimo laikotarpiu turėtų būti mokamos periodinės įmokos;

| e) | užtikrinti, kad roboto ir jo fondo sąsaja būtų matoma iš individualaus registracijos numerio, talpinamo specialiame Sąjungos registre, nes tai leistų visiems su robotu sąveikaujantiems subjektams gauti informacijos apie fondo pobūdį, jo atsakomybės žalos nuosavybei atveju apribojimą, įmokų mokėtojų vardus, pavardes (pavadinimus) ir funkcijas bei visą kitą svarbią informaciją; |
| --- | --- |

e)

užtikrinti, kad roboto ir jo fondo sąsaja būtų matoma iš individualaus registracijos numerio, talpinamo specialiame Sąjungos registre, nes tai leistų visiems su robotu sąveikaujantiems subjektams gauti informacijos apie fondo pobūdį, jo atsakomybės žalos nuosavybei atveju apribojimą, įmokų mokėtojų vardus, pavardes (pavadinimus) ir funkcijas bei visą kitą svarbią informaciją;

| f) | ilgainiui sukurti specialų robotams skirtą teisinį statusą, kad bent jau pačius tobuliausius autonominius robotus būtų galima laikyti turinčiais elektroninių asmenų statusą – taip būtų atlyginama bet kokia jų padaryta žala, ir galimai taikyti elektroninės asmenybės principus atvejams, kai robotai autonomiškai priima sprendimus ar kitaip savarankiškai sąveikauja su trečiosiomis šalimis; |
| --- | --- |

f)

ilgainiui sukurti specialų robotams skirtą teisinį statusą, kad bent jau pačius tobuliausius autonominius robotus būtų galima laikyti turinčiais elektroninių asmenų statusą – taip būtų atlyginama bet kokia jų padaryta žala, ir galimai taikyti elektroninės asmenybės principus atvejams, kai robotai autonomiškai priima sprendimus ar kitaip savarankiškai sąveikauja su trečiosiomis šalimis;

Tarptautiniai aspektai

| 60. | pažymi, kad dabartinių bendrųjų privatinės tarptautinės kelių eismo įvykiams taikytinos teisės taisyklių Sąjungoje nereikia skubiai iš esmės keisti siekiant prisiderinti prie autonominių transporto priemonių plėtojimo, tačiau dabartinės dualinės sistemos, taikomos nustatant taikomą teisę (remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 864/2007 (7) ir 1971 m. gegužės 4 d. Hagos konvencija dėl eismo įvykiams taikytinos teisės), supaprastinimas padidintų teisinį tikrumą ir apribotų galimybes ieškoti palankesnio teisinio reglamentavimo; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pažymi, kad reikia apsvarstyti galimybę iš dalies pakeisti tarptautinius susitarimus, pvz., 1968 m. lapkričio 8 d. Vienos kelių eismo konvenciją ir Hagos konvenciją dėl eismo įvykiams taikytinos teisės; |
| --- | --- |

61.

| 62. | tikisi, jog Komisija užtikrins, kad valstybės narės vienodai įgyvendintų tarptautinę teisę, pvz., Vienos konvenciją dėl kelių eismo, kurią reikia iš dalies pakeisti, siekiant sudaryti sąlygas naudoti automobilius be vairuotojų, be to, ragina Komisiją, valstybes nares ir pramonės atstovus kuo skubiau įgyvendinti Amsterdamo deklaracijos tikslus; |
| --- | --- |

62.

| 63. | primygtinai ragina, tiriant socialinius, etinius ir teisinius iššūkius ir vėliau nustatant reglamentavimo standartus, bendradarbiauti tarptautiniu mastu, prižiūrint Jungtinėms Tautoms; |
| --- | --- |

63.

| 64. | pabrėžia, kad Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 428/2009 prekybai dvejopo naudojimo prekėmis (8) (prekėmis, programine įranga ir technologijomis, kurias galima gauti civilinėse ir karinėse taikomosiose programose ir (arba) kurios gali padėti platinti masinio naikinimo ginklus) nustatyti apribojimai ir sąlygos turėtų taip pat būti taikomi ir robotikos taikomosioms programoms; |
| --- | --- |

64.

Baigiamieji aspektai

| 65. | prašo Komisijos pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 225 straipsnį pateikti pasiūlymą dėl direktyvos dėl robotikai taikomų civilinės teisės nuostatų atsižvelgiant į SESV 114 straipsnį, remiantis priede pateikiamomis rekomendacijomis; |
| --- | --- |

65.

| 66. | konstatuoja, kad rekomendacijose laikomasi pagrindinių teisių ir subsidiarumo principo; |
| --- | --- |

66.

| 67. | mano, kad prašomas pateikti pasiūlymas turėtų finansinių padarinių, jei bus įsteigta nauja Europos agentūra; |
| --- | --- |

67.

o

o o

| 68. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir pridedamas rekomendacijas Komisijai ir Tarybai. |
| --- | --- |

68.

---

(1)  1985 m. liepos 25 d. Tarybos direktyva 85/374/EEB dėl valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų, reglamentuojančių atsakomybę už gaminius su trūkumais, derinimo (OL L 210, 1985 8 7, p. 29).

(2)  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).

(3)  1) Robotui nevalia sužeisti žmogaus ar per savo neveiklumą leisti žmogui patirti skriaudą, 2) robotas turi klausyti žmogaus jam duotų nurodymų, nebent jie prieštarautų pirmajam dėsniui, 3) robotas turi saugoti savo paties egzistavimą, nebent toks saugojimas prieštarautų pirmajam ar antrajam dėsniui (žr. I. Asimovo apsakymą „Runaround“), 1943), ir 0) robotas negali pakenkti žmonijai ar savo neveiksnumu leisti, kad žmonijai būtų pakenkta.

(4)  Žr. Šumano deklaraciją (1950 m.): „Europos negalima sukurti vienu mostu arba pagal vienintelį planą. Ji bus sukurta pasiekus konkrečių laimėjimų, kurie pirmiausia sudarys sąlygas atsirasti tikram solidarumui“.

(5)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0390.

(6)  2008 m. vasario 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 216/2008 dėl bendrųjų taisyklių civilinės aviacijos srityje ir įsteigiantis Europos aviacijos saugos agentūrą, panaikinantis Tarybos direktyvą 91/670/EEB, Reglamentą (EB) Nr. 1592/2002 ir Direktyvą 2004/36/EB (OL L 79, 2008 3 19, p. 1)

(7)  2007 m. liepos 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 864/2007 dėl nesutartinėms prievolėms taikytinos teisės („Roma II“) (OL L 199, 2007 7 31, p. 40).

(8)  2009 m. gegužės 5 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 428/2009, nustatantis Bendrijos dvejopo naudojimo prekių eksporto, persiuntimo, susijusių tarpininkavimo paslaugų ir tranzito kontrolės režimą (OL L 134, 2009 5 29, p. 1).

---

REZOLIUCIJOS PRIEDAS

REKOMENDACIJOS DĖL PRAŠOMO PATEIKTI PASIŪLYMO TURINIO

Išmaniųjų robotų sąvokos apibrėžtis ir klasifikacija

Reikėtų sukurti bendrą Europos Sąjungos apibrėžtį, taikomą išmaniesiems autonominiams robotams, prireikus – ir jų pakategorių apibrėžtis, atsižvelgiant į šias savybes:

| — | gebėjimą naudojantis jutikliais ir (arba) keičiantis duomenimis su aplinka veikti savarankiškai ir analizuoti duomenis (intersąveikumas); |
| --- | --- |

—

gebėjimą naudojantis jutikliais ir (arba) keičiantis duomenimis su aplinka veikti savarankiškai ir analizuoti duomenis (intersąveikumas);

| — | gebėjimą mokytis iš patirties ir sąveikos; |
| --- | --- |

—

gebėjimą mokytis iš patirties ir sąveikos;

| — | roboto fizinio palaikymo formą; |
| --- | --- |

—

roboto fizinio palaikymo formą;

| — | gebėjimą savo elgesį ir veiksmus derinti prie aplinkos. |
| --- | --- |

—

gebėjimą savo elgesį ir veiksmus derinti prie aplinkos.

Išmaniųjų robotų registracija

Atsekamumo tikslais ir siekiant sudaryti paprastesnes sąlygas įgyvendinti kitas rekomendacijas, reikėtų, vadovaujantis robotų klasifikacijos kriterijais, sukurti pažangiųjų robotų registracijos sistemą. Registravimo sistema ir registras turėtų veikti visoje Sąjungoje ir visoje vidaus rinkoje ir juos galėtų valdyti paskirtoji ES robotikos ir dirbtinio intelekto agentūra tuo atveju, kai tokia agentūra yra įsteigta.

Civilinė atsakomybė

Joks teisinis sprendimas bylose dėl robotų ir dirbtinio intelekto atsakomybės (išskyrus bylas dėl žalos nuosavybei) jokiu būdu neturėtų apriboti atlyginti galimos žalos pobūdžio ar masto ir kompensacijos nukentėjusiai šaliai formų, vadovaujantis vien tik tuo, kad žalą sukėlė nežmogiškasis subjektas.

Būsima teisėkūros priemonė turėtų būti grindžiama išsamiu Komisijos vertinimu, kuriame būtų apibrėžta, ar turėtų būti taikomas griežtos atsakomybės ar rizikos valdymo metodas.

Reikėtų sukurti privalomojo draudimo sistemą, ją pagrindžiant gamintojo prievole apdrausti savo gaminamus autonominius robotus.

Tokią draudimo sistemą turėtų papildyti fondas, skirtas užtikrinti žalos kompensavimą tuomet, kai nėra draudimo.

Visi politiniai sprendimai dėl robotams ir dirbtiniam intelektui taikytinų civilinės atsakomybės taisyklių turėtų būti priimami deramai susipažinus su Europos masto robotikai ir neurologijai skirtu mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektu, kuriame dalyvaujantys mokslininkai ir ekspertai gali įvertinti visą susijusią riziką ir pasekmes.

Sąveikumas, prieiga prie kodo ir intelektinės nuosavybės teisės

Reikėtų užtikrinti tarpusavyje sąveikaujančių tinklu susietų autonominių robotų sąveikumą. Turėtų būti sudarytos galimybės prisijungti prie šaltinio kodo, įvesties duomenų ir konstrukcijos detalių, jei to reikia, kad būtų galima tirti incidentus ir žalą, sukeltą išmaniųjų robotų, taip pat kad būtų galima užtikrinti nuolatinį jų veikimą, prieinamumą, patikimumą, saugą ir saugumą.

Robotikos chartija

Komisija, teikdama robotiką reglamentuojančius teisės aktus, turėtų atsižvelgti į toliau pateiktoje Robotikos chartijoje įtvirtintus principus.

ROBOTIKOS CHARTIJA

Pasiūlytame etiško elgesio robotikos srityje kodekse nustatytas pagrindinių etinių principų identifikavimo, priežiūros ir laikymosi pagrindas, pradedant kūrimu ir plėtojimu.

Sistemą reikia kurti atsižvelgiant į Europos masto robotikai ir neurologijai skirtą mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektą ir apgalvotai, taip, kad būtų galima konkrečiu atveju jas pritaikyti atskirai, siekiant įvertinti, ar tam tikras elgesys tam tikroje situacijoje yra teisingas ar blogas, ir priimti sprendimus pagal iš anksto nustatytą vertybių struktūrą.

Kodeksas neturėtų pakeisti būtinybės spręsti visus svarbiausius teisinius iššūkius šioje srityje, bet būtų papildoma priemonė. Kodeksas sudarys palankesnes sąlygas robotų skirstymui į etines kategorijas, skatins šioje srityje imtis atsakingų su inovacijomis susijusių veiksmų ir aptars visuomenei susirūpinimą keliančius klausimus.

Ypatingą dėmesį reikėtų skirti atitinkamos technologinės krypties (kūrimo proceso, peržiūros pagal etinius principus, audito kontrolės ir pan.) mokslinių tyrimų ir kūrimo (plėtojimo) etapams. Kodeksu turėtų būti siekiama aptarti būtinybę, kad etinių standartų laikytųsi mokslininkai, specialistai, naudotojai ir kūrėjai, tačiau taip pat nustatyti procedūrą, taikomą ieškant atitinkamų etinių dilemų sprendimo būdų, ir sudaryti sąlygas šioms sistemoms veikti etiniu požiūriu atsakingu būdu.

ROBOTIKOS INŽINIERIŲ ETIŠKO ELGESIO KODEKSAS

PREAMBULĖ

Elgesio kodeksu visi mokslininkai ir kūrėjai kviečiami veikti atsakingai, paisant absoliutaus principo gerbti žmonių orumą, privatumą ir saugą (saugumą).

Kodekse raginama glaudžiai bendradarbiauti visas disciplinas, siekiant užtikrinti, kad Europos Sąjungoje atliekami robotikos srities moksliniai tyrimai būtų vykdomi saugiai, etiškai ir veiksmingai.

Elgesio kodekse aptariama visa robotikos srities mokslinių tyrimų ir kūrimo (plėtojimo) veikla.

Elgesio kodeksas yra savanoriškas, jame pateikti bendrieji principai ir gairės veiksmams, kurių turi imtis visi suinteresuotieji subjektai.

Robotikos mokslinių tyrimų finansavimo organai, mokslinių tyrimų organizacijos, mokslininkai ir etikos komitetai raginami kuo anksčiau svarstyti būsimą technologijų ar objektų, kurie tiriami moksliniuose tyrimuose, poveikį ir sukurti atsakomybės kultūrą, atsižvelgiant į ateityje galbūt iškilsiančius iššūkius ir pasitaikysiančias galimybes.

Viešosios ir privačios robotikos mokslinius tyrimus finansuojančios institucijos turėtų reikalauti, kad teikiant robotikos mokslinių tyrimų finansavimo paraišką kaskart būtų atliekamas ir pateikiamas rizikos įvertinimas. Tokiame kodekse žmonės, o ne robotai turėtų būti laikomi atsakingais veikėjais.

Robotikos srities mokslinius tyrimus vykdantys asmenys turėtų įsipareigoti elgtis paisant aukščiausių etinių ir profesinių standartų ir tvirtai laikytis šių principų:

kilnumas
  – robotai turėtų veikti žmogaus labui;

nekenkimas
  – doktrina „pirmiausia – nepakenkti“, pagal šį principą robotai neturėtų kenkti žmogui;

autonomiškumas
  – gebėjimas priimti informaciją pagrįstą sprendimą be spaudimo dėl sąveikos su robotais;

teisingumas
  – sąžiningas su robotika siejamos naudos paskirstymas ir ypač priežiūros namuose ir sveikatos priežiūros robotų prieinamumas.

Pagrindinės teisės

Kuriant, įgyvendinant, platinant ir naudojant robotus, robotikos mokslinių tyrimų veikla turėtų būti vykdoma gerbiant pagrindines teises ir paisant asmenų ir visos visuomenės gerovės interesų bei laisvo apsisprendimo. Visuomet reikėtų paisyti žmogaus orumo ir savarankiškumo, tiek fizinio, tiek psichologinio.

Atsargumas

Robotikos mokslinė tiriamoji veikla turėtų būti vykdoma laikantis atsargumo principo, numatant galimą rezultatų poveikį saugai ir imantis reikiamų atsargumo priemonių, proporcingų apsaugos lygiui, tuo pat metu skatinant pažangą, naudingą visuomenei ir aplinkai.

Įtrauktis

Robotikos inžinieriai užtikrina skaidrumą ir paiso teisėtos visų suinteresuotųjų subjektų teisės gauti informaciją. Įtrauktis sudaro galimybes visiems mokslinėje tiriamojoje robotikos veikloje dalyvaujantiems ar su ja susijusiems suinteresuotiesiems subjektams dalyvauti sprendimų priėmimo procesuose.

Atskaitomybė

Reikėtų išlaikyti robotų inžinierių atskaitomybę už galimą robotikos socialinį, aplinkosauginį ir su žmogaus sveikata susijusį poveikį dabartinei ir ateities kartoms.

Sauga

Robotų kūrėjai turėtų atsižvelgti į žmonių fizinės gerovės, saugos, sveikatos principus ir teises bei jų paisyti. Robotų inžinieriai turi saugoti žmogaus gerovę ir paisyti žmogaus teisių, taip pat nedelsdami nurodyti veiksnius, kurie galėtų kenkti visuomenei ar aplinkai.

Atšaukiamumo principas

Atšaukiamumo principas – būtina galimybės kontroliuoti padėtį sąlyga – yra pagrindinė robotų saugaus ir patikimo elgesio programavimo koncepcija. Atšaukiamumo modelis nurodo robotui, kurie veiksmai yra atšaukiami ir, juos padarius, kaip juos atšaukti. Galimybė panaikinti paskutinį veiksmą ar jų seką leidžia naudotojui atšaukti nepageidaujamus veiksmus ir grįžti į „gerą“ jų darbo etapą.

Privatumas

Visuomet reikia paisyti teisės į privatumą. Robotų inžinierius turėtų užtikrinti, jog privati informacija būtų saugoma saugiai ir naudojama tik deramai. Be to, robotų inžinierius turėtų užtikrinti, kad nebūtų galimybės asmeniškai nustatyti asmenų, išskyrus išskirtinius atvejus ir tik turint aiškų, vienareikšmį ir informacija pagrįstą sutikimą. Prieš bet kokį žmogaus ir mašinos sąveikos veiksmą turėtų būti siekiama iš žmogaus gauti ir gaunamas informacija pagrįstas sutikimas. Robotų kūrėjai, kaip tokie, yra atsakingi už galiojančio sutikimo, konfidencialumo, anonimiškumo, sąžiningo elgesio ir tinkamo proceso procedūrų kūrimą ir laikymąsi. Kūrėjai paiso visų prašymų sunaikinti ir iš duomenų rinkinių pašalinti visus susijusius duomenis.

Naudos maksimizavimas ir žalos mažinimas

Mokslininkai visais etapais, pradedant pradiniu etapu ir baigiant platinimu, turėtų siekti kuo didesnės naudos iš savo darbo. Reikia vengti žalos mokslinių tyrimų dalyviams, žmogiškajam subjektui, eksperimento, bandymo ar tyrimo dalyviui ar subjektui. Tais atvejais, kai rizika yra neišvengiamas sudėtinis mokslinio tyrimo elementas, reikia parengti ir laikytis patikimų rizikos įvertinimo ir valdymo protokolų. Įprastai, žalos rizika neturėtų būti didesnė už tą, kuri patiriama kasdieniame gyvenime, t. y. žmonės neturėtų patirti didesnės ar papildomos rizikos už tą, kurią jie patiria kasdien gyvendami. Robotikos sistemų veikimas visuomet turėtų būti grindžiamas kruopščiu rizikos įvertinimo procesu, kurį turėtų formuoti atsargumo ir proporcingumo principai.

MOKSLINIŲ TYRIMŲ ETIKOS KOMITETŲ (MTEK) KODEKSAS

Principai

Nepriklausomumas

Etikos peržiūros procesas turėtų būti nepriklausomas nuo paties mokslinio tyrimo. Šis principas atkreipia dėmesį į būtinybę vengti mokslininkų ir etikos protokolą peržiūrinčių asmenų, taip pat šių asmenų ir organizacinių valdymo struktūrų interesų konfliktų.

Kompetencija

Etikos peržiūros procesą turėtų vykdyti atitinkamą ekspertinę patirtį sukaupę peržiūrintys asmenys, atsižvelgdami į būtinybę atidžiai apsvarstyti narių kategorijas ir etinį MTEK mokymą.

Skaidrumas ir atskaitomybė

Turėtų būti sudarytos galimybės taikyti atskaitomybę už peržiūros procesą ir jį kontroliuoti. MTEK turi pripažinti savo atsakomybę, būti deramoje organizacinės struktūros vietoje, siekiant užtikrinti visų MTEK veiksmų ir procedūrų skaidrumą išlaikyti ir peržiūrėti standartus.

Mokslinių tyrimų etikos komiteto vaidmuo

MTEK – įprastai atsakingas už visų mokslinių tyrimų, kuriuos vykdant dalyvauja žmonės ir kuriuos vykdo atitinkamos institucijos įdarbinti ar joje dirbantys asmenys, peržiūrą, nepriklausomos, kokybiškos ir laiku atliekamos etikos peržiūros užtikrinimą, mokslinių tyrimų dalyvių orumo, teisių ir gerovės apsaugą, mokslininko (-ų) saugos užtikrinimą, kitų suinteresuotųjų subjektų teisėtų interesų užtikrinimą, informacija pagrįstų sprendimų apie pasiūlymų mokslinę naudą priėmimą ir informacija pagrįstų rekomendacijų teikimą mokslininkams, jei nustatoma, kad atitinkamas pasiūlymas tam tikrais aspektais yra nepakankamas.

Mokslinių tyrimų etikos komiteto sandara

MTEK įprastai turėtų būti daugiadisciplinio pobūdžio; jo nariai – tiek vyrai, tiek moterys; komitetą sudaro didelę patirtį ir ekspertinių žinių robotikos mokslinių tyrimų srityje turintys nariai. Skyrimo mechanizmu reikėtų užtikrinti, kad komiteto nariai turėtų deramos mokslinės patirties, filosofinių, teisinių ir etinių žinių, taip pat atstovautų nespecialistams, be to, kad tarp jų būtų bent vienas narys, turintis specialių etikos žinių, specialios sveikatos, švietimo ir socialinių paslaugų naudojimo patirties, jei mokslinių tyrimų veikloje tam skiriamas didžiausias dėmesys, bei asmenų, turinčių specialių ekspertinių žinių, svarbių jų peržiūrimam moksliniam tyrimui. Šie komitetai taip pat turi būti sudaryti taip, jog būtų išvengta interesų konfliktų.

Stebėjimas

Visos mokslinių tyrimų organizacijos turėtų nustatyti deramas procedūras, taikomas stebint elgesį mokslinio tyrimo, kuriam suteiktas etikos patvirtinimas, metu, kol tyrimas yra baigiamas, ir užtikrinti nuolatinę peržiūrą tais atvejais, kai mokslinio tyrimo struktūroje numatyti galimi pokyčiai ilgainiui, į kuriuos gali prireikti atsižvelgti. Stebėjimas turėtų proporcingai atitikti su moksliniu tyrimu siejamos rizikos pobūdį ir laipsnį. Tais atvejais, kai MTEK mano, jog stebėjimo ataskaitoje nurodyti esminiai susirūpinimą keliantys aspektai, susiję su etiniu elgesio tyrimo metu, jis turėtų paprašyti pateikti visapusišką ir išsamią mokslinio tyrimo ataskaitą, kad būtų galima atlikti visapusišką etikos peržiūrą. Tais atvejais, kai nusprendžiama, jog tyrimas atliekamas neetišku būdu, reikėtų svarstyti galimybę nesuteikti patvirtinimo ir reikalauti sustabdyti ar nebetęsti mokslinio tyrimo.

KŪRĖJŲ LICENCIJOS

| — | Prieš kurdami, plėtodami ir sukūrę technologijas turėtumėte paisyti Europos orumo, savarankiškumo ir laisvo apsisprendimo, laisvės ir teisingumo vertybių, įskaitant būtinybės nekenkti, nesužeisti, neklaidinti ar neišnaudoti (pažeidžiamų) naudotojų. |
| --- | --- |

—

Prieš kurdami, plėtodami ir sukūrę technologijas turėtumėte paisyti Europos orumo, savarankiškumo ir laisvo apsisprendimo, laisvės ir teisingumo vertybių, įskaitant būtinybės nekenkti, nesužeisti, neklaidinti ar neišnaudoti (pažeidžiamų) naudotojų.

| — | Saugumo tikslais turėtumėte įdiegti patikimos sistemos kūrimo principus visiems roboto veikimo aspektams (tiek aparatinės, tiek programinės įrangos struktūroms) ir visiems duomenims, apdorojamiems platformoje ar už jos ribų. |
| --- | --- |

—

Saugumo tikslais turėtumėte įdiegti patikimos sistemos kūrimo principus visiems roboto veikimo aspektams (tiek aparatinės, tiek programinės įrangos struktūroms) ir visiems duomenims, apdorojamiems platformoje ar už jos ribų.

| — | Turėtumėte įdiegti privatumo apsaugos visą ciklą savybes, taip siekdami užtikrinti, jog privati informacija būtų saugoma saugiai ir naudojama tik deramai. |
| --- | --- |

—

Turėtumėte įdiegti privatumo apsaugos visą ciklą savybes, taip siekdami užtikrinti, jog privati informacija būtų saugoma saugiai ir naudojama tik deramai.

| — | Turėtumėte įdiegti aiškius autonominius mechanizmus (vadinamuosius žudymo išjungiklius), kurie turėtų atitikti pagrįstus struktūros tikslus. |
| --- | --- |

—

Turėtumėte įdiegti aiškius autonominius mechanizmus (vadinamuosius žudymo išjungiklius), kurie turėtų atitikti pagrįstus struktūros tikslus.

| — | Turėtumėte užtikrinti, kad robotas veiktų laikydamasis vietos, nacionalinių ir tarptautinių etinių ir teisinių principų. |
| --- | --- |

—

Turėtumėte užtikrinti, kad robotas veiktų laikydamasis vietos, nacionalinių ir tarptautinių etinių ir teisinių principų.

| — | Turėtumėte užtikrinti, kad roboto sprendimų priėmimo proceso veiksmus būtų galima pakeisti rekonstravimo ir atsekamumo tikslais. |
| --- | --- |

—

Turėtumėte užtikrinti, kad roboto sprendimų priėmimo proceso veiksmus būtų galima pakeisti rekonstravimo ir atsekamumo tikslais.

| — | Turėtumėte užtikrinti, kad programuojant robotų sistemas būtų reikalaujama didžiausio skaidrumo, taip pat roboto elgesio nuspėjamumo. |
| --- | --- |

—

Turėtumėte užtikrinti, kad programuojant robotų sistemas būtų reikalaujama didžiausio skaidrumo, taip pat roboto elgesio nuspėjamumo.

| — | Turėtumėte, apsvarstydami netikslumo aiškinant veiksmus, veiksmų netikslumo ir galimų robotų ar žmonių klaidų galimybę, išanalizuoti žmogaus ir roboto sąveikos sistemos nuspėjamumą. |
| --- | --- |

—

Turėtumėte, apsvarstydami netikslumo aiškinant veiksmus, veiksmų netikslumo ir galimų robotų ar žmonių klaidų galimybę, išanalizuoti žmogaus ir roboto sąveikos sistemos nuspėjamumą.

| — | Turėtumėte, kurdami robotą, sukurti sekimo įrankius. Šie įrankiai įvairiais ekspertams, operatoriams ir naudotojams skirtais lygmenimis (nors ir ribotai, bet vis tiek) palengvins roboto elgesio atskaitomybę ir paaiškinimą. |
| --- | --- |

—

Turėtumėte, kurdami robotą, sukurti sekimo įrankius. Šie įrankiai įvairiais ekspertams, operatoriams ir naudotojams skirtais lygmenimis (nors ir ribotai, bet vis tiek) palengvins roboto elgesio atskaitomybę ir paaiškinimą.

| — | Turėtumėte parengti kūrimo ir vertinimo protokolus ir su galimais naudotojais ir suinteresuotaisiais subjektais prie jų prisijungti, vertindami robotų naudą ir riziką, taip pat kognityvinio mąstymo, psichologijos ir aplinkosaugos srityse. |
| --- | --- |

—

Turėtumėte parengti kūrimo ir vertinimo protokolus ir su galimais naudotojais ir suinteresuotaisiais subjektais prie jų prisijungti, vertindami robotų naudą ir riziką, taip pat kognityvinio mąstymo, psichologijos ir aplinkosaugos srityse.

| — | Turėtumėte užtikrinti, kad robotus būtų galima identifikuoti kaip robotus, jiems sąveikaujant su žmonėmis. |
| --- | --- |

—

Turėtumėte užtikrinti, kad robotus būtų galima identifikuoti kaip robotus, jiems sąveikaujant su žmonėmis.

| — | Turėtumėte užtikrinti asmenų, veikiančių ir susijusių su robotais, saugą ir sveikatą, nes robotai, kaip gaminiai, turėtų būti kuriami naudojant procesus, kuriais užtikrinama šių asmenų sauga ir saugumas. Robotų inžinierius turi saugoti žmogaus gerovę ir gerbti žmogaus teises ir negali paleisti roboto neužtikrinęs šios sistemos veikimo saugos, veiksmingumo ir atšaukiamumo. |
| --- | --- |

—

Turėtumėte užtikrinti asmenų, veikiančių ir susijusių su robotais, saugą ir sveikatą, nes robotai, kaip gaminiai, turėtų būti kuriami naudojant procesus, kuriais užtikrinama šių asmenų sauga ir saugumas. Robotų inžinierius turi saugoti žmogaus gerovę ir gerbti žmogaus teises ir negali paleisti roboto neužtikrinęs šios sistemos veikimo saugos, veiksmingumo ir atšaukiamumo.

| — | Prieš išbandydami robotą realiomis aplinkybėmis ar įtraukdami žmones į jo kūrimo ir plėtojimo procedūras, turėtumėte gauti palankią Mokslinių tyrimų etikos komiteto nuomonę. |
| --- | --- |

—

Prieš išbandydami robotą realiomis aplinkybėmis ar įtraukdami žmones į jo kūrimo ir plėtojimo procedūras, turėtumėte gauti palankią Mokslinių tyrimų etikos komiteto nuomonę.

NAUDOTOJŲ LICENCIJA

| — | Jums leidžiama naudotis robotu be rizikos ar baimės patirti fizinę ar psichologinę žalą. |
| --- | --- |

—

Jums leidžiama naudotis robotu be rizikos ar baimės patirti fizinę ar psichologinę žalą.

| — | Turėtumėte turėti teisę tikėtis, jog robotas atliks visas užduotis, kurioms jis būtent ir buvo sukurtas. |
| --- | --- |

—

Turėtumėte turėti teisę tikėtis, jog robotas atliks visas užduotis, kurioms jis būtent ir buvo sukurtas.

| — | Turėtumėte žinoti, kad visi robotai gali turėti suvokimo, kognityvinių ir paleidimo apribojimų. |
| --- | --- |

—

Turėtumėte žinoti, kad visi robotai gali turėti suvokimo, kognityvinių ir paleidimo apribojimų.

| — | Turėtumėte gerbti – fizinį ir psichologinį – žmogaus trapumą ir paisyti žmonių emocinių poreikių. |
| --- | --- |

—

Turėtumėte gerbti – fizinį ir psichologinį – žmogaus trapumą ir paisyti žmonių emocinių poreikių.

| — | Turėtumėte atsižvelgti į kitų asmenų teises į privatumą, įskaitant vaizdo ekranų išjungimą intymių procedūrų metu. |
| --- | --- |

—

Turėtumėte atsižvelgti į kitų asmenų teises į privatumą, įskaitant vaizdo ekranų išjungimą intymių procedūrų metu.

| — | Jums neleidžiama rinkti, naudoti ar atskleisti asmeninės informacijos be aiškaus atitinkamo duomenų subjekto sutikimo. |
| --- | --- |

—

Jums neleidžiama rinkti, naudoti ar atskleisti asmeninės informacijos be aiškaus atitinkamo duomenų subjekto sutikimo.

| — | Jums neleidžiama roboto naudoti pažeidžiant etinius ir teisinius principus ir standartus. |
| --- | --- |

—

Jums neleidžiama roboto naudoti pažeidžiant etinius ir teisinius principus ir standartus.

| — | Jums neleidžiama keisti roboto siekiant panaudoti jį kaip ginklą. |
| --- | --- |

—

Jums neleidžiama keisti roboto siekiant panaudoti jį kaip ginklą.

---

| 18.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 252/258 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 252/258

---

P8_TA(2017)0052

Europos debesijos iniciatyva

2017 m. vasario 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos debesijos iniciatyvos (2016/2145(INI))

(2018/C 252/26)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 19 d. Komisijos komunikatą „Europos debesijos iniciatyva. Konkurencingos duomenų ir žinių ekonomikos kūrimas Europoje“ (COM(2016)0178) ir pridedamą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą (SWD(2016)0106), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 19 d. Komisijos komunikatą „Europos debesijos iniciatyva. Konkurencingos duomenų ir žinių ekonomikos kūrimas Europoje“ (COM(2016)0178) ir pridedamą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą (SWD(2016)0106),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 6 d. Komisijos komunikatą „Europos bendrosios skaitmeninės rinkos strategija“ (COM(2015)0192) ir pridedamą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą (SWD(2015)0100), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 6 d. Komisijos komunikatą „Europos bendrosios skaitmeninės rinkos strategija“ (COM(2015)0192) ir pridedamą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą (SWD(2015)0100),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. liepos 2 d. Komisijos komunikatą „Kuriame klestinčią, duomenimis grindžiamą ekonomiką“ (COM(2014)0442), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. liepos 2 d. Komisijos komunikatą „Kuriame klestinčią, duomenimis grindžiamą ekonomiką“ (COM(2014)0442),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 10 d. Komisijos komunikatą „Stipresnė Europos pramonė ekonomikos augimui ir atsigavimui skatinti“ (COM(2012)0582), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. spalio 10 d. Komisijos komunikatą „Stipresnė Europos pramonė ekonomikos augimui ir atsigavimui skatinti“ (COM(2012)0582),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. rugsėjo 27 d. Komisijos komunikatą „Nuotolinės kompiuterijos galimybių naudojimas Europoje“ (COM(2012)0529), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. rugsėjo 27 d. Komisijos komunikatą „Nuotolinės kompiuterijos galimybių naudojimas Europoje“ (COM(2012)0529),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 15 d. Komisijos komunikatą „Itin našus skaičiavimas. Europa pasaulinėse lenktynėse“ (COM(2012)0045), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. vasario 15 d. Komisijos komunikatą „Itin našus skaičiavimas. Europa pasaulinėse lenktynėse“ (COM(2012)0045),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 27 d. Tarybos išvadas dėl perėjimo prie atvirojo mokslo sistemos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 27 d. Tarybos išvadas dėl perėjimo prie atvirojo mokslo sistemos,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 29 d. Tarybos išvadas dėl atvirų, duomenims imlių ir tinkle sujungtų mokslinių tyrimų, kaip spartesnių ir didesnės apimties inovacijų skatinamojo veiksnio, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 29 d. Tarybos išvadas dėl atvirų, duomenims imlių ir tinkle sujungtų mokslinių tyrimų, kaip spartesnių ir didesnės apimties inovacijų skatinamojo veiksnio,

| — | atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl naujos Europos skaitmeninės darbotvarkės „2015.eu“ (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 5 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl naujos Europos skaitmeninės darbotvarkės „2015.eu“ (1),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2015/2240, kuriuo nustatoma Europos viešojo administravimo institucijų, įmonių ir piliečių sąveikumo sprendimų ir bendrų struktūrų programa (programa ISA2), kaip viešojo sektoriaus modernizavimo priemonė (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2015/2240, kuriuo nustatoma Europos viešojo administravimo institucijų, įmonių ir piliečių sąveikumo sprendimų ir bendrų struktūrų programa (programa ISA2), kaip viešojo sektoriaus modernizavimo priemonė (2),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/37/ES, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/98/EB dėl viešojo sektoriaus informacijos pakartotinio naudojimo (3) (VSI direktyva), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2013/37/ES, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/98/EB dėl viešojo sektoriaus informacijos pakartotinio naudojimo (3) (VSI direktyva),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl klestinčios, duomenimis grindžiamos ekonomikos kūrimo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl klestinčios, duomenimis grindžiamos ekonomikos kūrimo (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl kuriamo Bendrosios skaitmeninės rinkos akto (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. sausio 19 d. rezoliuciją dėl kuriamo Bendrosios skaitmeninės rinkos akto (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Europos reindustrializacijos siekiant skatinti konkurencingumą ir tvarumą (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Europos reindustrializacijos siekiant skatinti konkurencingumą ir tvarumą (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. gruodžio 10 d. rezoliuciją dėl debesijos kompiuterijos galimybių naudojimo Europoje (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. gruodžio 10 d. rezoliuciją dėl debesijos kompiuterijos galimybių naudojimo Europoje (7),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. sausio 16 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Nuotolinės kompiuterijos galimybių naudojimas Europoje“ (TEN/494), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. sausio 16 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Nuotolinės kompiuterijos galimybių naudojimas Europoje“ (TEN/494),

| — | atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „Europos debesijos iniciatyva. Konkurencingos duomenų ir žinių ekonomikos kūrimas Europoje“ (2016 TEN/592 EESC-2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „Europos debesijos iniciatyva. Konkurencingos duomenų ir žinių ekonomikos kūrimas Europoje“ (2016 TEN/592 EESC-2016),

| — | atsižvelgdamas į Regionų komiteto nuomonę dėl Europos debesijos iniciatyvos ir IRT standartizavimo bendrojoje skaitmeninėje rinkoje prioritetų 2016 (SEDEC-VI-012), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regionų komiteto nuomonę dėl Europos debesijos iniciatyvos ir IRT standartizavimo bendrojoje skaitmeninėje rinkoje prioritetų 2016 (SEDEC-VI-012),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 10 d. Komisijos komunikatą „Nauja Europos įgūdžių darbotvarkė. Drauge dirbant didinti žmogiškąjį kapitalą, įsidarbinimo galimybes ir konkurencingumą“ (COM(2016) 0381), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. birželio 10 d. Komisijos komunikatą „Nauja Europos įgūdžių darbotvarkė. Drauge dirbant didinti žmogiškąjį kapitalą, įsidarbinimo galimybes ir konkurencingumą“ (COM(2016) 0381),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (8),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/1148 dėl priemonių aukštam bendram tinklų ir informacinių sistemų saugumo lygiui visoje Sąjungoje užtikrinti (9) (TIS direktyva), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2016/1148 dėl priemonių aukštam bendram tinklų ir informacinių sistemų saugumo lygiui visoje Sąjungoje užtikrinti (9) (TIS direktyva),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 14 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria nustatomas Europos elektroninių ryšių kodeksas (COM(2016)0590), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo 14 d. Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria nustatomas Europos elektroninių ryšių kodeksas (COM(2016)0590),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 25 d. Komisijos komunikatą „Interneto platformos ir bendroji skaitmeninė rinka. Europos galimybės ir uždaviniai“ (COM(2016)0288), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 25 d. Komisijos komunikatą „Interneto platformos ir bendroji skaitmeninė rinka. Europos galimybės ir uždaviniai“ (COM(2016)0288),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 9 d. Komisijos komunikatą „Šiuolaikiškos ir labiau visai Europai pritaikytos autorių teisių sistemos kūrimas“ (COM(2015)0626), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 9 d. Komisijos komunikatą „Šiuolaikiškos ir labiau visai Europai pritaikytos autorių teisių sistemos kūrimas“ (COM(2015)0626),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 19 d. Komisijos komunikatą „Bendrajai skaitmeninei rinkai skirtos IRT standartizacijos prioritetai“ (COM(2016)0176), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 19 d. Komisijos komunikatą „Bendrajai skaitmeninei rinkai skirtos IRT standartizacijos prioritetai“ (COM(2016)0176),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės mėn. paskelbtą Europos Komisijos Mokslinių tyrimų ir inovacijų generalinio direktorato pranešimą „Atviros inovacijos, atviras mokslas, atvira pasauliui – Europos vizija“ (angl. „Open Innovation, Open Science, Open to the World – a vision for Europe“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės mėn. paskelbtą Europos Komisijos Mokslinių tyrimų ir inovacijų generalinio direktorato pranešimą „Atviros inovacijos, atviras mokslas, atvira pasauliui – Europos vizija“ (angl. „Open Innovation, Open Science, Open to the World – a vision for Europe“),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto bei Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomones (A8-0006/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto bei Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto nuomones (A8-0006/2017),

| A. | kadangi šiuo metu ES turimi debesijos pajėgumai nėra pakankami, o dėl to ES mokslinių tyrimų ir pramonės srityse sukuriami duomenys dažnai apdorojami kitur, taigi ES mokslininkai ir novatoriai keliasi ten, kur galima nedelsiant naudotis dideliais duomenų perdavimo ir skaičiavimo pajėgumais; |
| --- | --- |

A.

kadangi šiuo metu ES turimi debesijos pajėgumai nėra pakankami, o dėl to ES mokslinių tyrimų ir pramonės srityse sukuriami duomenys dažnai apdorojami kitur, taigi ES mokslininkai ir novatoriai keliasi ten, kur galima nedelsiant naudotis dideliais duomenų perdavimo ir skaičiavimo pajėgumais;

| B. | kadangi paskatoms dalytis duomenimis trūksta aiškios struktūros, trūksta mokslinių duomenų sistemų sąveikumo, o mokslinių duomenų infrastruktūros suskaidytos pagal dalykus, o sienos trukdo visapusiškam duomenimis pagrįsto mokslo potencialo panaudojimui; |
| --- | --- |

B.

kadangi paskatoms dalytis duomenimis trūksta aiškios struktūros, trūksta mokslinių duomenų sistemų sąveikumo, o mokslinių duomenų infrastruktūros suskaidytos pagal dalykus, o sienos trukdo visapusiškam duomenimis pagrįsto mokslo potencialo panaudojimui;

| C. | kadangi ES atsilieka itin našaus skaičiavimo sistemų srityje dėl to, kad nepakankamai investuojama į išsamios itin našaus skaičiavimo sistemos sukūrimą, tuo metu kitos šalys, pavyzdžiui, JAV, Kinija, Japonija ir Rusija rimtai investuoja į tokias sistemas, laikydamos jas strateginiu prioritetu, įsteigia nacionalines programas jų plėtros tikslais; |
| --- | --- |

C.

kadangi ES atsilieka itin našaus skaičiavimo sistemų srityje dėl to, kad nepakankamai investuojama į išsamios itin našaus skaičiavimo sistemos sukūrimą, tuo metu kitos šalys, pavyzdžiui, JAV, Kinija, Japonija ir Rusija rimtai investuoja į tokias sistemas, laikydamos jas strateginiu prioritetu, įsteigia nacionalines programas jų plėtros tikslais;

| D. | kadangi debesijos kompiuterijos galimybės Europoje gali būti visiškai realizuotas tik tuomet, kai duomenys galės laisvai judėti visoje Sąjungoje pagal aiškias taisykles, tarptautiniai duomenų srautai vaidina vis svarbesnį vaidmenį Europos ir pasaulio ekonomikoje; |
| --- | --- |

D.

kadangi debesijos kompiuterijos galimybės Europoje gali būti visiškai realizuotas tik tuomet, kai duomenys galės laisvai judėti visoje Sąjungoje pagal aiškias taisykles, tarptautiniai duomenų srautai vaidina vis svarbesnį vaidmenį Europos ir pasaulio ekonomikoje;

| E. | kadangi gebėjimas analizuoti ir naudoti didžiuosius duomenų kiekius keičia mokslinių tyrimų atlikimo būdą; |
| --- | --- |

E.

kadangi gebėjimas analizuoti ir naudoti didžiuosius duomenų kiekius keičia mokslinių tyrimų atlikimo būdą;

| F. | kadangi Komisijos komunikate „Europos debesijos iniciatyva – Konkurencingos duomenų ir žinių ekonomikos kūrimas Europoje“ pripažįstamas atvirojo mokslo potencialas lemti pokyčius ir debesijos kompiuterija kaip Europos skaitmeninės ekonomikos dalis; |
| --- | --- |

F.

kadangi Komisijos komunikate „Europos debesijos iniciatyva – Konkurencingos duomenų ir žinių ekonomikos kūrimas Europoje“ pripažįstamas atvirojo mokslo potencialas lemti pokyčius ir debesijos kompiuterija kaip Europos skaitmeninės ekonomikos dalis;

| G. | kadangi tinklų prieigos, duomenų saugojimo ir duomenų apdorojimo politika skiriasi įvairiose valstybėse narėse, dėl to sukuriamos kliūtys ir sulėtėja žinių judėjimas; |
| --- | --- |

G.

kadangi tinklų prieigos, duomenų saugojimo ir duomenų apdorojimo politika skiriasi įvairiose valstybėse narėse, dėl to sukuriamos kliūtys ir sulėtėja žinių judėjimas;

| H. | kadangi Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas, TIS direktyva ir bendrosios skaitmeninės rinkos strategija gali suteikti pagrindą konkurencingai ir klestinčiai Europos skaitmeninei ekonomikai, kurioje gali dalyvauti visi rinkos dalyviai, kurie laikosi taisyklių; |
| --- | --- |

H.

kadangi Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas, TIS direktyva ir bendrosios skaitmeninės rinkos strategija gali suteikti pagrindą konkurencingai ir klestinčiai Europos skaitmeninei ekonomikai, kurioje gali dalyvauti visi rinkos dalyviai, kurie laikosi taisyklių;

| I. | kadangi duomenys – tai skaitmeninės ekonomikos žaliava ir kadangi naudoti duomenis būtina Europos mokslo ir pramonės skaitmeninimo tikslais, taip pat naujų technologijų plėtrai ir naujų darbo vietų kūrimui; |
| --- | --- |

I.

kadangi duomenys – tai skaitmeninės ekonomikos žaliava ir kadangi naudoti duomenis būtina Europos mokslo ir pramonės skaitmeninimo tikslais, taip pat naujų technologijų plėtrai ir naujų darbo vietų kūrimui;

| J. | kadangi neseniai priimtas Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas suteikia tvirtas asmens duomenų apsaugos garantijas, reikėtų užtikrinti suderintą požiūrį į jo įgyvendinimą; |
| --- | --- |

J.

kadangi neseniai priimtas Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas suteikia tvirtas asmens duomenų apsaugos garantijas, reikėtų užtikrinti suderintą požiūrį į jo įgyvendinimą;

| K. | kadangi Komisija 2015 m. bendrosios skaitmeninės rinkos strategijoje įsipareigojo įveikti apribojimus, taikomus laisvam duomenų judėjimu, ir nepagrįstus duomenų laikymo ir apdorojimo vietos apribojimus; |
| --- | --- |

K.

kadangi Komisija 2015 m. bendrosios skaitmeninės rinkos strategijoje įsipareigojo įveikti apribojimus, taikomus laisvam duomenų judėjimu, ir nepagrįstus duomenų laikymo ir apdorojimo vietos apribojimus;

| L. | kadangi būtina, kad Komisija pateiktų rimtų pasiūlymų siekiant panaikinti apribojimus, taikomus laisvam duomenų judėjimui, kad būtų sukurta geriausia įmanoma bendroji skaitmeninė rinka ir kad ji veiktų; |
| --- | --- |

L.

kadangi būtina, kad Komisija pateiktų rimtų pasiūlymų siekiant panaikinti apribojimus, taikomus laisvam duomenų judėjimui, kad būtų sukurta geriausia įmanoma bendroji skaitmeninė rinka ir kad ji veiktų;

| M. | kadangi debesijos paslaugų diegimas ir vystymas susiduria su sunkumais dėl to, kad Europoje nepakanka būtinos didelės spartos infrastruktūros ir tinklų; |
| --- | --- |

M.

kadangi debesijos paslaugų diegimas ir vystymas susiduria su sunkumais dėl to, kad Europoje nepakanka būtinos didelės spartos infrastruktūros ir tinklų;

| N. | kadangi siekdama sudaryti palankesnes sąlygas mokslinių tyrimų ir duomenų infrastruktūros, įskaitant pasaulinės klasės itin našaus skaičiavimo centrų ir kitų mokslinių tyrimų infrastruktūros tinklus, plėtrai, remti jų veiklą ir ilgalaikį tvarumą, tai padės spręsti svarbiausius mokslo, pramonės ir visuomenės uždavinius intensyviau bendradarbiaujant ir keičiantis rezultatais; |
| --- | --- |

N.

kadangi siekdama sudaryti palankesnes sąlygas mokslinių tyrimų ir duomenų infrastruktūros, įskaitant pasaulinės klasės itin našaus skaičiavimo centrų ir kitų mokslinių tyrimų infrastruktūros tinklus, plėtrai, remti jų veiklą ir ilgalaikį tvarumą, tai padės spręsti svarbiausius mokslo, pramonės ir visuomenės uždavinius intensyviau bendradarbiaujant ir keičiantis rezultatais;

| O. | kadangi duomenų apimtis didėja greičiau nei bet kada anksčiau – iki 2020 m. tikimasi, kad bus 16 trln. gigabaitų duomenų, o tai atitinka 236 proc. metinio duomenų generavimo augimo lygį; |
| --- | --- |

O.

kadangi duomenų apimtis didėja greičiau nei bet kada anksčiau – iki 2020 m. tikimasi, kad bus 16 trln. gigabaitų duomenų, o tai atitinka 236 proc. metinio duomenų generavimo augimo lygį;

| P. | kadangi duomenimis grindžiamos ekonomikos sėkmė priklauso nuo platesnės IRT ekosistemos, įskaitant daiktų internetą duomenims išgauti, duomenų perdavimo didelės spartos plačiajuosčio ryšio tinklai ir debesijos kompiuterijos, skirtos duomenims tvarkyti, taip pat nuo kvalifikuotų mokslininkų ir darbuotojų; |
| --- | --- |

P.

kadangi duomenimis grindžiamos ekonomikos sėkmė priklauso nuo platesnės IRT ekosistemos, įskaitant daiktų internetą duomenims išgauti, duomenų perdavimo didelės spartos plačiajuosčio ryšio tinklai ir debesijos kompiuterijos, skirtos duomenims tvarkyti, taip pat nuo kvalifikuotų mokslininkų ir darbuotojų;

| Q. | kadangi Europos mokslininkų bendradarbiavimas, duomenų naudojimas bei keitimasis duomenimis, visais atvejais laikantis duomenų apsaugos institucijų nurodymų, ir naujų technologinių sprendimų, įskaitant nuotolinių kompiuterinių išteklių paslaugas ir Europos mokslo skaitmeninimą, naudojimas yra pagrindiniai veiksniai kuriant bendrąją skaitmeninę rinką; kadangi Europos atvirojo mokslo debesija turės teigiamą poveikį mokslo plėtrai Europoje; kadangi Europos atvirojo mokslo debesija turi būti vystoma ir naudojama deramai atsižvelgiant į pagrindines teises, įtvirtintas ES pagrindinių teisių chartijoje; |
| --- | --- |

Q.

kadangi Europos mokslininkų bendradarbiavimas, duomenų naudojimas bei keitimasis duomenimis, visais atvejais laikantis duomenų apsaugos institucijų nurodymų, ir naujų technologinių sprendimų, įskaitant nuotolinių kompiuterinių išteklių paslaugas ir Europos mokslo skaitmeninimą, naudojimas yra pagrindiniai veiksniai kuriant bendrąją skaitmeninę rinką; kadangi Europos atvirojo mokslo debesija turės teigiamą poveikį mokslo plėtrai Europoje; kadangi Europos atvirojo mokslo debesija turi būti vystoma ir naudojama deramai atsižvelgiant į pagrindines teises, įtvirtintas ES pagrindinių teisių chartijoje;

Bendrosios išvados

| 1. | palankiai vertina Europos atvirojo mokslo debesijos, kaip pavyzdinio debesijos naudojimo privačiajame ir viešajame sektoriuose, modelį; palankiai vertina Komisijos ketinimą išplėsti naudotojų bazės naudojimą pramonei ir kuo greičiau – valdžios institucijoms; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palankiai vertina Komisijos komunikatą „Europos debesijos iniciatyva – Konkurencingos duomenų ir žinių ekonomikos kūrimas Europoje“ ir mano, kad tai pirmasis žingsnis nustatant tinkamą pagrindą atviriems ir konkurencingiems Europos veiksmams debesijos kompiuterijos ir itin našių kompiuterinių programų srityje. |
| --- | --- |

2.

| 3. | teigiamai vertina Komisijos parengtą Europos debesijos iniciatyvą kaip bendrosios skaitmeninės rinkos strategijos (BSR) ir teisės aktų rinkinio dėl Europos pramonės skaitmeninimo įgyvendinimo dalį, tokiu būdu skatinamas Europos skaitmeninės ekonomikos augimas ir prisidedama prie Europos verslo įmonių konkurencingumo ir pozicijų stiprinimo pasaulinėje rinkoje; ragina Komisiją aiškiai apibrėžtomis priemon4mis užtikrinti, kad ši iniciatyva atitiktų savo tikslus, būtų orientuota į išorę, veiksminga ateityje ir nesukurtų neproporcingų arba nepagrįstų kliūčių; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad svarbu, jog Europos Sąjunga taptu pasauliniu mokslinių tyrimų centru, įgautų kritinę masę ir sudarytų kompetencijos grupes; pabrėžia, kad tam, kad Sąjunga pritrauktų pasaulyje pirmaujančius mokslinius tyrimus, būtina, kad ji turėtų išteklių ir sukurtų patrauklią aplinką; be to, pabrėžia, kad norint, kad ES taptų konkurencingiausia, žiniomis grįsta ekonomika pasaulyje, ypač svarbu, būti atvirai tarptautiniams mokslo darbuotojams, ir taip pritraukti tarptautines investicijas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad reikėtų paspartinti standartizavimo darbą debesijos kompiuterijos srityje; pabrėžia, kad geresni standartai ir sąveikumas leis pagerinti skirtingų debesijos sistemų bendravimą ir padės išvengti pardavėjų vykdomo debesijos kompiuterijos produktų ir paslaugų monopolizavimo; ragina Komisiją glaudžiai bendradarbiauti su komerciniais debesijos paslaugų teikėjais kuriant atviruosius šios srities standartus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad papildoma šios Europos iniciatyvos nauda yra grindžiamas atvirųjų duomenų dalijimusi ir sukuriant patikimą, atvirą aplinką, skirtą bendruomenei saugoti, dalytis ir pakartotinai naudotis moksliniais duomenimis ir rezultatais. |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad būtina labiau informuoti apie debesijos kompiuterijos naudą, nes debesijos kompiuterijos paslaugų paklausa Europoje vis dar yra per maža; pažymi, kad debesijos kompiuterija gali paskatinti ekonomikos augimą, ekonominį efektyvumą ir kintamumą; primena, kad MVĮ yra svarbiausias Europos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo variklis; pabrėžia, kad debesijos kompiuterijos nauda gali būti ypač palanki MVĮ, nes jos dažnai neturi pakankamai išteklių, kad galėtų investuoti į plataus masto vietos fizines IT sistemas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palankiai vertina atvirojo mokslo metodą ir vaidmenį, kurį jis atlieka kuriant Europos žinių ekonomiką, taip pat dar labiau pagerinant mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros kokybę Europos Sąjungoje; pabrėžia, kad šiuo metu pramonė, ypač MVĮ, neoptimaliai panaudoja surinktus mokslinių dyrimų duomenis dėl to, kad nėra laisvo tarpvalstybinio duomenų srauto ir prieigos prie vienos bendros platformos ar portalo, ir pažymi, kad Komisija siekia visus mokslinius duomenis, gautus pagal programą „Horizontas 2020“, savaime padaryti atvirus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia, kad Europos atvirojo mokslo debesiją reikėtų derinti su išsamia kibernetinio saugumo strategija, nes mokslo bendruomenei būtini patikimų duomenų infrastruktūra, kuria būtų galima naudotis, nesukeliant mokslinių tyrimų duomenų praradimo, iškraipymo ar įsilaužimo; prašo Komisijos atsižvelgti į kibernetinio saugumo klausimus nuo pat pirmojo visų savo IT srities iniciatyvų etapo; |
| --- | --- |

9.

| 10. | primygtinai ragina Komisiją rodyti pavyzdį ir sudaryti sąlygas, kad visi mokslinių tyrimų duomenys ir rezultatai, gauti pagal finansuojamas Europos programas, pavyzdžiui, pagal programą „Horizontas 2020“, iš ESIF ir ESI fondų, būtų automatiškai prieinami, pagrįsti surandamumo, prieinamumo, sąveikumo ir pakartotinio panaudojimo (SPSPP) principais; |
| --- | --- |

10.

| 11. | yra susirūpinęs dėl to, kad Europos debesijos kompiuterijos iniciatyvos finansavimui trūksta 4,7 mlrd. EUR; ragina Komisiją nustatyti atitinkamus finansavimo mechanizmus, skirtus Europos atvirojo mokslo debesijai ir Europos duomenų infrastruktūrai; be to, ragina Komisiją programoje „Horizontas 2020“ ir savo pasiūlyme dėl devintosios pagrindų programos numatyti pakankamai išteklių šiai politikos sričiai; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rekomenduoja Komisijai užtikrinti, kad Europos atvirojo mokslo debesija galėtų naudotis visi Sąjungos regionai, išnagrinėjant, kaip panaudoti regioninės plėtros fondų lėšas iniciatyvai išplėsti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia, kad šiuo metu tik 12 proc. finansavimo, sutelkto pagal ESIF, skiriami su skaitmeninimu susijusiems veiksmams; ragina Komisiją pateikti tikslinius veiksmus, kuriais būtų galima iš tikrųjų padidinti visų ES fondų, ypač ESIF, panaudojimą su bendrąja skaitmenine rinka susijusiuose projektuose, įskaitant duomenų keitimosi iniciatyvas, skaitmeninę prieigą, infrastruktūrą ir visos Sąjungos skaitmeninį ryšį, taip pat skirti daugiau išteklių, kad būtų skatinami Europos moksliniai tyrimai, technologinė plėtra ir naujovės, įskaitant, be kita ko, privatumą didinančių technologijų srityje ir atvirojo kodo saugumo srityje; mano, kad ši iniciatyva turėtų būti plėtojama sąveikoje su kitomis „Horizontas 2020“ programomis, taip pat susijusiomis su privačiomis debesijos kompiuterijos ir e. vyriausybės paslaugomis; |
| --- | --- |

13.

| 14. | mano, kad privatusis sektorius nuo pat pradžių turėtų būti įtrauktas į Europos atvirojo mokslo debesijos naudotojų bazę, pvz., pasiūlant programinę įrangą kaip paslaugą (angl. SaaS); atkreipia dėmesį į tai, kad tikimasi, kad Europos verslo įmonės turėtų padėti sumažinti 4,7 mlrd. EUR Europos debesijos iniciatyvos finansavimo trūkumą; atkreipia dėmesį į tai, kad mažai tikėtina, jog įmonės investuos į programą, jei jos negalės pasinaudoti jos teikiama nauda; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia, kad moderniausia itin spartaus skaičiavimo infrastruktūra yra labai svarbi ES konkurencingumui; ragina Komisiją ES iki 2022 m. įgyvendinti galimybes naudotis veikiančiais eksalygmens kompiuteriais; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina Komisiją skatinti Europos MVĮ ir pramonę gaminti Europos duomenų infrastruktūros techninę ir programinę įrangą ir taip palaikyti ES ekonomiką ir skatinti tvarų augimą ir darbo vietų kūrimą; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ragina Komisiją bendradarbiauti su valstybėmis narėmis ir su kitais mokslinių tyrimų finansuotojais kuriant ir įgyvendinant valdymo ir finansavimo planą, tuo pat metu užtikrinant, kad iniciatyvai būtų skirta pakankamai išteklių ir būtų sudarytos palankesnės sąlygos koordinuoti nacionalines pastangas, išvengti dubliavimosi ir nereikalingų išlaidų; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pritaria, kad sąveikumas ir duomenų perkeliamumas yra pagrindiniai veiksniai siekiant spręsti didelius visuomenei kylančius iššūkius, kuriems spręsti reikia veiksmingai keistis duomenimis ir taikyti tarpdisciplininį ir įvairių subjektų požiūrį. atkreipia dėmesį į tai, kad Komisijos komunikate „Europos debesijos iniciatyva. Konkurencingos duomenų ir žinių ekonomikos kūrimas Europoje“ (COM(2016) 0178) numatytas veiksmų planas yra būtina priemonė susiskaidymui sumažinti ir užtikrinti, kad tyrėjų duomenys būtų naudojami pagal surandamumo, prieinamumo, sąveikumo ir pakartotinio panaudojimo (SPSPP) principus; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina Komisiją pateikti veiksmų planą, grindžiamą visiško skaidrumo ir informacijos atskleidimo principais, aiškiais darbo dokumentų rinkiniais ir tvarkaraščiais, apibrėžiant siektinus rezultatus, finansavimo šaltinius ir suinteresuotuosius subjektus, įtrauktus į visą šį procesą; |
| --- | --- |

19.

| 20. | remia Europos atvirojo mokslo debesiją kaip Europos debesijos iniciatyvos dalį, pagal kurią bus sukurta virtuali aplinka, kurioje mokslininkai ir specialistai iš visų regionų gali saugoti savo mokslinių tyrimų duomenis, įskaitant viešai finansuojamų mokslinių tyrimų duomenis, jais dalytis, juos tvarkyti, analizuoti ir pakartotinai naudoti neapsiribojant dalykais ir sienomis, ir taip padedant panaikinti bendrosios rinkos susiskaidymą; ragina Komisiją laikytis visapusiško požiūrio į Atvirojo mokslo iniciatyvą, kuris apima atvirojo mokslo bendruomenę ir nepriklausomus mokslininkus, geriau išaiškinti komunikate naudojamas apibrėžtis ir visų pirmą aiškiai atskirti Europos debesijos iniciatyvą ir Europos atvirojo mokslo debesiją, taip pat atitinkamai atnaujinti teisės aktus siekiant sukurti palankesnes sąlygas mokslinių tyrimų rezultatų pakartotiniam naudojimui; |
| --- | --- |

20.

| 21. | mano, kad Europos debesijos iniciatyva užtikrinamos investicijos į mokslo ir mokslinių tyrimų sektorius, siekiant sukurti paskatas ir priemones, skirtas kuo plačiau dalintis ir naudoti duomenis, tai paremiant stiprios debesijos ir duomenų infrastruktūros Europoje sukūrimu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia, kad MVĮ yra ES ekonomikos pagrindas ir kad būtina imtis daugiau veiksmų, kuriais būtų siekiama skatinti MVĮ ir naujai įsteigtų įmonių konkurencingumą pasauliniu mastu, sukuriant geriausią aplinką, skirtą kokybiškiems duomenims, duomenų analizei, saugioms paslaugoms ir numatomam išlaidų veiksmingumui, nes tai padės diegti perspektyvias technologines naujoves; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina Komisiją nustatyti Europos debesijos ekonomiškai gyvybingą pagrindą ir imtis konkrečių veiksmų, skatinant MVĮ siūlyti konkurencingus duomenų apdorojimo ir saugojimo valstybėse narėse esančiuose įrenginiuose sprendimus; |
| --- | --- |

23.

| 24. | primena, kad naudojantis esančiomis visos Europos struktūromis ir atviraisiais duomenimis, laikomais nacionalinėse duomenų saugyklose, buvo pasiekta teigiamų rezultatų; pripažįsta, kad vis dar yra daug bendrosios rinkos apribojimų, kurie trukdo visiškai įgyvendinti šią iniciatyvą; ragina Komisiją ir valstybes nares įvertinti jau surinktų duomenų potencialą ir užtikrinti, kad būtų laikomasi nuoseklios strategijos dėl atvirųjų duomenų ir kad šiuos duomenis būtų galima pakartotinai panaudoti visose valstybėse narėse; pažymi, kad Komisija ir valstybės narės turi ištirti poreikį toliau investuoti į fizinę tarpvalstybinę infrastruktūrą, ypatingą dėmesį atkreipiant į itin našaus skaičiavimo, didelės spartos plačiajuosčio ryšio tinklų ir masinio duomenų saugojimo įrenginių derinimą, siekiant sukurti klestinčią Europos duomenų ekonomiką; ragina Komisiją išanalizuoti pasaulio mastu pramonės valdomas ir kitas tarptautines partnerystes, susijusias su šiuo klausimu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atkreipia dėmesį į tai, kad debesijos paslaugų naudojimas Europos MVĮ turi būti toliau skatinamas; pažymi, kad Europos debesijos paslaugų teikėjai turi toliau koordinuoti paramą sprendžiant dalyvavimo skaitmeniniame pasaulyje klausimą, didinant vartotojų pasitikėjimą ir informuojant apie debesijos kompiuterijos įsisavinimo naudą; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pabrėžia, kad įmonių ir piliečių prieiga prie plačiajuosčio interneto ryšio yra neatsiejama konkurencingų duomenų ir žinių ekonomikos ES dalis; atsižvelgdamas į tai, mano, kad debesijos plėtra turėtų būti derinama kartu su iniciatyvomis, kuriomis gerinama įmonių ir piliečių prieiga prie plačiajuosčio interneto, ypač kaimo vietovėse; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atkreipia dėmesį į tai, kad skaitmeninio švietimo veiksmai, įskaitant kibernetinių įgūdžių mokymą įvairių kartų žmonėms, yra labai svarbūs debesijos plėtrai; būtina nustatyti ir pašalinti svarbiausias veiksmingumo ir techninių įgūdžių spragas, kad būtų pasiekti skaitmeninės darbotvarkės tikslai; palankiai vertina pasiūlymus pagal Komisijos neseniai priimtą Europos naujų įgūdžių darbotvarkės sistemą ir pabrėžia, kad būtini tinkami finansiniai ištekliai; |
| --- | --- |

27.

| 28. | mano, kad debesijos srities pradedančios įmonės atsiranda, pateikdamos tam tikroms nišoms skirtus debesijos kompiuterijos sprendimus, siekiant, kad debesija taptų greitesne, paprastesne, patikimesne, lankstesne ir saugesne; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pabrėžia, kad itin našaus skaičiavimo kompiuterinės sistemos, kurios yra svarbios debesijos kompiuterijos plėtrai, turėtų būti laikomos sudedamąja Europos duomenų infrastruktūros dalimi visoje ekosistemoje ir apie jų naudą turėtų būti plačiai skelbiama; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atkreipia dėmesį į tai, kad būtina skatinti akademinių ir mokslinių institucijų ir visų suinteresuotųjų šalių dalyvavimą, siekiant palaikyti ir remti integruotas mokslinių duomenų infrastruktūras ir itin našų kompiuterinį skaičiavimą; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pažymi, kad Europos atvirojo mokslo debesija su privataus sektoriaus ir šalių už ES ribų dabar ir ateityje teikiamomis paslaugomis turi teikti paskatas ir naujas paslaugas, siekiant atsikratyti per ilgą laiką susiformavusio įpročio pasikliauti esama mokslinių tyrimų praktika; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina Komisiją ir valstybes nares, siekiant sukurti konkurencingą Europos debesijos pramonę Europos Sąjungoje, užtikrinti, kad daugiausia dėmesio būtų skiriama į ateitį orientuotam Europos ekonomikos augimui; pabrėžia, jog svarbu užtikrinti, kad rinkos paklausa debesijos kompiuterijai nuolat didėtų, o debesijos naudojimas būtų skatinamas vertikaliosiose pramonės šakose, pvz., finansų sektoriuje, mokesčių ir socialinės apsaugos, gamybos, bankininkystės, sveikatos, žiniasklaidos ir pramogų, žemės ūkio sektoriuose; |
| --- | --- |

32.

| 33. | mano, kad Bendrajame duomenų apsaugos reglamente suteikiamas pagrindas asmens duomenų apsaugai; tačiau pažymi, kad reglamento įgyvendinimo valstybėse narėse skirtumai galėtų apsunkinti tyrėjų atliekamą darbą ir dalijimąsi savo išvadomis, o tai trukdys galimybėms sukurti tyrėjų bendradarbiavimą, naudojantis debesijos kompiuterija; todėl ragina tinkamai įgyvendinti ir vykdyti tą reglamentą; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pabrėžia, kad sprendimai pagal Europos debesijos iniciatyvą turėtų būti plėtojami, atsižvelgiant į pagrindines teises, įtvirtintas pagrindinių teisių chartijoje, pirmiausia į duomenų apsaugos, privatumo, laisvės ir saugumo teises; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atkreipia dėmesį į tai, kad duomenimis grindžiama ekonomika yra dar tik labai ankstyvoje vystymosi stadijoje, jos verslo modeliai yra vis dar kuriami ir tie, kurie jau naudojami, žlunga ir iš naujo formuojasi; ragina Komisiją užtikrinti, kad bet kokie šios srities teisės aktai bus suderinti su technologiniu požiūriu neutraliu inovacijų principu ir nesudarys didelių kliūčių naujovėms, pramonės skaitmeninimui ir naujų technologijų, pvz., daiktų interneto ir dirbtinio intelekto, plėtrai ES; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina Komisiją bendradarbiauti su valstybėmis narėmis ir visais suinteresuotais subjektais, siekiant apibrėžti būtinus įgyvendinimo veiksmus, būtinus kuo labiau padidinti galimybes, kurias teikia Europos debesijos iniciatyva; mano, kad atvirasis mokslas ir atviros inovacijos apima kur kas daugiau inovacijų proceso dalyvių: tiek tyrėjų, verslininkų, vartotojų, kiek valdžios institucijų ir pilietinės visuomenės; |
| --- | --- |

36.

Atvirojo mokslo debesija

| 37. | pažymi, kad pagrindiniams suinteresuotiesiems subjektams nepakankamai atstovaujama diskusijose ir plataus masto bandomuosiuose projektuose; mano, kad aktyvus viešojo ir privačiojo sektorių suinteresuotųjų subjektų ir pilietinės visuomenės atstovų dalyvavimas vietos, regiono, nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis, vengiant administracinės naštos, turėtų būti išankstinė veiksmingo keitimosi informacija sąlyga; pabrėžia, kad Europos debesijos iniciatyvoje turėtų būti atsižvelgta į poreikius ir gauti iš jos naudos turėtų ne tik mokslo bendruomenė, bet ir pramonė, įskaitant MVĮ ir pradedančiąsias įmones, viešąją administraciją ir vartotojus; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pabrėžia, kad Europos atvirojo mokslo debesijos iniciatyva turi būti plėtojama deramai atsižvelgiant į pagrindines teises, įtvirtintas pagrindinių teisių chartijoje, pirmiausia į duomenų apsaugos, privatumo, laisvės ir saugumo, ir kad turi būti laikomasi pritaikomojo privatumo ir standartizuotojo privatumo principų, taip pat proporcingumo ir būtinumo, duomenų kiekio mažinimo ir tikslų apribojimo principų; pripažįsta, kad papildomi saugikliai, pvz., duomenų pavertimas pseudoniminiais, jų anoniminimas ar kriptografija, įskaitant kodavimą, gali sumažinti riziką ir padidinti atitinkamų duomenų subjektų apsaugą, kai asmens duomenys naudojami didžiųjų duomenų kiekių taikomosiose programose arba debesijos kompiuterijos srityje; primena, kad anoniminimas yra negrįžtamas procesas, ir ragina Komisiją parengti gaires, kuriose būtų nurodyta, kaip anoniminti duomenis; pakartoja, kad būtina užtikrinti specialią apsaugą, taikytiną neskelbtiniems duomenims, laikantis galiojančių teisės aktų; pabrėžia, kad minėtieji principai, kartu su aukštos kokybės, patikimumo ir konfidencialumo standartais, reikalingi vartotojų pasitikėjimui šia Europos debesijos iniciatyva užtikrinti; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pabrėžia, kad Europos mokslinių tyrimų debesijos iniciatyva turėtų paskatinti patikimos debesijos, skirtos visiems: mokslininkams, verslui ir viešosioms paslaugoms, sukūrimą. |
| --- | --- |

39.

| 40. | pažymi, kad būtina skatinti atvirą, patikimą bendradarbiavimu grindžiamą platformą, skirtą mokslinių tyrimų duomenų analizei, sklaidai, dalijimuisi, pakartotiniam naudojimui ir išsaugojimui, nes ja remiantis gali būti sukurtos ir teikiamos novatoriškos paslaugos, laikantis tam tikrų sąlygų; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ragina Komisiją ir valstybes nares išnagrinėti tinkamas valdymo ir finansavimo sistemas, deramai atsižvelgiant į esamas iniciatyvas ir jų darnumą bei į gebėjimą Europos mastu puoselėti vienodas sąlygas; pabrėžia, kad valstybės narės turėtų apsvarstyti galimybę sujungti jų nacionalines finansavimo programas su ES finansavimo programomis; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ragina Komisiją išnagrinėti įvairius finansavimo šaltinius, skirtus Europos mokslo debesijos įsteigimui, ir stiprinti esamas priemones siekiant užtikrinti spartesnį vystymąsi, visų pirma sutelkiant dėmesį į gerąją praktiką; |
| --- | --- |

42.

| 43. | prašo Komisijos užtikrinti, kad visi pagal programą „Horizontas 2020“ vykdomi moksliniai tyrimai ir gauti duomenys savaime būtų atviri ir prašo valstybių narių atitinkamai pritaikyti savo nacionalines mokslinių tyrimų programas; |
| --- | --- |

43.

| 44. | supranta, kad Europos atvirojo mokslo debesija bus sudarytos galimybės plėtoti skaitmeninį mokslą, IT įtraukiant kaip paslaugą viešojo mokslinių tyrimų sektoriaus ES poreikiams; ragina taikyti „federalinį mokslo debesijos modelį“, kuriuo viešosios mokslinių tyrimų organizacijos, suinteresuotosios šalys, MVĮ, pradedančios įmonės ir e. infrastruktūra sutelkiamos kartu su komerciniais tiekėjais, siekiant sukurti bendrą platformą, teikiančią įvairias paslaugas Europos mokslinių tyrimų bendruomenėms; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ragina Komisiją ir valstybes nares bendradarbiaujant su suinteresuotosiomis šalimis parengti veiksmų gaires, kuriuose kuo skubiau būtų nustatyti aiškūs ir Europos atvirojo mokslo debesijos įgyvendinimo priemonės ir terminai; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ragina Komisiją atidžiai įvertinti Europos viešųjų įstaigų tyrėjų poreikius, siekiant nustatyti galimas debesijos infrastruktūros pasiūlos ES spragas; mano, jei būtų nustatyta, kad esama spragų, Komisija turėtų paraginti Europos debesijos infrastruktūros tiekėjus pasidalyti savo plėtros veiksmų gairėmis, kad būtų įvertinta, ar privačių investicijų pakanka tokioms spragoms pašalinti ir ar tam nereikia papildomo viešojo finansavimo; |
| --- | --- |

46.

| 47. | prašo Komisijos užtikrinti, kad visi pagal programą „Horizontas 2020“ vykdyti moksliniai tyrimai ir gauti duomenys teiktų naudą Europos įmonėms ir visuomenei; ragina keisti paskatų struktūras akademinio pasaulio atstovams, pramonės subjektams ir viešųjų paslaugų teikėjams dalytis duomenimis ir gerinti duomenų tvarkymo, mokymų, duomenų valdymo ir raštingumo įgūdžius; |
| --- | --- |

47.

| 48. | palankiai vertina tai, kad debesijos iniciatyvoje didžiausias dėmesys skiriamas plačiajuosčių tinklų, didelių saugojimo įrenginių, itin našaus skaičiavimo ir Europos didžiųjų duomenų ekosistemos kūrimui; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pabrėžia, kad 5G tinklų plėtojimas ir Europos elektroninių ryšių kodekso taisyklės Europos atvirojo mokslo debesiją turėtų padaryti patrauklesnę dėl aukštos kokybės interneto ir naujos geriausios kokybės infrastruktūros; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pritaria Komisijos užmojams sudaryti sąlygas, kad Sąjunga galėtų tvarkyti didelį duomenų kiekį ir turėtų infrastruktūras, kurias valdytų tarnybos, naudojančios realiojo laiko duomenis, gaunamus iš sensorių ar taikomųjų programų, susiejančių duomenis iš skirtingų šaltinių; pažymi, kad Europos debesijos iniciatyva siekiama užtikrinti geresnę ir labiau suderintą infrastruktūros plėtros veiklą; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pritaria tolesniam Europos akademinio kompiuterių tinklo (GEANT) plėtojimui, kad jis taptų pažangiausiu tarptautiniu tinklu ir išlaikytų ES pirmavimą mokslinių tyrimų srityje; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ragina Komisiją ir valstybes nares koordinuoti veiksmus su suinteresuotosiomis šalimis, kad būtų sumažintas skaitmeninės infrastruktūros susiskaidymas, ir nustatyti veiksmų gaires ir tvirtą valdymo struktūrą, įtraukiant finansuotojus, perkančiąsias organizacijas ir naudotojus, ir pabrėžia, kad reikia skatinti taikyti atvirųjų duomenų principus duomenų valdymui ir dalijimuisi jais, netrukdant inovacijoms ir nepažeidžiant privatumo ir intelektinės nuosavybės skaitmeniniame amžiuje; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pabrėžia, kad svarbu, kad Europos debesijos iniciatyva būtų grindžiama Europos infrastruktūros tinklų priemonės elementais, visų pirma elektroninės atpažinties technologijomis ir e. parašais, ypač siekiant padidinti naudotojų pasitikėjimą saugia, sąveikia ir sklandžiai veikiančia elektronine komunikacija visoje Sąjungoje; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ragina Komisiją skirti daugiau išteklių, kad būtų skatinami Europos moksliniai tyrimai, plėtra, inovacijos ir mokymai debesijos kompiuterijos srityje, pabrėžiant infrastruktūros ir procesų, kuriais užtikrinami atvirieji duomenys ir naudotojų privatumas, poreikį; |
| --- | --- |

54.

| 55. | primygtinai teigia, kad tais standartais turėtų būti užtikrinamas paprastas ir visapusiškas debesijos kompiuterijos paslaugų perkeliamumas ir didelis sąveikumas; |
| --- | --- |

55.

| 56. | tvirtai tiki, kad Atvirojo mokslo debesijos iniciatyva turėtų būti paremta atviraisiais standartais siekiant užtikrinti sąveikumą, sklandų ryšį ir išvengti monopolizavimo; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pabrėžia, kad naudojant atviruosius standartus ir nemokamą atvirojo kodo programinę įrangą ypač svarbu užtikrinti reikiamą skaidrumą, atsižvelgiant į tai, kaip iš tikrųjų yra apsaugojami asmens duomenys ir kitos neskelbtinų duomenų rūšys; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pažymi, kad Europos ekonomika vis labiau yra paremta superkompiuterių galia išrandant inovacinius sprendimus ir mažinant produktų ir paslaugų sąnaudas ir patekimo į rinką laiką; remia Komisijos pastangas sukurti eksalygmens superkompiuterių sistemas, paremtas Europos kompiuterinės įrangos technologija; |
| --- | --- |

58.

| 59. | mano, kad Europai reikia visapusiškos didelio našumo skaičiavimo ekosistemos, kad galėtų įsigyti pirmaujančios klasės superkompiuterius, užtikrinti itin našaus skaičiavimo sistemos tiekimą ir teikti itin našaus skaičiavimo paslaugas pramonei ir MVĮ, teikiant modeliavimo, vizualizacijos ir prototipų kūrimo paslaugas; mano, kad itin svarbu, kad iki 2022 m. ES taptų viena iš galingiausių itin našaus skaičiavimo srities veikėjų pasaulyje; |
| --- | --- |

59.

| 60. | mano, kad Europos technologijų platforma ir sutartinė viešojo bei privačiojo sektorių partnerystė itin našaus skaičiavimo srityje yra itin svarbios nustatant Europos mokslinių tyrimų prioritetus plėtojant Europos technologijas visose našaus skaičiavimo sprendimų tiekimo grandinės grandyse; |
| --- | --- |

60.

| 61. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą pagal Kvantinį manifestą sukurti 1 mlrd. EUR vertės pavyzdinę iniciatyvą kvantinės technologijos srityje; |
| --- | --- |

61.

| 62. | primena Komisijai, kad debesijos paslaugų pramonė jau yra investavusi milijardus eurų į pažangiausios infrastruktūros kūrimą Europoje; atkreipia dėmesį į tai, kad ES mokslininkai ir tyrėjai šiuo metu gali naudotis debesijos infrastruktūra, kuri jiems suteikia galimybes eksperimentuoti ir sparčiai inovuoti pasinaudojant įvairiomis paslaugomis, tačiau mokant tik už tai, ką naudoja, taip greitai padidinant laiko, kurį galima skirti mokslui, kiekį; pažymi, kad ES kritiškai svarbi parama moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai neturi būti išleidžiama esamų išteklių dubliavimui, bet ja turi būti skatinama pažanga naujose mokslo srityse, kurios gali skatinti augimą ir konkurencingumą; |
| --- | --- |

62.

| 63. | pabrėžia, kad mokslo bendruomenei reikalinga užtikrinta saugi ir atvirojo kodo didelio pajėgumo infrastruktūra, kad būtų galima vykdyti pažangesnius mokslinius tyrimus ir užkirsti kelią galimiems saugumo pažeidimams, kibernetiniams išpuoliams ar netinkamam asmens duomenų naudojimui, ypač tais atvejais, kai didelės apimties duomenys yra renkami, saugomi ir tvarkomi; ragina Komisiją ir valstybes nares paremti ir skatinti būtinųjų technologijų, įskaitant kriptografines technologijas, vystymą, laikantis požiūrio, kai saugumas užtikrinamas projektuojant; remia Komisijos pastangas pagerinti bendradarbiavimą tarp viešosios valdžios institucijų, Europos pramonės, įskaitant MVĮ ir pradedančiąsias įmones, mokslo ir akademinės bendruomenės didžiųjų duomenų ir kibernetinio saugumo srityje ankstyvuoju mokslinių tyrimų ir inovacijų proceso etapu, kad būtų galima kurti novatoriškus ir patikimus Europos sprendimus ir rinkos galimybes, kartu užtikrinant tinkamą saugumo lygį; |
| --- | --- |

63.

| 64. | mano, kad plėtojant aiškius debesijos sąveikumo, duomenų perkeliamumo ir susitarimų dėl paslaugų lygio standartus, tiek debesijos paslaugų teikėjams, tiek ir galutiniams naudotojams bus užtikrintas tikrumas ir skaidrumas; |
| --- | --- |

64.

| 65. | pabrėžia, kad vartotojų pasitikėjimui pasiekti reikia patikimumo, saugumo ir asmens duomenų apsaugos, kadangi pasitikėjimas yra sveikos konkurencijos pagrindas; |
| --- | --- |

65.

| 66. | pažymi, kad pramonė turėtų vaidinti pagrindinį vaidmenį kuriant plačiai priimamus standartus, tinkamus skaitmeniniam amžiui; tokie standartai debesijos paslaugų teikėjams suteiks pasitikėjimą ir toliau kurti inovacijas, o vartotojus paskatins daugiau naudotis debesijos paslaugomis Sąjungos lygmeniu; |
| --- | --- |

66.

| 67. | ragina Komisiją imtis vadovaujančio vaidmens skatinant tarpsektorinį, daugiakalbį ir tarpvalstybinį sąveikumą ir debesijos standartus ir remti privatumą užtikrinančias, patikimas, saugias ir efektyviai energiją vartojančias debesijos paslaugas kaip neatskiriamą dalį bendros strategijos, kuria siekiama kuo labiau padidinti galimybes sukurti standartus, galinčius tapti pasauliniais standartais; |
| --- | --- |

67.

| 68. | pažymi, kad reikia parengti duomenų sąveikumo užtikrinimo veiksmų planą, kad būtų suvaldytas didelis Europos mokslininkų sukaupiamas duomenų kiekis ir pagerintas jų pakartotinis panaudojimas mokslo ir pramonės srityse; ragina Komisiją bendradarbiauti su pagrindinėmis mokslo srities suinteresuotosiomis šalimis ir sukurti efektyvias sistemas, kuriomis duomenys taptų surandamais, prieinamais, sąveikiais ir pakartotinai panaudotinais, įskaitant metaduomenis, bendras specifikacijas ir duomenų objektų identifikatorius; |
| --- | --- |

68.

| 69. | pažymi, kad, palyginti su kitais pasaulio regionais, ES nepakankamai investuoja į savo itin našaus skaičiavimo ekosistemą ir tai neatitinka jos ekonominio ir žinių potencialo; |
| --- | --- |

69.

| 70. | ragina Komisiją skatinti sąveikumą ir neleisti pardavėjo vykdomo monopolizavimo, skatinant daugelį Europos debesijos infrastruktūros paslaugų teikėjus pasiūlyti konkurencingų, sąveikių ir perkeliamų infrastruktūros paslaugų asortimentą; |
| --- | --- |

70.

| 71. | ragina imtis priemonių, kuriomis būtų išsaugojama aukštos kokybės standartizavimo sistema, galinti pritraukti geriausius technologinius sprendimus; prašo Komisijos taikyti politiką, pagal kurią būtų panaikinamos per didelės kliūtys inovatyviuose sektoriuose ir skatinti investicijas į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą ir standartizaciją visoje Sąjungoje; |
| --- | --- |

71.

| 72. | primygtinai ragina Komisiją dėti kuo daugiau pastangų siekiant užkirsti kelią galimybėms, kad pardavėjai vykdys monopolizavimą skaitmeninėje rinkoje nuo pat pradžios, visų pirma sparčiai besiplėtojančiose srityse, tokiose kaip Europos debesijos iniciatyva; |
| --- | --- |

72.

| 73. | pripažįsta sąveikumo ir standartų svarbą skatinant IRT sektoriaus konkurencingumą ir prašo Komisijos nustatyti Europos atvirojo mokslo debesijos standartų trūkumus, įskaitant trūkumus, susijusius su MVĮ, pradedančiomis įmonėmis ir pagrindiniais Europos sektoriais; pritaria tam, kad būtų kuriami į rinką orientuoti, savanoriškai taikomi, technologijų požiūriu neutralūs, skaidrūs, pasauliniu lygmeniu suderinami ir rinkai aktualūs standartai; |
| --- | --- |

73.

| 74. | mano, kad ISA2 programa suteikia galimybę kurti didžiųjų duomenų valdymo sąveikos standartus viešojo administravimo įstaigų ir jų veiklos, susijusios su įmonėmis ir piliečiais, srityje; |
| --- | --- |

74.

| 75. | pripažįsta, kad nustatant standartus turėtų būti reaguojama į pramonės ir kitų suinteresuotųjų subjektų išreikštą poreikį; pabrėžia, kad labai svarbu kurti ir priimti bendrus aukštus standartus, kuriais užtikrinamas efektyvus duomenų naudojimas bei dalijimasis jais, peržengiant atskirų dalykų, institucijų ir valstybių sienų ribas; ragina Komisiją nustatyti, kur tinkama, geriausias sertifikavimo schemas valstybėse narėse, siekiant kartu su suinteresuotosiomis šalimis parengti visos Europos paklausa grindžiamų standartų rinkinį, kuris palengvintų keitimąsi duomenimis ir, jei tik tai pagrįsta, būtų paremtas atvirais pasauliniais standartais; pabrėžia, kad veiksmais, kurių imamasi Europos debesijos iniciatyvos atžvilgiu, turi būti užtikrinama, kad atsižvelgiama į bendrosios rinkos poreikius ir kad ji išliktų prieinama pasauliniu mastu ir reaguotų į technologijų pažangą; |
| --- | --- |

75.

| 76. | remia Komisijos ketinimą panaikinti kliūtis, visų pirma technines ir teisines, laisvam duomenų srautui ir duomenų paslaugoms ir taip pat pašalinti neproporcingus duomenų lokalizavimo reikalavimus ir skatinti duomenų sąveikumą susiejant Europos debesijos iniciatyvą su Laisvo duomenų srauto iniciatyva; mano, kad, norint pasiekti skaitmeninę visuomenę, laisvas duomenų srautas bendrojoje rinkoje turi būti laikomas penktąja laisve; pažymi, kad aiški teisinė sistema, pakankami įgūdžiai ir ištekliai, susiję su didelių duomenų kiekių valdymu ir atitinkamų profesinių kvalifikacijų pripažinimų, yra būtinos išankstinės sąlygos tam, kad būtų galima išnaudoti visą debesijos kompiuterijos potencialą; ragina Komisiją bendradarbiaujant su suinteresuotaisiais subjektais, visų prima pramonės atstovais, nustatyti didžiųjų duomenų ir programavimo mokymų galimybes, taip pat pagal Naują Europos įgūdžių darbotvarkę, ir suinteresuotosioms šalims, visų pirma MVĮ ir pradedančiosioms įmonėms, sukurti paskatas naudoti, atverti ir dalytis duomenimis bendrojoje rinkoje; |
| --- | --- |

76.

| 77. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą pagal Kvantinį manifestą sukurti 1 mlrd. EUR vertės pavyzdinę iniciatyvą kvantinės technologijos srityje; tačiau pabrėžia, kad siekiant paspartinti jos plėtojimą ir visuomenei ir privatiems asmenims pateikti komercinius produktus, labai svarbu vykdyti skaidrias ir atviras konsultacijas su suinteresuotomis šalimis; |
| --- | --- |

77.

Dalijimasis atviraisiais duomenimis, dalijimasis mokslinių tyrimų duomenimis

| 78. | palankiai vertina tai, kad sukūrus Europos atvirojo mokslo debesiją tyrėjams ir mokslo darbuotojams bus suteikta vieta saugoti duomenis, jais dalytis, juos naudoti ir pakartotinai panaudoti ir ji gali tapti pagrindu duomenimis pagrįstoms inovacijoms Europos Sąjungoje; pabrėžia, kad dalijimosi duomenis nauda yra plačiai pripažįstama; |
| --- | --- |

78.

| 79. | pažymi, kad duomenys tapo itin svarbūs sprendimų priėmimui vietos, nacionaliniu ir pasauliniu lygmenimis; pažymi, kad dalijimasis duomenimis labai naudingas vietos ir regionų valdžios institucijoms ir kad valdžios institucijų duomenų prieinamumas stiprina demokratiją ir suteikia naujų verslo galimybių; |
| --- | --- |

79.

| 80. | remia Komisijos pastangas kartu su Europos pramonės mokslinių tyrimų darbuotojais ir aukštojo mokslo įstaigomis plėtoti Didžiųjų duomenų vertės viešojo ir privačiojo sektoriaus partnerystę veikiant išvien su sutartine viešojo bei privačiojo sektorių partneryste itin našaus skaičiavimo srityje – šie veiksmai skatina kurti bendruomenę remiantis duomenimis ir itin našiu skaičiavimu ir sudaro pagrindą klestinčiai duomenimis grindžiamai ekonomikai Europos Sąjungoje; remia kibernetinio saugumo viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę, kurią vykdant stiprinamas viešųjų ir privačių subjektų bendradarbiavimas ankstyvaisiais mokslinių tyrimų ir inovacijų etapais siekiant turėti galimybę naudotis pažangiais ir patikimais europiniais sprendimais; |
| --- | --- |

80.

| 81. | pabrėžia, kad Komisija turėtų kuo greičiau užmegzti glaudų ryšį su pramonės partneriais, ypač MVĮ ir pradedančiomis įmonėmis, siekiant užtikrinti, kad vėlesniu iniciatyvos etapu būtų deramai sprendžiami ir integruojami su verslo ir pramonės reikalavimais susiję klausimai; |
| --- | --- |

81.

| 82. | ragina viešojo administravimo institucijas svarstyti galimybes teikti saugias, patikimas ir užtikrintas debesijos paslaugas sukuriant aiškią teisinę sistemą ir toliau siekiant sukurti konkrečiai debesijai skirtas sertifikavimo schemas; pažymi, kad verslo subjektai ir vartotojai turi jausti pasitikėjimą priimant naująsias technologijas; |
| --- | --- |

82.

| 83. | mano, kad viešojo administravimo institucijos savaime turėtų turėti atvirtą prieigą prie valdžios duomenų; ragina siekti pažangos dėl informacijos kaip atvirųjų duomenų paskelbimo masto ir tempo, dėl pagrindinių duomenų rinkinių, prie kurių prieiga būtų suteikiama, nustatymo ir dėl pakartotinio viešo atvirųjų duomenų naudojimo skatinimo; |
| --- | --- |

83.

| 84. | pažymi, kad stulbinantis skaitmeninių technologijų vystymasis yra pagrindinis didžiulių neapdorotų duomenų srautų kūrimą debesijos aplinkoje skatinantis veiksnys ir, kad šis didžiulis neapdorotų duomenų srautų telkinys didžiųjų duomenų sistemose didina skaičiavimo sudėtingumą ir sunaudojamų išteklių kiekį debesija pagrįstose duomenų gavybos sistemose; pažymi, kad modelinio dalijimosi duomenimis koncepcija sudaro galimybę vietos duomenų apdorojimą atlikti šalia duomenų šaltinių ir neapdorotų duomenų srautus paverčia praktiškai panaudojamų žinių struktūromis; atkreipia dėmesį į tai, kad šios žinių struktūros užtikrina galimybę dvejopai panaudoti esamas vietos žinių struktūras tiesioginiams veiksmams ir bendrai atliekamam dalijimuisi duomenimis debesijoje; |
| --- | --- |

84.

| 85. | pritaria 2016 m. gegužės mėn. Tarybos išvadoms dėl perėjimo prie atvirojo mokslo sistemos, ypač tam, kad pagrindinis optimalaus pakartotino mokslinių tyrimų duomenų naudojimo principas turėtų būti „kiek įmanoma, atviras, bet ir kiek būtina, uždaras“; |
| --- | --- |

85.

Tekstų ir duomenų gavyba

| 86. | pabrėžia, kad visapusiško viešųjų duomenų prieinamumo Europos atvirojo mokslo debesijoje nepakaks siekiant pašalinti visas duomenimis pagrįstų mokslinių tyrimų kliūtis; |
| --- | --- |

86.

| 87. | pažymi, kad šią iniciatyvą reikia papildyti šiuolaikiška autorių teisių sistema, kuri turėtų sudaryti sąlygas iš Europos duomenų mokslinių tyrimų proceso pašalinti susiskaldymą ir sąveikumo trūkumą; |
| --- | --- |

87.

| 88. | mano, kad įgyvendinant šią iniciatyvą turėtų būti išsaugota tyrėjų, teisių turėtojų ir kitų mokslo srities veikėjų teisių konkrečioje srityje pusiausvyra visapusiškai užtikrinant autorių ir leidėjų teises ir tuo pat metu remiant inovatyvius mokslinius tyrimus Europoje; |
| --- | --- |

88.

| 89. | mano, kad, sukūrus, jei reikia, licencijavimo tvarką, mokslinių tyrimų duomenimis būtų galima dalytis Europos atvirojo mokslo debesijoje nepažeidžiant tyrėjų ar mokslinių tyrimų įstaigų turimų autorių teisių; mano, kad geriausia praktika šioje srityje yra kuriama pagal programą „Horizontas 2020“ vykdant atvirųjų mokslinių tyrimų duomenų bandomąjį projektą; |
| --- | --- |

89.

| 90. | mano, kad Duomenų bazių direktyva 96/9/EB, kurią reikia peržiūrėti, ribojamas duomenų naudojimas neturint kuriamos pridėtinės ekonominės arba mokslinės vertės įrodymų; |
| --- | --- |

90.

Duomenų apsauga, pagrindinės teisės ir duomenų saugumas

| 91. | ragina Komisiją imtis veiksmų siekiant skatinti toliau derinti valstybių narių įstatymus, kad būtų išvengta painumo dėl jurisdikcijos ir suskaidymo, taip pat užtikrinti skaidrumą bendrojoje skaitmeninėje rinkoje; |
| --- | --- |

91.

| 92. | mano, kad Europos sąjunga pirmauja privatumo apsaugos srityje ir visame pasaulyje propaguoja aukšto lygio duomenų apsaugą; |
| --- | --- |

92.

| 93. | pabrėžia, kad duomenų apsaugos institucijos, politikos formuotojai ir pramonės subjektai turi laikytis koordinuoto požiūrio siekiant padėti organizacijoms šiame pereinamajame procese, teikti reikalavimų laikymosi užtikrinimo priemones ir užtikrinti vienodą įsipareigojimų aiškinimą ir įgyvendinimą, ir didinti piliečių ir įmonių informuotumą apie svarbiausius klausimus; |
| --- | --- |

93.

| 94. | pabrėžia, kad ES yra pasaulinio masto skaitmeninių paslaugų importuotoja ir eksportuotoja ir, siekiant užtikrinti jos konkurencingumą, jai reikia stiprios debesijos kompiuterijos ir duomenų ekonomikos; ragina Komisiją imtis vadovaujamo vaidmens siekiant sukurti vienodus pasaulio mastu priimtinus asmens duomenų apsaugos standartus; |
| --- | --- |

94.

| 95. | mano, kad pasauliniai duomenų srautai yra itin svarbūs tarptautinei prekybai ir ekonomikos augimui ir kad Komisijos iniciatyva dėl laisvo duomenų judėjimo turėtų sudaryti galimybes Europoje veikiančioms įmonėms, ypač augančiame debesijos kompiuterijos sektoriuje, pirmauti pasaulinėse inovacijų lenktynėse; pabrėžia, kad įgyvendinant šią iniciatyvą taip pat turėtų būti siekiama panaikinti visus savavališkus suvaržymus, susijusius su vietomis, kuriose įmonės turėtų išdėstyti infrastruktūrą arba saugoti duomenis, nes šie suvaržymai gali trukdyti Europos ekonomikos vystymuisi; |
| --- | --- |

95.

| 96. | mano, kad dabartiniai ES duomenų apsaugos teisės akai, visų pirma neseniai priimtas Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas ir Teisėsaugos duomenų apsaugos direktyva (Direktyva (ES) 2016/680) (10) dėl teisės aktų vykdymo, yra tvirtos asmens duomenų apsaugos priemonės, įskaitant duomenis, kurie renkami, apibendrinami ir padaromi pseudoniminiais mokslinių tyrimų tikslais, ir neskelbtinus duomenis, susijusius su sveikata, kartu taikant konkrečias sąlygas, susijusias su jų paskelbimu ir atskleidimu, duomenų subjektų teise prieštarauti tolesniam duomenų tvarkymui, ir taisykles dėl teisėsaugos institucijų prieigos galimybės vykdant nusikalstamų veikų tyrimus; ragina Komisiją atsižvelgti į šias apsaugos priemones plėtojant Europos atvirojo mokslo debesiją ir įgyvendinant taisykles, reglamentuojančias galimybę susipažinti su joje saugomais duomenimis; pripažįsta, kad suderintas požiūris į Bendrojo duomenų apsaugos reglamento įgyvendinimą, įskaitant gaires, atitikties užtikrinimo priemones ir piliečiams, mokslininkams ir įmonėms skirtas informuotumo didinimo kampanijas, yra itin svarbus, ypač siekiant plėtoti Europos atvirojo mokslo debesiją ir sudaryti sąlygas bendradarbiavimui mokslinių tyrimų srityje, be kita ko, itin našių kompiuterinių sistemų srityje; |
| --- | --- |

96.

| 97. | tiki, kad laisvas duomenų srautas naudingas skaitmeninei ekonomikai ir mokslo bei mokslinių tyrimų plėtrai; pabrėžia, kad Komisijos iniciatyvą dėl laisvo duomenų srauto turėtų sudaryti sąlygas sparčiai augančiam Europos nuotolinių kompiuterinių išteklių paslaugų sektoriui būti vienam iš pirmaujančiųjų pasaulinėse inovacijų lenktynėse, įskaitant mokslo ir inovacijų tikslais; primena, kad vykdant bet kokį asmens duomenų perdavimą debesų kompiuterijos infrastruktūrai ar kitiems gavėjams už Sąjungos ribų turėtų būti laikomasi taisyklių dėl perkėlimų, numatytų Bendrajame duomenų apsaugos reglamente, ir kad Komisijos iniciatyva dėl laisvo duomenų judėjimo turėtų atitikti šias nuostatas; pabrėžia, kad įgyvendinant šią iniciatyvą reikėtų taip pat siekti sumažinti apribojimus dėl vietos, kurioje bendrovės turėtų patalpinti infrastruktūrą arba saugoti duomenis, kadangi tai trukdytų plėtoti Europos ekonomiką ir neleistų mokslininkams pasinaudoti visomis duomenimis pagrįsto mokslo teikiamomis galimybėmis, kartu išlaikant apribojimus, atitinkančius duomenų apsaugos teisės aktus, siekiant ateityje išvengti galimo piktnaudžiavimo, susijusio su Europos atvirojo mokslo debesija; |
| --- | --- |

97.

| 98. | yra tvirtai įsitikinęs, kad Sąjunga turėtų pirmauti kalbant apie gyventojų asmens duomenų saugumą ir apsaugą, įskaitant neskelbtinus duomenis, ir turėtų skatinti aukštą duomenų apsaugos ir duomenų saugumo visame pasaulyje lygį; mano, kad ES duomenų apsaugos sistema kartu su įtraukia kibernetinio saugumo strategija, kuri padėtų užtikrinti patikimus duomenų infrastruktūros objektus, kurie yra apsaugoti nuo duomenų praradimo, įsilaužimo ar išpuolių, privatumo srityje galėtų suteikti Europos bendrovėms konkurencinį pranašumą; primygtinai ragina Komisiją užtikrinti, kad vykdant Europos mokslo debesijos iniciatyvą būtų išlaikytas mokslinis nepriklausomumas ir tyrimų objektyvumas, taip pat būtų apsaugota mokslo bendruomenės veikla Sąjungoje; |
| --- | --- |

98.

| 99. | ragina Komisiją užtikrinti, kad susirūpinimą keliantys klausimai, susiję su pagrindinėmis teisėmis, privatumu, duomenų apsauga, intelektinės nuosavybės teisėmis ir neskelbtina informacija būtų sprendžiami griežtai laikantis Bendrojo duomenų apsaugos reglamento ir Duomenų apsaugos direktyvos (95/46/EB) nuostatų; pabrėžia, kad saugumo pavojai, gresiantys debesijos infrastruktūrai, tapo labiau tarptautiniais, paplitusiais ir sudėtingais, tai stabdo intensyvesnį debesijos infrastruktūros naudojimą, taigi būtinas bendradarbiavimas Europos mastu; ragina Komisiją ir valstybių narių nacionalinės valdžios institucijas konsultuojantis su Europos Sąjungos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra (ENISA) bendradarbiauti kuriant saugią ir patikimą skaitmeninę infrastuktūrą ir užtikrinti aukštą kibernetinio saugumo lygį pagal TIS direktyvą; |
| --- | --- |

99.

| 100. | ragina Komisiją užtikrinti, kad ši iniciatyva atitiktų tikslus, būtų orientuota į išorę, ateityje veiksminga ir technologijų atžvilgiu neutrali, ir atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija ir valstybės narės turi imtis iniciatyvos remdamosi rinka ir pačia debesijos kompiuterijos pramone siekiant kuo geriau patenkinti esamus ir būsimus šio sektoriaus poreikius ir skatinti inovacijas debesija pagrįstų technologijų srityje; |
| --- | --- |

100.

| 101. | atkreipia į didieji duomenys gali skatinti technologines inovacijas ir padėti kurti žiniomis pagrįstą ekonomiką; pažymi, kad dalijimosi žiniomis kliūčių pašalinimas užtikrins didesnį verslo konkurencingumą ir atneš naudos vietos ir regionų valdžios institucijoms; pabrėžia, kad svarbu sudaryti palankias sąlygas duomenų perkeliamumui; |
| --- | --- |

101.

| 102. | ragina Komisiją ir valstybes nares dirbti su pramonės subjektų vadovaujamomis standartų nustatymo iniciatyvomis siekiant užtikrinti, kad bendroji rinka liktų prieinama trečiosioms šalims ir reaguotų į technologijų raidą, vengiant kliūčių, kurios trukdytų plėtoti inovacijas ir konkurencingumą Europoje; atkreipia dėmesį į tai, kad su duomenų saugumu ir privatumu susijusių standartų nustatymas glaudžiai susijęs su jurisdikcijos klausimu ir kad nacionalinėms valdžios institucijoms tenka pagrindinis vaidmuo; |
| --- | --- |

102.

| 103. | atkreipia dėmesį į tai, kad reikia atsižvelgti į esamas iniciatyvas siekiant išvengti dubliavimosi, kuris gali trukdyti užtikrinti atvirumą, konkurenciją ir augimą, ir kad rinka grindžiami visos Europos dalijimosi duomenimis standartai turi atitikti tarptautinius standartus; |
| --- | --- |

103.

| 104. | pabrėžia, kad reikia suderinti teisėtą duomenų apsaugos poreikį ir būtinybę užtikrinti netrukdomą „laisvą duomenų srautą“; ragina patenkinti poreikį laikytis esamų duomenų apsaugos taisyklių atvirojoje didžiųjų duomenų rinkoje; |
| --- | --- |

104.

| 105. | pritaria pasiūlymui užtikrinti laisvą prieigą prie naujų pagal programą „Horizontas 2020“ vykdomų projektų atvirųjų mokslinių tyrimų duomenų, nes viešai finansuojamų mokslinių tyrimų duomenys yra viešoji gėrybė, sukurta viešojo intereso tikslais, ir jie turėtų būti laiku ir atsakingai atvirai pateikti taikant kiek galima mažiau suvaržymų; |
| --- | --- |

105.

| 106. | pažymi, kad Europos debesijos iniciatyvoje daug dėmesio skiriama potencialiai jautriems mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros ir valstybinių e. portalų sektoriams; pakartoja, kad debesijos paslaugų kibernetinio saugumo klausimus geriausia yra spręsti pagal TIS direktyvą; |
| --- | --- |

106.

| 107. | atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu sudaryti sąlygas skirtingos įrangos sąveikumui tinkluose, užtikrinti saugumą ir skatinti kurti sudedamųjų dalių tiekimo grandines, kurios visos yra svarbios siekiant komercializuoti technologijas; |
| --- | --- |

107.

o

o o

| 108. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

108.

---

(1)  OL C 81 E, 2011 3 15, p. 45.

(2)  OL L 318, 2015 12 4, p. 1.

(3)  OL L 175, 2013 6 27, p. 1.

(4)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0089.

(5)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0009.

(6)  OL C 482, 2016 12 23, p. 89.

(7)  OL C 468, 2016 12 15, p. 19.

(8)  OL L 119, 2016 5 4, p. 1.

(9)  OL L 194, 2016 7 19, p. 1.

(10)  OL L 119, 2016 5 4, p. 89.

---

| 18.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 252/273 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 252/273

---

P8_TA(2017)0053

Investavimas į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą. Kuo geriau panaudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas

2017 m. vasario 16 d. Europos Parlamento rezoliucija „Investavimas į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą. Kuo geriau panaudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas. Pagal Bendrųjų nuostatų reglamento 16 straipsnio 3 dalį pateiktos ataskaitos vertinimas“ (2016/2148(INI))

(2018/C 252/27)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 174 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 174 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (toliau – BNR) (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 (toliau – BNR) (1),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1301/2013 dėl Europos regioninės plėtros fondo ir dėl konkrečių su investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslu susijusių nuostatų, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1080/2006 (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1301/2013 dėl Europos regioninės plėtros fondo ir dėl konkrečių su investicijų į ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą tikslu susijusių nuostatų, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1080/2006 (2),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1304/2013 dėl Europos socialinio fondo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1081/2006 (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1304/2013 dėl Europos socialinio fondo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1081/2006 (3),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1305/2013 dėl paramos kaimo plėtrai, teikiamos Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) lėšomis, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1698/2005 (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1305/2013 dėl paramos kaimo plėtrai, teikiamos Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) lėšomis, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1698/2005 (4),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1299/2013 dėl konkrečių Europos regioninės plėtros fondo paramos Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslui nuostatų (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1299/2013 dėl konkrečių Europos regioninės plėtros fondo paramos Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslui nuostatų (5),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1302/2013, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1082/2006 dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės (ETBG) atsižvelgiant į patikslintas, supaprastintas ir pagerintas tokių grupių steigimo ir jų veiksmų įgyvendinimo sąlygas (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1302/2013, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1082/2006 dėl Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės (ETBG) atsižvelgiant į patikslintas, supaprastintas ir pagerintas tokių grupių steigimo ir jų veiksmų įgyvendinimo sąlygas (6),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 508/2014 dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo ir kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2328/2003, (EB) Nr. 861/2006, (EB) Nr. 1198/2006 bei (EB) Nr. 791/2007 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1255/2011 (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 508/2014 dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo ir kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2328/2003, (EB) Nr. 861/2006, (EB) Nr. 1198/2006 bei (EB) Nr. 791/2007 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1255/2011 (7),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/1017 dėl Europos strateginių investicijų fondo, Europos investavimo konsultacijų centro ir Europos investicinių projektų portalo, kuriuo iš dalies keičiamos reglamentų (ES) Nr. 1291/2013 ir (ES) Nr. 1316/2013 nuostatos dėl Europos strateginių investicijų fondo (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2015/1017 dėl Europos strateginių investicijų fondo, Europos investavimo konsultacijų centro ir Europos investicinių projektų portalo, kuriuo iš dalies keičiamos reglamentų (ES) Nr. 1291/2013 ir (ES) Nr. 1316/2013 nuostatos dėl Europos strateginių investicijų fondo (8),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Investavimas į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą. Kuo geriau panaudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas“ (COM(2015)0639), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Investavimas į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą. Kuo geriau panaudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas“ (COM(2015)0639),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. gegužės 11 d. rezoliuciją dėl greitesnio sanglaudos politikos įgyvendinimo (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. gegužės 11 d. rezoliuciją dėl greitesnio sanglaudos politikos įgyvendinimo (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. liepos 6 d. rezoliuciją „Sąveika inovacijoms: Europos struktūriniai ir investicijų fondai, programa „Horizontas 2020“ ir kiti Europos inovacijų fondai ir ES programos“ (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. liepos 6 d. rezoliuciją „Sąveika inovacijoms: Europos struktūriniai ir investicijų fondai, programa „Horizontas 2020“ ir kiti Europos inovacijų fondai ir ES programos“ (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją dėl siekio supaprastinti 2014–2020 m. sanglaudos politiką ir orientuoti ją į rezultatus (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją dėl siekio supaprastinti 2014–2020 m. sanglaudos politiką ir orientuoti ją į rezultatus (11),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 26 d. Tarybos išvadas dėl komunikato „Investavimas į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą. Kuo geriau panaudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 26 d. Tarybos išvadas dėl komunikato „Investavimas į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą. Kuo geriau panaudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas“,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 25 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl Komisijos komunikato „Investavimas į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą. Kuo geriau panaudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas“ (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 25 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl Komisijos komunikato „Investavimas į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą. Kuo geriau panaudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas“ (12),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. liepos 9 d. Regionų komiteto nuomonę dėl derybų dėl partnerystės susitarimų ir veiksmų programų rezultatų (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. liepos 9 d. Regionų komiteto nuomonę dėl derybų dėl partnerystės susitarimų ir veiksmų programų rezultatų (13),

| — | atsižvelgdamas į Šeštąją ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaitą (COM(2014)0473), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Šeštąją ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaitą (COM(2014)0473),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. liepos mėn. Vidaus politikos generalinio direktorato (B skyrius „Struktūrinė ir sanglaudos politika“) tyrimą „Europos struktūrinių ir investicijų fondų ir kitų ES priemonių sąveikos didinimas siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. liepos mėn. Vidaus politikos generalinio direktorato (B skyrius „Struktūrinė ir sanglaudos politika“) tyrimą „Europos struktūrinių ir investicijų fondų ir kitų ES priemonių sąveikos didinimas siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų“,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo mėn. Vidaus politikos generalinio direktorato (B skyrius „Struktūrinė ir sanglaudos politika“) tyrimą „Pagal BNR 16 straipsnio 3 dalį pateiktos ataskaitos vertinimas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo mėn. Vidaus politikos generalinio direktorato (B skyrius „Struktūrinė ir sanglaudos politika“) tyrimą „Pagal BNR 16 straipsnio 3 dalį pateiktos ataskaitos vertinimas“,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo mėn. Vidaus politikos generalinio direktorato (B skyrius „Struktūrinė ir sanglaudos politika“) analizę „2014–2020 m. programavimo laikotarpio finansinės priemonės. Pirmoji valstybių narių patirtis“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. rugsėjo mėn. Vidaus politikos generalinio direktorato (B skyrius „Struktūrinė ir sanglaudos politika“) analizę „2014–2020 m. programavimo laikotarpio finansinės priemonės. Pirmoji valstybių narių patirtis“,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Biudžeto komiteto, Transporto ir turizmo komiteto, Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto ir Kultūros ir švietimo komiteto nuomones (A8-0385/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Biudžeto komiteto, Transporto ir turizmo komiteto, Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto ir Kultūros ir švietimo komiteto nuomones (A8-0385/2016),

| A. | kadangi sanglaudos politika sudaro didelę ES biudžeto dalį, t. y. apytikriai trečdalį visų išlaidų; |
| --- | --- |

A.

kadangi sanglaudos politika sudaro didelę ES biudžeto dalį, t. y. apytikriai trečdalį visų išlaidų;

| B. | kadangi Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESI fondų) 2014–2020 m. biudžetą sudaro 454 mlrd. EUR, taigi jie yra pagrindinė ES investicijų politikos priemonė ir daugelyje valstybių narių vienas iš svarbiausių viešųjų investicijų šaltinių; naudojant šių fondų lėšas visoje ES sukuriama daugiau darbo vietų, skatinamas ekonomikos augimas ir investicijos, taip pat, siekiant skatinti ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą, mažinami regionų ir vietos lygmens skirtumai; |
| --- | --- |

B.

kadangi Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESI fondų) 2014–2020 m. biudžetą sudaro 454 mlrd. EUR, taigi jie yra pagrindinė ES investicijų politikos priemonė ir daugelyje valstybių narių vienas iš svarbiausių viešųjų investicijų šaltinių; naudojant šių fondų lėšas visoje ES sukuriama daugiau darbo vietų, skatinamas ekonomikos augimas ir investicijos, taip pat, siekiant skatinti ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą, mažinami regionų ir vietos lygmens skirtumai;

| C. | kadangi partnerystės sutartys sudaro pagal 16 straipsnio 3 dalį Komisijos teikiamos ataskaitos pagrindą; |
| --- | --- |

C.

kadangi partnerystės sutartys sudaro pagal 16 straipsnio 3 dalį Komisijos teikiamos ataskaitos pagrindą;

| D. | kadangi derybos dėl 2014–2020 m. partnerystės sutarčių ir veiksmų programų buvo modernizuotas, itin pritaikytas ir intensyvus procesas taikant naują sistemą, grindžiamą rezultatais, ex ante sąlygomis ir paramos telkimo pagal temas principu; tačiau dėl to labai uždelsta iš tiesų pradėti įgyvendinti sanglaudos politiką, taip pat ir dėl kai kurių regionų ir valstybių narių administracinių pajėgumų trūkumo, be to, šis procesas dar labiau sulėtėjo dėl valdymo institucijų paskyrimo procedūros; |
| --- | --- |

D.

kadangi derybos dėl 2014–2020 m. partnerystės sutarčių ir veiksmų programų buvo modernizuotas, itin pritaikytas ir intensyvus procesas taikant naują sistemą, grindžiamą rezultatais, ex ante sąlygomis ir paramos telkimo pagal temas principu; tačiau dėl to labai uždelsta iš tiesų pradėti įgyvendinti sanglaudos politiką, taip pat ir dėl kai kurių regionų ir valstybių narių administracinių pajėgumų trūkumo, be to, šis procesas dar labiau sulėtėjo dėl valdymo institucijų paskyrimo procedūros;

| E. | kadangi neginčijama, kad dėl ilgų derybų ir vėlai pasiekto susitarimo dėl DFP ir todėl vėlai – 2013 m. pabaigoje – patvirtintos reglamentavimo sistemos nebuvo galima laiku patvirtinti veiksmų programų; kadangi todėl veiksmų programas pradėta įgyvendinti lėtai, o tai turėjo įtakos politikos įgyvendinimui vietos lygmeniu; |
| --- | --- |

E.

kadangi neginčijama, kad dėl ilgų derybų ir vėlai pasiekto susitarimo dėl DFP ir todėl vėlai – 2013 m. pabaigoje – patvirtintos reglamentavimo sistemos nebuvo galima laiku patvirtinti veiksmų programų; kadangi todėl veiksmų programas pradėta įgyvendinti lėtai, o tai turėjo įtakos politikos įgyvendinimui vietos lygmeniu;

| F. | kadangi visiems penkiems ESI fondams buvo nustatytos bendrosios nuostatos ir taip sustiprintas jų ryšys; |
| --- | --- |

F.

kadangi visiems penkiems ESI fondams buvo nustatytos bendrosios nuostatos ir taip sustiprintas jų ryšys;

| G. | kadangi sanglaudos politikos srityje šiuo metu kyla daug politinių ir ekonominių sunkumų, susijusių tiek su finansų krize (dėl šios krizės daugelyje valstybių narių skiriama mažiau viešųjų investicijų, o ESI fondai ir bendras valstybių narių finansavimas daugelyje valstybių narių lieka pagrindine viešųjų investicijų priemone), tiek su migracijos krize; |
| --- | --- |

G.

kadangi sanglaudos politikos srityje šiuo metu kyla daug politinių ir ekonominių sunkumų, susijusių tiek su finansų krize (dėl šios krizės daugelyje valstybių narių skiriama mažiau viešųjų investicijų, o ESI fondai ir bendras valstybių narių finansavimas daugelyje valstybių narių lieka pagrindine viešųjų investicijų priemone), tiek su migracijos krize;

| H. | kadangi 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu sanglaudos politika buvo vykdoma taikant tikslingesnį politikos metodą, pagal kurį parama telkiama pagal temas ir remiami Sąjungos prioritetai ir tikslai; |
| --- | --- |

H.

kadangi 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu sanglaudos politika buvo vykdoma taikant tikslingesnį politikos metodą, pagal kurį parama telkiama pagal temas ir remiami Sąjungos prioritetai ir tikslai;

| I. | kadangi dabartiniu finansavimo laikotarpiu ESI fondai yra labiau nukreipti į rezultatus ir grindžiami investavimo aplinka, kurioje sudaromos sąlygos užtikrinti didesnį veiksmingumą; |
| --- | --- |

I.

kadangi dabartiniu finansavimo laikotarpiu ESI fondai yra labiau nukreipti į rezultatus ir grindžiami investavimo aplinka, kurioje sudaromos sąlygos užtikrinti didesnį veiksmingumą;

| J. | kadangi investicijos pagal sanglaudos politiką turi būti labiau suderintos su pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijos „Europa 2020“ ir Europos semestro prioritetais; |
| --- | --- |

J.

kadangi investicijos pagal sanglaudos politiką turi būti labiau suderintos su pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijos „Europa 2020“ ir Europos semestro prioritetais;

| K. | kadangi Geresnio įgyvendinimo darbo grupė padėjo sumažinti lėšų paskirstymo kliūtis ir vėlavimą; |
| --- | --- |

K.

kadangi Geresnio įgyvendinimo darbo grupė padėjo sumažinti lėšų paskirstymo kliūtis ir vėlavimą;

Dalijimasis rezultatais, informacijos skleidimas ir matomumas

| 1. | pažymi, kad Europa išgyvena sudėtingą etapą tiek ekonominiu, tiek socialiniu ir politiniu atžvilgiais, todėl kaip niekada reikia veiksmingos, į ekonomikos augimą ir užimtumą orientuotos, su piliečiais glaudžiai susijusios ir konkrečioms teritorijų galimybėms labiau pritaikytos investicijų politikos, kuria turėtų būti siekiama kovoti su nedarbu ir socialine nelygybe Sąjungoje, kartu kuriant Europos pridėtinę vertę; pažymi, jog siekdama atgauti piliečių pasitikėjimą ES turi inicijuoti prisitaikymo procesus, kad būtų laikomasi SESV 9 straipsnyje nustatytų reikalavimų; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad 2014–2020 m. laikotarpiu sanglaudos politika buvo nuodugniai pertvarkyta, dėl to reikia pakeisti mąstymą ir darbo metodus visais valdymo lygmenimis, įskaitant horizontalų veiksmų koordinavimą ir suinteresuotųjų subjektų bei, kiek tai įmanoma, bendruomenės inicijuotos vietos plėtros subjektų įtraukimą; atkreipia dėmesį į tai, kad dažnai neatsižvelgiama į naujausias ateities perspektyvomis grindžiamas ir pavyzdines reformas ir kad sanglaudos politika neretai vis dar suvokiama kaip įprastinė išlaidų politika, o ne apčiuopiamų rezultatų galinti duoti vystymosi ir investicijų politika; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mano, kad, teikiant informaciją apie sanglaudos politikos projektus, daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama Europos pridėtinei vertei, solidarumui ir sėkmės istorijų matomumui, ir pabrėžia, kaip svarbu keistis geriausia patirtimi ir padaryti išvadas iš projektų, kuriuos įgyvendinant nepavyksta pasiekti užsibrėžtų tikslų; primygtinai ragina informaciją apie ESI fondus skleisti modernesnėmis priemonėmis ir intensyviau; pabrėžia būtinybę nustatyti ir taikyti naujas informacijos apie sanglaudos politikos rezultatus teikimo priemones; mano, kad būtina investuoti į žinių kaupimą ir duomenų rinkimą regionų lygmeniu, kaip proceso, kurio metu dedamos nuolatinės pastangos kurti ir atnaujinti duomenų bazes, atsižvelgiant į vietos ir regionų reikmes, ypatumus ir prioritetus, dalį, kaip tai daroma jau veikiančios pažangiosios specializacijos platformos (S3 platforma) atveju, nes tai padės suinteresuotiems visuomenės atstovams veiksmingai patikrinti, kokią Europos pridėtinę vertę kuria tam tikri projektai; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atkreipia dėmesį į tai, kad, siekiant geriau informuoti apie ESI fondus ir didinti jų matomumą, reikia skirti daugiau dėmesio suinteresuotųjų subjektų ir naudos gavėjų dalyvavimui ir tikslingam piliečių įtraukimui į sanglaudos politikos kūrimo ir įgyvendinimo procesus; be to, primygtinai ragina Komisiją, valstybes nares, regionus ir miestus teikti daugiau informacijos apie laimėjimus sanglaudos politikos srityje ir įgytą patirtį bei pasiūlyti suderintą tikslinį veiksmų planą; |
| --- | --- |

4.

Paramos telkimas pagal temas

| 5. | palankiai vertina tai, kad parama telkiama pagal temas, kadangi, kaip paaiškėjo, tai naudinga priemonė siekiant sukurti orientuotą politiką ir veiksmingiau įgyvendinti ES prioritetus ir strategiją „Europa 2020“, taip pat stiprinti žinių panaudojimo skatinant inovacijas, kuriant darbo vietas ir remiant ekonomikos augimą procesą; taigi ragina valstybes nares ir regionų bei vietos institucijas priimti aiškius sprendimus dėl investicijų prioritetų, parinkti projektus remiantis ESI fondams nustatytais prioritetais, ir taikyti nesudėtingus ir veiksmingus jų įgyvendinimo procesus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pažymi, kad, atliekant paramos telkimo pagal temas analizę, reikėtų nurodyti, kokiu mastu strateginiai valstybių narių sprendimai ir išteklių paskirstymas teminiams tikslams padeda patenkinti konkrečius teritorijų poreikius; apgailestauja, kad Komisijos pagal 16 straipsnį parengtoje ataskaitoje šiam aspektui skiriama mažiau dėmesio; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mano, kad reikia veiksmingiau išaiškinti sanglaudos politikos rezultatus ir teikiamą naudą, ypač siekiant atkurti pasitikėjimą Europos projektu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | primygtinai ragina toliau vykdyti sanglaudos politiką telkiant paramą pagal temas, tačiau sudarant sąlygas pakankamam lankstumui, kad būtų atsižvelgta į konkrečius kiekvieno regiono (ypač mažiau išsivysčiusių regionų) poreikius, kaip nustatyta reglamente; ragina į pereinamojo laikotarpio regionus toliau investuoti ESI fondų lėšas, kad būtų išsaugotas jau skirtų lėšų ir įdėtų pastangų poveikis; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ypač akcentuoja tai, kad reikėtų atsižvelgti į miesto arba kaimo regionų, mažiau išsivysčiusių regionų, pereinamojo laikotarpio regionų ir tam tikrų nuolatinių gamtinių arba geografinių kliūčių turinčių regionų padėtį ir parengti atitinkamą paramos politiką, skirtą šioms teritorijoms, kurios be sanglaudos politikos vargu ar galėtų pasivyti geriau išsivysčiusius regionus; ragina Komisiją kartu su vietos valdžios institucijomis ir metropoliniais regionais, kurie yra ES augimo centrai, vykdyti ir plėtoti miestų darbotvarkės įgyvendinimo strategijas; šiuo atžvilgiu primena, jog svarbu suteikti valstybėms narėms ir regionams pakankamai lankstumo, kad būtų galima spręsti naujus politinius iššūkius, pvz., susijusius su imigracija, kartu nepamirštant pradinių ir vis dar aktualių sanglaudos politikos tikslų bei konkrečių regionų poreikių, taip pat skatinti plačiai suprantamą sanglaudos politikos skaitmeninį aspektą (įskaitant informacinių ir ryšių technologijų ir plačiajuostės prieigos klausimus, susijusius su bendrosios skaitmeninės rinkos sukūrimu); atkreipia dėmesį į energetikos sąjungos strategiją, žiedinės ekonomikos strategiją ir ES įsipareigojimus pagal Paryžiuje priimtą susitarimą dėl klimato kaitos, kadangi ESI fondai atlieka svarbų vaidmenį juos vykdant; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mano, kad daugiau dėmesio reikėtų skirti paregioniams, kurių skurdžiose vietovėse ir rajonuose bei atskirtose bendruomenėse neretai susitelkia daug problemų ir nepakankamai atstovaujama marginalizuotoms grupėms, pvz., romams; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pritaria tam, kad dėmesys palaipsniui būtų perkeliamas nuo su stambia infrastruktūra susijusių projektų prie žinių ekonomikos, inovacijų ir socialinės įtraukties skatinimo ir kad būtų siekiama užtikrinti sanglaudos politikos subjektų, įskaitant pilietinės visuomenės suinteresuotuosius subjektus, gebėjimų stiprinimą ir įgalėjimą, atsižvelgiant į mažiau išsivysčiusių regionų, kuriems vis dar reikia paramos infrastruktūros plėtros srityje ir kuriuose ne visada galima įgyvendinti rinka grindžiamus sprendimus, ypatumus, kartu turint omenyje būtinybę suteikti tam tikro lankstumo, kad kiekviena valstybė narė, siekdama skatinti savo ekonominį, socialinį ir teritorinį vystymąsi, galėtų investuoti atsižvelgdama į savo prioritetus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | laikosi nuomonės, kad ESI fondais, įskaitant visų pirma Europos teritorinio bendradarbiavimo programas, turėtų būti naudojamasi kokybiškoms darbo vietoms sukurti bei skatinti ir kokybiškam mokymuisi visą gyvenimą ir profesiniam mokymui (perkvalifikavimui) populiarinti, kad darbuotojai galėtų tinkamomis sąlygomis prisitaikyti prie kintančių darbo rinkos realijų, taip pat tvariam augimui, konkurencingumui, plėtrai ir bendram klestėjimui skatinti, siekiant socialiai teisingos, tvarios ir įtraukios Europos ir ypatingą dėmesį skiriant mažiausiai išsivysčiusioms vietovėms ir struktūrinių problemų turintiems sektoriams, remiant pažeidžiamiausias ir didžiausią riziką patiriančias visuomenės grupes, ypač jaunimą (derinant su tokiomis programomis kaip „Erasmus+“) ir mažiausiai įgūdžių bei žemiausią kvalifikaciją turinčius asmenis, skatinant didesnį užimtumą pasitelkiant žiedinę ekonomiką ir atsinaujinančiąją energiją bei užkertant kelią mokyklos nebaigimo reiškiniui; atkreipia dėmesį į tai, kad ESF yra priemonė, padedanti įgyvendinti viešojo intereso politiką; |
| --- | --- |

12.

| 13. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad nepaisant visų pastangų daugelyje valstybių narių tebėra labai didelis nedarbas, visų pirma tarp jaunimo ir moterų, taip pat kaimo vietovėse, ir mano, kad vykdant sanglaudos politiką turi būti rastas atsakas ir į šią problemą; rekomenduoja Komisijai daugiau dėmesio skirti poveikiui, kurį sanglaudos politika daro skatinant užimtumą ir mažinant nedarbą; atsižvelgdamas į tai, pažymi, kad Jaunimo užimtumo iniciatyva įtraukta į 34-ias ESF programas 20-yje reikalavimus atitinkančių valstybių narių ir kad tai leis darbo neturintiems jaunuoliams ja pasinaudoti įgyjant įgūdžių ir kvalifikaciją; vis dėlto nerimauja dėl to, kad Jaunimo užimtumo iniciatyva pradėta įgyvendinti vėlai ir tokiu pat būdu, kaip tam tikruose regionuose įgyvendinama Jaunimo garantijų iniciatyva; ragina valstybes nares dėti daugiau pastangų siekiant užtikrinti, kad investuotos lėšos greitai ir sėkmingai duotų realios ir apčiuopiamos naudos, ypač tais atvejais, kai lėšos buvo suteiktos kaip išankstiniai mokėjimai, ir kad Jaunimo užimtumo iniciatyva būtų įgyvendinama tinkamai, taip pat užtikrinti deramas darbo sąlygas jauniems darbuotojams; ypač ragina atsižvelgti į realius verslo bendruomenės poreikius, kad ESI fondų lėšos būtų panaudojamos tenkinant profesinio mokymo reikmes, kitaip tariant, kad būtų suteikiamos realios įsidarbinimo galimybės ir kad būtų pasiektas ilgalaikis užimtumas; mano, kad kova su jaunimo nedarbu, socialinė įtrauktis ir būsimi demografiniai iššūkiai, su kuriais Europa susiduria dabar ir susidurs netolimoje ateityje, turėtų būti pagrindinės sritys, kurioms įgyvendinant sanglaudos politiką reikėtų skirti daugiausia dėmesio; ragina tęsti Jaunimo užimtumo iniciatyvą ir po 2016 m., siekiant nenutrūkstamai dėti pastangas kovojant su jaunimo nedarbu, be to, ragina atlikti išsamią operatyvinę šios iniciatyvos analizę, kad būtų galima padaryti reikiamus pakeitimus siekiant didesnio jos veiksmingumo; |
| --- | --- |

13.

| 14. | reiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad, kalbant apie Jaunimo garantijų iniciatyvą, kuriai 2014–2020 m. laikotarpiu iš viso bus skirta 12,7 mlrd. eurų iš ESF, ir specialią Jaunimo užimtumo iniciatyvą, kuri remiantis šiuo finansavimu jau yra laikoma varomąja jaunimo užimtumo didinimo jėga, Komisija neatliko sąnaudų ir naudos analizės, nors tai standartinė procedūra visais svarbių Komisijos iniciatyvų atvejais; dėl šios priežasties trūksta informacijos apie galimas bendras šios iniciatyvos įgyvendinimo visoje ES sąnaudas ir, kaip pabrėžė Europos Audito Rūmai, esama rizikos, kad bendra finansavimo suma bus nepakankama; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia informavimo veiklos svarbą, visų pirma skaitmeninėje erdvėje, per kurią informacija apie galimą paramą ieškant bendrai iš ES fondų finansuojamo mokymosi, stažuotės ar darbo gali pasiekti didžiausią skaičių jaunuolių; ragina daugiau informacijos teikti tokiuose portaluose, kaip DROP'IN ir EURES, ir padidinti jaunų žmonių judumo galimybes vidaus rinkoje, nes judumas laikomas didžiausia neišnaudota galimybe kovojant su nedarbu ES; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragina Komisiją užtikrinti, kad valstybės narės, įgyvendindamos ESI fondų remiamus projektus, laikytųsi Neįgaliųjų teisių konvencijos, įskaitant tikslą skatinti, kad neįgalūs asmenys nuo gyvenimo institucijose pereitų prie gyvenimo bendruomenėse; |
| --- | --- |

16.

| 17. | primena, kad pagrindinio TEN-T tinklo kūrimo užbaigimas yra Europos transporto politikos prioritetas, o ESI fondai yra labai svarbi priemonė siekiant padėti įgyvendinti šį projektą; pabrėžia, kad reikia išnaudoti ESI fondų galimybes, siekiant susieti pagrindinių ir visuotinių TEN-T tinklų potencialą su regionine ir vietos transporto infrastruktūra; pripažįsta Sanglaudos fondo svarbą gerinant infrastruktūrą ir sujungiamumą Europoje ir primygtinai ragina išlaikyti šį fondą naujoje finansinėje programoje laikotarpiu po 2020 metų; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia, kad transporto daugiarūšiškumas turėtų būti esminis veiksnys vertinant infrastruktūros projektus, finansuojamus ESI fondų lėšomis, tačiau tai neturėtų būti vienintelis kriterijus vertinant siūlomus projektus, ypač valstybių narių, kurios transporto infrastruktūros srityje turi didelių investicijų poreikių, atveju; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pabrėžia būtinybę išsaugoti tradicinius amatus, įskaitant amatininkystės tradicijas bei su ja susijusius įgūdžius, ir parengti strategijas, kuriomis būtų remiama su tradiciniais amatais susijusio verslumo plėtra ir išlaikoma tradicinių amatų sektorių kultūrinė tapatybė; atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu remti darbą, susijusį su profesiniu jaunų amatininkų mokymu ir judumu; |
| --- | --- |

19.

Ex ante sąlygos

| 20. | pabrėžia, kad, norint užfiksuoti pastangas ir laimėjimus, būtina užtikrinti veiksmingą ex ante sąlygų stebėseną; mano, kad ex ante sąlygos, ypač sąlyga dėl pažangiosios specializacijos mokslinių tyrimų ir inovacijų strategijų, buvo naudingos ir siūlo jas toliau tobulinti; pabrėžia, kad daugiau dėmesio turėtų būti skiriama tikslui stiprinti labai mažas, mažąsias ir vidutines įmones; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atkreipia dėmesį į tai, kad didelė dalis ex ante sąlygų dar nėra įgyvendinta; todėl ragina išnagrinėti dabartinę padėtį ir imtis tikslingų veiksmų šiuo klausimu, nedarant poveikio optimaliam fondų panaudojimui ir nemažinant sanglaudos politikos veiksmingumo; |
| --- | --- |

21.

Rezultatais grindžiamas biudžeto sudarymas

| 22. | akcentuoja, kad dėl 2014–2020 m. laikotarpio reglamentavimo sistemos ir partnerystės sutarčių sanglaudos programose didelis dėmesys skiriamas rezultatams ir kad šiuo požiūriu kaip pavyzdžiu galima vadovautis ir kitose ES biudžeto išlaidų srityse; palankiai vertina tai, kad nustatyti bendri rodikliai, kurie turėtų sudaryti sąlygas įvertinti ir palyginti rezultatus; mano, kad reikia toliau dirbti rodiklių nustatymo srityje, kad būtų galima surinkti daugiau duomenų apie ESI fondų išlaidas, taip pat padėti optimizuoti projektų atranką; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pažymi, kad svarbi naujovė buvo tai, kad paramą pradėta telkti pagal temas, todėl investicijos sutelkiamos į konkrečius tikslus ir prioritetus, kurie atitinka konkrečiai visoms temoms patvirtintus veiklos rezultatų rodiklius ir tikslus; |
| --- | --- |

23.

| 24. | primena, kad kiekvienoje valstybėje narėje buvo įsteigtas veiklos lėšų rezervas, kurį sudaro 6 proc. ESI fondams skirtų išteklių; primena, kad, remiantis 2017 m. nacionalinėmis ataskaitomis ir 2019 m. veiklos rezultatų peržiūra, rezervas turi būti paskirstytas tik toms programoms ir tiems prioritetams, kuriuos įgyvendinant buvo pasiekti svarbūs etapai; ragina, kad tais atvejais, kai ateinančiais metais įgyvendinant programas bus pasiekti jų tikslai ir svarbūs etapai, pradedant vykdyti naujus įsipareigojimus iš šio veiklos lėšų rezervo būtų užtikrinamas lankstumas; prašo Komisijos išanalizuoti, ar veiklos lėšų rezervas iš tikrųjų teikia pridėtinę vertę ir ar dėl jo nepadidėjo biurokratija; |
| --- | --- |

24.

Europos semestras

| 25. | atkreipia dėmesį į tai, kad valstybės narės per programavimo procesą nustatė, jog daugiau kaip du trečdaliai 2014 m. priimtų konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų yra susijusios su investicijomis sanglaudos politikos srityje, ir palankiai vertina tai, kad valstybės narės atsižvelgė į šias rekomendacijas nustatydamos savo programavimo prioritetus; pripažįsta, kad artimiausioje ateityje dėl konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų gali tekti iš dalies keisti ESI fondų programas, taip užtikrinant paramą valstybėse narėse įgyvendinamoms struktūrinėms reformoms; atkreipia dėmesį į tai, kad konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos ir nacionalinės reformų programos atspindi aiškų ESI fondų ir Europos semestro procesų tarpusavio ryšį; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pabrėžia, jog svarbu užtikrinti subalansuotą sanglaudos politikos ir Europos semestro sąsają, nes taikant tiek vieną, tiek kitą siekiama tų pačių tikslų pagal strategiją „Europa 2020“, nedarant poveikio siekiui įgyvendinti Sutartyse nustatytus ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos tikslus, kad būtų mažinami skirtumai; laikosi nuomonės, kad reikėtų iš naujo apsvarstyti ESI fondų lėšų įšaldymo tikslingumą tais atvejais, kai nukrypstama nuo Europos semestru siekiamų tikslų, nes tai galėtų trukdyti skatinti ekonomikos augimą ir kurti darbo vietas; |
| --- | --- |

26.

Sąveika ir finansinės priemonės

| 27. | pažymi, kad pagal 2014–2020 m. ESI fondų reglamentavimo sistemą yra remiamos finansinės priemonės; vis dėlto pabrėžia, kad tebėra būtina skirti dotacijas; pažymi, kad, atrodo, siekiama palaipsniui pereiti nuo dotacijų prie paskolų ir garantijų; pabrėžia, kad šią tendenciją padėjo sustiprinti Investicijų planas Europai ir naujai įsteigtas Europos strateginių investicijų fondas (ESIF); taip pat pažymi, kad, kaip matyti, vis dar sudėtinga taikyti finansavimo iš keleto fondų metodą; atsižvelgdamas į šių priemonių sudėtingumą, pabrėžia, kad itin svarbu teikti tinkamą paramą vietos ir regioninėms institucijoms, vykdančioms už jų valdymą atsakingų pareigūnų mokymą; pažymi, kad finansinės priemonės galėtų suteikti galimybių veiksmingai naudoti ES biudžeto lėšas – greta dotacijų jos padeda skatinti investicijas, siekiant skatinti ekonomikos augimą ir kurti tvarias darbo vietas; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pažymi, kad ESIF siekiama atskiro tikslo ir kad neatsižvelgiant į didelius ESIF trūkumus, pvz., papildomumo trūkumą, šis fondas pristatomas kaip sėkmingas greito įgyvendinimo ir pasiektų rezultatų (esamų operacijų forma) pavyzdys; todėl ragina Komisiją pateikti konkrečius duomenis apie ESIF poveikį augimui ir užimtumui ir atlikus vertinimą suformuluoti tai, ko reikėtų pasimokyti, kad naujuoju programavimo laikotarpiu po 2021 m. būtų galima sėkmingiau pasinaudoti ESI fondų lėšomis; ragina greta Europos Audito Rūmų nuomonės Nr. 2/2016 (14) atlikti EFSI indėlio siekiant ESI fondų tikslų analizę ir pateikti ESIF pasiekimų įgyvendinant savo prioritetus apžvalgą; |
| --- | --- |

28.

| 29. | vis dėlto pažymi, kad stokojama finansinėmis priemonėmis pasiekto poveikio ir rezultatų įrodymų, taip pat kad tų finansinių priemonių ir pagrindinių ES tikslų bei prioritetų ryšys yra netvirtas; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pažymi, kad į Komisijos ataskaitoje, parengtoje pagal 16 straipsnį, pateikiama nedaug informacijos apie įvairių programų ir kitų politikos sričių priemonių koordinavimą ir jų tarpusavio sąveiką, be to, ne visais atvejais pateikiami patikimi duomenys apie numatomus ESF ir Jaunimo užimtumo iniciatyvos programų rezultatus; pabrėžia, kad bendras penkių ESI fondų reglamentas padėjo padidinti šių fondų sąveiką, įskaitant bendros žemės ūkio politikos antrojo ramsčio srityje; yra įsitikinęs, kad, siekiant maksimaliai padidinti investicijų poveikį, reikėtų didinti sąveiką su kitomis politikos kryptimis ir priemonėmis, įskaitant ESIF ir kitas finansines priemones; akcentuoja, kad valstybės pagalbos taisyklės taikomos ESI fondams, bet netaikomos ESIF ir programai „Horizontas 2020“, todėl kyla sunkumų siekiant didinti fondų, programų ir priemonių sąveiką; pabrėžia, jog, siekiant užtikrinti būtiną ESIF, finansinių priemonių ir ESI fondų papildomumą ir sąveiką, reikia atidžiau išnagrinėti valstybės pagalbos taisyklių klausimą, kad būtų galima šias taisykles patikslinti, supaprasti ir atitinkamai pritaikyti; ragina Komisiją parengti valdymo institucijoms išsamias ESIF ir pasidalijamojo bei tiesioginio valdymo priemonių, įskaitant ESI fondus, Europos infrastruktūros tinklų priemonę bei programą „Horizontas 2020“, derinimo gaires; |
| --- | --- |

30.

| 31. | tvirtina, kad finansinės priemonės turėtų būti toliau proporcingai naudojamos tais atvejais, kai jos duoda pridėtinės vertės ir kai dėl jų nesumažėja įprastinės pagal sanglaudos politiką teikiamos paramos mastas; vis dėlto pabrėžia, kad jas naudoti reikėtų tik prieš tai atidžiai įvertinus finansinių priemonių indėlį siekiant sanglaudos politikos tikslų; pabrėžia, kad būtina išlaikyti įvairaus pobūdžio finansavimą visiems regionams ir kad tam tikruose sektoriuose siekiant įgyvendinti augimo ir užimtumo tikslus tinkamiausia priemonė vis dar yra subsidijos; ragina Komisiją pateikti iniciatyvų siekiant užtikrinti, kad valdymo institucijos būtų visapusiškai informuojamos apie finansinių priemonių naudojimo galimybes ir taikymo sritis, ir išnagrinėti dotacijų bei grąžinamųjų subsidijų, suteiktų įgyvendinant bendras ir centralizuotai valdomas programas, administravimo išlaidas; pabrėžia, kad, norint veiksmingiau taikyti šias priemones, labai svarbu nustatyti aiškias, nuoseklias ir kryptingas finansinių priemonių taisykles, kurios padėtų fondų valdytojams ir lėšų gavėjams supaprastinti rengimo ir įgyvendinimo procesą; atkreipia dėmesį į būsimą Regioninės plėtros komiteto pranešimą savo iniciatyva „Tinkamas Europos regionų finansavimo priemonių derinys: finansinių priemonių ir subsidijų balansavimas ES sanglaudos politikoje“ (2016/2302(INI); |
| --- | --- |

31.

Supaprastinimas

| 32. | pažymi, kad vienas iš pagrindinių 2014–2020 m. programavimo laikotarpio tikslų – dar labiau supaprastinti paramos iš ESI fondų gavėjams taikomą tvarką, ir pripažįsta, kad supaprastinimas yra vienas svarbiausių veiksnių siekiant gerinti galimybes gauti finansavimą; |
| --- | --- |

32.

| 33. | palankiai vertina tai, kad taikant dabartinę modernizuotą ESI fondų reglamentavimo sistemą sudaromos naujos galimybės supaprastinti bendrąsias tinkamumo taisykles, išlaidų apmokėjimą ir e. valdymą; vis dėlto apgailestauja, kad į Komisijos ataskaitą pagal BNR 16 straipsnio 3 dalį neįtraukta jokios konkrečios informacijos apie galimybes supaprastintai apmokėti išlaidas; pabrėžia, kad reikia toliau stengtis išnaudoti visas supaprastinto išlaidų apmokėjimo teikiamas galimybes mažinti administracinę naštą; pažymi, kad tiek paramos gavėjams, tiek valdymo institucijoms vis dar reikia, kad būtų imamasi daug supaprastinimo priemonių, daugiausia dėmesio skiriant viešiesiems pirkimams, projektų valdymui ir atliekant operacijas bei jas užbaigus atliekamam auditui; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ragina Komisiją vykdyti nuolatinį administracinės naštos, įskaitant visų pirma tokius aspektus kaip laikas, išlaidos ir dokumentų tvarkymas teikiant ES finansavimą tiek dotacijomis, tiek finansinėmis priemonėmis, vertinimą, remiantis 2007–2013 m. ir naujo laikotarpio nuo 2017 m. pradžios duomenimis; |
| --- | --- |

34.

| 35. | rekomenduoja, kad būsimu programavimo laikotarpiu nuo 2021 m. visais valdymo lygmenimis būtų kuriama bendro audito sistema ir panaikintas nereikalingas kontrolės dubliavimas įvairiais instituciniais lygmenimis; primygtinai ragina Komisiją išaiškinti esamų visiems ESI fondams taikomų gairių aprėptį ir teisinį statusą, taip pat, glaudžiai bendradarbiaujant su valdymo institucijomis ir visomis atitinkamų pakopų audito institucijomis, pateikti bendrą audito klausimų išaiškinimą; pakartoja, kad reikia imtis tolesnių veiksmų supaprastinimo srityje, visų pirma kalbant apie jaunimui skirtas programas, ir šio tikslo siekti, inter alia, vykdant proporcingesnę kontrolę; palankiai vertina Komisijos įsteigtos Supaprastinimo aukšto lygio darbo grupės preliminarius veiklos rezultatus; |
| --- | --- |

35.

| 36. | rekomenduoja nustatyti standartines veiksmų programų rengimo ir valdymo procedūras, ypač jeigu įgyvendinama daug teritorinio bendradarbiavimo programų; |
| --- | --- |

36.

Administraciniai gebėjimai

| 37. | pažymi, kad administravimo aplinka valstybėse narėse skiriasi ir jų politikos programose nustatyti skirtingi veiklos rezultatų lygiai, tačiau ex ante sąlygos turėtų padėti spręsti šią situaciją; pabrėžia, kad, įgyvendinant sanglaudos politiką ir Europos semestro iniciatyvą, pirmiausia būtina stiprinti administracinius gebėjimus, visų pirma tose valstybėse narėse, kuriose panaudojama nedaug lėšų; pažymi, kad teikiant paraiškas finansavimui svarbu suteikti techninę, profesinę ir praktinę pagalbą valstybėms narėms, regionams ir vietovėms; palankiai vertina JASPERS priemonės poveikį ir pakartoja, kad dėl prasto investicijų planavimo smarkiai vėluojama užbaigti projektus ir neveiksmingai panaudojamos lėšos; |
| --- | --- |

37.

| 38. | atkreipia dėmesį į tai, kad lėta kai kurių programų įgyvendinimo pradžia, nepakankami sudėtingų projektų valdymo pajėgumai, konstatuotas vėlavimas užbaigti projektus, administracinė našta valstybėse narėse, perteklinis reglamentavimas ir viešųjų pirkimų procedūrų klaidos yra didžiausios sanglaudos politikos įgyvendinimo kliūtys; mano, kad būtina nustatyti ir supaprastinti nepagrįstai sudėtingus pasidalijamojo valdymo procesus ir procedūras, dėl kurių susidaro papildoma našta institucijoms ir paramos gavėjams; atkreipia dėmesį į tai, kad reikia nuolat gerinti, stebėti ir didinti administracinius gebėjimus; todėl laikosi nuomonės, kad šiuo požiūriu reikia išnaudoti funkcinius ir lanksčius e. valdžios sprendimus, taip pat pagerinti informavimo ir koordinavimo procesus tarp valstybių narių; be to, pabrėžia, kad daugiau dėmesio reikia skirti administracijos mokymui; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pažymi, kad konkrečiai pritaikytos reglamentavimo sistemos, sąlygos ir sprendimai (pvz., įvairių regionų mainų mechanizmą „Taiex Regio Peer 2 Peer“), kuriais siekiama supaprastinimo, gali padėti veiksmingiau (kiek tai susiję su administraciniais gebėjimais) tenkinti skirtingų regionų poreikius ir spręsti jiems kylančius sunkumus; |
| --- | --- |

39.

Europos teritorinis bendradarbiavimas

| 40. | atkreipia dėmesį į Europos teritorinio bendradarbiavimo Europos pridėtinę vertę, ypač siekiant mažinti pasienio regionų skirtumus, ir mano, kad ši vertė turėtų būti atspindėta kuo greičiau skiriant daugiau asignavimų šiam sanglaudos politikos tikslui pasiekti; kartu ragina valstybes nares suteikti reikalingas bendro finansavimo lėšas; pabrėžia būtinybę išsaugoti šią priemonę kaip vieną iš pagrindinių sudedamųjų sanglaudos politikos po 2020 m. dalių; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pabrėžia makroregioninių strategijų svarbą, kadangi šios priemonės svarbios teritorinio bendradarbiavimo plėtrai ir atitinkamų teritorijų ekonomikos plėtrai; primena lemiamą vietos ir regioninės valdžios institucijų vaidmenį, kad šiose strategijose numatytos priemonės būtų sėkmingos; |
| --- | --- |

41.

| 42. | rekomenduoja intensyviau naudoti pakeistą ir išplėstą Europos teritorinio bendradarbiavimo grupės teisinę priemonę kaip teisinį teritorinio bendradarbiavimo pagrindą; |
| --- | --- |

42.

| 43. | siūlo nustatyti nuolatinį ryšį tarp pažangios specializacijos mokslinių tyrimų ir inovacijų strategijų ir tarpregioninio bendradarbiavimo ES mastu, geriausia kaip nuolatinį programos INTERREG aspektą; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pabrėžia, jog, vadovaujantis orientavimosi į rezultatus samprata, reikia, kad iniciatyvos INTERREG programomis būtų užtikrinamas aukštos kokybės bendradarbiavimas projektų lygmeniu ir būtų pritaikyti vertinimo metodai bei kriterijai, kad būtų galima atsižvelgti į specifinį kiekvienos programos pobūdį; ragina Komisiją, valstybes nares ir valdymo institucijas bendradarbiauti ir keistis informacija bei gerosios patirties pavyzdžiais, kad, atsižvelgiant į Europos teritorinio bendradarbiavimo ypatumus, orientavimosi į rezultatus metodas būtų kuo veiksmingiau įgyvendinamas ir kuo tikslingesnis; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pabrėžia naudojimosi finansinėmis priemonėmis įgyvendinant iniciatyvos INTERREG programas teikiamas galimybes: jos, papildydamos dotacijas, padeda remti MVĮ ir plėtoti mokslinius tyrimus ir inovacijas didinant investicijas, kuriant naujas darbo vietas, sudarant sąlygas pasiekti geresnių rezultatų ir didinant projektų efektyvumą; |
| --- | --- |

45.

| 46. | apgailestauja dėl mažo visuomenės informuotumo apie Europos teritorinio bendradarbiavimo programas ir nepakankamo jų matomumo ir ragina efektyviau skleisti informaciją apie užbaigtų projektų laimėjimus; ragina Komisiją, valstybes nares ir valdymo institucijas kurti bendradarbiavimo mechanizmus ir didelės aprėpties oficialiai įtvirtintas platformas, kad būtų užtikrinamas geresnis matomumas ir didinamas informuotumas; ragina Komisiją aiškiai išdėstyti iki šiol Europos teritorinio bendradarbiavimo programomis ir projektais pasiektus laimėjimus; |
| --- | --- |

46.

Partnerystės principas ir daugiapakopis valdymas

| 47. | palankiai vertina vykdant derybas dėl dabartinio finansavimo laikotarpio patvirtintą elgesio kodeksą, kuriame nurodomi minimalūs veiksmingos partnerystės standartai; pažymi, kad taikant šį kodeksą daugelyje valstybių narių geriau įgyvendinamas partnerystės principas, tačiau apgailestauja, kad daugelis valstybių narių centralizavo dideles derybų ir partnerystės susitarimų bei veiksmų programų įgyvendinimo dalis; pabrėžia, kad būtina visais etapais užtikrinti aktyvų regionų ir vietos valdžios institucijų ir kitų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą, todėl ragina ateityje pasirūpinti, kad vietos ir regionų valdžios institucijos iš tikrųjų dalyvautų derybų dėl konkrečioms šalims skirtų struktūrų ir jų diegimo procese; mano, kad pernelyg didelė centralizacija ir pasitikėjimo stoka prisidėjo prie ESI fondų paramos įgyvendinimo proceso uždelsimo, nes kai kurios valstybės narės ir valdymo institucijos ne itin linkusios daugiau atsakomybės už ES lėšų valdymą perduoti vietos ir regionų valdžios institucijoms; |
| --- | --- |

47.

| 48. | akcentuoja, kad Komisija turi paaiškinti valstybių narių ir regionų veiklos rezultatus pagal BNR 5 straipsnio principus, didžiausią dėmesį skiriant klausimui, kaip galima paskatinti vyriausybę visapusiškai taikyti partnerystės principą; pabrėžia, jog bendra atsakomybė yra išankstinė sąlyga, kad ES sanglaudos politika būtų labiau pripažinta; |
| --- | --- |

48.

| 49. | palaiko naują Komisijos pasiūlymą sudaryti specialias darbo grupes, t. y. projektų komandas, kurių paskirtis būtų užtikrinti geresnį ESI fondų lėšų administravimą valstybėse narėse, ir ragina toliau plėtoti šį metodą; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pabrėžia, kad būsima sanglaudos politika turi įtraukti paramos priemones, kurios padėtų pabėgėliams sėkmingai integruotis į ES darbo rinką, taip prisidedant prie ekonomikos ir apskritai saugumo Europos Sąjungoje užtikrinimo; |
| --- | --- |

50.

Būsima sanglaudos politika

| 51. | akcentuoja, kad ESI fondai prisideda prie valstybių narių BVP, darbo vietų kūrimo ir ekonomikos augimo ir kad Septintojoje sanglaudos ataskaitoje, kurią ketinama parengti 2017 m., reikia atsižvelgti į šiuos svarbius aspektus; pažymi, kad skiriant dideles investicijas mažiau išsivysčiusiems regionams prisidedama taip pat ir prie labiau išsivysčiusių valstybių narių BVP; mano, kad JK vyriausybei oficialiai pasinaudojus ES sutarties 50 straipsniu Septintojoje sanglaudos ataskaitoje turėtų būti atsižvelgiama ir į galimas Jungtinės Karalystės išstojimo iš ES pasekmes struktūrinei politikai; |
| --- | --- |

51.

| 52. | laikosi nuomonės, kad BVP negali būti vienintelis pagrįstas rodiklis siekiant užtikrinti, kad būtų sąžiningai paskirstomos lėšos, ir kad priimant sprendimus dėl būsimo lėšų paskirstymo reikėtų atsižvelgti ir į konkrečius teritorinius poreikius bei sutartų programos prioritetų svarbą vietovių, kuriose įgyvendinama programa, plėtrai; mano, jog svarbu, kad ateityje būtų galima apsvarstyti galimybę nustatyti naujus dinamiškus rodiklius ir susieti juos su BVP; pažymi, kad daugelyje Europos regionų yra didelis nedarbo lygis ir mažėja gyventojų; ragina Komisiją apsvarstyti galimybę parengti ir pradėti taikyti vadinamąjį demografinį rodiklį; |
| --- | --- |

52.

| 53. | primena, kad vietos ir regionų lygmenimis skiriama daug viešųjų investicijų; pabrėžia, kad pagal Europos sąskaitų sistemą neturi būti ribojamos vietos ir regionų valdžios institucijų galimybės skirti būtinas investicijas, nes dėl to valstybės narės negalėtų bendrai finansuoti projektų, atitinkančių finansavimo iš struktūrinių fondų reikalavimus, taigi negalėtų ir panaudoti šio svarbaus finansavimo šaltinio siekiant įveikti ekonomikos krizę ir skatinti augimą bei užimtumą; primygtinai ragina Komisiją dar kartą įvertinti Europos sąskaitų sistemos konkretiems metams taikomą metodą, kad ESI fondų lėšomis finansuotos viešosios išlaidos būtų laikomos kapitalo investicija, o ne vien skola ar veiklos išlaidomis; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pabrėžia, kad būtų galima stiprinti platesnį teritorinės sanglaudos principą atitinkantį Europos teritorinį bendradarbiavimą, kuris buvo numatytas Lisabonos sutartyje; todėl skatina visus derybose dėl būsimos politikos dalyvaujančius suinteresuotuosius subjektus stiprinti šį teritorinės sanglaudos aspektą; ragina Komisiją Septintojoje sanglaudos ataskaitoje tinkamą dėmesį skirti Europos teritoriniam bendradarbiavimui; |
| --- | --- |

54.

| 55. | mano, kad ateityje parama turėtų būti toliau telkiama pagal temas, nes paaiškėjo, kad toks metodas yra perspektyvus; tikisi, kad Komisija pateiks su paramos telkimu pagal temas susijusių pasiekimų sanglaudos politikos srityje apžvalgą; |
| --- | --- |

55.

| 56. | yra įsitikinęs, kad būsima į veiklos rezultatus nukreipta sanglaudos politika turi būti grindžiama tokiais duomenimis ir rodikliais, kurie būtų tinkami pastangoms, rezultatams ir padarytam poveikiui išmatuoti, ir vykdoma remiantis regionų ir vietos lygmenimis sukaupta patirtimi toje srityje (rezultatais grindžiamo biudžeto sudarymo, ex ante sąlygų ir paramos telkimo pagal temas srityse), kadangi taip vietos ir regioninėms institucijoms, įskaitant tas, kurios iki šiol nebandė taikyti šio metodo, teikiamos aiškios praktinės gairės, kaip taikyti šiuos principus; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pabrėžia, kad ateityje bus būtina greičiau įsisavinti gaunamas fondų lėšas ir proporcingiau didinti išlaidas per programavimo ciklą, taip pat siekiant užkirsti kelią dažnam vadinamųjų retrospektyvių projektų vykdymui, nes tokiais projektais neretai siekiama programavimo laikotarpio pabaigoje išvengti automatinio įsipareigojimų panaikinimo; laikosi nuomonės, kad priėmus bendrąjį reglamentą ir konkrečių fondų reglamentus bus galima greičiau pradėti įgyvendinti veiksmų programas būsimu finansavimo laikotarpiu nuo 2021 m., kadangi valstybės narės, 2014–2020 m. laikotarpiu dėjusios pastangas vykdyti sanglaudos politiką, jau turės patirties į rezultatus nukreiptos politikos srityje; atsižvelgdamas į tai, pažymi, kad valstybės narės turėtų stengtis nevėluoti paskirti veiklos programų valdymo institucijas; |
| --- | --- |

57.

| 58. | primygtinai reikalauja teisėkūros procesą, susijusį su kitos DFP patvirtinimu, užbaigti iki 2018 m. pabaigos, kad greitai po to būtų galima patvirtinti ir nedelsiant nuo 2021 m. sausio 1 d. pradėti taikyti būsimos sanglaudos politikos reglamentavimo sistemą; |
| --- | --- |

58.

| 59. | laikosi nuomonės, kad sanglaudos politika ir toliau turi apimti visas valstybes nares ir visus Europos regionus ir kad galimybių gauti lėšų iš Europos fondų supaprastinimas yra esminė sąlyga, kad ateityje politika būtų įgyvendinama veiksmingai; |
| --- | --- |

59.

| 60. | mano, kad inovacijų ir pažangiosios specializacijos kryptis, taip pat darnus vystymasis, turi likti svarbiais sanglaudos politikos veiksniais; pabrėžia, kad pažangioji specializacija turėtų būti pagrindinis būsimos sanglaudos politikos mechanizmas; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pabrėžia, kad yra didelis pavojus, jog antroje DFP laikotarpio pusėje susikaups mokėjimo prašymai pagal 1B išlaidų kategoriją, ir ragina iki dabartinės programos laikotarpio pabaigos kasmet užtikrinti pakankamą mokėjimų asignavimų lygį, kad iš naujo nesusikauptų neapmokėtos sąskaitos; taigi pabrėžia, kad visos trys ES institucijos turi parengti naują 2016–2020 m. mokėjimų planą, kuriame būtų numatyta aiški strategija, kaip patenkinti visus mokėjimų poreikius iki dabartinės DFP laikotarpio pabaigos, ir dėl tokio plano susitarti; |
| --- | --- |

61.

| 62. | rekomenduoja Komisijai išnagrinėti, kokį tikrąjį poveikį ESI fondų investicijos padarė ankstesniu programavimo laikotarpiu ir kokiu mastu investuotos lėšos padėjo pasiekti Europos tikslus, taip pat iš teigiamos ir neigiamos patirties padaryti išvadas, kuriomis būtų galima vadovautis kaip atspirties tašku, siekiant didinti investavimo proceso vertę; |
| --- | --- |

62.

o

o o

| 63. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Regionų komitetui ir valstybių narių vyriausybėms bei nacionaliniams ir regioniniams parlamentams. |
| --- | --- |

63.

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 320.

(2)  OL L 347, 2013 12 20, p. 289.

(3)  OL L 347, 2013 12 20, p. 470.

(4)  OL L 347, 2013 12 20, p. 487.

(5)  OL L 347, 2013 12 20, p. 259.

(6)  OL L 347, 2013 12 20, p. 303.

(7)  OL L 149, 2014 5 20, p. 1.

(8)  OL L 169, 2015 7 1, p. 1.

(9)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0217.

(10)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0311.

(11)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0419.

(12)  OL C 303, 2016 8 19, p. 94.

(13)  OL C 313, 2015 9 22, p. 31.

(14)  Europos Audito Rūmų nuomonė Nr. 2/2016 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio reglamentus (ES) Nr. 1316/2013 ir (ES) 2015/1017, pasiūlymo ir dėl kartu teikiamo Komisijos vertinimo, vadovaujantis Reglamento (ES) 2015/1017 18 straipsnio 2 dalimi.

---

| 18.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 252/284 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 252/284

---

P8_TA(2017)0054

Europos aviacijos strategija

2017 m. vasario 16 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos aviacijos strategijos (2016/2062(INI))

(2018/C 252/28)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 7 d. Komisijos komunikatą „Europos aviacijos strategija“ (COM(2015)0598), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 7 d. Komisijos komunikatą „Europos aviacijos strategija“ (COM(2015)0598),

| — | atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 4 straipsnio 2 dalies b ir g punktus, 16 straipsnį ir VI bei X antraštines dalis, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač į jos 4 straipsnio 2 dalies b ir g punktus, 16 straipsnį ir VI bei X antraštines dalis,

| — | atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 14 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl „Europos aviacijos strategijos“ (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. liepos 14 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl „Europos aviacijos strategijos“ (1),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 20 d. Komisijos sprendimą 2012/21/ES dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 106 straipsnio 2 dalies taikymo valstybės pagalbai, kompensacijos už viešąją paslaugą forma skiriamai tam tikroms įmonėms, kurioms pavesta teikti visuotinės ekonominės svarbos paslaugas (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. gruodžio 20 d. Komisijos sprendimą 2012/21/ES dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 106 straipsnio 2 dalies taikymo valstybės pagalbai, kompensacijos už viešąją paslaugą forma skiriamai tam tikroms įmonėms, kurioms pavesta teikti visuotinės ekonominės svarbos paslaugas (2),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Valstybės pagalbos oro uostams ir oro transporto bendrovėms gairės“ (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Valstybės pagalbos oro uostams ir oro transporto bendrovėms gairės“ (3),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pranešimą dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalyje vartojamos valstybės pagalbos sąvokos (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pranešimą dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107 straipsnio 1 dalyje vartojamos valstybės pagalbos sąvokos (4),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 651/2014, kuriuo tam tikrų kategorijų pagalba skelbiama suderinama su vidaus rinka taikant Sutarties 107 ir 108 straipsnius, projektą (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 651/2014, kuriuo tam tikrų kategorijų pagalba skelbiama suderinama su vidaus rinka taikant Sutarties 107 ir 108 straipsnius, projektą (5),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 7 d. Komisijos pasiūlymą dėl bendrųjų civilinės aviacijos taisyklių, kuriuo įsteigiama Europos Sąjungos aviacijos saugos agentūra ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 216/2008 (COM(2015)0613), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 7 d. Komisijos pasiūlymą dėl bendrųjų civilinės aviacijos taisyklių, kuriuo įsteigiama Europos Sąjungos aviacijos saugos agentūra ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 216/2008 (COM(2015)0613),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 4 d. Briuselyje vykusios aukšto lygio konferencijos „Transporto socialinė darbotvarkė“ išvadas (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. birželio 4 d. Briuselyje vykusios aukšto lygio konferencijos „Transporto socialinė darbotvarkė“ išvadas (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. vasario 4 d. rezoliuciją dėl ypatingos salų padėties (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. vasario 4 d. rezoliuciją dėl ypatingos salų padėties (7),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. vykusios 39-osios Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos (ICAO) asamblėjos rezultatus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. vykusios 39-osios Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos (ICAO) asamblėjos rezultatus,

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 551/2004 dėl bendro Europos dangaus oro erdvės organizavimo ir naudojimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 551/2004 dėl bendro Europos dangaus oro erdvės organizavimo ir naudojimo,

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. lapkričio 11 d. rezoliuciją dėl aviacijos (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. lapkričio 11 d. rezoliuciją dėl aviacijos (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. spalio 29 d. rezoliuciją dėl reikiamos radijo dažnių juostos skyrimo 2015 m. lapkričio 2–27 d. Ženevoje vyksiančioje Pasaulinėje radijo ryšio konferencijoje (WRC-15) palydovinės technologijos plėtojimo ateityje rėmimo tikslais, siekiant, kad veiktų pasaulinės skrydžių sekimo sistemos (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. spalio 29 d. rezoliuciją dėl reikiamos radijo dažnių juostos skyrimo 2015 m. lapkričio 2–27 d. Ženevoje vyksiančioje Pasaulinėje radijo ryšio konferencijoje (WRC-15) palydovinės technologijos plėtojimo ateityje rėmimo tikslais, siekiant, kad veiktų pasaulinės skrydžių sekimo sistemos (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. birželio 7 d. rezoliuciją dėl tarptautinių oro susisiekimo susitarimų pagal Lisabonos sutartį (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. birželio 7 d. rezoliuciją dėl tarptautinių oro susisiekimo susitarimų pagal Lisabonos sutartį (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2007 m. balandžio 25 d. rezoliuciją dėl Europos bendrosios aviacijos erdvės sukūrimo (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2007 m. balandžio 25 d. rezoliuciją dėl Europos bendrosios aviacijos erdvės sukūrimo (11),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. kovo 12 d. per pirmąjį svarstymą priimtą savo poziciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Bendro Europos dangaus iniciatyvos įgyvendinimo (nauja redakcija) (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. kovo 12 d. per pirmąjį svarstymą priimtą savo poziciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Bendro Europos dangaus iniciatyvos įgyvendinimo (nauja redakcija) (12),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. kovo 12 d. per pirmąjį svarstymą priimtą savo poziciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 216/2008 nuostatos dėl aerodromų, oro eismo valdymo ir oro navigacijos paslaugų (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. kovo 12 d. per pirmąjį svarstymą priimtą savo poziciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (EB) Nr. 216/2008 nuostatos dėl aerodromų, oro eismo valdymo ir oro navigacijos paslaugų (13),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. vasario 5 d. per pirmąjį svarstymą priimtą savo poziciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies pakeičiami Reglamentas (EB) Nr. 261/2004, nustatantis bendras kompensavimo ir pagalbos keleiviams taisykles atsisakymo vežti ir skrydžių atšaukimo arba atidėjimo ilgam laikui atveju, ir Reglamentas (EB) Nr. 2027/97 dėl oro vežėjo atsakomybės už keleivių ir jų bagažo vežimą oru (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. vasario 5 d. per pirmąjį svarstymą priimtą savo poziciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies pakeičiami Reglamentas (EB) Nr. 261/2004, nustatantis bendras kompensavimo ir pagalbos keleiviams taisykles atsisakymo vežti ir skrydžių atšaukimo arba atidėjimo ilgam laikui atveju, ir Reglamentas (EB) Nr. 2027/97 dėl oro vežėjo atsakomybės už keleivių ir jų bagažo vežimą oru (14),

| — | atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 12 d. per pirmąjį svarstymą priimtą savo poziciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl laiko tarpsnių paskirstymo Europos Sąjungos oro uostuose bendrųjų taisyklių (nauja redakcija) (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 12 d. per pirmąjį svarstymą priimtą savo poziciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl laiko tarpsnių paskirstymo Europos Sąjungos oro uostuose bendrųjų taisyklių (nauja redakcija) (15),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. spalio 29 d. rezoliuciją dėl nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų, paprastai vadinamų bepiločiais orlaiviais, saugaus naudojimo civilinės aviacijos srityje (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. spalio 29 d. rezoliuciją dėl nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų, paprastai vadinamų bepiločiais orlaiviais, saugaus naudojimo civilinės aviacijos srityje (16),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. liepos 2 d. rezoliuciją dėl pasirengimo spręsti būsimus ES išorės politikos aviacijos srityje uždavinius (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. liepos 2 d. rezoliuciją dėl pasirengimo spręsti būsimus ES išorės politikos aviacijos srityje uždavinius (17),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. sausio 20–21 d. Schipholio oro uoste (Nyderlandai) įvykusio Europos aukščiausiojo lygio susitikimo aviacijos klausimais išvadas (18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. sausio 20–21 d. Schipholio oro uoste (Nyderlandai) įvykusio Europos aukščiausiojo lygio susitikimo aviacijos klausimais išvadas (18),

| — | atsižvelgdamas į 1944 m. gruodžio 7 d. Čikagos konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1944 m. gruodžio 7 d. Čikagos konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto bei Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomones (A8-0021/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Transporto ir turizmo komiteto pranešimą ir Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto bei Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomones (A8-0021/2017),

| A. | kadangi pagrindinis ES transporto politikos tikslas – tenkinti ES piliečių ir įmonių interesus, užtikrinant vis geresnes susisiekimo galimybes, aukščiausią saugos ir saugumo lygį ir rinkas be kliūčių; |
| --- | --- |

A.

kadangi pagrindinis ES transporto politikos tikslas – tenkinti ES piliečių ir įmonių interesus, užtikrinant vis geresnes susisiekimo galimybes, aukščiausią saugos ir saugumo lygį ir rinkas be kliūčių;

| B. | kadangi siekiant skatinti oro transporto sektoriaus konkurencingumą pagrindinis tikslas ir toliau turėtų būti griežtų saugos standartų išsaugojimas; |
| --- | --- |

B.

kadangi siekiant skatinti oro transporto sektoriaus konkurencingumą pagrindinis tikslas ir toliau turėtų būti griežtų saugos standartų išsaugojimas;

| C. | kadangi ES bendroji aviacijos rinka yra sėkmingiausias oro transporto regioninio liberalizavimo, kuris – atsiradus daugiau galimybių keliauti Europoje ir už jos ribų bei sumažėjus kainoms – svariai prisidėjo prie precedento neturinčio masto oro susisiekimo, pavyzdys; kadangi aviacijos sektorius yra esminė Europos transporto tinklo dalis, būtina siekiant užtikrinti susisiekimą ir teritorinę sanglaudą ES viduje ir visame pasaulyje; kadangi dėl savo nutolusios ir izoliuotos padėties atokiausi regionai, kitaip nei labiau centre esantys ir gerai integruoti regionai, neturi kitų nei oro transportas susisiekimo galimybių; kadangi remiant oro jungčių plėtojimą turėtų būti siekiama ne tik plėsti maršrutų tinklą, bet ir užtikrinti tinkamą jungčių kokybę: skrydžių dažnumą, tinklo aprėptį ir tvarkaraščių patogumą; |
| --- | --- |

C.

kadangi ES bendroji aviacijos rinka yra sėkmingiausias oro transporto regioninio liberalizavimo, kuris – atsiradus daugiau galimybių keliauti Europoje ir už jos ribų bei sumažėjus kainoms – svariai prisidėjo prie precedento neturinčio masto oro susisiekimo, pavyzdys; kadangi aviacijos sektorius yra esminė Europos transporto tinklo dalis, būtina siekiant užtikrinti susisiekimą ir teritorinę sanglaudą ES viduje ir visame pasaulyje; kadangi dėl savo nutolusios ir izoliuotos padėties atokiausi regionai, kitaip nei labiau centre esantys ir gerai integruoti regionai, neturi kitų nei oro transportas susisiekimo galimybių; kadangi remiant oro jungčių plėtojimą turėtų būti siekiama ne tik plėsti maršrutų tinklą, bet ir užtikrinti tinkamą jungčių kokybę: skrydžių dažnumą, tinklo aprėptį ir tvarkaraščių patogumą;

| D. | kadangi aviacijos sektorius yra dauginamąjį poveikį ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui turintis veiksnys ir svarbus ES ekonomikos ramstis, skatinantis inovacijas, prekybą ir kokybiškų darbo vietų kūrimą, o tai turi didelį tiesioginį ir netiesioginį poveikį piliečiams; kadangi intensyvėjant oro eismui ir didėjant skrydžių maršrutų prieinamumui ir įvairovei yra skatinamas ekonomikos augimas – tai patvirtina, jog oro transportas veikia kaip ekonomikos vystymosi skatinamasis veiksnys; kadangi regioniniams ir vietos oro uostams taip pat tenka svarbus vaidmuo užtikrinant regionų vystymąsi didinant jų konkurencingumą ir sudarant sąlygas turizmui; |
| --- | --- |

D.

kadangi aviacijos sektorius yra dauginamąjį poveikį ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui turintis veiksnys ir svarbus ES ekonomikos ramstis, skatinantis inovacijas, prekybą ir kokybiškų darbo vietų kūrimą, o tai turi didelį tiesioginį ir netiesioginį poveikį piliečiams; kadangi intensyvėjant oro eismui ir didėjant skrydžių maršrutų prieinamumui ir įvairovei yra skatinamas ekonomikos augimas – tai patvirtina, jog oro transportas veikia kaip ekonomikos vystymosi skatinamasis veiksnys; kadangi regioniniams ir vietos oro uostams taip pat tenka svarbus vaidmuo užtikrinant regionų vystymąsi didinant jų konkurencingumą ir sudarant sąlygas turizmui;

| E. | kadangi oro transportas, oro uostai ir susijusi gamybos pramonė sukuria 4,7 mln. darbo vietų Europos Sąjungoje (1,9 mln. darbo vietų tiesiogiai ir 2,8 mln. – netiesiogiai); kadangi dar 917 000 darbo vietų kituose pasaulio ekonomikos sektoriuose yra remiamos Europos aviacijos pramonės; kadangi dėl mobilaus ir tarpvalstybinio aviacijos pobūdžio sunku nustatyti socialinius pažeidimus ir darbo standartų netaikymą ir tai reiškia, kad šių problemų neįmanoma spręsti tik nacionaliniu lygmeniu; kadangi pastarojo meto TDO tyrimai rodo, kad aviacijos sektoriuje prastėja darbo sąlygos; kadangi didesnė sutarčių įvairovė gali suteikti daugiau lankstumo, tačiau ja taip pat gali būti naudojamasi pasirenkant patogesnes taisykles siekiant išvengti socialinio draudimo įmokų; |
| --- | --- |

E.

kadangi oro transportas, oro uostai ir susijusi gamybos pramonė sukuria 4,7 mln. darbo vietų Europos Sąjungoje (1,9 mln. darbo vietų tiesiogiai ir 2,8 mln. – netiesiogiai); kadangi dar 917 000 darbo vietų kituose pasaulio ekonomikos sektoriuose yra remiamos Europos aviacijos pramonės; kadangi dėl mobilaus ir tarpvalstybinio aviacijos pobūdžio sunku nustatyti socialinius pažeidimus ir darbo standartų netaikymą ir tai reiškia, kad šių problemų neįmanoma spręsti tik nacionaliniu lygmeniu; kadangi pastarojo meto TDO tyrimai rodo, kad aviacijos sektoriuje prastėja darbo sąlygos; kadangi didesnė sutarčių įvairovė gali suteikti daugiau lankstumo, tačiau ja taip pat gali būti naudojamasi pasirenkant patogesnes taisykles siekiant išvengti socialinio draudimo įmokų;

| F. | kadangi nepakankamas ES teisės aktų įgyvendinimas ir Tarybos politinės valios nebuvimas trukdo aviacijos sektoriui išnaudoti visą savo potencialą, taigi kenkia jo konkurencingumui ir dėl to padidėja išlaidos įmonėms, keleiviams ir ekonomikai; |
| --- | --- |

F.

kadangi nepakankamas ES teisės aktų įgyvendinimas ir Tarybos politinės valios nebuvimas trukdo aviacijos sektoriui išnaudoti visą savo potencialą, taigi kenkia jo konkurencingumui ir dėl to padidėja išlaidos įmonėms, keleiviams ir ekonomikai;

| G. | kadangi sektoriuje, grindžiamame technologijomis, moksliniais tyrimais ir inovacijomis, kuriems reikalingos didelės investicijos ir išvystyta infrastruktūra, strategijos sėkmė priklauso nuo jos gebėjimo patvirtinti ilgalaikę viziją ir tinkamai suplanuoti investicijas bei visapusiškai atsižvelgti į visas transporto rūšis; |
| --- | --- |

G.

kadangi sektoriuje, grindžiamame technologijomis, moksliniais tyrimais ir inovacijomis, kuriems reikalingos didelės investicijos ir išvystyta infrastruktūra, strategijos sėkmė priklauso nuo jos gebėjimo patvirtinti ilgalaikę viziją ir tinkamai suplanuoti investicijas bei visapusiškai atsižvelgti į visas transporto rūšis;

| H. | kadangi dėl diegiamų priemonių šiltnaminio efektą sukeliančių dujų kiekiui mažinti oro transportas atlieka svarbų vaidmenį įgyvendinant ES tikslus klimato srityje; |
| --- | --- |

H.

kadangi dėl diegiamų priemonių šiltnaminio efektą sukeliančių dujų kiekiui mažinti oro transportas atlieka svarbų vaidmenį įgyvendinant ES tikslus klimato srityje;

| I. | kadangi nepaisant to, kad kuriant Bendrą Europos dangų numatyta sukurti funkcinius oro erdvės blokus, šiuo metu labai vėluojama juos įgyvendinti; kadangi dėl to, remiantis Komisijos apskaičiavimais, per metus patiriami apie 5 mlrd. eurų nuostoliai, nes nėra pažangos šioje srityje; |
| --- | --- |

I.

kadangi nepaisant to, kad kuriant Bendrą Europos dangų numatyta sukurti funkcinius oro erdvės blokus, šiuo metu labai vėluojama juos įgyvendinti; kadangi dėl to, remiantis Komisijos apskaičiavimais, per metus patiriami apie 5 mlrd. eurų nuostoliai, nes nėra pažangos šioje srityje;

| J. | kadangi saugumas yra vienas iš labiausiai tiesioginių iššūkių, su kuriais susiduria aviacijos sektorius; |
| --- | --- |

J.

kadangi saugumas yra vienas iš labiausiai tiesioginių iššūkių, su kuriais susiduria aviacijos sektorius;

| 1. | palankiai vertina Komisijos komunikatą „Europos aviacijos strategija“ ir jos pastangas nustatyti šio sektoriaus skatinimo šaltinius, surandant naujų rinkos galimybių ir šalinant kliūtis, ir jos pasiūlymus dėl to, kaip įveikti naujus iššūkius ir jiems pasirengti remiantis bendra Europos vizija, sukuriant šiuolaikines reglamentavimo sistemas; mano, kad, atsižvelgiant į ilgalaikę perspektyvą, reikėtų toliau laikytis holistinio ir plataus užmojo požiūrio, kad būtų galima suteikti reikiamą impulsą tvariai ir konkurencingai Europos aviacijos pramonei; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mano, kad sauga yra pagrindinis Europos aviacijos strategijos principas ir kad ją būtina nuolat toliau gerinti; todėl palankiai vertina EASA (Europos aviacijos saugos agentūros) pagrindinio reglamento (Reglamentas (EB) Nr. 216/2008) persvarstymą siekiant užtikrinti aukščiausio lygio saugą aviacijos sektoriuje; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją ir Tarybą skirti EASA pakankamai išteklių ir darbuotojų, kad būtų užtikrinti aukšti saugos standartai ir sustiprintas jos vaidmuo tarptautinėje arenoje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | primygtinai ragina Tarybą ir valstybes nares pagaliau padaryti skubią pažangą svarstant kitus svarbius dokumentų rinkinius, kurie šiuo metu yra atsidūrę aklavietėje, pavyzdžiui, Bendro Europos dangaus įgyvendinimo reglamento (BED2+) naują redakciją, taip pat persvarstant Laiko tarpsnių reglamentą ir Keleivių teisių reglamentus; ragina Komisiją persvarstyti šiuo metu vykdomas iniciatyvas ir pasiūlyti perspektyvias alternatyvas siekiant pašalinti aviacijos sektoriaus trūkumus, kuriuos nulėmė vėluojantis ir nepakankamas ES teisės aktų, pvz., Bendro Europos dangaus (BED) sistemos, įgyvendinimas; pabrėžia, kad, norint užtikrinti teisinį aiškumą ir tikrumą, gairių paskelbimas, nors ir yra naudingas, negali pakeisti tinkamos šiuo metu galiojančių reglamentų peržiūros; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad aviacijos srities dokumentais, kuriuos Taryba blokuoja, siekiama suteikti ES didesnį teisinį tikrumą ir sukurti tvirtesnę oro transporto keleivių teisių apsaugos sistemą, užtikrinti veiksmingesnį ir racionalesnį ES oro erdvės naudojimą ir pagerinti nuostatas, įgyvendinančias Bendrą Europos dangų – tai esminiai Aviacijos strategijos įgyvendinimo elementai; ragina Tarybą imtis veiksmų, kad derantis dėl šių dokumentų būtų pasistūmėta pirmyn; |
| --- | --- |

4.

Tarptautinis Aviacijos strategijos aspektas

| 5. | teigiamai vertina Komisijos pasiūlymą persvarstyti Reglamentą (EB) Nr. 868/2004 dėl apsaugos nuo nesąžiningos dabartinės praktikos, pvz., nepriimtinos valstybės pagalbos, kuri nėra nei tinkama, nei veiksminga, tokiu būdu atkreipiant dėmesį į didelį susirūpinimą keliančius klausimus dėl galimo konkurencijos iškraipymo pagal Europos taisykles; tačiau pabrėžia, kad nei protekcionizmo tendencija, kuri yra nepriimtina, nei priemonės sąžiningai konkurencijai užtikrinti pačios savaime negarantuos ES aviacijos sektoriaus konkurencingumo; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mano, kad Europos aviacijos sektorius, nors ir patiria vis didesnį naujų konkurentų spaudimą – daugelis jų oro transportą pavertė strategine tarptautinės plėtros priemone, gali įsitvirtinti konkurencingoje pasaulinėje aplinkoje toliau naudodamas ir plėtodamas tokius savo pajėgumus, kaip aukšti saugos ir saugumo standartai, EASA vaidmuo, geografinės padėties nustatymas, novatoriška pramonė ir socialiniai bei aplinkosaugos tikslai; tvirtai mano, kad konkurencija iš trečiųjų šalių, jeigu ji sąžininga, turėtų būti vertinama kaip galimybė toliau plėtoti novatorišką Europos aviacijos modelį, kuris pajėgtų unikaliai ir konkurencingai reaguoti į konkurentų specifiką; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mano, kad galimybė pritraukti užsienio investicijas yra svarbi ES oro transporto bendrovių konkurencingumui ir ji neturėtų būti varžoma; todėl palankiai vertina Komisijos ketinimą parengti gaires, kuriose būtų aiškiau išdėstytos nuosavybės ir kontrolės taisyklės, kaip nustatyta Reglamente (EB) Nr. 1008/2008, ypač atkreipiant dėmesį į „faktiškos kontrolės“ kriterijus, kad būtų užtikrintas tų taisyklių veiksmingumas; |
| --- | --- |

7.

| 8. | teigiamai vertina iniciatyvą ES lygmeniu derėtis dėl oro transporto susitarimų ir dvišalių aviacijos saugos susitarimų su trečiosiomis šalimis, kurios atstovauja besiformuojančioms ir strateginėms rinkoms (su Kinija, Japonija, ASEAN, Turkija, Kataru, JAE, Armėnija, Meksika, Bahreinu, Kuveitu, Omanu ir Saudo Arabija), ir ragina užtikrinti, kad derybos vyktų greitai ir konstruktyviai; primena, kad naujus susitarimus turėtų tinkamai įgyvendinti ir vykdyti visos susitarimo šalys, į juos taip pat turėtų būti įtraukta sąžiningos konkurencijos nuostata remiantis tarptautiniais standartais (ICAO, TDO); ragina Komisiją ir Tarybą, remiantis SESV 218 straipsniu, visapusiškai įtraukti Parlamentą visais derybų etapais; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina Komisiją padaryti, kad derybos dėl oro susisiekimo susitarimų su trečiosiomis šalimis taptų priklausomos nuo aukštų saugos standartų, tinkamų darbo ir socialinių standartų laikymosi bei dalyvavimo įgyvendinant rinka grindžiamą kovos su klimato kaita priemonę, susijusią su oro transporto išmetamais teršalais, ir ragina oro susisiekimo susitarimuose užtikrinti vienodas galimybes patekti į rinką, vienodas sąlygas nuosavybės srityje ir vienodas abipusiškumu grindžiamas veiklos sąlygas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Komisiją sparčiai užbaigti vykstančias derybas ir ateityje inicijuoti naujus aviacijos srities dialogus su strateginiais aviacijos partneriais; pabrėžia, kad oro susisiekimo paslaugų susitarimai taip pat prisideda skatinant technologijų pažangą ir įgyvendinant bei stiprinant kitų sričių ES politiką, pvz., kaimynystės politiką; |
| --- | --- |

10.

ES bendros aviacijos rinkos konsolidavimas

| 11. | primena, kad oro erdvė taip pat yra ES bendrosios rinkos dalis ir kad bet koks susiskaidymas dėl neveiksmingo jos naudojimo ir skirtingos nacionalinės praktikos (susijusios, pvz., su veiklos procedūromis, mokesčiais, rinkliavomis ir kt.) ne tik neigiamai veikia likusią rinką ir kenkia ES konkurencingumui, bet ir lemia ilgesnį skrydžių laiką, vėlavimą, didesnes kuro sąnaudas ir didesnį išmetamą CO2 kiekį; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pažymi, kad Reglamento (EB) Nr. 551/2004 3 straipsnyje numatyta, nepažeidžiant valstybių narių suverenios teisės į jų oro erdvę, įsteigti bendrą Europos viršutinį skrydžių informacijos regioną (EVIR), ir ragina Komisiją tai įgyvendinti, nes tai padės išspręsti regioninių susigrūdimų problemą ir užtikrinti oro susisiekimo paslaugų tęstinumą intensyviausiai naudojamose oro erdvės dalyse esant nenumatytoms sąlygoms ar oro eismo trikdžiams; mano, kad EVIR leis palaipsniui sukurti Transeuropinį dangaus greitkelį, o tai būtų dar vienas žingsnis užbaigiant kurti Bendrą Europos dangų ir užtikrinant ekonomiškai efektyvų ES oro erdvės valdymą; palankiai vertina jau padarytą pažangą oro eismo valdymo srityje siekiant padidinti efektyvumą ir sumažinti sąnaudas bei išmetamų teršalų kiekį, visų pirma tinklo valdytojo pastangomis, ir ragina valstybes nares daugiau nedelsiant baigti kurti funkcinius oro erdvės blokus, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos tolesnei pažangai įgyvendinant Bendro Europos dangaus tikslus; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tvirtai tiki, kad aviacijos sektorius turėtų visapusiškai naudotis Europos palydovinio ryšio technologijomis, pvz., Europos geostacionarine navigacine tinklo sistema (EGNOS) ir Europos palydovinės navigacijos sistema (GALILEO), nes jos sudaro sąlygas taikyti saugesnes ir veiksmingesnes navigacijos ir artėjimo tūpti procedūras bei kartu leidžia visapusiškai plėtoti Bendro Europos dangaus oro eismo valdymo mokslinių tyrimų programą (SESAR); todėl primygtinai teigia, kad šios technologijos turi būti plačiu mastu įgyvendinamos; atkreipia dėmesį į tai, jog siekiant užtikrinti tinkamą programos SESAR plėtojimą ir visuotinį sąveikumą, jai įgyvendinti turėtų būti skiriamas specialus ir plataus užmojo biudžetas, o ne naudojamas Europos infrastruktūros tinklų (EITP) priemonės biudžetas; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atkreipia dėmesį į oro eismo intensyvumą, kuris šiuo metu yra didelis ir, kaip prognozuojama, ateinančiais metais dar padidės, ir į Europos oro uostų ribotus pajėgumus iki 2035 m. aptarnauti maždaug 2 mln. skrydžių; pabrėžia, kad tam bus reikalingas koordinuotas ir efektyvus oro uostų ir oro erdvės pajėgumų naudojimas, kad būtų sumažintos spūstys; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia, kad aviacijos sektorius yra nepaprastai svarbus ekonomikos augimui, darbo vietų kūrimui ir turizmo plėtrai; pabrėžia, kad mažiems ir regioniniams oro uostams tenka itin svarbus vaidmuo skatinant sujungiamumą, teritorinę sanglaudą, socialinę įtrauktį ir ekonomikos augimą, ypač atokiausiuose regionuose ir salose; todėl mano, kad būtinas strateginis Europos oro uostų sistemos planavimas, kurį vykdant būtų Europos lygmeniu nustatomi esami pajėgumai, numatomi poreikiai, esamos kliūtys ir būsimos infrastruktūros reikmės ir būtų išlaikyta ES piliečių galimybė naudotis aviacijos paslaugomis; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pripažįsta, kad šiuo metu ES esama didelių susisiekimo spragų, kurios pasižymi mažesniu oro jungčių skaičiumi tam tikruose Sąjungose regionuose, ir kad svarbus regioninis susisiekimas (įskaitant TEN-T tinklams nepriklausančias vietoves); ragina Komisiją toliau stebėti oro jungtis Europos Sąjungoje ir imtis priemonių šioje srityje; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mano, kad daugelį augimą itin stabdančių veiksnių, tiek ore, tiek ant žemės (pvz., susijusių su nepakankamu pajėgumu, nepakankamai arba pernelyg išnaudojama infrastruktūra, skirtingais oro navigacijos paslaugų teikėjais ar ribotomis investicijomis), taip pat oro susisiekimo įvairiuose ES regionuose spragų galima įveikti pasinaudojant susisiekimo visais lygmenimis (nacionaliniu, Europos ir tarptautiniu) galimybėmis kaip vienu iš pagrindinių rodiklių vertinant ir planuojant veiksmus šiame sektoriuje; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mano, kad susisiekimo galimybės neturėtų apsiriboti vien tik oro transporto paslaugų skaičiumi, dažniu ir kokybe, bet taip pat turėtų būti vertinamos atsižvelgiant į integruotą modernų transporto tinklą ir turėtų apimti kitus kriterijus, pavyzdžiui, laiką, teritorinį tęstinumą, didesnę tinklo integraciją, prieinamumą, alternatyvaus transporto galimybes, įperkamumą ir aplinkosaugos sąnaudas, kad būtų atspindėta tikroji maršruto pridėtinė vertė; todėl ragina Komisiją išnagrinėti galimybę parengti ES rodiklį, pagrįstą kitais turimais indeksais ir Eurokontrolės bei Oro uostų stebėjimo centro jau atliktu tiriamuoju darbu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mano, kad toks susisiekimo galimybių indeksas, kuris, be kita ko, apimtų teigiamą sąnaudų ir naudos analizę, oro jungtis turėtų vertinti laikantis plataus požiūrio, kartu nedarant poveikio ES teritorinės sanglaudos, kurią sustiprins būsimos aiškinamosios Viešųjų paslaugų įsipareigojimų taisyklių gairės, tikslui; pabrėžia, kad šis indeksas gali būti naudingas bendram strateginiam planavimui atskiriant ekonomiškai perspektyvias galimybes nuo nepelningų projektų, kad būtų išvengta mokesčių mokėtojų pinigų švaistymo, siekiant, be kita ko, prioritetą teikti pelningai oro uostų, įskaitant oro uostų grupes ar tinklus, specializacijai, vengti vadinamųjų oro uostų vaiduoklių atsiradimo ir užtikrinti efektyvų oro uostų pajėgumų ir oro erdvės naudojimą, taip pat nustatant įvairiarūšio vežimo, ekonomiškai efektyvius ir tvarius sprendimus; |
| --- | --- |

19.

| 20. | mano, kad reikėtų išnaudoti visų be išimties transporto rūšių papildomumo privalumus, kad būtų pagerintas judumas ir sukurtas atsparus transporto tinklas, atsižvelgiant į naudotojų – tiek keleivinio, tiek krovininio transporto – interesus; atkreipia dėmesį į tai, kad įvairiarūšis vežimas, sudarant sąlygas perėjimui prie kitų transporto rūšių, yra vienintelis būdas užtikrinti dinamišką ir tvarią konkurencingo ES aviacijos sektoriaus plėtrą; pabrėžia, kad įvairiarūšis vežimas suteikia galimybę efektyviau naudoti infrastruktūrą plečiant oro uostų aptarnaujamas teritorijas, į jas atsižvelgiant ir vengiant jų dubliavimosi, o tai taip pat atlaisvintų laiko tarpsnius ir prisidėtų kuriant palankią aplinką prekybai, turizmui ir krovinių vežimo operacijoms; pripažįsta sėkmingus rezultatus, pasiektus integruojant geležinkelių ir oro infrastruktūrą, ir ragina toliau siekti pažangos šioje srityje; |
| --- | --- |

20.

| 21. | dar kartą pakartoja, kad TEN-T koridoriai yra daugiarūšio vežimo galimybių plėtros pagrindas, o oro uostai yra pagrindiniai centrai; apgailestauja dėl to, kad daugiarūšio vežimo iniciatyvos visoje Europoje išlieka fragmentiškos ir jų skaičius ribotas; pabrėžia, kad reikia sukurti greitas, veiksmingas ir naudotojams patogias jungtis tarp viešojo transporto tinklų ir oro uosto infrastruktūros; ragina ir Komisiją, ir valstybes nares teikti didesnį prioritetą daugiarūšio vežimo tikslo įgyvendinimui TEN-T koridoriuose, kartu šalinant kliūtis; ragina Komisiją nedelsiant pateikti pasiūlymą dėl daugiarūšio ir sąveikaus vežimo koncepcijos, visapusiškai integruojant aviacijos sektorių, ir ragina valstybes nares geriau išnaudoti turimas finansines priemones įvairiarūšio transporto jungtims remti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | mano, kad siekiant padidinti įvairiarūšio transporto patrauklumą visoje Europoje, reikėtų pasiūlyti visiems keleiviams (įskaitant riboto judumo asmenis) prieinamus sprendimus, informaciją realiuoju laiku ir integruotąsias paslaugas (pvz., integruotas bilietų pardavimo sistemas); atkreipia dėmesį į tai, kad ES finansuojami projektai patvirtino, jog techniškai įmanoma plėtoti daugiarūšio transporto informacijos ir bilietų pardavimo sistemas; todėl ragina Komisiją remti, kad tokios sistemos iš tikrųjų būtų pasiūlytos keleiviams visoje ES; |
| --- | --- |

22.

| 23. | mano, kad transporto operatoriai ir paslaugų teikėjai įsipareigos surasti su įvairiarūšiu ir daugiarūšiu vežimu susijusius sprendimus, jei, taikant ES reguliavimo sistemą, bus užtikrintas aiškumas ir teisinis tikrumas keleivių teisių, atsakomybės, vėlavimo ir atšaukimo, saugumo patikrinimo, atvirųjų duomenų ir keitimosi duomenimis standartų srityse; ragina Komisiją imtis veiksmų šioje srityje; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pažymi, kad tiek viešojo, tiek privačiojo sektoriaus finansavimas aviacijos sektoriuje yra itin svarbūs siekiant užtikrinti teritorinę sanglaudą, skatinti inovacijas ir išlaikyti arba atkurti Europos pramonės pirmavimą; primena, kad bet koks finansavimas turi atitikti ES valstybės pagalbos gaires ir konkurencijos teisės aktus; pabrėžia, kad teikiant viešąją paramą reikia užtikrinti, kad investicijos būtų veiksmingos ir tikslingos; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ragina Komisiją ir valstybes nares, remiantis Komisijos komunikatu „Valstybės pagalbos oro uostams ir oro transporto bendrovėms gairės“ ir Komisijos pranešimu dėl valstybės pagalbos pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, išlaikyti ilgalaikę strategiją, pagal kurią būtų sprendžiamas, viena vertus, nepelningų oro uostų pertekliaus regionuose, kuriuose yra kitų transporto rūšių, klausimas, ir, kita vertus, klausimas dėl antraeilių oro uostų indėlio skatinant ES regionų plėtrą, konkurencingumą ir integraciją; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pažymi palankios reguliavimo sistemos svarbą oro uostams siekiant pritraukti ir sutelkti privačiąsias investicijas; mano, kad Komisijos atliktas Oro uostų mokesčių direktyvos vertinimas, taip pat veiksmingos konsultacijos su oro transporto bendrovėmis ir oro uostais, turėtų padėti išaiškinti, ar dabartinės nuostatos yra veiksminga priemonė siekiant skatinti konkurenciją, kad būtų panaikinta piktnaudžiavimo monopolio galia rizika, bei remti Europos vartotojų interesus ir skatinti konkurenciją, ar reikia reformos; pripažįsta su aviacija nesusijusių pajamų poveikį oro uostų komerciniam gyvybingumui; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pažymi, kad savo 2015 m. gruodžio mėn. paskelbtoje Aviacijos strategijoje Komisija paskelbė Tarybos direktyvos 96/67/EB dėl antžeminių paslaugų ES oro uostuose vertinimą; pritaria tam, kad antžeminės paslaugos būtų įtrauktos į Europos aviacijos saugos agentūros (EASA) aprėptį, siekiant apimti visą aviacijos saugos grandinę; |
| --- | --- |

27.

Aviacijos strategija: žvilgsnis į ateitį

| 28. | laikosi nuomonės, kad visa aviacijos vertės grandinė gali tapti strateginiu sektoriumi investicijoms, kurį reikėtų toliau išnaudoti nustatant ilgalaikius tikslus ir teikiant paskatas pažangioms iniciatyvoms, atitinkančioms šiuos tikslus, kaip antai ekologiškesniems oro uostams arba orlaiviams, triukšmo mažinimui, jungtims tarp oro uosto pastatų ir viešojo transporto; ragina Komisiją ir valstybes nares nagrinėti papildomas priemones tokioms iniciatyvoms skatinti, be kita ko, veiksmingai pasinaudojant Europos strateginių investicijų fondu (ESIF), taip pat toliau skatinti ir finansuoti tokias programas kaip „Švarus dangus“ ir SESAR; pabrėžia, kad aeronautikos pramonė smarkiai prisideda prie konkurencingumo ES aviacijos sektoriuje skatinimo, taip pat labai padeda propaguoti švaresnes technologijas ir remia programos SESAR plėtojimą; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atkreipia dėmesį į aviacijos sektoriuje išmetamą CO2 kiekį; pabrėžia, kad jau imtasi ir dar bus imamasi įvairių veiksmų siekiant sumažinti išmetamą CO2 ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, tiek techninėmis priemonėmis – kuriant alternatyvius degalus ir efektyviau energiją vartojančius orlaivius, tiek politinėmis priemonėmis – laikantis tarptautinių susitarimų; palankiai vertina susitarimą, kurį 2016 m. spalio 6 d. pasiekė Tarptautinė civilinės aviacijos organizacija (ICAO), taikant pasauline rinka grindžiamą priemonę (angl. „Global Market-Based Measure, GMBM“) sumažinti tarptautinės aviacijos išmetamų teršalų kiekį, ir 65 valstybių prisiimtą įsipareigojimą dalyvauti įgyvendinant savanorišką etapą iki 2027 m., o tai reiškia, kad 80 proc. išmetamų teršalų, viršijančių 2020 m. lygį, pagal šią sistemą bus kompensuota iki 2035 m.; primena, kad svarbu po 2016 m. gruodžio 31 d. išlaikyti pagal apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą (ATLPS) suteiktą leidžiančią nukrypti nuostatą išmetamiesiems teršalams, kurie išmetami vykdant skrydžius į aerodromą, esantį viename iš atokiausių regionų, kaip apibrėžta SESV 349 straipsnyje, arba iš jo; palankiai vertina Komisijos ketinimą persvarstyti ES priemones, skirtas aviacijos išmetamam CO2 kiekiui sumažinti, atsižvelgiant į šį susitarimą; |
| --- | --- |

29.

| 30. | mano, kad, atsižvelgiant, be kita ko, į Komisijos žiedinės ekonomikos dokumentų rinkinį, turėtų būti skatinamos tolesnės iniciatyvos, kuriomis siekiama padidinti aplinkos apsaugos pajėgumus ir sumažinti su einamąja veikla susijusius teršalų išmetimą bei triukšmą, sklindančius iš oro uostų, į juos ar jų viduje, pavyzdžiui, užtikrinant, kad būtų naudojami iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminti degalai (pvz., biodegalai), sukuriant veiksmingas sertifikuoto aplinkai nekenksmingo orlaivių perdirbimo, ardymo ir pakartotinio naudojimo sistemas, propaguojant „žaliuosius oro uostus“ ir „žaliuosius kelius į oro uostus“, taip pat užtikrinant veiksmingiausią logistikos valdymą; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ragina rinkti geriausios išmetamo teršalų kiekio mažinimo praktikos aviacijos sektoriuje pavyzdžius ir juos skleisti, turint omenyje tai, kad aukšti aplinkos apsaugos standartai turi būti išlaikyti ir palaipsniui stiprinami siekiant užtikrinti tvarų aviacijos vystymąsi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina Komisiją ir valstybes nares griežtai kontroliuoti naujas procedūras, galiojančias nuo 2016 m. birželio mėn., kuriomis siekiama sumažinti triukšmą ir itin smulkių dalelių išmetalus, susidarančius dujose, kurias orlaiviai išmeta pakildami iš oro uostų, esančių netoli miestų ir tankiai apgyventų centrų, siekiant pagerinti gyvenimo kokybę ir ypač oro kokybę; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pripažįsta, kad dėl saugumo priemonių patiriamos didelės išlaidos; pabrėžia, kad saugumo, įskaitant kibernetinį saugumą, problemų, su kuriomis susiduria aviacijos sektorius, ateityje daugės, todėl reikia nedelsiant pereiti prie labiau rizika ir žvalgybos informacija grindžiamo požiūrio ir reaktyvios saugumo sistemos, kuri pagerintų oro uostų įrenginių saugumą ir sudarytų sąlygas prisitaikyti prie kintančių grėsmių, kad nereikėtų nuolat reaguoti naujomis priemonėmis arba tik perkelti riziką jos nesumažinant; |
| --- | --- |

33.

| 34. | palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl ES aviacijos saugumo tikrinimo įrangos sertifikavimo sistemos; primygtinai pakartoja, kad reikia nuosekliai įgyvendinti esamas taisykles dėl darbuotojų įdarbinimo ir mokymo; ragina Komisiją apsvarstyti galimybę toliau plėtoti vieno langelio saugumo koncepciją ir sukurti ES išankstinio patikrinimo sistemą, pagal kurią iš anksto užsiregistravusiems keliaujantiems ES piliečiams saugumo patikrinimas būtų atliekamas efektyvesniu būdu; primygtinai ragina valstybes nares įsipareigoti sistemingai keistis žvalgybos informacija ir dalytis geriausia praktika oro uosto saugumo sistemų srityje; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atkreipia dėmesį į aukšto lygio darbo grupės ataskaitą dėl konfliktų zonų ir ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad šios ataskaitos rekomendacijos būtų įgyvendintos, įskaitant rekomendaciją dalytis informacija, kad būtų užtikrinta ES rizikos vertinimo plėtra ir plėtojama galimybė greitai keistis informacija; taip pat pabrėžia, kad būtina ir toliau spręsti klausimus, susijusius su saugumo problemomis, kylančiomis dėl nebendradarbiaujančių šalių karinių skrydžių su išjungtais atsakikliais; |
| --- | --- |

35.

| 36. | mano, kad inovacijos yra būtina konkurencingos Europos aviacijos pramonės sąlyga; pažymi, kad, palyginti su kitomis transporto rūšimis, aviacijos sektorius jau gerokai pirmauja pagal naudojimąsi skaitmeninimo, informacinių ir ryšių technologijų bei atvirųjų duomenų teikiama nauda, ir ragina šį sektorių toliau imtis iniciatyvos šiame procese, tuo pat metu užtikrinant sąžiningą konkurenciją, sistemų sąveikumą, neutralumą ir prieigos prie aiškios ir glaustos informacijos skaidrumą visiems vartotojams, pvz., vartotojams, kurie rezervuoja visą kelionę, arba krovinių vežimo bendrovėms, susijusioms su krovininio oro transporto veikla; palankiai vertina Komisijos pasiūlymą dėl aviacijos didžiųjų duomenų projekto ir prašo paaiškinti, kaip jis bus įgyvendinamas; |
| --- | --- |

36.

| 37. | primena 2013 m. visoje Sąjungoje Komisijos ir nacionalinių vykdymo užtikrinimo institucijų atliktą kelionių paslaugų svetainių patikrinimo akciją; pažymi, kad ši patikrinimo akcija atskleidė didelių problemų daugiau kaip dviejuose trečdaliuose patikrintų svetainių; ragina Komisiją išsamiau pranešti apie pasiektą pažangą užtikrinant kelionių svetainių atitiktį ES teisės aktams ir apie ateities planus dėl vykdymo užtikrinimo šioje srityje, nepriklausomai nuo to, ar lėktuvo bilietai parduodami internete ar įprastu būdu; primena, kad vartotojai visada turi turėti galimybę pateikti skundą prekiautojams ir reikalauti grąžinamosios išmokos; mano, kad galimybė turėtų būti tokia, kad neatgrasytų vartotojų naudotis savo teisėmis ir turėtų būti aiškiai nurodyta vartotojams; ragina Komisiją glaudžiai bendradarbiauti su nacionalinėmis vykdymo užtikrinimo institucijomis siekiant užtikrinti, kad prekiautojai laikytųsi šių reikalavimų; |
| --- | --- |

37.

| 38. | palankiai vertina inovacijas ir ekonominę plėtrą, kurias gali skatinti tolesnis nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų (RPAS) civilinio naudojimo plėtojimas; pažymi, kad nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų rinka sparčiai auga ir kad tokie orlaiviai vis plačiau naudojami privačioms reikmėms, komercinėje veikloje ir viešosios valdžios institucijoms vykdant savo užduotis; pabrėžia, kad būtina kuo greičiau priimti aiškią, proporcingą, suderintą ir rizika grindžiamą reglamentavimo sistemą dėl nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų, kad būtų skatinamos investicijos ir inovacijos šiame sektoriuje ir visapusiškai išnaudotas jo didžiulis potencialas, tuo pačiu išlaikant kuo aukštesnius saugos standartus; |
| --- | --- |

38.

| 39. | primena, kad reglamentuojant aviacijos sektorių reikėtų atsižvelgti į konkrečius bendrosios aviacijos, pagal kurią numatyti asmeninio oro transporto sprendimai ir aviacijos sporto veikla, poreikius; |
| --- | --- |

39.

Aviacijos strategijos socialinė darbotvarkė

| 40. | pripažįsta, jog būtina patikslinti „pagrindinės buvimo vietos“ kriterijų ir „pagrindinės verslo vietos“ apibrėžtį siekiant užtikrinti, kad šios sąvokos būtų taikomos vienodai, ir veiksmingai užkirsti kelią patogios valstybės vėliavos naudojimo ir palankesnių taisyklių ieškojimo praktikai; primena, kad viena iš pagrindinių EASA pareigų – išduoti oro vežėjo pažymėjimus ir leidimus trečiųjų šalių vežėjams, siekiant užtikrinti saugą ir prisidėti prie darbo sąlygų gerinimo; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ragina EASA ir valstybes nares toliau tikrinti naujus verslo ir įdarbinimo modelius, siekiant užtikrinti aviacijos saugą, ir ragina Komisiją reglamentuoti tais atvejais, kai tai yra būtina; pažymi, kad ypatingą dėmesį reikėtų skirti, be kita ko, nefiksuoto darbo laiko sutartims, „mokėk ir skrisk“ schemoms, fiktyviam savarankiškam darbui ir įgulos narių iš trečiųjų šalių padėčiai ES registruotuose lėktuvuose; atkreipia dėmesį į reglamento dėl pranešimų apie aviacijos įvykius ir „teisingumo kultūros“ (angl. „just culture“) svarbą siekiant griežtinti ir gerinti saugos standartus, taip pat sveikatos ir darbo sąlygas; |
| --- | --- |

41.

| 42. | primena, kad kokybiškas mokymas padeda užtikrinti aviacijos saugą; pabrėžia itin svarbų EASA indėlį nustatant bendruosius mokymo ir saugos standartus pilotams, įgulos nariams ir skrydžių vadovams, be kita ko, pasitelkiant savo virtualiąją akademiją, ir ragina valstybes nares investuoti į švietimą ir mokymąsi visą gyvenimą visoje aviacijos vertės grandinėje, kadangi Europos aviacijos sėkmė labai priklauso nuo kvalifikuotų darbuotojų ir inovacijų; pripažįsta poreikį spręsti atsirandančio gebėjimų trūkumo klausimą; pabrėžia švietimo institucijų, mokslinių tyrimų centrų ir socialinių partnerių partnerysčių svarbą siekiant atnaujinti mokymo programas ir užtikrinti, kad jos atspindėtų darbo rinkos poreikius; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ragina Komisiją ir valstybes nares sustiprinti dvilypius švietimo ir mokymo modelius aviacijos inžinerijos srityje ir išplėsti juos įtraukiant tarptautinio lygmens bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ragina Komisiją pateikti konkrečių iniciatyvų siekiant apsaugoti darbuotojų teises; ragina valstybes nares visiems aviacijos sektoriaus darbuotojams užtikrinti deramas darbo sąlygas, įskaitant sveikatos apsaugą ir saugumą darbo vietoje, nepaisant juos įdarbinusios įmonės dydžio, tipo, darbo vietos ar bazinės sutarties; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pažymi, kad visos Europos Sąjungoje veiklą vykdančios oro transporto bendrovės privalo laikytis visų ES ir valstybių narių socialinių ir įdarbinimo reikalavimų; atkreipia dėmesį į tai, kad esama didelių valstybių narių darbo sąlygų ir socialinės apsaugos skirtumų ir kad įmonės naudojasi įsisteigimo laisve, siekdamos sumažinti sąnaudas; ragina valstybes nares nutraukti šią kenksmingą konkurenciją; ragina Komisiją ir valstybes nares pateikti pasiūlymų dėl to, kaip neleisti neleistinai naudotis netiesioginiu įdarbinimu siekiant išvengti ES ir nacionalinės teisės aktų dėl apmokestinimo ir socialinės apsaugos aviacijos sektoriuje taikymo; ragina Komisiją ir valstybes nares užkirsti kelią piktnaudžiavimui ir socialinių ir darbo standartų nesilaikymui užtikrinant informaciją suteikiančių asmenų apsaugą, palengvinant atvirus pranešimus ir gerinant bendradarbiavimą su valstybių narių darbo inspekcijomis; ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad būtų taikoma ir tinkamai įgyvendinama darbo teisė, socialinės apsaugos teisės aktai ir kolektyvinės sutartys, taikomi atitinkamoje valstybėje narėje veikiančioms oro transporto bendrovėms; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pabrėžia, kad teisė steigti profesinę sąjungą ir į ją įstoti bei imtis kolektyvinių veiksmų yra pagrindinė teisė ir ji turi būti užtikrinta, kaip nustatyta Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 12 straipsnyje; nepritaria jokiems mėginimams apriboti teisę streikuoti aviacijos sektoriuje; pabrėžia, kad aviacijos sektoriuje svarbu turėti stiprius ir nepriklausomus socialinius partnerius, reguliarų oficialiai įteisintą socialinį dialogą visais lygmenimis, taip pat darbuotojų dalyvavimą ir atstovavimą jiems sprendžiant su įmone susijusius klausimus; primygtinai ragina surengti tinkamą konsultacijų procesą ir vesti sustiprintą socialinį dialogą prieš rengiant bet kokias ES iniciatyvas, susijusias su aviacijos sektoriumi; palankiai vertina socialinių partnerių pastangas sudaryti susitarimą dėl darbo sąlygų ir darbuotojų socialinių teisių Europos aviacijos sektoriuje; ragina juos derėtis dėl kolektyvinių sutarčių, apimančių visus aviacijos sektoriaus segmentus, remiantis nacionalinės teisės aktais ir praktika, nes jie yra veiksminga priemonė kovojant su konkurencija dėl žemiausių socialinių, darbo ir užimtumo standartų ir užtikrinant deramą atlygį visiems darbuotojams; |
| --- | --- |

46.

| 47. | mano, kad joks darbuotojas neturėtų abejoti dėl taikomos darbo teisės ir to, ar jis turi teisę į socialinę apsaugą; todėl atkreipia dėmesį į ypatingą itin mobilių aviacijos sektoriaus darbuotojų padėtį ir ragina geriau koordinuoti ES socialinės apsaugos sistemas; primygtinai prašo, kad poreikis išaiškinti, kurią teisę reikia taikyti mobilių aviacijos sektoriaus darbuotojų darbo sutartims ir kurie teismai yra kompetentingi, būtų įvertintas glaudžiai bendradarbiaujant su šių darbuotojų atstovais; |
| --- | --- |

47.

o

o o

| 48. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

48.

---

(1)  EESRK, AC TEN/581.

(2)  OL L 7, 2012 1 11, p. 3.

(3)  OL C 99, 2014 4 4, p. 3.

(4)  OL C 262, 2016 7 19, p. 1.

(5)  OL C 382, 2016 10 15, p. 1.

(6)  https://ec.europa.eu/transport/media/events/event/high-level-conference-2015-social-agenda-transport_en

(7)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0049.

(8)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0394.

(9)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0392.

(10)  OL C 380 E, 2012 12 11, p. 5.

(11)  OL C 74 E, 2008 3 20, p. 658.

(12)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0220.

(13)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0221.

(14)  Priimti tekstai, P7_TA(2014)0092.

(15)  OL C 434, 2015 12 23, p. 217.

(16)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0390.

(17)  OL C 75, 2016 2 26, p. 2.

(18)  https://english.eu2016.nl/documents/reports/2016/01/20/report-aviation-summit-2016

---

| 18.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 252/294 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 252/294

---

P8_TA(2017)0055

Vėlavimas įgyvendinant ESI fondų veiksmų programas. Poveikis sanglaudos politikai ir tolesni veiksmai

2017 m. vasario 16 d. Europos Parlamento rezoliucija „Vėlavimas įgyvendinant ESI fondų veiksmų programas. Poveikis sanglaudos politikai ir tolesni veiksmai“ (2016/3008(RSP))

(2018/C 252/29)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. gegužės 11 d. rezoliuciją dėl greitesnio sanglaudos politikos įgyvendinimo (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. gegužės 11 d. rezoliuciją dėl greitesnio sanglaudos politikos įgyvendinimo (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. lapkričio 27 d. rezoliuciją dėl vėlavimo pradėti įgyvendinti 2014–2020 m. sanglaudos politiką (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. lapkričio 27 d. rezoliuciją dėl vėlavimo pradėti įgyvendinti 2014–2020 m. sanglaudos politiką (2),

| — | atsižvelgdamas į savo 2014 m. sausio 14 d. rezoliuciją dėl ES valstybių narių pasirengimo veiksmingai ir laiku pradėti naująjį sanglaudos politikos programavimo laikotarpį (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2014 m. sausio 14 d. rezoliuciją dėl ES valstybių narių pasirengimo veiksmingai ir laiku pradėti naująjį sanglaudos politikos programavimo laikotarpį (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. spalio 26 d. rezoliuciją dėl 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos (DFP) laikotarpio vidurio tikslinimo (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. spalio 26 d. rezoliuciją dėl 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos (DFP) laikotarpio vidurio tikslinimo (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 16 d. rezoliuciją „Investavimas į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą. Kuo geriau panaudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas. Ataskaitos vertinimas pagal Bendrųjų nuostatų reglamento 16 straipsnio 3 dalį“ (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 16 d. rezoliuciją „Investavimas į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą. Kuo geriau panaudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas. Ataskaitos vertinimas pagal Bendrųjų nuostatų reglamento 16 straipsnio 3 dalį“ (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją dėl siekio supaprastinti 2014–2020 m. sanglaudos politiką ir orientuoti ją į rezultatus (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją dėl siekio supaprastinti 2014–2020 m. sanglaudos politiką ir orientuoti ją į rezultatus (6),

| — | atsižvelgdamas į klausimą Komisijai „Vėlavimas įgyvendinant Europos struktūrinių ir investicijų (ESI) fondų veiksmų programas. Poveikis sanglaudos politikai ir tolesni veiksmai“ (O-000005/2017–B8-0202/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į klausimą Komisijai „Vėlavimas įgyvendinant Europos struktūrinių ir investicijų (ESI) fondų veiksmų programas. Poveikis sanglaudos politikai ir tolesni veiksmai“ (O-000005/2017–B8-0202/2017),

| — | atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 128 straipsnio 5 dalį ir 123 straipsnio 2 dalį,

| A. | kadangi, vėlai užbaigus derybas dėl 2014–2020 m. DFP ir vėlai priėmus ESI fondų reglamentus, vėluota priimti ir įgyvendinti partnerystės susitarimus ir veiksmų programas, paskirti vadovaujančiąsias, tvirtinančiąsias ir audito institucijas, apibrėžti ir įgyvendinti ex ante sąlygas bei vietos, regionų ir nacionaliniu lygmeniu įgyvendinti projektus; kadangi, nors dėl tokio vėlavimo nėra faktinės informacijos ir neatlikta analizė, šie dokumentai pirmajame programavimo laikotarpio etape turi poveikį ESI fondų galimybei didinti konkurencingumą ir stiprinti socialinę, ekonominę ir teritorinę sanglaudą; |
| --- | --- |

A.

kadangi, vėlai užbaigus derybas dėl 2014–2020 m. DFP ir vėlai priėmus ESI fondų reglamentus, vėluota priimti ir įgyvendinti partnerystės susitarimus ir veiksmų programas, paskirti vadovaujančiąsias, tvirtinančiąsias ir audito institucijas, apibrėžti ir įgyvendinti ex ante sąlygas bei vietos, regionų ir nacionaliniu lygmeniu įgyvendinti projektus; kadangi, nors dėl tokio vėlavimo nėra faktinės informacijos ir neatlikta analizė, šie dokumentai pirmajame programavimo laikotarpio etape turi poveikį ESI fondų galimybei didinti konkurencingumą ir stiprinti socialinę, ekonominę ir teritorinę sanglaudą;

| B. | kadangi šiuo metu patvirtintos 564 ESI fondų veiksmų programos ir Komisija gavo pranešimus apie institucijų paskyrimą 374 veiksmų programoms; kadangi tarpiniai mokėjimai negali būti atlikti, jeigu nepaskirtos vadovaujančiosios institucijos; kadangi, remiantis 2016 m. lapkričio 30 d. turėtais duomenimis, įvykdytų tarpinių mokėjimų suma tik 14,750 mlrd. EUR, o tai reiškia, kad mokėjimų sumos yra mažesnės nei buvo numatyta iš pradžių; |
| --- | --- |

B.

kadangi šiuo metu patvirtintos 564 ESI fondų veiksmų programos ir Komisija gavo pranešimus apie institucijų paskyrimą 374 veiksmų programoms; kadangi tarpiniai mokėjimai negali būti atlikti, jeigu nepaskirtos vadovaujančiosios institucijos; kadangi, remiantis 2016 m. lapkričio 30 d. turėtais duomenimis, įvykdytų tarpinių mokėjimų suma tik 14,750 mlrd. EUR, o tai reiškia, kad mokėjimų sumos yra mažesnės nei buvo numatyta iš pradžių;

| C. | kadangi tuo pačiu ankstesnio programavimo laikotarpio etapu, nors būta panašaus vėlavimo ir techninių kliūčių, susijusių su valdymo ir kontrolės sistemų atžvilgiu nustatytu reikalavimu, kreipimosi dėl tarpinių mokėjimų atvejų užregistruota jau 2009 m. liepos mėn. ir, atsižvelgiant į 2010 m. biudžete numatytus mokėjimų asignavimus, sanglaudos politikos programos tais metais turėjo pradėti veikti visu pajėgumu; |
| --- | --- |

C.

kadangi tuo pačiu ankstesnio programavimo laikotarpio etapu, nors būta panašaus vėlavimo ir techninių kliūčių, susijusių su valdymo ir kontrolės sistemų atžvilgiu nustatytu reikalavimu, kreipimosi dėl tarpinių mokėjimų atvejų užregistruota jau 2009 m. liepos mėn. ir, atsižvelgiant į 2010 m. biudžete numatytus mokėjimų asignavimus, sanglaudos politikos programos tais metais turėjo pradėti veikti visu pajėgumu;

| D. | kadangi dabartinė tarpinių mokėjimų suma sudaro palyginti mažą bendrų asignavimų programai dalį, atsižvelgiant į programavimo laikotarpio etapą; kadangi Parlamentui kyla susirūpinimas, kad, remiantis 2016 m. rudens valstybių narių prognozėmis, programos nebus sparčiau vykdomos; |
| --- | --- |

D.

kadangi dabartinė tarpinių mokėjimų suma sudaro palyginti mažą bendrų asignavimų programai dalį, atsižvelgiant į programavimo laikotarpio etapą; kadangi Parlamentui kyla susirūpinimas, kad, remiantis 2016 m. rudens valstybių narių prognozėmis, programos nebus sparčiau vykdomos;

| E. | kadangi dėl įgyvendinimo vėlavimo ir dėl to mažesnių mokėjimo poreikių jau 2016 m. 7,2 mlrd. EUR sumažėjo mokėjimo pagal 1b išlaidų kategoriją suma (pagal Taisomojo biudžeto projektą Nr. 4/2016); kadangi tame pačiame 2007–2013 m. programavimo laikotarpio etape panašaus taisomojo biudžeto projekto neprireikė; kadangi 2017 m. mokėjimų asignavimai sumažinti beveik 24 proc., palyginti su 2016 m.; |
| --- | --- |

E.

kadangi dėl įgyvendinimo vėlavimo ir dėl to mažesnių mokėjimo poreikių jau 2016 m. 7,2 mlrd. EUR sumažėjo mokėjimo pagal 1b išlaidų kategoriją suma (pagal Taisomojo biudžeto projektą Nr. 4/2016); kadangi tame pačiame 2007–2013 m. programavimo laikotarpio etape panašaus taisomojo biudžeto projekto neprireikė; kadangi 2017 m. mokėjimų asignavimai sumažinti beveik 24 proc., palyginti su 2016 m.;

| F. | kadangi primygtinai rekomenduojamas glaudesnis valstybių narių ir ES institucijų bendradarbiavimas, siekiant užtikrinti, kad 2018 m. ES biudžete būtų stabilizuoti mokėjimų asignavimai sanglaudos politikai, pasiektas pakankamas lygis ir laikomasi bendro 2014–2020 m. mokėjimų plano arba prireikus šis planas pritaikytas faktinėms aplinkybėms; |
| --- | --- |

F.

kadangi primygtinai rekomenduojamas glaudesnis valstybių narių ir ES institucijų bendradarbiavimas, siekiant užtikrinti, kad 2018 m. ES biudžete būtų stabilizuoti mokėjimų asignavimai sanglaudos politikai, pasiektas pakankamas lygis ir laikomasi bendro 2014–2020 m. mokėjimų plano arba prireikus šis planas pritaikytas faktinėms aplinkybėms;

| G. | kadangi administraciniai gebėjimai nacionaliniu ir regioniniu bei vietos lygmenimis yra pagrindinė išankstinė sąlyga siekiant sėkmingo sanglaudos politikos įgyvendinimo; |
| --- | --- |

G.

kadangi administraciniai gebėjimai nacionaliniu ir regioniniu bei vietos lygmenimis yra pagrindinė išankstinė sąlyga siekiant sėkmingo sanglaudos politikos įgyvendinimo;

| 1. | primena, kad ESI fondų investicijų parama svarbi siekiant mažinti ekonominius, socialinius ir teritorinius skirtumus Europos regionuose, taip pat skatinti pažangų, tvarų ir integracinį ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą; taigi reiškia susirūpinimą dėl to, kad tolesnis vėlavimas įgyvendinant sanglaudos politikos veiksmų programas darys neigiamą poveikį šių tikslų įgyvendinimui ir dėl to dar labiau didės regionų vystymosi skirtumai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pripažįsta, kad, nustatant keletą naujų reikalavimų, pavyzdžiui, dėl paramos telkimo pagal temas, ex ante sąlygų ir finansų valdymo, nors ir užtikrintas didesnis programų veiksmingumas, vėluojant priimti teisės aktų sistemą, vėluotas ir įgyvendinimas; atkreipia dėmesį į tai, kad dėl dabartinio įgyvendinimo tempo kyla pavojus, kad artimiausiais metais bus panaikinta daug įsipareigojimų asignavimų, ir pabrėžia, kad reikia imtis visų galimų priemonių siekiant išvengti tokios galimybės; ragina Komisiją nurodyti numatomus su tuo susijusius veiksmus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pabrėžia, kad, vėluojant šiam įgyvendinimui, dėl finansinių priemonių pagal ESI fondų veiksmų programas taikymo gali didėti jau kylanti rizika, susijusi su žemu išmokėjimo lygiu, per dideliais kapitalo įnašais, negebėjimu pritraukti pakankamai privataus kapitalo, menku finansinio sverto poveikiu ir kapitalo atsinaujinimo problemomis; atkreipia dėmesį, jog reikia išsamesnio aiškinimo ir veiksmų, kad valstybėse narėse būtų pasiektas vienodas gebėjimų naudoti finansines priemones, kaip sverto priemones, lygis, ir ragina valstybes nares tas Komisijos ir EIB įdiegtas priemones naudoti proporcingai; taip pat primena, kad galima jungti ESI fondų ir Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) lėšas siekiant spręsti dėl investicijų mažėjimo kylančias problemas, visų pirma sektoriuose, kuriuose daugiausia galimybių didinti augimą ir užimtumą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atsižvelgdamas į tai, kad daugelyje valstybių narių dėl ekonomikos krizės atsirado problemų, susijusių su nepakankamu likvidumu ir viešųjų lėšų, kurias būtų galima panaudoti viešosioms investicijoms, trūkumu, ir kad sanglaudos politikos ištekliai tampa pagrindiniu viešųjų investicijų šaltiniu, ragina Komisiją ir valstybes nares visapusiškai naudotis Stabilumo ir augimo pakte numatytu lankstumu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | todėl ragina Komisiją, glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir remiantis objektyvia veiksnių, dėl kurių dabar vėluojamas įgyvendinimas, analize, 2017 m. pirmąjį ketvirtį pateikti sanglaudos spartinimo planą, kad būtų galima sparčiau įgyvendinti ESI fondų veiksmų programas; tačiau šiomis aplinkybėmis pabrėžia poreikį užtikrinti, kad klaidų būtų nedaug, kad būtų kovojama su sukčiavimu ir stiprinami administraciniai nacionalinio, regioninio ir vietos lygmens gebėjimai, kaip būtina sąlyga siekiant laiku gaunamų ir gerų rezultatų; mano, kad specialiai parengtos priemonės turėtų atitikti Komisijos 2016 m. pabaigoje pateiktos 2014–2015 m. laikotarpio metinių programos įgyvendinimo ataskaitų suvestinės ataskaitos analizę, ir ragina valstybes nares nuolat stebėti projektų įgyvendinimo pažangą; šiuo atžvilgiu pabrėžia, kad pastangas reikia telkti pagal teminių tikslų prioritetus ir kad tai teikia pridėtinės vertės; be to, ragina Komisiją Geresnio įgyvendinimo darbo grupės veikla toliau teikti paramą ir Parlamentui pateikti savo veiklos veiksmų planą; |
| --- | --- |

5.

| 6. | yra susirūpinęs, kad vėluojama skirti vadovaujančiąsias, tvirtinančiąsias ir audito institucijas ir dėl to vėluojama teikti mokėjimo paraiškas; todėl ragina valstybes nares baigti įgyvendinti skyrimo procesą, o Komisiją – vadovaujančiosioms, tvirtinančiosioms ir audito institucijoms suteikti būtiną techninę pagalbą ir konsultavimo paslaugas, skirtas palengvinti ir paspartinti veiksmų programų įgyvendinimą vietoje, įskaitant projektų bazių rengimą, finansinio valdymo ir kontrolės sistemos paprastinimą ir spartinimą, taip pat sutarčių sudarymo ir stebėsenos procedūras; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pripažįsta, kad greitesnis ir veiksmingesnis ESI fondų veiksmų programų įgyvendinimas yra tiesiogiai susijęs su didesniu supaprastinimu; atsižvelgdamas į tai, atkreipia dėmesį į su „Omnibus“ pasiūlymu susijusius prioritetus; vis dėlto pažymi, kad reikia dėti daugiau pastangų, ypač sprendžiant problemas, susijusias su projektų valdymo sąnaudomis, taisyklių nevienodumu ir dažnu keitimu, sudėtingomis svarbių projektų tvirtinimo procedūromis, viešaisiais pirkimais, neišspręstais turtinių ryšių klausimais, ilgai trunkančiomis leidimų ir sprendimų gavimo procedūromis, audito ir kontrolės taisyklių taikymo atgaline data klausimais, vėluojančiais mokėjimais paramos gavėjams, sunkumais suderinant ESI fondų lėšas su kitais finansavimo šaltiniais, valstybės pagalbos taisyklėmis ir lėtu ginčų sprendimu; ragina Komisiją užtikrinti tinkamą koordinavimą ir gerokai supaprastinti valstybės pagalbos taisykles, taip pat užtikrinti, kad jos derėtų su sanglaudos politika; primena, kad taip pat reikia stengtis geriau skelbti ESI fondų investicijų rezultatus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina Komisiją apsvarstyti ir plėtoti sprendimus, įskaitant kitas lankstumo priemones, pavyzdžiui, lankstumą renkantis prioritetus ir veiksmų programas, kai to pageidauja atitinkamos vadovaujančiosios institucijos, laikantis strategijos „Europa 2020“ tikslų ir kartu užtikrinant reikiamą stabilumą ir nuspėjamumą, ir jau siūlomą dėl visiško ar dalinio neįgyvendinimo panaikintų įsipareigojimų asignavimų, įskaitant pagal 1b išlaidų kategoriją, grąžinimą į ES biudžetą, be kita ko, būsimam programavimo laikotarpiui; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina dėti didesnes pastangas, kad, pasitelkiant bendrą finansavimą, pvz., ESIF, ESI fondus ir programą „Horizontas 2020“, glaudų kompetentingų institucijų bendradarbiavimą ir paramą racionalios specializacijos veiksmams užtikrinti, taip pat artimiau bendradarbiaujant su nacionalinėmis institucijomis, teikiančiomis projektams, kurie padeda siekti veiklos programose nustatytų tikslų, lengvatinėmis sąlygomis teikiamų paskolų garantijas, būtų užtikrinta ir palengvinta didesnė ES finansavimo galimybių sinergija; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina užtikrinti geresnę komunikaciją tarp Komisijos struktūrų (atitinkamų generalinių direktoratų), tarp Komisijos ir valstybių narių, taip pat nacionalinių ir regioninių valdžios institucijų, nes tai būtina sąlyga siekiant padidinti lėšų panaudojimo lygį ir veiksmų pagal sanglaudos politiką kokybę; |
| --- | --- |

10.

| 11. | dar kartą primena pridėtinę rezultatais grindžiamo požiūrio laikymosi vertę ir palankiai vertina Komisijos pastangas praktiškai užtikrinti politinės veiklos rezultatus; atkreipia dėmesį į 2014–2015 m. laikotarpio metinių programos įgyvendinimo ataskaitų suvestinės ataskaitos išvadas ir laukia būsimos 2017 m. pabaigoje planuojamos parengti strateginės Komisijos ataskaitos, kurioje bus pateikta informacijos apie prioritetų įgyvendinimą – pateikiami finansiniai duomenys, bendri ir konkretūs programos rodikliai, kiekybiniai tiksliniai rodikliai, pažanga artėjant prie nustatytų orientyrų, taip pat nurodomas veiksmų, kurių imtasi siekiant įvykdyti ex ante sąlygas, įvykdymo lygis (7); |
| --- | --- |

11.

| 12. | atkreipia dėmesį į esamą 2014–2020 m. mokėjimų planą; atsižvelgdamas į įsipareigojimų panaikinimo taisykles, ragina Komisiją iki 2023 m. nustatyti tinkamą mokėjimų planą ir pasiūlyti padidinti mokėjimų asignavimų viršutines ribas pagal 1b išlaidų kategoriją (jei būtina, iki dabartinio programavimo laikotarpio pabaigos); ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad būtų galima lengvai naudotis visomis e. sanglaudos galimybėmis ir mokėjimo planą koreguoti atsižvelgiant į konkrečią raidą, ir parengti sanglaudos spartinimo planą; todėl prašo, kad valstybės narės įvestų duomenis apie projektų bazes, viešųjų pirkimų planus ir planuojamas bei faktines pasiūlymų teikimo, sutarčių sudarymo ir įgyvendinimo datas, taip pat finansinius ir apskaitos duomenis, susijusius su sąskaitomis faktūromis, bendru finansavimu, išlaidų tinkamumu finansuoti ir kt.; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tikisi, kad Komisija Sanglaudos forume tęs diskusijas šiais klausimais ir 7-ojoje sanglaudos ataskaitoje pasiūlys sprendimų, kad būtų užtikrintas visapusis sanglaudos politikos įgyvendinimas ir tenkinami ES investiciniai poreikiai; taip pat ragina imtis būtinų veiksmų, kad po 2020 m. būtų laiku pradėtas programavimo laikotarpis; |
| --- | --- |

13.

| 14. | prašo Komisijos atsižvelgti į tai, kas sužinota iš metinėse ataskaitose pateiktos informacijos, kad būtų galima diskutuoti apie sanglaudos politiką po 2020 m. |
| --- | --- |

14.

| 15. | primygtinai ragina Komisiją vėliausiai iki 2018 m. pradžios pateikti teisės aktų paketą dėl kito programavimo laikotarpio ir sudaryti sąlygas sklandžiai ir laiku derėtis dėl DFP po 2020 m., įskaitant poveikį švelninančias reguliavimo ir procedūrų priemones, siekiant išvengti sisteminių sukrėtimų sanglaudos politikos investicijoms ir jų įgyvendinimui; mano, kad reikia tinkamai atsižvelgti į Jungtinės Karalystės referendumo rezultatus ir būsimus „Brexit“ susitarimus; |
| --- | --- |

15.

| 16. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijai, Tarybai, Regionų komitetui, valstybėms narėms ir jų nacionaliniams bei regioniniams parlamentams. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0217.

(2)  OL C 289, 2016 8 9, p. 50.

(3)  OL C 482, 2016 12 23, p. 56.

(4)  Priimti tekstai, P8_TA(2016)0412.

(5)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0053.

(6)  Priimti tekstai, P8_TA(2015)0419.

(7)  Būtinas atnaujinimas paskelbus 2014–2015 m. laikotarpio metinių programos įgyvendinimo ataskaitų suvestinę ataskaitą.

---

REKOMENDACIJOS

Europos Parlamentas

2017 m. vasario 14 d., antradienis

| 18.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 252/298 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 252/298

---

P8_TA(2017)0029

Prioritetai 61-ojoje Jungtinių Tautų Moterų padėties komisijos sesijoje

2017 m. vasario 14 d. Europos Parlamento rekomendacija Tarybai dėl ES prioritetų 61-ojoje Jungtinių Tautų Moterų padėties komisijos sesijoje (2017/2001(INI))

(2018/C 252/30)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl rekomendacijos Tarybai dėl ES prioritetinių klausimų, skirtų svarstyti JT Moterų padėties komisijos 61-ojoje sesijoje, kurį pateikė Constance Le Grip PPE frakcijos vardu ir Maria Arena S&D frakcijos vardu (B8-1365/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pasiūlymą dėl rekomendacijos Tarybai dėl ES prioritetinių klausimų, skirtų svarstyti JT Moterų padėties komisijos 61-ojoje sesijoje, kurį pateikė Constance Le Grip PPE frakcijos vardu ir Maria Arena S&D frakcijos vardu (B8-1365/2016),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 26 d. Tarybos išvadas dėl lyčių aspekto vystymosi srityje ir dėl naujos visuotinės skurdo panaikinimo ir darnaus vystymosi po 2015 m. partnerystės, taip pat į jos 2014 m. gruodžio 16 d. išvadas „Pokyčius skatinanti laikotarpio po 2015 m. darbotvarkė“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 26 d. Tarybos išvadas dėl lyčių aspekto vystymosi srityje ir dėl naujos visuotinės skurdo panaikinimo ir darnaus vystymosi po 2015 m. partnerystės, taip pat į jos 2014 m. gruodžio 16 d. išvadas „Pokyčius skatinanti laikotarpio po 2015 m. darbotvarkė“,

| — | atsižvelgdamas į JT Moterų padėties komisijos 61-ąją sesiją ir jos prioritetinę temą „Moterų ekonominis įgalėjimas besikeičiančiame darbo pasaulyje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Moterų padėties komisijos 61-ąją sesiją ir jos prioritetinę temą „Moterų ekonominis įgalėjimas besikeičiančiame darbo pasaulyje“,

| — | atsižvelgdamas į 1995 m. rugsėjo mėn. Pekine vykusią ketvirtąją pasaulio moterų konferenciją, į Pekine priimtą deklaraciją ir veiksmų programą, taip pat į atitinkamai 2000 m. birželio 9 d., 2005 m. kovo 11 d. ir 2010 m. kovo 2 d. ir 2015 m. kovo 9 d. patvirtintus Jungtinių Tautų specialiųjų sesijų „Pekinas + 5“, „Pekinas + 10“ ir „Pekinas + 15“, „Pekinas + 20“ baigiamuosius dokumentus dėl tolesnių veiksmų ir iniciatyvų siekiant įgyvendinti Pekino deklaraciją ir veiksmų programą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1995 m. rugsėjo mėn. Pekine vykusią ketvirtąją pasaulio moterų konferenciją, į Pekine priimtą deklaraciją ir veiksmų programą, taip pat į atitinkamai 2000 m. birželio 9 d., 2005 m. kovo 11 d. ir 2010 m. kovo 2 d. ir 2015 m. kovo 9 d. patvirtintus Jungtinių Tautų specialiųjų sesijų „Pekinas + 5“, „Pekinas + 10“ ir „Pekinas + 15“, „Pekinas + 20“ baigiamuosius dokumentus dėl tolesnių veiksmų ir iniciatyvų siekiant įgyvendinti Pekino deklaraciją ir veiksmų programą,

| — | atsižvelgdamas į 1979 m. JT konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims (angl. CEDAW), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1979 m. JT konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims (angl. CEDAW),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 113 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 113 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą (A8-0018/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą (A8-0018/2017),

| A. | kadangi moterų ir vyrų lygybė – pagrindinis ES principas, įtvirtintas Europos Sąjungos sutartyje, ir vienas iš jos tikslų ir užduočių, ir kadangi ES, vykdydama išorės veiksmus, taip pat vadovaujasi šiuo principu, nes abu aspektai turėtų būti suderinti; |
| --- | --- |

A.

kadangi moterų ir vyrų lygybė – pagrindinis ES principas, įtvirtintas Europos Sąjungos sutartyje, ir vienas iš jos tikslų ir užduočių, ir kadangi ES, vykdydama išorės veiksmus, taip pat vadovaujasi šiuo principu, nes abu aspektai turėtų būti suderinti;

| B. | kadangi moterų žmogaus teisės ir lyčių lygybė – ne tik pagrindinės žmogaus teisės, bet ir būtinos vystymosi skatinimo ir skurdo mažinimo priemonės bei reikalingas taikaus, klestinčio ir tvaraus pasaulio pagrindas; |
| --- | --- |

B.

kadangi moterų žmogaus teisės ir lyčių lygybė – ne tik pagrindinės žmogaus teisės, bet ir būtinos vystymosi skatinimo ir skurdo mažinimo priemonės bei reikalingas taikaus, klestinčio ir tvaraus pasaulio pagrindas;

| C. | kadangi priekabiavimas prie moterų ir smurtas prieš jas apima įvairiausius žmogaus teisių pažeidimus; kadangi bet kuri iš šių smurto formų gali palikti gilius psichologinius randus ir apimti fizinę ir seksualinę žalą arba kančias, tokių veiksmų grėsmę ir prievartą, pakenkti bendrai moterų ir mergaičių sveikatos būklei, įskaitant jų reprodukcinę ir lytinę sveikatą, o kai kada ir baigtis mirtimi; |
| --- | --- |

C.

kadangi priekabiavimas prie moterų ir smurtas prieš jas apima įvairiausius žmogaus teisių pažeidimus; kadangi bet kuri iš šių smurto formų gali palikti gilius psichologinius randus ir apimti fizinę ir seksualinę žalą arba kančias, tokių veiksmų grėsmę ir prievartą, pakenkti bendrai moterų ir mergaičių sveikatos būklei, įskaitant jų reprodukcinę ir lytinę sveikatą, o kai kada ir baigtis mirtimi;

| D. | kadangi 2017 m. sausio 23 d. JAV Prezidentas Donald Trump atnaujino vadinamosios visuotinio nutildymo taisyklės taikymą, taigi tarptautinės organizacijos negali gauti jokios JAV pagalbos visuotinei sveikatai užtikrinti, jei sudaro galimybę pasidaryti abortą, pataria, nukreipia šiuo klausimu arba užsiima su juo susijusia lobistine veikla – net jei šiuo tikslu jos naudoja nuosavas, o ne JAV lėšas ir net jeigu jų šalyje abortai teisėti; kadangi dėl to nukentės programos ŽIV / AIDS, motinos ir vaiko sveikatos, kovos su Zikos virusu bei kitose sveikatos ir ligų srityse; kadangi ši taisyklė reikš, kad pažanga, kuri daugybę metų buvo daroma gerinant bendruomenių sveikatą ir gerovę visame pasaulyje – ypač moterų ir mergaičių teisių srityje – nueis veltui, o galimybė gauti sveikatos priežiūros paslaugas gali sumažėti milijonams žmonių visame pasaulyje; |
| --- | --- |

D.

kadangi 2017 m. sausio 23 d. JAV Prezidentas Donald Trump atnaujino vadinamosios visuotinio nutildymo taisyklės taikymą, taigi tarptautinės organizacijos negali gauti jokios JAV pagalbos visuotinei sveikatai užtikrinti, jei sudaro galimybę pasidaryti abortą, pataria, nukreipia šiuo klausimu arba užsiima su juo susijusia lobistine veikla – net jei šiuo tikslu jos naudoja nuosavas, o ne JAV lėšas ir net jeigu jų šalyje abortai teisėti; kadangi dėl to nukentės programos ŽIV / AIDS, motinos ir vaiko sveikatos, kovos su Zikos virusu bei kitose sveikatos ir ligų srityse; kadangi ši taisyklė reikš, kad pažanga, kuri daugybę metų buvo daroma gerinant bendruomenių sveikatą ir gerovę visame pasaulyje – ypač moterų ir mergaičių teisių srityje – nueis veltui, o galimybė gauti sveikatos priežiūros paslaugas gali sumažėti milijonams žmonių visame pasaulyje;

| E. | kadangi 5-asis darnaus vystymosi tikslas (DVT 5) – visame pasaulyje pasiekti lyčių lygybę ir visų moterų ir mergaičių įgalėjimą; kadangi DVT 5 yra atskiras tikslas, taigi turi būti integruotas į visą Darbotvarkę iki 2030 m. ir visų DVT įgyvendinimą; kadangi moterų įgalėjimas reiškia, jog moterims suteikiamos priemonės, būtinos norint, kad jos taptų ekonomiškai nepriklausomos, būtų vienodai atstovaujamos visoje visuomenėje ir lygiateisės visose gyvenimo sferose, įgytų daugiau galios viešajame gyvenime ir kontroliuotų visus sprendimus, darančius poveikį jų gyvenimui; |
| --- | --- |

E.

kadangi 5-asis darnaus vystymosi tikslas (DVT 5) – visame pasaulyje pasiekti lyčių lygybę ir visų moterų ir mergaičių įgalėjimą; kadangi DVT 5 yra atskiras tikslas, taigi turi būti integruotas į visą Darbotvarkę iki 2030 m. ir visų DVT įgyvendinimą; kadangi moterų įgalėjimas reiškia, jog moterims suteikiamos priemonės, būtinos norint, kad jos taptų ekonomiškai nepriklausomos, būtų vienodai atstovaujamos visoje visuomenėje ir lygiateisės visose gyvenimo sferose, įgytų daugiau galios viešajame gyvenime ir kontroliuotų visus sprendimus, darančius poveikį jų gyvenimui;

| F. | kadangi moterys – visame pasaulyje svarbūs ekonomikos subjektai ir moterų dalyvavimas ekonominėje veikloje gali skatinti ekonomiką, darbo vietų kūrimą ir integracinį augimą; kadangi šalys, kuriose moterys vertinamos ir joms suteikiamos galios visapusiškai dalyvauti darbo rinkoje ir priimant sprendimus, yra stabilesnės, labiau klestinčios ir saugesnės; kadangi biudžeto sudarymas atsižvelgiant į lyčių aspektą yra pažangios ekonomikos ženklas ir užtikrina, kad viešosios išlaidos būtų naudojamos lyčių lygybei skatinti; |
| --- | --- |

F.

kadangi moterys – visame pasaulyje svarbūs ekonomikos subjektai ir moterų dalyvavimas ekonominėje veikloje gali skatinti ekonomiką, darbo vietų kūrimą ir integracinį augimą; kadangi šalys, kuriose moterys vertinamos ir joms suteikiamos galios visapusiškai dalyvauti darbo rinkoje ir priimant sprendimus, yra stabilesnės, labiau klestinčios ir saugesnės; kadangi biudžeto sudarymas atsižvelgiant į lyčių aspektą yra pažangios ekonomikos ženklas ir užtikrina, kad viešosios išlaidos būtų naudojamos lyčių lygybei skatinti;

| G. | kadangi moterų kūrybiškumo ir verslumo potencialas yra nepakankamai išnaudojami ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo šaltiniai, kurie turėtų būti toliau vystomi; |
| --- | --- |

G.

kadangi moterų kūrybiškumo ir verslumo potencialas yra nepakankamai išnaudojami ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo šaltiniai, kurie turėtų būti toliau vystomi;

| H. | kadangi praėjus 20-čiai metų po Pekino konferencijos, nepaisant tvirtų įrodymų, kad moterų įgalėjimas svarbus norint mažinti skurdą, skatinti vystymąsi ir spręsti svarbiausius pasaulio klausimus, ES vyriausybės pripažino, kad jokioje šalyje nepasiekta visapusiška moterų ir vyrų lygybė ir moterų ir mergaičių įgalėjimas, kad pažanga buvo lėta ir nevienoda, išliko didelės spragos ir diskriminavimo formos ir įgyvendinant veiksmus pagal Pekino veiksmų platformos 12-ką daugiausia susirūpinimo keliančių sričių kilo naujų problemų; |
| --- | --- |

H.

kadangi praėjus 20-čiai metų po Pekino konferencijos, nepaisant tvirtų įrodymų, kad moterų įgalėjimas svarbus norint mažinti skurdą, skatinti vystymąsi ir spręsti svarbiausius pasaulio klausimus, ES vyriausybės pripažino, kad jokioje šalyje nepasiekta visapusiška moterų ir vyrų lygybė ir moterų ir mergaičių įgalėjimas, kad pažanga buvo lėta ir nevienoda, išliko didelės spragos ir diskriminavimo formos ir įgyvendinant veiksmus pagal Pekino veiksmų platformos 12-ką daugiausia susirūpinimo keliančių sričių kilo naujų problemų;

| I. | kadangi ES atlieka svarbų vaidmenį politinėmis ir finansinėmis priemonėmis skatindama moterų ir mergaičių įgalėjimą ES ir visame pasaulyje; kadangi ES turi atlikti itin svarbų dokumentų dėl moterų žmogaus teisių, dėl kurių yra susitarusios JT ir ES, sergėtojos vaidmenį; |
| --- | --- |

I.

kadangi ES atlieka svarbų vaidmenį politinėmis ir finansinėmis priemonėmis skatindama moterų ir mergaičių įgalėjimą ES ir visame pasaulyje; kadangi ES turi atlikti itin svarbų dokumentų dėl moterų žmogaus teisių, dėl kurių yra susitarusios JT ir ES, sergėtojos vaidmenį;

| J. | kadangi skurdžiausiose šalyse moterys ir toliau pagamina apie 80 proc. maisto ir šiuo metu yra pagrindinės biologinės įvairovės ir kultūrinių augalų sėklų sergėtojos; |
| --- | --- |

J.

kadangi skurdžiausiose šalyse moterys ir toliau pagamina apie 80 proc. maisto ir šiuo metu yra pagrindinės biologinės įvairovės ir kultūrinių augalų sėklų sergėtojos;

| K. | kadangi žemė yra ne tik gamybos priemonė, bet ir kultūros bei tapatybės erdvė; kadangi dėl to žemė yra fundamentali gyvenimo sudedamoji dalis ir neatimama moterų ūkininkių bei čiabuvių moterų teisė; |
| --- | --- |

K.

kadangi žemė yra ne tik gamybos priemonė, bet ir kultūros bei tapatybės erdvė; kadangi dėl to žemė yra fundamentali gyvenimo sudedamoji dalis ir neatimama moterų ūkininkių bei čiabuvių moterų teisė;

| 1. | teikia Tarybai šią rekomendaciją:


  Bendrosios moterų ir mergaičių įgalėjimo sąlygos








  a) | patvirtinti savo įsipareigojimą vykdyti Pekino veiksmų programą ir imtis joje nurodytų įvairių veiksmų lyčių lygybės srityje; patvirtinti savo įsipareigojimą vadovautis dvejopu metodu moterų žmogaus teisių klausimu, lyčių aspektą integruojant į visų sričių politiką ir įgyvendinant konkrečius veiksmus, susijusius su moterų žmogaus teisėmis ir lyčių lygybe; |
| --- | --- | --- |

1.

Bendrosios moterų ir mergaičių įgalėjimo sąlygos

a)

patvirtinti savo įsipareigojimą vykdyti Pekino veiksmų programą ir imtis joje nurodytų įvairių veiksmų lyčių lygybės srityje; patvirtinti savo įsipareigojimą vadovautis dvejopu metodu moterų žmogaus teisių klausimu, lyčių aspektą integruojant į visų sričių politiką ir įgyvendinant konkrečius veiksmus, susijusius su moterų žmogaus teisėmis ir lyčių lygybe;

| b) | raginti taikyti politiką, pagal kurią būtų investuojama į moterų ir mergaičių galimybes gauti išsilavinimą ir profesinį mokymą, įskaitant formalųjį švietimą, savaiminį mokymąsi ir neformalųjį švietimą, ir būtų panaikinta lyčių nelygybė šiose srityse bei visuose sektoriuose, ypač tuose, kuriuose tradiciškai vyrauja vyrai; |
| --- | --- |

b)

raginti taikyti politiką, pagal kurią būtų investuojama į moterų ir mergaičių galimybes gauti išsilavinimą ir profesinį mokymą, įskaitant formalųjį švietimą, savaiminį mokymąsi ir neformalųjį švietimą, ir būtų panaikinta lyčių nelygybė šiose srityse bei visuose sektoriuose, ypač tuose, kuriuose tradiciškai vyrauja vyrai;

| c) | kovoti su visomis smurto prieš moteris ir mergaites formas viešajame ir privačiajame gyvenime, nes taip rimtai pažeidžiama jų fizinė ir psichinė neliečiamybė ir joms užkertamas kelias pasinaudoti visomis savo galimybėmis; siekti pažangos, kad Stambulo konvenciją visapusiškai ratifikuotų visos šios konvencijos šalys; |
| --- | --- |

c)

kovoti su visomis smurto prieš moteris ir mergaites formas viešajame ir privačiajame gyvenime, nes taip rimtai pažeidžiama jų fizinė ir psichinė neliečiamybė ir joms užkertamas kelias pasinaudoti visomis savo galimybėmis; siekti pažangos, kad Stambulo konvenciją visapusiškai ratifikuotų visos šios konvencijos šalys;

| d) | mano, jog, norėdamos efektyviau veikti pasaulio mastu, JT, ES ir jos valstybės narės daugiau pastangų turi dėti ir viduje, kad būtų panaikintas smurtas prieš moteris ir smurtas dėl lyties; todėl pakartoja savo raginimą Komisijai pateikti pasiūlymą dėl ES strategijos kovos su smurtu prieš moteris srityje, įskaitant direktyvą, kurioje būtų nustatyti minimalieji standartai; šiame kontekste taip pat ragina visas šalis pasirašyti ir ratifikuoti Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo; |
| --- | --- |

d)

mano, jog, norėdamos efektyviau veikti pasaulio mastu, JT, ES ir jos valstybės narės daugiau pastangų turi dėti ir viduje, kad būtų panaikintas smurtas prieš moteris ir smurtas dėl lyties; todėl pakartoja savo raginimą Komisijai pateikti pasiūlymą dėl ES strategijos kovos su smurtu prieš moteris srityje, įskaitant direktyvą, kurioje būtų nustatyti minimalieji standartai; šiame kontekste taip pat ragina visas šalis pasirašyti ir ratifikuoti Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo;

| e) | parengti politiką, kuria būtų skatinamas visų moterų deramas darbas ir visiškas užimtumas; |
| --- | --- |

e)

parengti politiką, kuria būtų skatinamas visų moterų deramas darbas ir visiškas užimtumas;

| f) | užtikrinti visuotinę teisę gauti lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūros paslaugas, kaip sutarta Tarptautinės konferencijos gyventojų ir vystymosi klausimais veiksmų programoje, Pekino veiksmų programoje ir peržiūros konferencijų išvadų dokumentuose; užtikrinti pagal amžių pritaikytą lytinį mergaičių ir berniukų bei merginų ir vaikinų švietimą, kad būtų apribotas nepageidaujamo ankstyvojo nėštumo atvejų skaičius arba lytinių ligų plitimas; |
| --- | --- |

f)

užtikrinti visuotinę teisę gauti lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūros paslaugas, kaip sutarta Tarptautinės konferencijos gyventojų ir vystymosi klausimais veiksmų programoje, Pekino veiksmų programoje ir peržiūros konferencijų išvadų dokumentuose; užtikrinti pagal amžių pritaikytą lytinį mergaičių ir berniukų bei merginų ir vaikinų švietimą, kad būtų apribotas nepageidaujamo ankstyvojo nėštumo atvejų skaičius arba lytinių ligų plitimas;

| g) | griežtai smerkia vadinamąją visuotinio nutildymo taisyklę, pagal kurią tarptautinės organizacijos negali gauti JAV šeimos planavimo finansavimo, jei sudaro galimybę pasidaryti abortą, pataria, nukreipia šiuo klausimu arba užsiima su juo susijusia lobistine veikla; mano, kad ši taisyklė – tiesioginis išpuolis prieš laimėjimus ir žingsnis atgal moterų ir mergaičių teisių srityje; ragina ES ir jos valstybes nares skubiai spręsti vadinamosios visuotinio nutildymo taisyklės poveikio klausimą gerokai padidinant finansavimą lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių srityje ir sukurti tarptautinį fondą, kurio lėšomis būtų finansuojamos nėštumo kontrolės, taip pat saugaus ir teisėto aborto paslaugos, naudojant nacionalines ir ES lėšas vystymuisi, kad būtų užpildyta finansavimo spraga, atsivėrusi po to, kai D. Trumpo administracija ėmėsi veiksmų, siekdama nutraukti finansavimą visoms užjūrio pagalbos organizacijoms, teikiančioms su lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis susijusias paslaugas; |
| --- | --- |

g)

griežtai smerkia vadinamąją visuotinio nutildymo taisyklę, pagal kurią tarptautinės organizacijos negali gauti JAV šeimos planavimo finansavimo, jei sudaro galimybę pasidaryti abortą, pataria, nukreipia šiuo klausimu arba užsiima su juo susijusia lobistine veikla; mano, kad ši taisyklė – tiesioginis išpuolis prieš laimėjimus ir žingsnis atgal moterų ir mergaičių teisių srityje; ragina ES ir jos valstybes nares skubiai spręsti vadinamosios visuotinio nutildymo taisyklės poveikio klausimą gerokai padidinant finansavimą lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių srityje ir sukurti tarptautinį fondą, kurio lėšomis būtų finansuojamos nėštumo kontrolės, taip pat saugaus ir teisėto aborto paslaugos, naudojant nacionalines ir ES lėšas vystymuisi, kad būtų užpildyta finansavimo spraga, atsivėrusi po to, kai D. Trumpo administracija ėmėsi veiksmų, siekdama nutraukti finansavimą visoms užjūrio pagalbos organizacijoms, teikiančioms su lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis susijusias paslaugas;

| h) | panaikinti vyrų ir moterų darbo užmokesčio, viso gyvenimo pajamų ir pensijų skirtumus; |
| --- | --- |

h)

panaikinti vyrų ir moterų darbo užmokesčio, viso gyvenimo pajamų ir pensijų skirtumus;

| i) | visais lygmenimis nutraukti visų formų diskriminaciją prieš moteris teisės aktuose ir politikoje; |
| --- | --- |

i)

visais lygmenimis nutraukti visų formų diskriminaciją prieš moteris teisės aktuose ir politikoje;

| j) | kovoti su visų formų lyčių stereotipais, kurie leidžia įsišaknyti nelygybei, smurtui ir diskriminacijai visose visuomenės gyvenimo sferose; |
| --- | --- |

j)

kovoti su visų formų lyčių stereotipais, kurie leidžia įsišaknyti nelygybei, smurtui ir diskriminacijai visose visuomenės gyvenimo sferose;

| k) | remti moterų organizacijas visais jų darbo lygmenimis; įtraukti jas kaip partneres kuriant politiką ir užtikrinant tinkamą finansavimą; |
| --- | --- |

k)

remti moterų organizacijas visais jų darbo lygmenimis; įtraukti jas kaip partneres kuriant politiką ir užtikrinant tinkamą finansavimą;

| l) | taikyti biudžeto sudarymą atsižvelgiant į lyčių aspektą kaip priemonę lyčių aspektui į visas viešąsias išlaidas integruoti; |
| --- | --- |

l)

taikyti biudžeto sudarymą atsižvelgiant į lyčių aspektą kaip priemonę lyčių aspektui į visas viešąsias išlaidas integruoti;

Moterų ekonominio įgalėjimo didinimas ir darbo rinkos kliūčių panaikinimas

| m) | raginti visas šalis ratifikuoti ir įgyvendinti Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, ypač atsižvelgiant į 1, 4, 10, 11, 13, 14 ir 15 straipsnius; |
| --- | --- |

m)

raginti visas šalis ratifikuoti ir įgyvendinti Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims, ypač atsižvelgiant į 1, 4, 10, 11, 13, 14 ir 15 straipsnius;

| n) | primygtinai raginti visas šalis vykdyti politiką ir teisės aktus, kuriais būtų užtikrintos vienodos galimybės gauti darbą, vienodą atlygį už vienodą darbą ir lygiavertį darbą; |
| --- | --- |

n)

primygtinai raginti visas šalis vykdyti politiką ir teisės aktus, kuriais būtų užtikrintos vienodos galimybės gauti darbą, vienodą atlygį už vienodą darbą ir lygiavertį darbą;

| o) | toliau ir aktyviau rengti politiką, pagal kurią būtų remiamas ir propaguojamas moterų verslumas, atsižvelgiant į deramą darbą ir visų kliūčių bei visuomenės išankstinio nusistatymo, su kuriais susiduriama steigiant verslą ir jam vadovaujant, pašalinimą, įskaitant geresnę prieigą vienodomis sąlygomis prie finansinių paslaugų, kreditų, rizikos kapitalo ir rinkų bei prieigos prie informacijos, mokymų ir ryšių verslo tikslais skatinimą; atsižvelgiant į tai, pripažinti ir skatinti socialinių įmonių, kooperatyvų ir alternatyvių verslo modelių vaidmenį užtikrinant moterų įgalėjimą; |
| --- | --- |

o)

toliau ir aktyviau rengti politiką, pagal kurią būtų remiamas ir propaguojamas moterų verslumas, atsižvelgiant į deramą darbą ir visų kliūčių bei visuomenės išankstinio nusistatymo, su kuriais susiduriama steigiant verslą ir jam vadovaujant, pašalinimą, įskaitant geresnę prieigą vienodomis sąlygomis prie finansinių paslaugų, kreditų, rizikos kapitalo ir rinkų bei prieigos prie informacijos, mokymų ir ryšių verslo tikslais skatinimą; atsižvelgiant į tai, pripažinti ir skatinti socialinių įmonių, kooperatyvų ir alternatyvių verslo modelių vaidmenį užtikrinant moterų įgalėjimą;

| p) | pripažinti, kad makroekonominė politika, pirmiausia susijusi su biudžeto drausme ir viešosiomis paslaugomis, daro neproporcingai didelį poveikį moterims ir kad politikos formuotojai turi atsižvelgti į šį poveikį lyčiai; |
| --- | --- |

p)

pripažinti, kad makroekonominė politika, pirmiausia susijusi su biudžeto drausme ir viešosiomis paslaugomis, daro neproporcingai didelį poveikį moterims ir kad politikos formuotojai turi atsižvelgti į šį poveikį lyčiai;

| q) | skatinti naujas investicijas į socialinės rūpybos infrastruktūrą, švietimą ir sveikatos priežiūrą ir viešą prieinamų, įperkamų ir kokybiškų priežiūros, įskaitant vaikų, priklausomų ir vyresnio amžiaus asmenų priežiūrą, paslaugų teikimą visą gyvenimą; užtikrinti tvirtą besilaukiančių moterų apsaugą ir darbo teises joms laukiantis ir po nėštumo; |
| --- | --- |

q)

skatinti naujas investicijas į socialinės rūpybos infrastruktūrą, švietimą ir sveikatos priežiūrą ir viešą prieinamų, įperkamų ir kokybiškų priežiūros, įskaitant vaikų, priklausomų ir vyresnio amžiaus asmenų priežiūrą, paslaugų teikimą visą gyvenimą; užtikrinti tvirtą besilaukiančių moterų apsaugą ir darbo teises joms laukiantis ir po nėštumo;

| r) | remti politiką, kuri būtų palanki vienodam namų ir priežiūros pareigų pasidalijimui tarp vyrų ir moterų; |
| --- | --- |

r)

remti politiką, kuri būtų palanki vienodam namų ir priežiūros pareigų pasidalijimui tarp vyrų ir moterų;

| s) | remti TDO konvencijos sukūrimą, kad būtų nustatytas tarptautinis standartas, pagal kurį būtų galima nagrinėti smurto dėl lyties atvejus darbo vietoje; |
| --- | --- |

s)

remti TDO konvencijos sukūrimą, kad būtų nustatytas tarptautinis standartas, pagal kurį būtų galima nagrinėti smurto dėl lyties atvejus darbo vietoje;

| t) | įgyvendinti politiką siekiant spręsti klausimą dėl politinio smurto prieš moteris reiškinio, įskaitant fizinį smurtą, bauginimą ir priekabiavimą internetu; |
| --- | --- |

t)

įgyvendinti politiką siekiant spręsti klausimą dėl politinio smurto prieš moteris reiškinio, įskaitant fizinį smurtą, bauginimą ir priekabiavimą internetu;

| u) | imtis veiksmingų priemonių, siekiant panaikinti vaikų darbą, nes išnaudojimą patiria milijonai mergaičių; į dabartinius ES teisės aktus įtraukti naujus mechanizmus, siekiant užkirsti kelią prekių, kurių gamybai buvo naudojamas vaikų darbas, importui; |
| --- | --- |

u)

imtis veiksmingų priemonių, siekiant panaikinti vaikų darbą, nes išnaudojimą patiria milijonai mergaičių; į dabartinius ES teisės aktus įtraukti naujus mechanizmus, siekiant užkirsti kelią prekių, kurių gamybai buvo naudojamas vaikų darbas, importui;

| v) | raginti moteris ir mergaites informuotumo didinimo kampanijomis ir paramos programomis siekti akademinės ir mokslinės karjeros visose mokslo srityje, ypatingą dėmesį skiriant technologijoms ir skaitmeninei ekonomikai; |
| --- | --- |

v)

raginti moteris ir mergaites informuotumo didinimo kampanijomis ir paramos programomis siekti akademinės ir mokslinės karjeros visose mokslo srityje, ypatingą dėmesį skiriant technologijoms ir skaitmeninei ekonomikai;

| w) | užtikrinti ES vidaus, išorės politikos ir darnaus vystymosi tikslų suderinamumą; |
| --- | --- |

w)

užtikrinti ES vidaus, išorės politikos ir darnaus vystymosi tikslų suderinamumą;

Moterų lygios dalies užtikrinimas visais sprendimų priėmimo lygmenimis

| x) | ginti pilietines ir politines teises ir remti lyčių pusiausvyros užtikrinimą priimant sprendimus visais lygmenimis, įskaitant politinių sprendimų priėmimą, ekonominę politiką ir programas, darbo vietas, verslą ar akademinį mokslą; |
| --- | --- |

x)

ginti pilietines ir politines teises ir remti lyčių pusiausvyros užtikrinimą priimant sprendimus visais lygmenimis, įskaitant politinių sprendimų priėmimą, ekonominę politiką ir programas, darbo vietas, verslą ar akademinį mokslą;

| y) | įtraukti socialinius partnerius, pilietinę visuomenę ir moterų organizacijas į ekonominių sprendimų priėmimą; |
| --- | --- |

y)

įtraukti socialinius partnerius, pilietinę visuomenę ir moterų organizacijas į ekonominių sprendimų priėmimą;

| z) | stiprinti moterų lyderystę ir dalyvavimą priimant sprendimus konfliktinėse situacijose ir jiems pasibaigus ir užtikrinti moterų galimybes įsidarbinti, patekti į rinkas, taip pat dalyvavimą politikoje ir lyderystę po konfliktų atsigaunančiose šalyse, nes visa tai nepaprastai svarbu stabilumui; |
| --- | --- |

z)

stiprinti moterų lyderystę ir dalyvavimą priimant sprendimus konfliktinėse situacijose ir jiems pasibaigus ir užtikrinti moterų galimybes įsidarbinti, patekti į rinkas, taip pat dalyvavimą politikoje ir lyderystę po konfliktų atsigaunančiose šalyse, nes visa tai nepaprastai svarbu stabilumui;

Labiausiai marginalizuotų moterų poreikių patenkinimas

| aa) | supaprastinti žemės nuosavybę ir galimybę gauti kreditą kaimo moterims, taip pat populiarinti, skatinti ir remti moterų verslumo iniciatyvas kaimo vietovėse, padėti joms tapti ekonomiškai nepriklausomoms ir visapusiškai dalyvauti tvarioje ir kaimo plėtroje bei ja pasinaudoti; apsaugoti ir remti trumpąsias maisto tiekimo grandines ES įgyvendinant aktyvią vidaus ir išorės lygmens politiką; |
| --- | --- |

aa)

supaprastinti žemės nuosavybę ir galimybę gauti kreditą kaimo moterims, taip pat populiarinti, skatinti ir remti moterų verslumo iniciatyvas kaimo vietovėse, padėti joms tapti ekonomiškai nepriklausomoms ir visapusiškai dalyvauti tvarioje ir kaimo plėtroje bei ja pasinaudoti; apsaugoti ir remti trumpąsias maisto tiekimo grandines ES įgyvendinant aktyvią vidaus ir išorės lygmens politiką;

| ab) | nustatyti vidaus ir tarptautines taisykles, kurias taikant būtų užtikrinami smulkiųjų savininkų, ypač moterų, interesų neatitinkančio didelio masto žemės grobimo apribojimai; |
| --- | --- |

ab)

nustatyti vidaus ir tarptautines taisykles, kurias taikant būtų užtikrinami smulkiųjų savininkų, ypač moterų, interesų neatitinkančio didelio masto žemės grobimo apribojimai;

| ac) | raginti kaimo moterų organizacijų dalyvavimą formuojant politiką vietos, regionų, nacionaliniu ir pasauliniu lygmenimis bei remti moterų tinklus, skirtus keistis patirtimi ir geriausia praktika, ypač kai tam tikri sprendimai gali daryti įtaką jų gyvenimui; |
| --- | --- |

ac)

raginti kaimo moterų organizacijų dalyvavimą formuojant politiką vietos, regionų, nacionaliniu ir pasauliniu lygmenimis bei remti moterų tinklus, skirtus keistis patirtimi ir geriausia praktika, ypač kai tam tikri sprendimai gali daryti įtaką jų gyvenimui;

| ad) | raginti visas valstybes ratifikuoti ir įgyvendinti JT Neįgaliųjų teisių konvenciją, įskaitant jos 6 straipsnį „Neįgalios moterys“; |
| --- | --- |

ad)

raginti visas valstybes ratifikuoti ir įgyvendinti JT Neįgaliųjų teisių konvenciją, įskaitant jos 6 straipsnį „Neįgalios moterys“;

| ae) | atkreipti dėmesį į dirbančių moterų migrančių, ypač kaip namų darbuotojos dirbančių migrančių ir pabėgėlių, teisę į deramas darbo sąlygas ir lygiavertę socialinę apsaugą; raginti ratifikuoti ir įgyvendinti Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvenciją Nr. 189; |
| --- | --- |

ae)

atkreipti dėmesį į dirbančių moterų migrančių, ypač kaip namų darbuotojos dirbančių migrančių ir pabėgėlių, teisę į deramas darbo sąlygas ir lygiavertę socialinę apsaugą; raginti ratifikuoti ir įgyvendinti Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) konvenciją Nr. 189;

| af) | primygtinai raginti visas šalis įgyvendinti politiką, pagal kurią pabėgėlėms moterims ir mergaitėms būtų užtikrintos teisės ir humaniškas elgesys su jomis; |
| --- | --- |

af)

primygtinai raginti visas šalis įgyvendinti politiką, pagal kurią pabėgėlėms moterims ir mergaitėms būtų užtikrintos teisės ir humaniškas elgesys su jomis;

| ag) | užtikrinti, kad persekiojimas dėl lyties būtų laikomas pagrindu prašyti prieglobsčio vadovaujantis 1951 m. JT konvencija dėl pabėgėlių statuso; |
| --- | --- |

ag)

užtikrinti, kad persekiojimas dėl lyties būtų laikomas pagrindu prašyti prieglobsčio vadovaujantis 1951 m. JT konvencija dėl pabėgėlių statuso;

| ah) | pabrėžti, kad būtina saugoti ir remti LGBTI moterų teises; |
| --- | --- |

ah)

pabrėžti, kad būtina saugoti ir remti LGBTI moterų teises;

| ai) | raginti JT Moterų padėties komisiją kartu su Konvencijos dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims komitetu atliekant savo analizę formaliai vadovautis tarpsektoriniu principu ir, atliekant tarpsektorinę analizę, propaguoti kovos su daugialype diskriminacija sampratą visuose JT organuose; |
| --- | --- |

ai)

raginti JT Moterų padėties komisiją kartu su Konvencijos dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims komitetu atliekant savo analizę formaliai vadovautis tarpsektoriniu principu ir, atliekant tarpsektorinę analizę, propaguoti kovos su daugialype diskriminacija sampratą visuose JT organuose;

| aj) | įgyvendinti politiką, skirtą moterų, patiriančių skurdą ir socialinę atskirtį, padėties klausimui spręsti; |
| --- | --- |

aj)

įgyvendinti politiką, skirtą moterų, patiriančių skurdą ir socialinę atskirtį, padėties klausimui spręsti;

| ak) | pripažinti moterų, kaip formaliųjų ir neformaliųjų slaugytojų, vaidmenį ir įgyvendinti politiką siekiant pagerinti slaugos paslaugų teikimo sąlygas; |
| --- | --- |

ak)

pripažinti moterų, kaip formaliųjų ir neformaliųjų slaugytojų, vaidmenį ir įgyvendinti politiką siekiant pagerinti slaugos paslaugų teikimo sąlygas;

Šių įsipareigojimų virtimas išlaidomis ir jų matomumo didinimas

| al) | sutelkti reikalingus išteklius, kad būtų užtikrintos moterų ekonominės teisės ir sumažinta lyčių nelygybė, taip pat naudojant dabartines ES ir valstybių narių lygmenų priemones, pvz., poveikio lytims vertinimus; planuojant viešąsias išlaidas taikyti biudžeto sudarymo atsižvelgiant į lyčių aspektą principą, kad būtų galima užtikrinti lyčių lygybę ir pašalinti bet kokią lyčių nelygybę; |
| --- | --- |

al)

sutelkti reikalingus išteklius, kad būtų užtikrintos moterų ekonominės teisės ir sumažinta lyčių nelygybė, taip pat naudojant dabartines ES ir valstybių narių lygmenų priemones, pvz., poveikio lytims vertinimus; planuojant viešąsias išlaidas taikyti biudžeto sudarymo atsižvelgiant į lyčių aspektą principą, kad būtų galima užtikrinti lyčių lygybę ir pašalinti bet kokią lyčių nelygybę;

| am) | užtikrinti visapusišką Parlamento ir jo Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto dalyvavimą sprendimų priėmimo procese dėl ES pozicijos JT Moterų padėties komisijos 61-ojoje sesijoje; |
| --- | --- |

am)

užtikrinti visapusišką Parlamento ir jo Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto dalyvavimą sprendimų priėmimo procese dėl ES pozicijos JT Moterų padėties komisijos 61-ojoje sesijoje;

| an) | reiškia tvirtą paramą darbui, kurį atlieka JT padalinys „Moterys“ – pagrindinis JT sistemos smurtui prieš moteris ir mergaites visame pasaulyje panaikinti veikėjas, suburiantis visas susijusias suinteresuotąsias šalis, kad būtų užtikrinti politikos pokyčiai ir koordinuojami veiksmai; ragina visas JT valstybes nares ir ES padidinti savo finansavimą JT padaliniui „Moterys“; |
| --- | --- |

an)

reiškia tvirtą paramą darbui, kurį atlieka JT padalinys „Moterys“ – pagrindinis JT sistemos smurtui prieš moteris ir mergaites visame pasaulyje panaikinti veikėjas, suburiantis visas susijusias suinteresuotąsias šalis, kad būtų užtikrinti politikos pokyčiai ir koordinuojami veiksmai; ragina visas JT valstybes nares ir ES padidinti savo finansavimą JT padaliniui „Moterys“;

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti šią rekomendaciją Tarybai ir susipažinti – Komisijai. |
| --- | --- |

2.

---

III Parengiamieji aktai

EUROPOS PARLAMENTAS

2017 m. vasario 2 d., ketvirtadienis

| 18.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 252/303 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 252/303

---

P8_TA(2017)0014

ES ir Kolumbijos bei Peru prekybos susitarimo dvišalė apsaugos sąlyga ir bananų importo stabilizavimo priemonė ***I

2017 m. vasario 2 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 19/2013, kuriuo įgyvendinama Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Kolumbijos bei Peru prekybos susitarimo dvišalė apsaugos sąlyga ir bananų importo stabilizavimo priemonė, ir Reglamentas (ES) Nr. 20/2013, kuriuo įgyvendinama Susitarimo, kuriuo steigiama Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Centrinės Amerikos asociacija, dvišalė apsaugos sąlyga ir bananų importo stabilizavimo priemonė (COM(2015)0220 – C8-0131/2015 – 2015/0112(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2018/C 252/31)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2015)0220), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2015)0220),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 207 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0131/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 207 straipsnio 2 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0131/2015),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 20 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 20 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą (A8–0277/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto pranešimą (A8–0277/2016),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam bendram Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimui; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

---

P8_TC1-COD(2015)0112

Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. vasario 2 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 19/2013, kuriuo įgyvendinama Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Kolumbijos bei Peru prekybos susitarimo dvišalė apsaugos sąlyga ir bananų importo stabilizavimo priemonė, ir Reglamentas (ES) Nr. 20/2013, kuriuo įgyvendinama Susitarimo, kuriuo steigiama Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Centrinės Amerikos asociacija, dvišalė apsaugos sąlyga ir bananų importo stabilizavimo priemonė

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2017/540.)

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos

BENDRAS PAREIŠKIMAS

Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija susitaria, kad svarbu glaudžiai bendradarbiauti, stebint Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Kolumbijos bei Peru prekybos susitarimo
   (1)

  , iš dalies pakeisto Prisijungimo protokolu prie Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Kolumbijos bei Peru prekybos susitarimo, kuriuo atsižvelgiama į Ekvadoro prisijungimą
   (2)

  , 2013 m. sausio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 19/2013, kuriuo įgyvendinama Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Kolumbijos bei Peru prekybos susitarimo dvišalė apsaugos sąlyga ir bananų importo stabilizavimo priemonė
   (3)

  ir 2013 m. sausio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 20/2013, kuriuo įgyvendinama Susitarimo, kuriuo steigiama Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Centrinės Amerikos asociacija, dvišalė apsaugos sąlyga ir bananų importo stabilizavimo priemonė
   (4)

  , įgyvendinimą. Šiuo tikslu jie susitaria taip:

| — | Europos Parlamento atsakingam komitetui paprašius, Komisija jam praneš apie visas konkrečias problemas, susijusias su tuo, kaip Kolumbija, Ekvadoras ar Peru įgyvendina savo įsipareigojimus dėl prekybos ir tvarios plėtros. |
| --- | --- |

—

Europos Parlamento atsakingam komitetui paprašius, Komisija jam praneš apie visas konkrečias problemas, susijusias su tuo, kaip Kolumbija, Ekvadoras ar Peru įgyvendina savo įsipareigojimus dėl prekybos ir tvarios plėtros.

| — | tuo atveju, jei Europos Parlamentas priima rekomendaciją inicijuoti apsaugos priemonių tyrimus, Komisija atidžiai išnagrinėja, ar tenkinamos Reglamente (ES) Nr. 19/2013 ir Reglamente (ES) Nr. 20/2013 nustatytos ex-officio inicijavimo sąlygos. Jei Komisija mano, kad sąlygos netenkinamos, ji pateikia Europos Parlamento atsakingam komitetui ataskaitą, kurioje taip pat paaiškinami visi veiksniai, susiję su tokių tyrimų inicijavimu. |
| --- | --- |

—

tuo atveju, jei Europos Parlamentas priima rekomendaciją inicijuoti apsaugos priemonių tyrimus, Komisija atidžiai išnagrinėja, ar tenkinamos Reglamente (ES) Nr. 19/2013 ir Reglamente (ES) Nr. 20/2013 nustatytos ex-officio inicijavimo sąlygos. Jei Komisija mano, kad sąlygos netenkinamos, ji pateikia Europos Parlamento atsakingam komitetui ataskaitą, kurioje taip pat paaiškinami visi veiksniai, susiję su tokių tyrimų inicijavimu.

| — | Komisija įvertina Sąjungos bananų augintojų padėtį ne vėliau kaip 2019 m. sausio 1 d.. Jei nustatoma, kad Sąjungos bananų rinkos ar augintojų padėtis labai pablogėjo, gali būti svarstomas priemonės galiojimo pratęsimas, Susitarimo šalims sutikus. |
| --- | --- |

—

Komisija įvertina Sąjungos bananų augintojų padėtį ne vėliau kaip 2019 m. sausio 1 d.. Jei nustatoma, kad Sąjungos bananų rinkos ar augintojų padėtis labai pablogėjo, gali būti svarstomas priemonės galiojimo pratęsimas, Susitarimo šalims sutikus.

Komisija ir toliau atliks nuolatinę rinkos ir Sąjungos bananų augintojų padėties analizę po to, kai baigia galioti stabilizavimo priemonė. Jei nustatoma, kad labai pablogėjo rinkos arba Sąjungos bananų augintojų padėtis, atsižvelgiant į bananų sektoriaus svarbą atokiausiems regionams, Komisija išnagrinės padėtį kartu su valstybėmis narėmis ir suinteresuotaisiais subjektais ir nuspręs, ar reikėtų svarstyti atitinkamas priemones. Komisija taip pat galėtų sušaukti nuolatinius stebėsenos susitikimus su valstybėmis narėmis ir suinteresuotaisiais subjektais.

Komisija sukūrė statistikos priemones, kad būtų sudarytos sąlygos stebėti ir vertinti bananų importo tendencijas ir Sąjungos bananų rinkos padėtį. Komisija skirs ypatingą dėmesį importo priežiūros duomenų formato persvarstymui, siekiant sudaryti galimybes naudotis nuolat atnaujinama informacija vartotojams patogesniu būdu.

---

(1)  

  OL L 354, 2012 12 21, p. 3.

(2)  

  OL L 356, 2016 12 24, p. 3.

(3)  
  2013 m. sausio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 19/2013, kuriuo įgyvendinama Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Kolumbijos bei Peru prekybos susitarimo dvišalė apsaugos sąlyga ir bananų importo stabilizavimo priemonė (OL L 17, 2013 1 19, p. 1).

(4)  
  2013 m. sausio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 20/2013, kuriuo įgyvendinama Susitarimo, kuriuo steigiama Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Centrinės Amerikos asociacija, dvišalė apsaugos sąlyga ir bananų importo stabilizavimo priemonė (OL L 17, 2013 1 19, p. 13).

---

| 18.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 252/306 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 252/306

---

P8_TA(2017)0015

Tvarus išorės žvejybos laivynų valdymas ***I

2017 m. vasario 2 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1006/2008 (COM(2015)0636 – C8-0393/2015 – 2015/0289(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2018/C 252/32)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2015)0636), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2015)0636),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0393/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0393/2015),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 25 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 25 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto nuomonę (A8-0377/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą ir Vystymosi komiteto nuomonę (A8-0377/2016),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL C 303, 2016 8 19, p. 116.

---

P8_TC1-COD(2015)0289

Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. vasario 2 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą(ES) 2017/... dėl tvaraus išorės žvejybos laivynų valdymo, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1006/2008

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (1),

kadangi:

| (1) | Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1006/2008 (2) (toliau – Žvejybos leidimų reglamentas) nustatyta Sąjungos žvejybos laivų žvejybos veiklos ne Sąjungos vandenyse leidimų ir trečiųjų šalių laivų žvejybos Sąjungos vandenyse teisių sistema; |
| --- | --- |

(1)

Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1006/2008 (2) (toliau – Žvejybos leidimų reglamentas) nustatyta Sąjungos žvejybos laivų žvejybos veiklos ne Sąjungos vandenyse leidimų ir trečiųjų šalių laivų žvejybos Sąjungos vandenyse teisių sistema;

| (2) | Sąjunga yra 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos (UNCLOS) (3) susitariančioji šalis ir 1995 m. ratifikavo 1995 m. rugpjūčio 4 d. Jungtinių Tautų Susitarimą dėl Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių apsauga ir valdymu, įgyvendinimo (JT susitarimas dėl žuvų išteklių) (4). Tose tarptautinėse nuostatose išdėstytas principas, kad visos valstybės privalo priimti atitinkamas priemones, kuriomis būtų užtikrintas tausus jūrų išteklių valdymas
  ir išsaugojimas
  , ir bendradarbiauti tarpusavyje siekdamos to tikslo; [1 pakeit.] |
| --- | --- |

(2)

Sąjunga yra 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos (UNCLOS) (3) susitariančioji šalis ir 1995 m. ratifikavo 1995 m. rugpjūčio 4 d. Jungtinių Tautų Susitarimą dėl Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su vienos valstybės ribas viršijančių žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių apsauga ir valdymu, įgyvendinimo (JT susitarimas dėl žuvų išteklių) (4). Tose tarptautinėse nuostatose išdėstytas principas, kad visos valstybės privalo priimti atitinkamas priemones, kuriomis būtų užtikrintas tausus jūrų išteklių valdymas
  ir išsaugojimas
  , ir bendradarbiauti tarpusavyje siekdamos to tikslo; [1 pakeit.]

| (3) | Sąjunga yra patvirtinusi 1993 m. lapkričio 24 d. Maisto ir žemės ūkio organizacijos susitarimą dėl skatinimo žvejybos laivams atviroje jūroje laikytis tarptautinių išsaugojimo ir valdymo priemonių (FAO atitikties susitarimas) (5). FAO atitikties susitarime nustatyta, kad susitariančioji šalis negali suteikti leidimo naudoti laivą žvejybai atviroje jūroje, jei neįvykdytos tam tikros sąlygos, ir taikyti sankcijas, jei nesilaikoma tam tikrų ataskaitų teikimo įpareigojimų; |
| --- | --- |

(3)

Sąjunga yra patvirtinusi 1993 m. lapkričio 24 d. Maisto ir žemės ūkio organizacijos susitarimą dėl skatinimo žvejybos laivams atviroje jūroje laikytis tarptautinių išsaugojimo ir valdymo priemonių (FAO atitikties susitarimas) (5). FAO atitikties susitarime nustatyta, kad susitariančioji šalis negali suteikti leidimo naudoti laivą žvejybai atviroje jūroje, jei neįvykdytos tam tikros sąlygos, ir taikyti sankcijas, jei nesilaikoma tam tikrų ataskaitų teikimo įpareigojimų;

| (3a) | reaguodamas į Vakarų Afrikos Subregioninės žuvininkystės komisijos pateiktą prašymą, 2015 m. balandžio 2 d. Tarptautinis jūrų teisės tribunolas pateikė patariamąją nuomonę. Toje patariamojoje nuomonėje patvirtinta, kad Sąjunga yra atsakinga už su valstybių narių vėliavomis plaukiojančių laivų vykdomą veiklą ir kad ji turi vykdyti tinkamus veiksmus tuo atžvilgiu; [2 pakeit.] |
| --- | --- |

(3a)

reaguodamas į Vakarų Afrikos Subregioninės žuvininkystės komisijos pateiktą prašymą, 2015 m. balandžio 2 d. Tarptautinis jūrų teisės tribunolas pateikė patariamąją nuomonę. Toje patariamojoje nuomonėje patvirtinta, kad Sąjunga yra atsakinga už su valstybių narių vėliavomis plaukiojančių laivų vykdomą veiklą ir kad ji turi vykdyti tinkamus veiksmus tuo atžvilgiu; [2 pakeit.]

| (4) | Sąjunga yra patvirtinusi 2001 m. priimtą FAO Tarptautinį veiksmų planą, kuriuo siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti (toliau – angl. santrumpa IPOA-IUU). IPOA-IUU ir 2014 m. patvirtintos FAO neprivalomos vėliavos valstybės veiksmų gairės yra pagrindas apibrėžiant vėliavos narės atsakomybę užtikrinti ilgalaikį gyvųjų jūrų išteklių ir jūrų ekosistemų išsaugojimą ir tausų naudojimą. IPOA-IUU numatyta, kad vėliavos valstybė su jos vėliava plaukiojantiems laivams turėtų išduoti leidimus žvejoti vandenyse, kurie nepriklauso jos jurisdikcijai ir į kuriuos ji neturi suverenių teisių. Neprivalomose gairėse vėliavos valstybėms ir pakrantės valstybėms taip pat rekomenduojama išduoti leidimus pagal žvejybos teisių susitarimus arba net ir be jų vykdomai žvejybos veiklai. Abi valstybės turėtų būti įsitikinusios, kad ši veikla nepakenks išteklių tvarumui pakrantės valstybės vandenyse (gairių 40 ir 41 punktai); |
| --- | --- |

(4)

Sąjunga yra patvirtinusi 2001 m. priimtą FAO Tarptautinį veiksmų planą, kuriuo siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti (toliau – angl. santrumpa IPOA-IUU). IPOA-IUU ir 2014 m. patvirtintos FAO neprivalomos vėliavos valstybės veiksmų gairės yra pagrindas apibrėžiant vėliavos narės atsakomybę užtikrinti ilgalaikį gyvųjų jūrų išteklių ir jūrų ekosistemų išsaugojimą ir tausų naudojimą. IPOA-IUU numatyta, kad vėliavos valstybė su jos vėliava plaukiojantiems laivams turėtų išduoti leidimus žvejoti vandenyse, kurie nepriklauso jos jurisdikcijai ir į kuriuos ji neturi suverenių teisių. Neprivalomose gairėse vėliavos valstybėms ir pakrantės valstybėms taip pat rekomenduojama išduoti leidimus pagal žvejybos teisių susitarimus arba net ir be jų vykdomai žvejybos veiklai. Abi valstybės turėtų būti įsitikinusios, kad ši veikla nepakenks išteklių tvarumui pakrantės valstybės vandenyse (gairių 40 ir 41 punktai);

| (4a) | visos Maisto ir žemės ūkio organizacijos (angl. FAO) narės, įskaitant Sąjungą ir jos partneres besivystančias šalis, 2014 m. vieningai priėmė savanoriškas gaires dėl tausios smulkiosios žvejybos užtikrinimo siekiant aprūpinimo maistu ir skurdo panaikinimo tikslo, įskaitant jų 5.7 punktą, kuriame pabrėžiama, kad nedidelio masto žvejyba turi būti tinkamai apsvarstyta prieš su trečiosiomis valstybėmis ir trečiosiomis šalimis sudarant susitarimus dėl prieigos prie išteklių; [3 pakeit.] |
| --- | --- |

(4a)

visos Maisto ir žemės ūkio organizacijos (angl. FAO) narės, įskaitant Sąjungą ir jos partneres besivystančias šalis, 2014 m. vieningai priėmė savanoriškas gaires dėl tausios smulkiosios žvejybos užtikrinimo siekiant aprūpinimo maistu ir skurdo panaikinimo tikslo, įskaitant jų 5.7 punktą, kuriame pabrėžiama, kad nedidelio masto žvejyba turi būti tinkamai apsvarstyta prieš su trečiosiomis valstybėmis ir trečiosiomis šalimis sudarant susitarimus dėl prieigos prie išteklių; [3 pakeit.]

| (4b) | Maisto ir žemės ūkio organizacijos savanoriškose gairėse dėl tausios smulkiosios žvejybos užtikrinimo siekiant aprūpinimo maistu ir skurdo panaikinimo tikslo raginama priimti ilgalaikes žuvininkystės išteklių apsaugos ir jų tausaus naudojimo, taip pat ekologinio maisto produktų gamybos pagrindo užtikrinimo priemones, pabrėžiant aplinkos standartų ne Sąjungos vandenyse vykdomai žvejybos veiklai svarbą, įskaitant ekosistemomis grindžiamą požiūrį į žuvininkystės valdymą ir atsargumo principo taikymą, siekiant atkurti ir palaikyti tokius naudojamų žuvų išteklių lygius, kad, jei įmanoma, iki 2015 m. būtų gaunami didžiausi laimikiai, o iki 2020 m. tokie laimikiai būtų užtikrinti visų išteklių atžvilgiu; [4 pakeit.] |
| --- | --- |

(4b)

Maisto ir žemės ūkio organizacijos savanoriškose gairėse dėl tausios smulkiosios žvejybos užtikrinimo siekiant aprūpinimo maistu ir skurdo panaikinimo tikslo raginama priimti ilgalaikes žuvininkystės išteklių apsaugos ir jų tausaus naudojimo, taip pat ekologinio maisto produktų gamybos pagrindo užtikrinimo priemones, pabrėžiant aplinkos standartų ne Sąjungos vandenyse vykdomai žvejybos veiklai svarbą, įskaitant ekosistemomis grindžiamą požiūrį į žuvininkystės valdymą ir atsargumo principo taikymą, siekiant atkurti ir palaikyti tokius naudojamų žuvų išteklių lygius, kad, jei įmanoma, iki 2015 m. būtų gaunami didžiausi laimikiai, o iki 2020 m. tokie laimikiai būtų užtikrinti visų išteklių atžvilgiu; [4 pakeit.]

| (5) | su gyvųjų išteklių išsaugojimu ir valdymu atviroje jūroje pagal UNCLOS susijusių vėliavos valstybės (arba, tam tikrais atvejais, vėliavos valstybės įpareigojimus perėmusios tarptautinės organizacijos) įpareigojimų ir atitinkamos atsakomybės klausimas vis dažniau keliamas tarptautiniu lygmeniu. Tas pats pasakytina ir apie konkuruojančią pakrantės valstybės ir vėliavos valstybės (arba, tam tikrais atvejais, vėliavos valstybės
  ir pakrantės valstybės
  įpareigojimus perėmusios tarptautinės organizacijos) jurisdikciją užtikrinti patikimą biologinių jūrų išteklių išsaugojimą nacionalinei jurisdikcijai priklausančiuose jūros rajonuose, kuri grindžiama UNCLOS numatyta deramo rūpestingumo pareiga.
  Tarptautinis jūrų teisės tribunolas (angl. ITLOS) 2015 m. balandžio 2 d. patariamojoje nuomonėje atsakydamas į Vakarų Afrikos Subregioninės žvejybos komisijos pateiktus klausimus patvirtina, kad Sąjunga tarptautiniu lygmeniu yra atsakinga trečiosioms valstybėms ir tarptautinėms organizacijoms už savo žvejybos laivų veiklą ir kad tokia atsakomybė įpareigoja imtis tinkamų veiksmų.
  Deramo rūpestingumo pareiga – valstybės pareiga dėti visas įmanomas pastangas ir imtis visų įmanomų priemonių siekiant užkirsti kelią neteisėtai žvejybai, įskaitant įpareigojimą priimti būtinas administracines ir reikalavimų vykdymo užtikrinimo priemones, kuriomis valstybė užtikrintų, kad su jos vėliava plaukiojantys laivai, jos piliečiai arba jos vandenyse veiklą vykdantys žvejybos laivai nedalyvautų vykdant veiksmus, kuriais pažeidžiamos galiojančios išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonės. Dėl tų priežasčių
  ir, apskritai, siekiant sustiprinti mėlynąją ekonomiką,
  svarbu, kad tiek Sąjungos žvejybos laivų veikla ne Sąjungos vandenyse, tiek su ja susijusi valdymo sistema būtų organizuojamos taip, kad Sąjungos tarptautiniai įpareigojimai būtų veiksmingai įvykdyti ir būtų išvengta aplinkybių, kuriomis Sąjungai būtų galima prikišti neteisėtus tarptautinio lygmens veiksmus; [5 pakeit.] |
| --- | --- |

(5)

su gyvųjų išteklių išsaugojimu ir valdymu atviroje jūroje pagal UNCLOS susijusių vėliavos valstybės (arba, tam tikrais atvejais, vėliavos valstybės įpareigojimus perėmusios tarptautinės organizacijos) įpareigojimų ir atitinkamos atsakomybės klausimas vis dažniau keliamas tarptautiniu lygmeniu. Tas pats pasakytina ir apie konkuruojančią pakrantės valstybės ir vėliavos valstybės (arba, tam tikrais atvejais, vėliavos valstybės
  ir pakrantės valstybės
  įpareigojimus perėmusios tarptautinės organizacijos) jurisdikciją užtikrinti patikimą biologinių jūrų išteklių išsaugojimą nacionalinei jurisdikcijai priklausančiuose jūros rajonuose, kuri grindžiama UNCLOS numatyta deramo rūpestingumo pareiga.
  Tarptautinis jūrų teisės tribunolas (angl. ITLOS) 2015 m. balandžio 2 d. patariamojoje nuomonėje atsakydamas į Vakarų Afrikos Subregioninės žvejybos komisijos pateiktus klausimus patvirtina, kad Sąjunga tarptautiniu lygmeniu yra atsakinga trečiosioms valstybėms ir tarptautinėms organizacijoms už savo žvejybos laivų veiklą ir kad tokia atsakomybė įpareigoja imtis tinkamų veiksmų.
  Deramo rūpestingumo pareiga – valstybės pareiga dėti visas įmanomas pastangas ir imtis visų įmanomų priemonių siekiant užkirsti kelią neteisėtai žvejybai, įskaitant įpareigojimą priimti būtinas administracines ir reikalavimų vykdymo užtikrinimo priemones, kuriomis valstybė užtikrintų, kad su jos vėliava plaukiojantys laivai, jos piliečiai arba jos vandenyse veiklą vykdantys žvejybos laivai nedalyvautų vykdant veiksmus, kuriais pažeidžiamos galiojančios išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonės. Dėl tų priežasčių
  ir, apskritai, siekiant sustiprinti mėlynąją ekonomiką,
  svarbu, kad tiek Sąjungos žvejybos laivų veikla ne Sąjungos vandenyse, tiek su ja susijusi valdymo sistema būtų organizuojamos taip, kad Sąjungos tarptautiniai įpareigojimai būtų veiksmingai įvykdyti ir būtų išvengta aplinkybių, kuriomis Sąjungai būtų galima prikišti neteisėtus tarptautinio lygmens veiksmus; [5 pakeit.]

| (5a) | 2015 m. rugsėjo 25 d. Jungtinių Tautų aukščiausiojo lygio susitikime Sąjunga įsipareigojo įgyvendinti rezoliuciją, kurioje pateikiamas išvadų dokumentas „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“, kurioje įtrauktas 14-tas darnaus vystymosi tikslas „išsaugoti ir tausiai naudoti vandenynus, jūras ir jūrų išteklius darnaus vystymosi tikslais“, taip pat 12-tas darnaus vystymosi tikslas „užtikrinti tausaus vartojimo ir gamybos įpročius“, ir planuojami šių tikslų rezultatai; [6 pakeit.] |
| --- | --- |

(5a)

2015 m. rugsėjo 25 d. Jungtinių Tautų aukščiausiojo lygio susitikime Sąjunga įsipareigojo įgyvendinti rezoliuciją, kurioje pateikiamas išvadų dokumentas „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“, kurioje įtrauktas 14-tas darnaus vystymosi tikslas „išsaugoti ir tausiai naudoti vandenynus, jūras ir jūrų išteklius darnaus vystymosi tikslais“, taip pat 12-tas darnaus vystymosi tikslas „užtikrinti tausaus vartojimo ir gamybos įpročius“, ir planuojami šių tikslų rezultatai; [6 pakeit.]

| (6) | 2012 m. Jungtinių Tautų konferencijos darnaus vystymosi klausimais „Rio+20“ (6) rezultatai ir
  ES veiksmų plano, kuriuo siekiama kovoti su neteisėta prekyba laukine flora ir fauna, priėmimas bei
  tarptautiniai pasiekimai kovojant su neteisėta prekyba laukine gyvūnija
  ir nauji darnaus vystymosi tikslai (17 tikslų siekiant pakeisti mūsų pasaulį, įskaitant 14 tikslą „gyvybė po vandeniu“), kuriuos Jungtinės Tautos priėmė 2015 m.,
  turėtų atsispindėti Sąjungos žuvininkystės
  ir prekybos
  politikos išorės aspekte; [7 pakeit.] |
| --- | --- |

(6)

2012 m. Jungtinių Tautų konferencijos darnaus vystymosi klausimais „Rio+20“ (6) rezultatai ir
  ES veiksmų plano, kuriuo siekiama kovoti su neteisėta prekyba laukine flora ir fauna, priėmimas bei
  tarptautiniai pasiekimai kovojant su neteisėta prekyba laukine gyvūnija
  ir nauji darnaus vystymosi tikslai (17 tikslų siekiant pakeisti mūsų pasaulį, įskaitant 14 tikslą „gyvybė po vandeniu“), kuriuos Jungtinės Tautos priėmė 2015 m.,
  turėtų atsispindėti Sąjungos žuvininkystės
  ir prekybos
  politikos išorės aspekte; [7 pakeit.]

| (7) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/2013 (7) (Pagrindiniame reglamente) nustatytas bendros žuvininkystės politikos (BŽP) tikslas yra užtikrinti, kad žvejybos veikla būtų tvari aplinkos, ekonomikos ir socialiniu atžvilgiais ir valdoma atsižvelgiant į tikslą atnešti naudos ekonomikos, socialinėje ir užimtumo srityse
  , atkurti ir išlaikyti žuvų išteklius, viršijančius lygį, kuriam esant galima užtikrinti didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį,
  ir siekiant, kad žvejybos veikla padėtų užtikrinti aprūpinimą maistu
  . Įgyvendinant šią politiką, taip pat būtina atsižvelgti į vystomojo bendradarbiavimo tikslus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 208 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą; [8 pakeit.] |
| --- | --- |

(7)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/2013 (7) (Pagrindiniame reglamente) nustatytas bendros žuvininkystės politikos (BŽP) tikslas yra užtikrinti, kad žvejybos veikla būtų tvari aplinkos, ekonomikos ir socialiniu atžvilgiais ir valdoma atsižvelgiant į tikslą atnešti naudos ekonomikos, socialinėje ir užimtumo srityse
  , atkurti ir išlaikyti žuvų išteklius, viršijančius lygį, kuriam esant galima užtikrinti didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį,
  ir siekiant, kad žvejybos veikla padėtų užtikrinti aprūpinimą maistu
  . Įgyvendinant šią politiką, taip pat būtina atsižvelgti į vystomojo bendradarbiavimo tikslus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 208 straipsnio 1 dalies antrą pastraipą; [8 pakeit.]

| (7a) | Pagrindiniame reglamente taip pat reikalaujama, kad tausios žvejybos partnerystės susitarimuose būtų apsiribojama leidžiamais sužvejoti perviršio kiekiais, kaip nurodyta UNCLOS 62 straipsnio 2 ir 3 dalyse; [9 pakeit.] |
| --- | --- |

(7a)

Pagrindiniame reglamente taip pat reikalaujama, kad tausios žvejybos partnerystės susitarimuose būtų apsiribojama leidžiamais sužvejoti perviršio kiekiais, kaip nurodyta UNCLOS 62 straipsnio 2 ir 3 dalyse; [9 pakeit.]

| (8) | Reglamente (ES) Nr. 1380/2013

  Pagrindiniame reglamente
  pabrėžiama, kad BŽP tikslus reikėtų propaguoti tarptautiniu mastu, užtikrinant, kad Sąjungos žvejybos veikla ne Sąjungos vandenyse būtų grindžiama tais pačiais principais ir standartais, kurie taikytini pagal Sąjungos teisę, ir skatinant Sąjungos veiklos vykdytojams ir trečiųjų šalių veiklos vykdytojams sudaryti vienodas sąlygas.
  Trečiųjų valstybių priimti socialinės ir aplinkos apsaugos sričių teisės aktai gali skirtis nuo Sąjungos priimtų teisės aktų, ir todėl žvejybos laivynams gali būti taikomi skirtingi standartai. Dėl tokios padėties gali būti leista vykdyti žvejybos veiklą, nesuderinamą su tvariu jūrų išteklių valdymu. Todėl būtina užtikrinti nuoseklumą su Sąjungos aplinkos, žuvininkystės, prekybos ir vystymosi veikla, ypač kai menkus administracinius gebėjimus turinčiose besivystančiose šalyse, kuriose yra didelė korupcijos rizika, minėta veikla daro poveikį žuvininkystei
  ; [10 pakeit.] |
| --- | --- |

(8)

Reglamente (ES) Nr. 1380/2013

  Pagrindiniame reglamente
  pabrėžiama, kad BŽP tikslus reikėtų propaguoti tarptautiniu mastu, užtikrinant, kad Sąjungos žvejybos veikla ne Sąjungos vandenyse būtų grindžiama tais pačiais principais ir standartais, kurie taikytini pagal Sąjungos teisę, ir skatinant Sąjungos veiklos vykdytojams ir trečiųjų šalių veiklos vykdytojams sudaryti vienodas sąlygas.
  Trečiųjų valstybių priimti socialinės ir aplinkos apsaugos sričių teisės aktai gali skirtis nuo Sąjungos priimtų teisės aktų, ir todėl žvejybos laivynams gali būti taikomi skirtingi standartai. Dėl tokios padėties gali būti leista vykdyti žvejybos veiklą, nesuderinamą su tvariu jūrų išteklių valdymu. Todėl būtina užtikrinti nuoseklumą su Sąjungos aplinkos, žuvininkystės, prekybos ir vystymosi veikla, ypač kai menkus administracinius gebėjimus turinčiose besivystančiose šalyse, kuriose yra didelė korupcijos rizika, minėta veikla daro poveikį žuvininkystei
  ; [10 pakeit.]

| (9) | Reglamentu (EB) Nr. 1006/2008 ketinta nustatyti bendrą pagrindą, kuriuo remiantis būtų suteikiami leidimai Sąjungos laivams vykdyti žvejybos veiklą ne Sąjungos vandenyse, siekiant prisidėti prie kovos su NNN žvejyba ir geriau kontroliuoti ir stebėti
  Sąjungos
  laivyno veiklą visame pasaulyje
  , taip pat nustatyti leidimo trečiųjų valstybių laivams žvejoti Sąjungos vandenyse išdavimo sąlygas
  ; [11 pakeit.] |
| --- | --- |

(9)

Reglamentu (EB) Nr. 1006/2008 ketinta nustatyti bendrą pagrindą, kuriuo remiantis būtų suteikiami leidimai Sąjungos laivams vykdyti žvejybos veiklą ne Sąjungos vandenyse, siekiant prisidėti prie kovos su NNN žvejyba ir geriau kontroliuoti ir stebėti
  Sąjungos
  laivyno veiklą visame pasaulyje
  , taip pat nustatyti leidimo trečiųjų valstybių laivams žvejoti Sąjungos vandenyse išdavimo sąlygas
  ; [11 pakeit.]

| (10) | drauge su Reglamentu (EB) Nr. 1006/2008 priimtas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1005/2008 (8) dėl NNN žvejybos, o metais vėliau – Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009 (Kontrolės reglamentas) (9). Šie reglamentai – tai trys BŽP nuostatų dėl kontrolės ir reikalavimų vykdymo užtikrinimo įgyvendinimo ramsčiai; |
| --- | --- |

(10)

drauge su Reglamentu (EB) Nr. 1006/2008 priimtas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1005/2008 (8) dėl NNN žvejybos, o metais vėliau – Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009 (Kontrolės reglamentas) (9). Šie reglamentai – tai trys BŽP nuostatų dėl kontrolės ir reikalavimų vykdymo užtikrinimo įgyvendinimo ramsčiai;

| (11) | tačiau tų trijų reglamentų įgyvendinimas nebuvo suderintas, ypač daug neatitikimų tarp Žvejybos leidimų reglamento ir po jo priimto Kontrolės reglamento. Įgyvendinant Žvejybos leidimų reglamentą išryškėjo tam tikros spragos, nes liko neįtraukti kai kurie kontrolės aspektai, kaip antai frachtavimas, perregistravimas kitoje šalyje ir žvejybos leidimai, kuriuos trečiųjų valstybių kompetentingos institucijos Sąjungos žvejybos laivams išduoda ne pagal tausios žvejybos partnerystės susitarimus (tiesioginiai leidimai). Be to, paaiškėjo, kad sudėtinga vykdyti kai kuriuos ataskaitų teikimo įpareigojimus ir padalyti administracines funkcijas tarp valstybių narių ir Komisijos; |
| --- | --- |

(11)

tačiau tų trijų reglamentų įgyvendinimas nebuvo suderintas, ypač daug neatitikimų tarp Žvejybos leidimų reglamento ir po jo priimto Kontrolės reglamento. Įgyvendinant Žvejybos leidimų reglamentą išryškėjo tam tikros spragos, nes liko neįtraukti kai kurie kontrolės aspektai, kaip antai frachtavimas, perregistravimas kitoje šalyje ir žvejybos leidimai, kuriuos trečiųjų valstybių kompetentingos institucijos Sąjungos žvejybos laivams išduoda ne pagal tausios žvejybos partnerystės susitarimus (tiesioginiai leidimai). Be to, paaiškėjo, kad sudėtinga vykdyti kai kuriuos ataskaitų teikimo įpareigojimus ir padalyti administracines funkcijas tarp valstybių narių ir Komisijos;

| (12) | pagrindinis šio reglamento principas: bet kuris ne Sąjungos vandenyse žvejojantis Sąjungos laivas turėtų turėti savo vėliavos valstybės leidimą ir jo veikla turėtų būti atitinkamai stebima, nepriklausomai nuo jos vykdymo vietos ir reguliavimo sistemos. Komisija, remdamasi valstybių narių surinkta ir jai pateikta informacija, turėtų galėti bet kuriuo metu įsikišti į bet kurio Sąjungos žvejybos laivo žvejybos veiklos bet kuriame ne Sąjungos vandenyse esančiame rajone stebėseną
  . Tai būtina siekiant užtikrinti Komisijai galimybę vykdyti savo, kaip sutarčių sergėtojos, įsipareigojimus
  ; [12 pakeit.] |
| --- | --- |

(12)

pagrindinis šio reglamento principas: bet kuris ne Sąjungos vandenyse žvejojantis Sąjungos laivas turėtų turėti savo vėliavos valstybės leidimą ir jo veikla turėtų būti atitinkamai stebima, nepriklausomai nuo jos vykdymo vietos ir reguliavimo sistemos. Komisija, remdamasi valstybių narių surinkta ir jai pateikta informacija, turėtų galėti bet kuriuo metu įsikišti į bet kurio Sąjungos žvejybos laivo žvejybos veiklos bet kuriame ne Sąjungos vandenyse esančiame rajone stebėseną
  . Tai būtina siekiant užtikrinti Komisijai galimybę vykdyti savo, kaip sutarčių sergėtojos, įsipareigojimus
  ; [12 pakeit.]

| (12a) | pastaraisiais metais pastebėta svarbių teigiamų pokyčių Sąjungos išorės žuvininkystės politikoje tausios žvejybos partnerystės susitarimų sąlygų ir stropumo, kuris pastebimas įgyvendinant tas nuostatas, požiūriu. Sąjungos laivyno žvejybos galimybių išsaugojimas laikantis tausios žvejybos partnerystės susitarimų turėtų būti Sąjungos išorės žvejybos politikos prioritetinis tikslas, o panašios sąlygos turėtų būti taikomos ir Sąjungos veiklai, kuri nepatenka į tausios žvejybos partnerystės susitarimų sritį; [13 pakeit.] |
| --- | --- |

(12a)

pastaraisiais metais pastebėta svarbių teigiamų pokyčių Sąjungos išorės žuvininkystės politikoje tausios žvejybos partnerystės susitarimų sąlygų ir stropumo, kuris pastebimas įgyvendinant tas nuostatas, požiūriu. Sąjungos laivyno žvejybos galimybių išsaugojimas laikantis tausios žvejybos partnerystės susitarimų turėtų būti Sąjungos išorės žvejybos politikos prioritetinis tikslas, o panašios sąlygos turėtų būti taikomos ir Sąjungos veiklai, kuri nepatenka į tausios žvejybos partnerystės susitarimų sritį; [13 pakeit.]

| (12b) | Komisija turėtų atlikti tarpininko vaidmenį tais atvejais, kai yra tikimybė, kad žvejybos leidimas bus atšauktas, sustabdytas arba pakeistas dėl įrodymų, kad žuvininkystės išteklių naudojimui kyla rimtas pavojus; [14 pakeit.] |
| --- | --- |

(12b)

Komisija turėtų atlikti tarpininko vaidmenį tais atvejais, kai yra tikimybė, kad žvejybos leidimas bus atšauktas, sustabdytas arba pakeistas dėl įrodymų, kad žuvininkystės išteklių naudojimui kyla rimtas pavojus; [14 pakeit.]

| (13) | pagalbiniai laivai gali daryti didelį poveikį žvejybos laivų pajėgumui vykdyti žvejybos veiklą ir sužvejojamų žuvų kiekiui. Todėl šiame reglamente nustatant leidimų suteikimo ir ataskaitų teikimo procedūras būtina į juos atsižvelgti; |
| --- | --- |

(13)

pagalbiniai laivai gali daryti didelį poveikį žvejybos laivų pajėgumui vykdyti žvejybos veiklą ir sužvejojamų žuvų kiekiui. Todėl šiame reglamente nustatant leidimų suteikimo ir ataskaitų teikimo procedūras būtina į juos atsižvelgti;

| (14) | jei perregistravimo kitoje šalyje veiksmai atliekami siekiant apeiti BŽP taisykles arba galiojančias išsaugojimo ir valdymo priemones, jie tampa problema. Todėl Sąjunga turėtų gebėti apibrėžti tokius veiksmus, juos aptikti ir neleisti jų vykdyti. Turėtų būti užtikrintas reikalavimų laikymosi per visą
  Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojui priklausančio
  laivo eksploatavimo laiką atsekamumas ir tinkamas stebėjimas
  nepriklausomai nuo to, su kokia vėliava ar vėliavomis tas laivas plaukioja
  . Tuo tikslu galėtų pasitarnauti reikalavimas laivams turėti unikalų Tarptautinės jūrų organizacijos suteiktą numerį; [15 pakeit.] |
| --- | --- |

(14)

jei perregistravimo kitoje šalyje veiksmai atliekami siekiant apeiti BŽP taisykles arba galiojančias išsaugojimo ir valdymo priemones, jie tampa problema. Todėl Sąjunga turėtų gebėti apibrėžti tokius veiksmus, juos aptikti ir neleisti jų vykdyti. Turėtų būti užtikrintas reikalavimų laikymosi per visą
  Sąjungos ekonominės veiklos vykdytojui priklausančio
  laivo eksploatavimo laiką atsekamumas ir tinkamas stebėjimas
  nepriklausomai nuo to, su kokia vėliava ar vėliavomis tas laivas plaukioja
  . Tuo tikslu galėtų pasitarnauti reikalavimas laivams turėti unikalų Tarptautinės jūrų organizacijos suteiktą numerį; [15 pakeit.]

| (15) | trečiųjų šalių vandenyse Sąjungos laivai veiklą vykdyti gali pagal Sąjungos ir trečiųjų šalių sudarytus tausios žuvininkystės partnerystės susitarimus arba, jei tokio galiojančio susitarimo nėra, gavusios tiesioginį trečiosios šalies žvejybos leidimą. Abiem atvejais ši veikla turėtų būti vykdoma skaidriai ir tausiai. Štai kodėl vėliavos valstybės narės turėtų būti įgaliotos pagal nustatytus kriterijus ir užtikrindamos stebėseną leisti su savo vėliava plaukiojantiems laivams prašyti tiesioginių trečiųjų šalių leidimų ir juos gauti. Kai tik vėliavos valstybė narė įsitikina, kad žvejybos veikla nepakenks tvarumui, turėtų būti leista ją vykdyti. Jei Komisija neturi jokių kitų
  tinkamai pagrįstų
  prieštaravimų, tiek vėliavos valstybės narės, tiek pakrantės valstybės leidimą turinčiam veiklos vykdytojui turėtų būti leista pradėti žvejybos operacijas; [16 pakeit.] |
| --- | --- |

(15)

trečiųjų šalių vandenyse Sąjungos laivai veiklą vykdyti gali pagal Sąjungos ir trečiųjų šalių sudarytus tausios žuvininkystės partnerystės susitarimus arba, jei tokio galiojančio susitarimo nėra, gavusios tiesioginį trečiosios šalies žvejybos leidimą. Abiem atvejais ši veikla turėtų būti vykdoma skaidriai ir tausiai. Štai kodėl vėliavos valstybės narės turėtų būti įgaliotos pagal nustatytus kriterijus ir užtikrindamos stebėseną leisti su savo vėliava plaukiojantiems laivams prašyti tiesioginių trečiųjų šalių leidimų ir juos gauti. Kai tik vėliavos valstybė narė įsitikina, kad žvejybos veikla nepakenks tvarumui, turėtų būti leista ją vykdyti. Jei Komisija neturi jokių kitų
  tinkamai pagrįstų
  prieštaravimų, tiek vėliavos valstybės narės, tiek pakrantės valstybės leidimą turinčiam veiklos vykdytojui turėtų būti leista pradėti žvejybos operacijas; [16 pakeit.]

| (16) | specifinis su tausios žvejybos partnerystės susitarimais susijęs klausimas yra nepanaudotų žvejybos galimybių perskyrimas tais atvejais, kai valstybės narės ne iki galo išnaudoja pagal atitinkamus Tarybos reglamentus joms paskirtas žvejybos galimybes. Kadangi didžioji tausios žvejybos partnerystės susitarimuose nustatyto mokesčio už žvejybos teises dalis padengiama Sąjungos biudžeto lėšomis,
  laikino
  perskyrimo sistema yra svarbi ginant Sąjungos finansinius interesus ir užtikrinant, kad apmokėtos žvejybos galimybės nebūtų švaistomos. Todėl perskyrimo sistemą, kuri turėtų būti naudojama kaip paskutinė priemonė, būtina aiškiau išdėstyti ir patobulinti. Ją taikyti reikėtų laikinai ir ji neturėtų daryti poveikio pradiniam žvejybos galimybių paskirstymui valstybėms narėms
  , t. y. nepažeisti sąlyginio stabilumo
  . Žvejybos
  galimybių perskirstymas kaip kraštutinių priemonių mechanizmas
  gali būti
  vykdomas
  tik tuomet, kai valstybės narės atsisako savo teisių pasikeisti žvejybos galimybėmis tarpusavyje; [17 pakeit.] |
| --- | --- |

(16)

specifinis su tausios žvejybos partnerystės susitarimais susijęs klausimas yra nepanaudotų žvejybos galimybių perskyrimas tais atvejais, kai valstybės narės ne iki galo išnaudoja pagal atitinkamus Tarybos reglamentus joms paskirtas žvejybos galimybes. Kadangi didžioji tausios žvejybos partnerystės susitarimuose nustatyto mokesčio už žvejybos teises dalis padengiama Sąjungos biudžeto lėšomis,
  laikino
  perskyrimo sistema yra svarbi ginant Sąjungos finansinius interesus ir užtikrinant, kad apmokėtos žvejybos galimybės nebūtų švaistomos. Todėl perskyrimo sistemą, kuri turėtų būti naudojama kaip paskutinė priemonė, būtina aiškiau išdėstyti ir patobulinti. Ją taikyti reikėtų laikinai ir ji neturėtų daryti poveikio pradiniam žvejybos galimybių paskirstymui valstybėms narėms
  , t. y. nepažeisti sąlyginio stabilumo
  . Žvejybos
  galimybių perskirstymas kaip kraštutinių priemonių mechanizmas
  gali būti
  vykdomas
  tik tuomet, kai valstybės narės atsisako savo teisių pasikeisti žvejybos galimybėmis tarpusavyje; [17 pakeit.]

| (16a) | „pasyvūs susitarimai“ yra terminas, naudojamas, kai šalys, dėl struktūrinių ar konjunktūrinių priežasčių patvirtina žvejybos partnerystės susitarimą be galiojančio protokolo. Sąjunga su trečiosiomis šalimis yra sudariusi keletą pasyvių susitarimų. Todėl Sąjungos laivams neleidžiama žvejoti vandenyse, kuriuose taikomi pasyvūs susitarimai. Komisija turėtų siekti paversti šiuos susitarimus aktyviais arba nutraukti atitinkamą partnerystės susitarimą; |
| --- | --- |

(16a)

„pasyvūs susitarimai“ yra terminas, naudojamas, kai šalys, dėl struktūrinių ar konjunktūrinių priežasčių patvirtina žvejybos partnerystės susitarimą be galiojančio protokolo. Sąjunga su trečiosiomis šalimis yra sudariusi keletą pasyvių susitarimų. Todėl Sąjungos laivams neleidžiama žvejoti vandenyse, kuriuose taikomi pasyvūs susitarimai. Komisija turėtų siekti paversti šiuos susitarimus aktyviais arba nutraukti atitinkamą partnerystės susitarimą;

| (17) | regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų rajonuose pagal jų nuostatas ir atviroje jūroje vykdomai
  nereglamentuojamai
  žvejybos veiklai taip pat turėtų būti gautas vėliavos valstybės narės leidimas ir ji turėtų atitikti specialias regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų taisykles arba žvejybą atviroje jūroje reglamentuojančius Sąjungos teisės aktus; [19 pakeit.] |
| --- | --- |

(17)

regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų rajonuose pagal jų nuostatas ir atviroje jūroje vykdomai
  nereglamentuojamai
  žvejybos veiklai taip pat turėtų būti gautas vėliavos valstybės narės leidimas ir ji turėtų atitikti specialias regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų taisykles arba žvejybą atviroje jūroje reglamentuojančius Sąjungos teisės aktus; [19 pakeit.]

| (18) | frachtavimo susitarimai gali sumažinti išsaugojimo ir valdymo priemonių veiksmingumą ir daryti neigiamą poveikį tausiam gyvųjų jūrų išteklių naudojimui. Todėl būtina nustatyti teisinę sistemą, kuri padėtų Sąjungai geriau stebėti
  trečiosios valstybės ekonominės veiklos vykdytojų
  frachtuojamų
  su
  Sąjungos
  vėliava plaukiojančių
  žvejybos laivų veiklą, remiantis atitinkamos regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos priimtomis nuostatomis; [20 pakeit.] |
| --- | --- |

(18)

frachtavimo susitarimai gali sumažinti išsaugojimo ir valdymo priemonių veiksmingumą ir daryti neigiamą poveikį tausiam gyvųjų jūrų išteklių naudojimui. Todėl būtina nustatyti teisinę sistemą, kuri padėtų Sąjungai geriau stebėti
  trečiosios valstybės ekonominės veiklos vykdytojų
  frachtuojamų
  su
  Sąjungos
  vėliava plaukiojančių
  žvejybos laivų veiklą, remiantis atitinkamos regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos priimtomis nuostatomis; [20 pakeit.]

| (19) | procedūros turėtų būti skaidrios
  , įgyvendinamos
  ir nuspėjamos Sąjungos bei trečiųjų šalių veiklos vykdytojams ir jų atitinkamoms kompetentingoms institucijoms; [21 pakeit.] |
| --- | --- |

(19)

procedūros turėtų būti skaidrios
  , įgyvendinamos
  ir nuspėjamos Sąjungos bei trečiųjų šalių veiklos vykdytojams ir jų atitinkamoms kompetentingoms institucijoms; [21 pakeit.]

| (19a) | Sąjunga turėtų siekti, kad tarptautiniu mastu būtų užtikrintos vienodos veiklos sąlygos tais atvejais, kai Sąjungos žvejybos laivynas gali konkuruoti su kitomis žvejybą vykdančiomis valstybėmis, ir suderinti patekimo į rinką taisykles, kai Sąjungos laivynui taikomos griežtos taisyklės; [22 pakeit.] |
| --- | --- |

(19a)

Sąjunga turėtų siekti, kad tarptautiniu mastu būtų užtikrintos vienodos veiklos sąlygos tais atvejais, kai Sąjungos žvejybos laivynas gali konkuruoti su kitomis žvejybą vykdančiomis valstybėmis, ir suderinti patekimo į rinką taisykles, kai Sąjungos laivynui taikomos griežtos taisyklės; [22 pakeit.]

| (20) | turėtų būti užtikrintas keitimasis elektroniniais duomenimis tarp valstybių narių ir Komisijos, kaip numatyta Kontrolės reglamente. Valstybės narės turėtų surinkti visus reikalaujamus duomenis apie savo laivynus ir jų žvejybos veiklą, tvarkyti juos ir užtikrinti, kad jie būtų prieinami Komisijai. Be to, kai reikia, siekdamos koordinuoti tų duomenų rinkimo veiklą jos turėtų bendradarbiauti tarpusavyje, su Komisija ir trečiosiomis šalimis; |
| --- | --- |

(20)

turėtų būti užtikrintas keitimasis elektroniniais duomenimis tarp valstybių narių ir Komisijos, kaip numatyta Kontrolės reglamente. Valstybės narės turėtų surinkti visus reikalaujamus duomenis apie savo laivynus ir jų žvejybos veiklą, tvarkyti juos ir užtikrinti, kad jie būtų prieinami Komisijai. Be to, kai reikia, siekdamos koordinuoti tų duomenų rinkimo veiklą jos turėtų bendradarbiauti tarpusavyje, su Komisija ir trečiosiomis šalimis;

| (21) | siekdama pagerinti informacijos apie Sąjungos žvejybos leidimus skaidrumą ir prieinamumą Komisija turėtų sukurti elektroninį žvejybos leidimų registrą, kuris turėtų tiek viešąją, tiek saugiąją dalis. Sąjungos žvejybos leidimų registre būtų laikomi ir asmens duomenys. Pagal šį reglamentą tvarkant asmens duomenis turėtų būti laikomasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 (10), Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 95/46/EB (11) ir taikoma nacionalinė teisė; |
| --- | --- |

(21)

siekdama pagerinti informacijos apie Sąjungos žvejybos leidimus skaidrumą ir prieinamumą Komisija turėtų sukurti elektroninį žvejybos leidimų registrą, kuris turėtų tiek viešąją, tiek saugiąją dalis. Sąjungos žvejybos leidimų registre būtų laikomi ir asmens duomenys. Pagal šį reglamentą tvarkant asmens duomenis turėtų būti laikomasi Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 (10), Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 95/46/EB (11) ir taikoma nacionalinė teisė;

| (22) | siekiant tinkamai reguliuoti su trečiosios šalies vėliava plaukiojančių žvejybos laivų žvejybos Sąjungos vandenyse teises atitinkamos taisyklės turėtų būti suderintos su Sąjungos žvejybos laivams pagal Kontrolės reglamentą taikomomis taisyklėmis. Sąjungos vandenyse žvejojantiems trečiųjų šalių laivams visų pirma turėtų būti taikomas Kontrolės reglamento 33 straipsnis dėl sužvejotų žuvų kiekių duomenų ir su tais kiekiais susijusių duomenų teikimo; |
| --- | --- |

(22)

siekiant tinkamai reguliuoti su trečiosios šalies vėliava plaukiojančių žvejybos laivų žvejybos Sąjungos vandenyse teises atitinkamos taisyklės turėtų būti suderintos su Sąjungos žvejybos laivams pagal Kontrolės reglamentą taikomomis taisyklėmis. Sąjungos vandenyse žvejojantiems trečiųjų šalių laivams visų pirma turėtų būti taikomas Kontrolės reglamento 33 straipsnis dėl sužvejotų žuvų kiekių duomenų ir su tais kiekiais susijusių duomenų teikimo;

| (23) | pagal šį reglamentą suteikto leidimo neturintys trečiųjų šalių žvejybos laivai, plaukdami per Sąjungos vandenis, privalo užtikrinti, kad jų žvejybos įrankiai būtų sudėti taip, kad jų nebūtų galima lengvai panaudoti žvejybos operacijoms; |
| --- | --- |

(23)

pagal šį reglamentą suteikto leidimo neturintys trečiųjų šalių žvejybos laivai, plaukdami per Sąjungos vandenis, privalo užtikrinti, kad jų žvejybos įrankiai būtų sudėti taip, kad jų nebūtų galima lengvai panaudoti žvejybos operacijoms;

| (24) | valstybės narės turėtų būti atsakingos už trečiųjų šalių laivų žvejybos veiklos Sąjungos vandenyse kontrolę, o nustačius pažeidimą – už jo įtraukimą į Kontrolės reglamento 93 straipsnyje numatytą nacionalinį registrą; |
| --- | --- |

(24)

valstybės narės turėtų būti atsakingos už trečiųjų šalių laivų žvejybos veiklos Sąjungos vandenyse kontrolę, o nustačius pažeidimą – už jo įtraukimą į Kontrolės reglamento 93 straipsnyje numatytą nacionalinį registrą;

| (25) | siekdamos supaprastinti leidimų procedūras valstybės narės ir Komisija turėtų naudoti bendrą keitimosi duomenimis ir jų saugojimo sistemą, per kurią būtų teikiama būtina informacija ir atnaujinti duomenys ir kuri padėtų sumažinti administracinę naštą. Šiuo tikslu turėtų būti visapusiškai naudojama Sąjungos laivyno registre esanti informacija; |
| --- | --- |

(25)

siekdamos supaprastinti leidimų procedūras valstybės narės ir Komisija turėtų naudoti bendrą keitimosi duomenimis ir jų saugojimo sistemą, per kurią būtų teikiama būtina informacija ir atnaujinti duomenys ir kuri padėtų sumažinti administracinę naštą. Šiuo tikslu turėtų būti visapusiškai naudojama Sąjungos laivyno registre esanti informacija;

| (26) | siekiant atsižvelgti į technologinę pažangą ir dėl jos galbūt nustatysimus naujus tarptautinės teisės reikalavimus Komisijai pagal SESV 290 straipsnį turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl šio reglamento priedų, kuriuose nustatomas informacijos, kurią veiklos vykdytojas turi pateikti žvejybos leidimui gauti, sąrašas, pakeitimų priėmimo. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (12) nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; |
| --- | --- |

(26)

siekiant atsižvelgti į technologinę pažangą ir dėl jos galbūt nustatysimus naujus tarptautinės teisės reikalavimus Komisijai pagal SESV 290 straipsnį turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl šio reglamento priedų, kuriuose nustatomas informacijos, kurią veiklos vykdytojas turi pateikti žvejybos leidimui gauti, sąrašas, pakeitimų priėmimo. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros (12) nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose;

| (27) | siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai dėl reglamentavimo kaip ir kokiu formatu valstybės narės turi registruoti su žvejybos leidimais susijusius duomenis, perduoti juos Komisijai ir įtraukti į Sąjungos žvejybos leidimų registrą, taip pat siekiant nustatyti nepanaudotų žvejybos galimybių perskyrimo metodiką, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Šiais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011 (13); |
| --- | --- |

(27)

siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai dėl reglamentavimo kaip ir kokiu formatu valstybės narės turi registruoti su žvejybos leidimais susijusius duomenis, perduoti juos Komisijai ir įtraukti į Sąjungos žvejybos leidimų registrą, taip pat siekiant nustatyti nepanaudotų žvejybos galimybių perskyrimo metodiką, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Šiais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011 (13);

| (28) | Komisija turėtų priimti iš karto taikomus įgyvendinimo aktus, kai deramai pagrįstais atvejais dėl neišvengiamų skubos priežasčių reikia perskirti žvejybos galimybes; |
| --- | --- |

(28)

Komisija turėtų priimti iš karto taikomus įgyvendinimo aktus, kai deramai pagrįstais atvejais dėl neišvengiamų skubos priežasčių reikia perskirti žvejybos galimybes;

| (29) | dėl pakeitimų, kuriuos reikia atlikti, skaičiaus ir svarbos Reglamentas (EB) Nr. 1006/2008 turėtų būti panaikintas, |
| --- | --- |

(29)

dėl pakeitimų, kuriuos reikia atlikti, skaičiaus ir svarbos Reglamentas (EB) Nr. 1006/2008 turėtų būti panaikintas,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I ANTRAŠTINĖ DALIS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Dalykas

Šiame reglamente nustatomos taisyklės, pagal kurias išduodami ir administruojami žvejybos leidimai, skirti:

| a) | Sąjungos žvejybos laivams, vykdantiems
  žvejybos
  veiklą vandenyse, kurie priklauso trečiosios šalies jurisdikcijai arba į kurią trečioji šalis turi suverenias teises, regioninės žvejybos valdymo organizacijos rajone pagal jos nuostatas

  , kurios susitariančioji šalis yra Sąjunga
  , Sąjungos arba ne Sąjungos vandenyse arba atviroje jūroje, ir |
| --- | --- |

a)

Sąjungos žvejybos laivams, vykdantiems
  žvejybos
  veiklą vandenyse, kurie priklauso trečiosios šalies jurisdikcijai arba į kurią trečioji šalis turi suverenias teises, regioninės žvejybos valdymo organizacijos rajone pagal jos nuostatas

  , kurios susitariančioji šalis yra Sąjunga
  , Sąjungos arba ne Sąjungos vandenyse arba atviroje jūroje, ir

| b) | trečiųjų šalių žvejybos laivams, vykdantiems
  žvejybos
  veiklą Sąjungos vandenyse. [23 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

trečiųjų šalių žvejybos laivams, vykdantiems
  žvejybos
  veiklą Sąjungos vandenyse. [23 pakeit.]

2 straipsnis

Sąsajos su tarptautine ir Sąjungos teise

Šis reglamentas taikomas nepažeidžiant šių nuostatų:

| a) | nustatytų tausios žvejybos partnerystės susitarimuose ir panašiuose žvejybos susitarimuose, sudarytuose Sąjungos ir trečiųjų šalių; |
| --- | --- |

a)

nustatytų tausios žvejybos partnerystės susitarimuose ir panašiuose žvejybos susitarimuose, sudarytuose Sąjungos ir trečiųjų šalių;

| b) | priimtų regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų arba panašių žuvininkystės organizacijų, kuriose Sąjunga yra susitariančioji šalis arba nesusitariančioji bendradarbiaujančioji šalis; |
| --- | --- |

b)

priimtų regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų arba panašių žuvininkystės organizacijų, kuriose Sąjunga yra susitariančioji šalis arba nesusitariančioji bendradarbiaujančioji šalis;

| c) | nustatytų Sąjungos teisės aktuose, kuriais įgyvendinamos arba perkeliamos a ir b punktuose nurodytos nuostatos. |
| --- | --- |

c)

nustatytų Sąjungos teisės aktuose, kuriais įgyvendinamos arba perkeliamos a ir b punktuose nurodytos nuostatos.

3 straipsnis

Terminų apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys pateiktos Pagrindinio reglamento 4 straipsnyje. Kitų vartojamų terminų apibrėžtys:

| a) | pagalbinis laivas – laivas, kuriame nėra naudoti paruoštų žvejybos įrankių, kurie
  skirto žuvims gaudyti ar privilioti ir kurie
  palengvina žvejybos veiklą, padeda ją vykdyti arba jai pasirengti; [24 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

pagalbinis laivas – laivas, kuriame nėra naudoti paruoštų žvejybos įrankių, kurie
  skirto žuvims gaudyti ar privilioti ir kurie
  palengvina žvejybos veiklą, padeda ją vykdyti arba jai pasirengti; [24 pakeit.]

| b) | žvejybos leidimas – Sąjungos žvejybos laivui arba trečiosios šalies žvejybos laivui
  papildomai prie jo turimos žvejybos licencijos
  išduodamas žvejybos leidimas, kuriuo laivui suteikiama teisė nustatytą laikotarpį atitinkamame rajone arba pagal atitinkamos žvejybos kriterijus tam tikromis sąlygomis vykdyti tam tikrą žvejybos veiklą; [25 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

žvejybos leidimas – Sąjungos žvejybos laivui arba trečiosios šalies žvejybos laivui
  papildomai prie jo turimos žvejybos licencijos
  išduodamas žvejybos leidimas, kuriuo laivui suteikiama teisė nustatytą laikotarpį atitinkamame rajone arba pagal atitinkamos žvejybos kriterijus tam tikromis sąlygomis vykdyti tam tikrą žvejybos veiklą; [25 pakeit.]

| c) | žvejybos leidimų registras – žvejybos leidimų administravimo sistema ir su ja susijusi duomenų bazė; |
| --- | --- |

c)

žvejybos leidimų registras – žvejybos leidimų administravimo sistema ir su ja susijusi duomenų bazė;

| d) | tiesioginis leidimas – žvejybos leidimas, kurį Sąjungos žvejybos laivui išduoda trečiosios šalies kompetentinga institucija ne pagal tausios žvejybos partnerystės susitarimą; |
| --- | --- |

d)

tiesioginis leidimas – žvejybos leidimas, kurį Sąjungos žvejybos laivui išduoda trečiosios šalies kompetentinga institucija ne pagal tausios žvejybos partnerystės susitarimą;

| e) | trečiosios šalies vandenys – vandenys, kurie priklauso trečiosios šalies jurisdikcijai arba į kuriuos trečioji šalis turi suverenias teises; |
| --- | --- |

e)

trečiosios šalies vandenys – vandenys, kurie priklauso trečiosios šalies jurisdikcijai arba į kuriuos trečioji šalis turi suverenias teises;

| f) | stebėtojų programa – regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos rajone pagal jos nuostatas

  , tausios žvejybos partnerystės susitarimo, trečiosios šalies arba valstybės narės
  taikoma
  kontrolės
  sistema, pagal kurią tam tikromis sąlygomis į žvejybos laivus priimami stebėtojai, turintys

  rinkti duomenų ir (arba)
  tikrinti laivo atitiktį

  atitikties
  tos organizacijos
  , tausios žvejybos partnerystės susitarimo ar valstybės
  priimtoms taisyklėms; [26 pakeit.] |
| --- | --- |

f)

stebėtojų programa – regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos rajone pagal jos nuostatas

  , tausios žvejybos partnerystės susitarimo, trečiosios šalies arba valstybės narės
  taikoma
  kontrolės
  sistema, pagal kurią tam tikromis sąlygomis į žvejybos laivus priimami stebėtojai, turintys

  rinkti duomenų ir (arba)
  tikrinti laivo atitiktį

  atitikties
  tos organizacijos
  , tausios žvejybos partnerystės susitarimo ar valstybės
  priimtoms taisyklėms; [26 pakeit.]

| fa) | susitariančioji šalis – tarptautinės konvencijos arba susitarimo, įsteigusio regioninę žvejybos valdymo organizaciją, susitariančioji šalis, taip pat su tokia organizacija bendradarbiaujančios valstybės, žvejybos subjektai ar bet kokie kiti subjektai, kuriems ji suteikė bendradarbiaujančios, bet susitarimo nepasirašiusios šalies tokios organizacijos atžvilgiu statusą; [27 pakeit.] |
| --- | --- |

fa)

susitariančioji šalis – tarptautinės konvencijos arba susitarimo, įsteigusio regioninę žvejybos valdymo organizaciją, susitariančioji šalis, taip pat su tokia organizacija bendradarbiaujančios valstybės, žvejybos subjektai ar bet kokie kiti subjektai, kuriems ji suteikė bendradarbiaujančios, bet susitarimo nepasirašiusios šalies tokios organizacijos atžvilgiu statusą; [27 pakeit.]

| fb) | frachtavimas – susitarimas, pagal kurį su valstybės narės vėliava plaukiojančiu žvejybos laivu apibrėžtą laiką nekeičiant vėliavos gali naudotis veiklos vykdytojas kitoje valstybėje narėje arba trečiojoje šalyje. [77 pakeit.] |
| --- | --- |

fb)

frachtavimas – susitarimas, pagal kurį su valstybės narės vėliava plaukiojančiu žvejybos laivu apibrėžtą laiką nekeičiant vėliavos gali naudotis veiklos vykdytojas kitoje valstybėje narėje arba trečiojoje šalyje. [77 pakeit.]

II ANTRAŠTINĖ DALIS

SĄJUNGOS ŽVEJYBOS LAIVŲ ŽVEJYBOS VEIKLA NE SĄJUNGOS VANDENYSE

I skyrius

Bendrosios nuostatos

4 straipsnis

Bendrasis principas

Nepažeidžiant reikalavimo turėti kompetentingos organizacijos arba trečiosios šalies išduotą leidimą, Sąjungos žvejybos laivui negalima vykdyti žvejybos veiklos ne Sąjungos vandenyse, jei jis neturi savo vėliavos valstybės narės išduoto žvejybos leidimo.

5 straipsnis

Atitikties reikalavimams kriterijai

1.   Vėliavos valstybė narė leidimą vykdyti žvejybos veiklą ne Sąjungos vandenyse gali išduoti tik jei:

| a) | yra gavusi išsamią ir teisingą 1 ir 2 prieduose

  priede
  nurodytą informaciją apie žvejybos laivą ir su juo veiklą vykdantį (-čius) pagalbinį (-ius) laivą (-us), įskaitant ne Sąjungai priklausančius pagalbinius laivus; [28 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

yra gavusi išsamią ir teisingą 1 ir 2 prieduose

  priede
  nurodytą informaciją apie žvejybos laivą ir su juo veiklą vykdantį (-čius) pagalbinį (-ius) laivą (-us), įskaitant ne Sąjungai priklausančius pagalbinius laivus; [28 pakeit.]

| b) | žvejybos laivas turi Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 6 straipsnyje nurodytą galiojančią žvejybos licenciją; |
| --- | --- |

b)

žvejybos laivas turi Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 6 straipsnyje nurodytą galiojančią žvejybos licenciją;

| c) | žvejybos laivas ir visi su juo veiklą vykdantys pagalbiniai laivai turi IMO numerį
  , jeigu to reikalaujama pagal Sąjungos teisės aktus
  ; [29 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

žvejybos laivas ir visi su juo veiklą vykdantys pagalbiniai laivai turi IMO numerį
  , jeigu to reikalaujama pagal Sąjungos teisės aktus
  ; [29 pakeit.]

| d) | veiklos vykdytojui

  žvejybos laivo kapitonui
  ir
  atitinkamam
  ir žvejybos laivui 12 mėnesių iki žvejybos leidimo paraiškos pateikimo dienos pagal valstybės narės teisę nebuvo taikytos sankcijos už Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 42 straipsnyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009 90 straipsnyje nurodytus sunkius pažeidimus; [78 pakeit.] |
| --- | --- |

d)

veiklos vykdytojui

  žvejybos laivo kapitonui
  ir
  atitinkamam
  ir žvejybos laivui 12 mėnesių iki žvejybos leidimo paraiškos pateikimo dienos pagal valstybės narės teisę nebuvo taikytos sankcijos už Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 42 straipsnyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009 90 straipsnyje nurodytus sunkius pažeidimus; [78 pakeit.]

| e) | žvejybos laivas nėra įtrauktas į NNN žvejybą vykdžiusių laivų sąrašą, priimtą regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos ir (arba) Sąjungos pagal Reglamentą (EB) Nr. 1005/2008; |
| --- | --- |

e)

žvejybos laivas nėra įtrauktas į NNN žvejybą vykdžiusių laivų sąrašą, priimtą regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos ir (arba) Sąjungos pagal Reglamentą (EB) Nr. 1005/2008;

| f) | jei taikoma, vėliavos valstybei narei pagal atitinkamą žvejybos susitarimą arba atitinkamas regioninės žvejybos valdymo organizacijos nuostatas yra skirtos žvejybos galimybės ir, |
| --- | --- |

f)

jei taikoma, vėliavos valstybei narei pagal atitinkamą žvejybos susitarimą arba atitinkamas regioninės žvejybos valdymo organizacijos nuostatas yra skirtos žvejybos galimybės ir,

| g) | jei taikoma, žvejybos laivas atitinka 6 straipsnyje nustatytus reikalavimus. |
| --- | --- |

g)

jei taikoma, žvejybos laivas atitinka 6 straipsnyje nustatytus reikalavimus.

2.   Komisijai suteikiami įgaliojimai pagal 43 straipsnį priimti deleguotuosius aktus priedui koreguoti.

6 straipsnis

Perregistravimo kitoje šalyje operacijos

1.   Šis straipsnis taikomas laivams, kurie per penkerius

  dvejus
  metus iki

  prieš pateikiant
  žvejybos leidimo paraiškos pateikimo dienos

  paraišką
  :

| a) | buvo išregistruoti iš Sąjungos žvejybos laivyno registro ir perregistruoti trečiojoje šalyje ir |
| --- | --- |

a)

buvo išregistruoti iš Sąjungos žvejybos laivyno registro ir perregistruoti trečiojoje šalyje ir

| b) | per 24 mėnesius nuo išregistravimo iš

  vėliau vėl įtraukti į
  Sąjungos žvejybos laivyno registro buvo vėl jame įregistruoti

  registrą
  . |
| --- | --- |

b)

per 24 mėnesius nuo išregistravimo iš

  vėliau vėl įtraukti į
  Sąjungos žvejybos laivyno registro buvo vėl jame įregistruoti

  registrą
  .

2.   Vėliavos valstybė narė žvejybos leidimą 1 dalyje nurodytam laivui gali išduoti tik įsitikinusi

  patikrinusi
  , kad jis tuo laikotarpiu, kuriuo plaukiojo su trečiosios šalies vėliava:

| a) | nevykdė NNN žvejybos veiklos ir |
| --- | --- |

a)

nevykdė NNN žvejybos veiklos ir

| b) | nevykdė veiklos trečiosios šalies, kuri pagal Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 31 ir 33 straipsnius pripažinta nebendradarbiaujančia trečiąja šalimi
  , arba trečiosios šalies, kuri pripažinta netausią žvejybą leidžiančia vykdyti šalimi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1026/2012
   (14)

  4 straipsnio 1 dalies a punktą
  , vandenyse. |
| --- | --- |

b)

nevykdė veiklos trečiosios šalies, kuri pagal Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 31 ir 33 straipsnius pripažinta nebendradarbiaujančia trečiąja šalimi
  , arba trečiosios šalies, kuri pripažinta netausią žvejybą leidžiančia vykdyti šalimi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1026/2012
   (14)

  4 straipsnio 1 dalies a punktą
  , vandenyse.

3.   Tuo tikslu veiklos vykdytojas pateikia visą

  tokią
  vėliavos valstybės narės prašomą su atitinkamu laikotarpiu susijusią informaciją ir bent visus šiuos dokumentus

  , kurį laivas plaukiojo su trečiosios šalies vėliava, susijusią informaciją
  :

| a) | atitinkamu laikotarpiu sužvejotų žuvų kiekių ir žvejybos pastangų deklaraciją; |
| --- | --- |

a)

atitinkamu laikotarpiu sužvejotų žuvų kiekių ir žvejybos pastangų deklaraciją;

| b) | atitinkamam laikotarpiui vėliavos valstybės išduoto žvejybos leidimo kopiją; |
| --- | --- |

b)

atitinkamam laikotarpiui vėliavos valstybės išduoto žvejybos leidimo kopiją;

| c) | bet kokio leidimo atlikti žvejybos operacijas trečiosios šalies vandenyse atitinkamu laikotarpiu kopiją; |
| --- | --- |

c)

bet kokio leidimo atlikti žvejybos operacijas trečiosios šalies vandenyse atitinkamu laikotarpiu kopiją;

| d) | oficialų trečiosios šalies, kurioje laivas buvo perregistruotas, pareiškimą, kuriame išvardytos sankcijos, atitinkamu laikotarpiu taikytos laivui arba veiklos vykdytojui; |
| --- | --- |

d)

oficialų trečiosios šalies, kurioje laivas buvo perregistruotas, pareiškimą, kuriame išvardytos sankcijos, atitinkamu laikotarpiu taikytos laivui arba veiklos vykdytojui;

| da) | išsamią vėliavos istoriją per laikotarpį, kurį laivas buvo išregistruotas iš Sąjungos žvejybos laivyno registro. |
| --- | --- |

da)

išsamią vėliavos istoriją per laikotarpį, kurį laivas buvo išregistruotas iš Sąjungos žvejybos laivyno registro.

4.   Vėliavos valstybė narė neišduoda žvejybos leidimo laivams, kurie buvo perregistruoti:

| a) | trečiojoje šalyje, kuri pripažinta trečiąja šalimi, nebendradarbiaujančia kovojant su NNN žvejyba, arba įtraukta į tokių šalių sąrašą pagal Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 31 ir 33 straipsnius, arba |
| --- | --- |

a)

trečiojoje šalyje, kuri pripažinta trečiąja šalimi, nebendradarbiaujančia kovojant su NNN žvejyba, arba įtraukta į tokių šalių sąrašą pagal Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 31 ir 33 straipsnius, arba

| b) | trečiojoje šalyje, kuri pripažinta šalimi, leidžiančia vykdyti netausią žvejybą pagal Reglamento (ES) Nr. 1026/2012 4 straipsnio 1 dalies a punktą. |
| --- | --- |

b)

trečiojoje šalyje, kuri pripažinta šalimi, leidžiančia vykdyti netausią žvejybą pagal Reglamento (ES) Nr. 1026/2012 4 straipsnio 1 dalies a punktą.

5.   4 dalis netaikoma, jei vėliavos valstybė narė įsitikina, kad, kai tik buvo nustatyta, kad šalis nebendradarbiauja kovojant su NNN žvejyba arba leidžia vykdyti netausią žvejybą, veiklos vykdytojas:

| a) | nutraukė žvejybos operacijas ir |
| --- | --- |

a)

nutraukė žvejybos operacijas ir

| b) | nedelsdamas
  pradėjo atitinkamas administracines procedūras laivui išregistruoti iš trečiosios šalies žvejybos laivyno registro. [31 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

nedelsdamas
  pradėjo atitinkamas administracines procedūras laivui išregistruoti iš trečiosios šalies žvejybos laivyno registro. [31 pakeit.]

7 straipsnis

Žvejybos leidimų stebėsena

1.   Teikdamas žvejybos leidimo paraišką veiklos vykdytojas vėliavos valstybei narei pateikia išsamius ir teisingus duomenis.

2.   Duomenims pasikeitus veiklos vykdytojas nedelsdamas apie tai informuoja vėliavos valstybę narę.

3.   Vėliavos valstybė narė
  bent kartą per metus tikrina
  , ar sąlygos, kuriomis remiantis išduotas žvejybos leidimas, ir toliau tenkinamos leidimo galiojimo laikotarpiu.

4.   Jei sąlygos, kuriomis remiantis išduotas žvejybos leidimas, nebetenkinamos, vėliavos valstybė narė pakoreguoja

  imasi tinkamų veiksmų, įskaitant leidimo koregavimą
  arba panaikina leidimą ir

  panaikinimą, ir nedelsdama
  apie tai praneša veiklos vykdytojui ir Komisijai
  , taip pat, jei taikoma, regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos sekretoriatui arba susijusiai trečiajai šaliai
  .

5.   Komisijai
  pagrįstai
  paprašius vėliavos valstybė narė žvejybos leidimą atsisako išduoti, sustabdo jo galiojimą arba jį panaikina tais atvejais, kai minėti veiksmai yra grindžiami viršesnėmis politinėmis priežastimis, susijusiomis su tvariu jūrų biologinių išteklių naudojimu, valdymu ir išsaugojimu arba neteisėtos, nedeklaruojamos ar nereglamentuojamos žvejybos prevencija ar sustabdymu, arba kai Sąjunga nusprendžia sustabdyti arba apriboti santykius su atitinkama trečiąja šalimi.:

| a) | esama privalomų skubos priežasčių, susijusių su didele grėsme tvariam jūrų biologinių išteklių naudojimui, valdymui ir išsaugojimui; |
| --- | --- |

a)

esama privalomų skubos priežasčių, susijusių su didele grėsme tvariam jūrų biologinių išteklių naudojimui, valdymui ir išsaugojimui;

| b) | nustatyta rimtų Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 42 straipsnio arba Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 90 straipsnio 1 dalies pažeidimų, susijusių su neteisėta, nedeklaruota arba nereguliuojama (NNN) žvejyba, arba siekiant užkirsti jai kelią, jei esama didelės rizikos; arba |
| --- | --- |

b)

nustatyta rimtų Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 42 straipsnio arba Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 90 straipsnio 1 dalies pažeidimų, susijusių su neteisėta, nedeklaruota arba nereguliuojama (NNN) žvejyba, arba siekiant užkirsti jai kelią, jei esama didelės rizikos; arba

| c) | Sąjunga nusprendžia sustabdyti arba apriboti santykius su atitinkama trečiąja šalimi. |
| --- | --- |

c)

Sąjunga nusprendžia sustabdyti arba apriboti santykius su atitinkama trečiąja šalimi.

Prie pirmoje pastraipoje nurodyto tinkamai pagrįsto prašymo pridedama susijusi ir atitinkama informacija. Pateikusi tokį tinkamai pagrįstą prašymą Komisija apie tai nedelsdama informuoja vėliavos valstybės narės veiklos vykdytoją. Komisijai pateikus tokį prašymą prasideda 15 dienų konsultacinis Komisijos ir vėliavos valstybės narės laikotarpis.

6.   Jei
  5 dalyje nurodyto 15 dienų laikotarpio pabaigoje Komisija patvirtina savo prašymą, o
  vėliavos valstybė narė neatsisako išduoti leidimo, jo nepakoreguoja, nesustabdo jo galiojimo arba jo nepanaikina pagal 4 ir 5 dalis, Komisija
  dar po penkių dienų
  gali nuspręsti jį panaikinti ir apie tai

  savo sprendimą
  praneša vėliavos valstybei narei ir veiklos vykdytojui. [32 pakeit.]

II skyrius

Sąjungos žvejybos laivų žvejybos veikla trečiųjų šalių vandenyse

1 SKIRSNIS

ŽVEJYBOS VEIKLA PAGAL TAUSIOS ŽVEJYBOS PARTNERYSTĖS SUSITARIMUS

8 straipsnis

Narystė regioninėse žuvininkystės valdymo organizacijose

Sąjungos žvejybos laivai regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos valdomų išteklių žvejybos veiklą trečiosios šalies vandenyse gali vykdyti tik jei ta šalis yra tos regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos susitariančioji šalis arba nesusitariančioji bendradarbiaujančioji šalis.
  Jei tausios žvejybos partnerystės susitarimas buvo sudarytas prieš ... [šio reglamento įsigaliojimo diena], ši dalis taikoma nuo ... [ketveri metai nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos]
  . [33 pakeit.]

Sąjunga gali skirti dalį finansinių išteklių, numatytų sektorinei paramai trečiosioms šalims, su kuriomis yra sudariusi tausios žvejybos susitarimus, kad paremtų minėtų šalių stojimą į regionines žuvininkystės organizacijas. [34 pakeit.]

9 straipsnis

Taikymo sritis

Šis skirsnis taikomas žvejybos veiklai, kurią Sąjungos žvejybos laivai vykdo trečiosios šalies vandenyse pagal tausios žvejybos partnerystės susitarimą.

Sąjunga užtikrina, kad tausios žvejybos partnerystės susitarimai atitiktų šį reglamentą. [35 pakeit.]

10 straipsnis

Žvejybos leidimai

Sąjungos žvejybos laivas negali trečiosios šalies vandenyse vykdyti žvejybos veiklos pagal tausios žvejybos partnerystės susitarimą, jei jis neturi žvejybos leidimo, išduoto:

| a) | jo vėliavos valstybės narės

  trečiosios šalies, kurios jurisdikcijai priklauso vandenys, kuriuose vykdoma žvejybos veikla, arba kuri į tuos vandenis turi suverenias teises,
  ir [36 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

jo vėliavos valstybės narės

  trečiosios šalies, kurios jurisdikcijai priklauso vandenys, kuriuose vykdoma žvejybos veikla, arba kuri į tuos vandenis turi suverenias teises,
  ir [36 pakeit.]

| b) | trečiosios šalies, kurios jurisdikcijai priklauso vandenys, kuriuose vykdoma veikla, arba kuri į tuos vandenis turi suverenias teises

  jo vėliavos valstybės narės
  . [37 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

trečiosios šalies, kurios jurisdikcijai priklauso vandenys, kuriuose vykdoma veikla, arba kuri į tuos vandenis turi suverenias teises

  jo vėliavos valstybės narės
  . [37 pakeit.]

11 straipsnis

Vėliavos valstybės narės žvejybos leidimų išdavimo sąlygos

Vėliavos valstybė narė leidimą vykdyti žvejybos veiklą trečiosios šalies vandenyse pagal tausios žvejybos partnerystės susitarimą gali išduoti tik jei:

| a) | atitinkami 5 straipsnyje išdėstyti atitikties kriterijai; |
| --- | --- |

a)

atitinkami 5 straipsnyje išdėstyti atitikties kriterijai;

| b) | įvykdytos atitinkamame tausios žvejybos partnerystės susitarime išdėstytos sąlygos; |
| --- | --- |

b)

įvykdytos atitinkamame tausios žvejybos partnerystės susitarime išdėstytos sąlygos;

| c) | veiklos vykdytojas sumokėjo visus per paskutinius 12 mėnesių trečiosios šalies kompetentingos institucijos jam skirtus sumokėti mokesčius ir finansines nuobaudas.; |
| --- | --- |

c)

veiklos vykdytojas sumokėjo visus per paskutinius 12 mėnesių trečiosios šalies kompetentingos institucijos jam skirtus sumokėti mokesčius ir finansines nuobaudas.;

| ca) | veiklos vykdytojas sumokėjo visas trečiosios šalies kompetentingos institucijos jam skirtas sumokėti finansines nuobaudas, užbaigus taikomas teisines procedūras; ir [38 pakeit.] |
| --- | --- |

ca)

veiklos vykdytojas sumokėjo visas trečiosios šalies kompetentingos institucijos jam skirtas sumokėti finansines nuobaudas, užbaigus taikomas teisines procedūras; ir [38 pakeit.]

| cb) | žvejybos laivas turi atitinkamos trečiosios šalies išduotą leidimą. [39 pakeit.] |
| --- | --- |

cb)

žvejybos laivas turi atitinkamos trečiosios šalies išduotą leidimą. [39 pakeit.]

12 straipsnis

Žvejybos leidimų administravimas

1.   Išdavusi žvejybos leidimą

  Patikrinusi, kad įvykdytos 11 straipsnio a, b ir c punktuose numatytos sąlygos,
  vėliavos valstybė narė Komisijai išsiunčia atitinkamą
  paraišką
  trečiosios šalies leidimo paraišką

  leidimui gauti
  .

2.   1 dalyje nurodytoje paraiškoje pateikiama 1 ir 2 prieduose

  priede
  išvardyta informacija ir visi kiti pagal tausios žvejybos partnerystės susitarimą pateiktini duomenys.

3.   Vėliavos valstybė narė paraišką Komisijai išsiunčia ne vėliau kaip prieš 10

  15
  kalendorinių dienų iki paraiškų pateikimo termino, nustatyto tausios žvejybos partnerystės susitarime. Komisija vėliavos valstybės narės gali paprašyti

  valstybei narei tinkamai pagrįstą prašymą
  pateikti, jos nuomone, būtinos papildomos informacijos

  būtiną papildomą informaciją
  .

4.   Įsitikinusi

  Per 10 kalendorinių dienų nuo paraiškos gavimo dienos arba, jeigu buvo prašoma papildomos informacijos pagal 3 dalį, per 15 kalendorinių dienų nuo paraiškos gavimo dienos Komisija atlieka preliminarų patikrinimą
  , kad
  nustatytų, ar laikomasi
  11 straipsnyje nustatytos sąlygos įvykdytos,

  nustatytų sąlygų.
  Komisija paraišką išsiunčia

  po to arba nusiunčia paraišką
  trečiajai šaliai
  , arba praneša valstybei narei, kad paraiška atmesta
  .

5.   Jei trečioji šalis praneša Komisijai, kad ji
  pagal susitarimą
  nusprendė Sąjungos žvejybos laivui išduoti žvejybos leidimą, atsisakyti jį išduoti, sustabdyti jo galiojimą arba jį panaikinti, Komisija
  nedelsdama
  apie tai informuoja vėliavos valstybę narę
  , jei įmanoma, elektroninėmis priemonėmis. Vėliavos valstybė narė nedelsdama tą informaciją perduoda laivo savininkui
  . [40 pakeit.]

13 straipsnis

Laikinas
  pagal tausios žvejybos partnerystės susitarimą nepanaudotų žvejybos galimybių perskyrimas

1.   Tam tikrais

  Pirmosios
  tausios žvejybos partnerystės susitarimo protokolo įgyvendinimo metais arba kitu atitinkamu jo įgyvendinimo laikotarpiu

  laikotarpio pusės pabaigoje
  Komisija gali nustatyti, ar yra nepanaudotų žvejybos galimybių, ir apie tai informuoti atitinkamą paskirtų žvejybos galimybių dalį naudojančias valstybes nares.

2.   Gavusios šią Komisijos informaciją 1 dalyje nurodytos valstybės narės per 10

  20
  dienų gali:

| a) | informuoti Komisiją, kad savo žvejybos galimybes panaudos vėliau tais metais arba atitinkamu

  antroje
  įgyvendinimo laikotarpiu, pateikdamos

  laikotarpio pusėje
  ,
  pateikdamos
  žvejybos planą su išsamia informacija apie prašomų žvejybos leidimų skaičių, numatytus sužvejoti kiekius, žvejybos zoną ir žvejybos laikotarpį, arba |
| --- | --- |

a)

informuoti Komisiją, kad savo žvejybos galimybes panaudos vėliau tais metais arba atitinkamu

  antroje
  įgyvendinimo laikotarpiu, pateikdamos

  laikotarpio pusėje
  ,
  pateikdamos
  žvejybos planą su išsamia informacija apie prašomų žvejybos leidimų skaičių, numatytus sužvejoti kiekius, žvejybos zoną ir žvejybos laikotarpį, arba

| b) | pranešti Komisijai apie apsikeitimą žvejybos galimybėmis pagal Pagrindinio reglamento 16 straipsnio 8 dalį. |
| --- | --- |

b)

pranešti Komisijai apie apsikeitimą žvejybos galimybėmis pagal Pagrindinio reglamento 16 straipsnio 8 dalį.

3.   Jei tam tikros valstybės narės neinformavo Komisijos apie vieną iš 2 dalyje nurodytų veiksmų ir dėl to žvejybos galimybės liko nepanaudotos, Komisija gali
  per dešimties dienų laikotarpį pasibaigus 2 dalyje nurodytam laikotarpiui
  kitoms valstybėms narėms, kurios naudoja paskirtų žvejybos galimybių dalį, išsiųsti kvietimą pareikšti susidomėjimą nepanaudotomis žvejybos galimybėmis.

4.   Per 10 dienų nuo to kvietimo pareikšti susidomėjimą gavimo valstybės narės gali pranešti Komisijai apie susidomėjimą nepanaudotomis žvejybos galimybėmis. Prie šio pranešimo jos prideda žvejybos planą su išsamia informacija apie prašomų žvejybos leidimų skaičių, numatytus sužvejoti kiekius, žvejybos zoną ir žvejybos laikotarpį.

5.   Komisija gali paprašyti atitinkamos valstybės narės pateikti papildomos informacijos
  apie prašomų žvejybos leidimų skaičių, numatytus sužvejoti kiekius, žvejybos zoną ir žvejybos laikotarpį
  , jei jos reikia prašymui įvertinti.

6.   Jei
  10 dienų termino pabaigoje
  nė viena valstybė narė, naudojanti tų pačių išteklių dalį, nepareiškia susidomėjimo nepanaudotomis žvejybos galimybėmis, Komisija gali išsiųsti kvietimą pareikšti susidomėjimą visoms valstybėms narėms. Valstybės narės susidomėjimą nepanaudotomis žvejybos galimybėmis gali pareikšti 4 dalyje nurodytomis sąlygomis.

7.   Remdamasi pagal 4 arba 5 dalį valstybių narių pateikta informacija,
  ir glaudžiai su jomis bendradarbiaudama
  Komisija pagal 14 straipsnyje nurodytą metodiką ribotam laikotarpiui

  tik laikinai
  perskiria nepanaudotas žvejybos galimybes.

7a.
     
  7 dalyje nurodyti perskirstymo kriterijai taikomi tik antroje įgyvendinimo laikotarpio pusėje, kaip nustatyta 1 dalyje, ir per tą laikotarpį taikomi tik vieną kartą.

7b.
     
  Komisija informuoja valstybes nares apie:

| a) | valstybes nares, kurioms perskirtos žvejybos galimybės; |
| --- | --- |

a)

valstybes nares, kurioms perskirtos žvejybos galimybės;

| b) | valstybes nares, kurioms buvo perskirtos tos žvejybos galimybės, suteiktą kiekį, išreikštą skaičiais, ir |
| --- | --- |

b)

valstybes nares, kurioms buvo perskirtos tos žvejybos galimybės, suteiktą kiekį, išreikštą skaičiais, ir

| c) | perskyrimui taikytus kriterijus. [41 pakeit.] |
| --- | --- |

c)

perskyrimui taikytus kriterijus. [41 pakeit.]

13a straipsnis

Procedūrų, susijusių su metiniu esamų žvejybos leidimų atnaujinimu galiojančio tausios žvejybos partnerystės susitarimo protokolo taikymo laikotarpiu, supaprastinimas

Sąjungos tausios žvejybos partnerystės susitarimo galiojimo laikotarpiu turėtų būti leidžiama taikyti greitesnes, lankstesnes ir paprastesnes laivų, kurių statusas (charakteristikos, vėliava, savininkas ar reikalavimų laikymasis) per metus nepasikeitė, leidimų atnaujinimo procedūras. [42 pakeit.]

14 straipsnis

Laikino
  perskyrimo metodika

1.   Komisija įgyvendinimo aktais gali nustatyti nepanaudotų žvejybos galimybių
  laikino
  perskyrimo metodiką. Tokie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 45 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

2.   Dėl tinkamai pagrįstų privalomos skubos priežasčių, susijusių su tuo, kad pasinaudoti nepanaudotomis žvejybos galimybėmis liko mažiau laiko, Komisija priima nedelsiant taikytinus įgyvendinimo aktus laikydamasi 45 straipsnio 3 dalyje nurodytos procedūros. Šie aktai galioja ne ilgiau kaip šešis mėnesius.

3.   Nustatydama perskirstymo metodiką Komisija atsižvelgia

  , atsižvelgdama
  į 
  aplinkos, socialinius ir ekonominius veiksnius, taiko šiuos skaidrius ir objektyvius kriterijus
  :

| a) | žvejybos galimybes, kurias galima perskirti; |
| --- | --- |

a)

žvejybos galimybes, kurias galima perskirti;

| b) | prašymus pateikusių valstybių narių skaičių; |
| --- | --- |

b)

prašymus pateikusių valstybių narių skaičių;

| c) | per pradinį žvejybos galimybių paskirstymą kiekvienai prašymą pateikusiai valstybei narei skirtą dalį; |
| --- | --- |

c)

per pradinį žvejybos galimybių paskirstymą kiekvienai prašymą pateikusiai valstybei narei skirtą dalį;

| d) | kiekvienos prašymą pateikusios valstybės narės praeityje sužvejotus kiekius ir panaudotas pastangas; |
| --- | --- |

d)

kiekvienos prašymą pateikusios valstybės narės praeityje sužvejotus kiekius ir panaudotas pastangas;

| e) | naudojamų laivų ir įrankių skaičių, tipą ir charakteristikas; |
| --- | --- |

e)

naudojamų laivų ir įrankių skaičių, tipą ir charakteristikas;

| f) | prašymus pateikusių valstybių narių žvejybos planų derėjimą su a–e punktuose pateiktais elementais. |
| --- | --- |

f)

prašymus pateikusių valstybių narių žvejybos planų derėjimą su a–e punktuose pateiktais elementais.

Komisija paskelbia perskyrimo pagrindimą. [43 pakeit.]

15 straipsnis

Metinės kvotos, kuriai taikomi kelis paskesni sužvejotų žuvų kiekių apribojimai, paskirstymas

1.   Jei

  Paskirstant žvejybos galimybes, kai
  tausios žvejybos partnerystės susitarimo protokole nustatyti mėnesiniai arba ketvirtiniai sužvejotų žuvų kiekių apribojimai arba kitoks metinės kvotos suskirstymas, Komisija gali priimti įgyvendinimo aktą, kuriuo būtų nustatyta atitinkamų žvejybos galimybių paskirstymo valstybėms narėms mėnesio, ketvirčio ar kito laikotarpio pagrindu metodika. Tokie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 45 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros

  atitinkamos valstybių narių žvejybos galimybės atitinka pagal susijusį Sąjungos teisės aktą valstybėms narėms paskirtas metines žvejybos galimybes. Šis principas netaikomas tik tuo atveju, kai susijusios valstybės narės susitaria dėl bendrų žvejybos planų, kuriuose atsižvelgiama į mėnesinius ar ketvirčio sužvejojamo kiekio apribojimus arba kitokį metinės kvotos suskirstymą
  . [44 pakeit.]

2.   1 dalyje nurodytas žvejybos galimybių paskirstymas dera su metiniu žvejybos galimybių paskirstymu valstybėms narės pagal atitinkamą Tarybos reglamentą.
  [45 pakeit.]

2 SKIRSNIS

ŽVEJYBOS VEIKLA PAGAL TIESIOGINIUS LEIDIMUS

16 straipsnis

Taikymo sritis

Šis skirsnis taikomas žvejybos veiklai, kurią Sąjungos žvejybos laivai trečiosios šalies vandenyse vykdo ne pagal tausios žvejybos partnerystės susitarimus.

17 straipsnis

Žvejybos leidimai

Sąjungos žvejybos laivas negali trečiosios šalies vandenyse vykdyti žvejybos veiklos ne pagal tausios žvejybos partnerystės susitarimą, jei jis neturi žvejybos leidimo, išduoto:

| a) | jo vėliavos valstybės narės

  trečiosios šalies, kurios jurisdikcijai priklauso vandenys, kuriuose vykdoma veikla, arba kuri į tuos vandenis turi suverenias teises
  ir [46 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

jo vėliavos valstybės narės

  trečiosios šalies, kurios jurisdikcijai priklauso vandenys, kuriuose vykdoma veikla, arba kuri į tuos vandenis turi suverenias teises
  ir [46 pakeit.]

| b) | trečiosios šalies, kurios jurisdikcijai priklauso vandenys, kuriuose vykdoma veikla, arba kuri į tuos vandenis turi suverenias teises

  jo vėliavos valstybės narės
  . [47 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

trečiosios šalies, kurios jurisdikcijai priklauso vandenys, kuriuose vykdoma veikla, arba kuri į tuos vandenis turi suverenias teises

  jo vėliavos valstybės narės
  . [47 pakeit.]

Vėliavos valstybė narė gali išduoti leidimą vykdyti žvejybos veiklą trečiosios šalies vandenyse, kai atitinkamo tausios žvejybos partnerystės susitarimo protokolas toje trečiojoje šalyje nebuvo taikytas mažiausiai trejus pastaruosius metus.

Jei protokolas atnaujinamas, žvejybos leidimas automatiškai panaikinamas nuo to protokolo įsigaliojimo dienos. [48 pakeit.]

18 straipsnis

Vėliavos valstybės narės žvejybos leidimų išdavimo sąlygos

Vėliavos valstybė narė leidimą trečiosios šalies vandenyse vykdyti žvejybos veiklą ne pagal tausios žvejybos partnerystės susitarimą gali išduoti tik jei:

| a) | nėra galiojančio tausios žvejybos partnerystės susitarimo su ta trečiąja šalimi arba galiojančiame tausios žvejybos partnerystės susitarime aiškiai numatyta galimybė gauti tiesioginius leidimus; |
| --- | --- |

a)

nėra galiojančio tausios žvejybos partnerystės susitarimo su ta trečiąja šalimi arba galiojančiame tausios žvejybos partnerystės susitarime aiškiai numatyta galimybė gauti tiesioginius leidimus;

| b) | atitinkami 5 straipsnyje išdėstyti atitikties kriterijai; |
| --- | --- |

b)

atitinkami 5 straipsnyje išdėstyti atitikties kriterijai;

| ba) | esama leidžiamo sužvejoti kiekio perviršio, kaip reikalaujama pagal UNCLOS 62 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

ba)

esama leidžiamo sužvejoti kiekio perviršio, kaip reikalaujama pagal UNCLOS 62 straipsnio 2 dalį;

| c) | veiklos vykdytojas yra pateikęs:






  i) | žuvininkystės teisės aktų kopijas, kurias veiklos vykdytojui pateikė pakrantės valstybė; |
| --- | --- | --- |

c)

veiklos vykdytojas yra pateikęs:

i)

žuvininkystės teisės aktų kopijas, kurias veiklos vykdytojui pateikė pakrantės valstybė;

| ii) | po jo diskusijų su trečiąja šalimi tos

  trečiosios
  šalies išduotą rašytinį numatomo tiesioginio leidimo sąlygų, kuriomis veiklos vykdytojui suteikiamos jos išteklių

  galiojantį žvejybos leidimą vykdyti siūlomą žvejybos veiklą, kuriame nurodytos prieigos prie
  žvejybos teisės (

  išteklių sąlygos,
  įskaitant žvejybos trukmę, jos vykdymo sąlygas ir žvejybos galimybes, išreikštas pastangomis arba sužvejotų žuvų kiekio apribojimu), patvirtinimą; |
| --- | --- |

ii)

po jo diskusijų su trečiąja šalimi tos

  trečiosios
  šalies išduotą rašytinį numatomo tiesioginio leidimo sąlygų, kuriomis veiklos vykdytojui suteikiamos jos išteklių

  galiojantį žvejybos leidimą vykdyti siūlomą žvejybos veiklą, kuriame nurodytos prieigos prie
  žvejybos teisės (

  išteklių sąlygos,
  įskaitant žvejybos trukmę, jos vykdymo sąlygas ir žvejybos galimybes, išreikštas pastangomis arba sužvejotų žuvų kiekio apribojimu), patvirtinimą;

| iii) | įrodymus, kad planuojama žvejybos veikla yra tausi, kurie grindžiami:






  — | trečiosios šalies ir (arba) regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos
  , ir (arba) regioninės žuvininkystės įstaigos, kuri turi Komisijos pripažįstamą mokslinę kompetenciją,
  atliktu moksliniu vertinimu ir, |
| --- | --- | --- |

iii)

įrodymus, kad planuojama žvejybos veikla yra tausi, kurie grindžiami:

—

trečiosios šalies ir (arba) regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos
  , ir (arba) regioninės žuvininkystės įstaigos, kuri turi Komisijos pripažįstamą mokslinę kompetenciją,
  atliktu moksliniu vertinimu ir,

| — | to

  jei vertinimą atlieka trečioji šalis, to
  vertinimo analize, kurią atliko vėliavos valstybė narė remdamasi savo nacionalinio mokslinio instituto
  vertinimu, arba, jei tinkama, valstybės narės mokslinio instituto, turinčio atitinkamos žuvininkystės kompetencijos,
  vertinimu; |
| --- | --- |

—

to

  jei vertinimą atlieka trečioji šalis, to
  vertinimo analize, kurią atliko vėliavos valstybė narė remdamasi savo nacionalinio mokslinio instituto
  vertinimu, arba, jei tinkama, valstybės narės mokslinio instituto, turinčio atitinkamos žuvininkystės kompetencijos,
  vertinimu;

| — | trečiosios šalies žuvininkystės teisės aktų kopijas; |
| --- | --- |

—

trečiosios šalies žuvininkystės teisės aktų kopijas;

| iv) | oficialų paskirtos banko sąskaitos, į kurią mokami visi mokesčiai, numerį ir |
| --- | --- |

iv)

oficialų paskirtos banko sąskaitos, į kurią mokami visi mokesčiai, numerį ir

| d) | trečioji šalis yra regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos susitariančioji šalis arba nesusitariančioji bendradarbiaujančioji
  nesusitariančioji
  šalis, jei žvejybos veikla susijusi su tos regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos valdomomis žuvų rūšimis. [49 pakeit.] |
| --- | --- |

d)

trečioji šalis yra regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos susitariančioji šalis arba nesusitariančioji bendradarbiaujančioji
  nesusitariančioji
  šalis, jei žvejybos veikla susijusi su tos regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos valdomomis žuvų rūšimis. [49 pakeit.]

19 straipsnis

Tiesioginių žvejybos leidimų administravimas

1.   Išdavusi žvejybos leidimą

  Įsitikinusi, kad įvykdytas 18 straipsnyje numatytas reikalavimas,
  vėliavos valstybė narė Komisijai išsiunčia atitinkamą 1 bei 2 prieduose

  priede
  ir 18 straipsnyje išvardytą informaciją.

2.   Jei Komisija per 15 kalendorinių dienų nuo

  Komisija atlieka preliminarų
  1 dalyje nurodytos informacijos perdavimo nepaprašo papildomos informacijos ar pagrindimo, vėliavos valstybė narė informuoja veiklos vykdytoją, kad jis gali pradėti atitinkamą žvejybos veiklą su sąlyga, kad jis turi ir trečiosios šalies tiesioginį leidimą

  patikrinimą. Ji per 15 dienų
  gali
  paprašyti papildomos informacijos ar 1 dalyje nurodytos informacijos pagrindimo
  .

3.   Jei, paprašiusi 2 dalyje nurodytos papildomos informacijos arba pagrindimo, Komisija nustato, kad neįvykdytos 18 straipsnio sąlygos, ji per du mėnesius

  vieną mėnesį
  nuo visos

  pirmojo
  prašytos informacijos ar pagrindimo gavimo gali pateikti prieštaravimą leidimo suteikimui.

3a.
     
  Neatsižvelgiant į šio straipsnio 1–3 dalių nuostatas, jei žvejybos leidimas atnaujinimas praėjus ne daugiau kaip dvejiems metams nuo pradinio leidimo išdavimo ir tomis pačiomis sąlygomis, dėl kurių susitarta pradiniame leidime, valstybė narė, įsitikinusi, kad įvykdytos 18 straipsnyje nustatytos sąlygos, gali tiesiogiai išduoti žvejybos leidimą ir turi nedelsdama apie tai pranešti Komisijai. Jei turi prieštaravimų, Komisija juos privalo pateikti per 15 dienų, laikydamasi 7 straipsnyje nurodytos procedūros.

4.   Jei trečioji šalis praneša Komisijai, kad ji nusprendė Sąjungos žvejybos laivui išduoti tiesioginį leidimą, atsisakyti jį išduoti, sustabdyti jo galiojimą arba jį panaikinti, Komisija apie tai
  nedelsdama
  informuoja vėliavos valstybę narę
  , o ji informuoja laivo savininką
  .

5.   Jei trečioji šalis praneša vėliavos valstybei narei, kad ji nusprendė Sąjungos žvejybos laivui išduoti tiesioginį leidimą, atsisakyti jį išduoti, sustabdyti jo galiojimą arba jį panaikinti, vėliavos valstybė narė
  nedelsdama
  apie tai informuoja Komisiją
  ir laivo savininką
  .

6.   Veiklos vykdytojas vėliavos valstybei narei pateikia su trečiąja šalimi sutartų galutinių sąlygų kopiją ir tiesioginio leidimo kopiją. [50 pakeit.]

III skyrius

Sąjungos žvejybos laivų žvejybos veikla, vykdoma regioninių žuvininkystės valdymo organizacijų rajonuose pagal jų nuostatas

20 straipsnis

Taikymo sritis

Šis skyrius taikomas išteklių, kuriuos valdo regioninė žuvininkystės valdymo organizacija, žvejybos veiklai, kurią vykdo Sąjungos žvejybos laivai Sąjungos vandenyse, atviroje jūroje ir trečiosios šalies vandenyse.

20a straipsnis

Sąjungos tarptautinių įsipareigojimų regioninėse žuvininkystės valdymo organizacijose įgyvendinimas

Tam, kad vykdytų savo tarptautinius įsipareigojimus regioninėse žuvininkystės valdymo organizacijose ir laikydamasi Pagrindinio reglamento 28 straipsnyje nustatytų įsipareigojimų, Sąjunga skatina nepriklausomų organizacijų atliekamus periodinius veiklos vertinimus ir imasi aktyvaus vaidmens kuriant ir stiprinant taikymo komitetus visose regioninėse žuvininkystės valdymo organizacijose, kuriose ji dalyvauja kaip susitariančioji šalis. Ji visų pirma užtikrina, kad tie taikymo komitetai vykdytų bendrą žuvininkystės išorės politikos ir regioninėse žuvininkystės valdymo organizacijose priimtų priemonių įgyvendinimo priežiūrą. [51 pakeit.]

21 straipsnis

Žvejybos leidimai

Sąjungos žvejybos laivai negali vykdyti išteklių, kuriuos valdo regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos, žvejybos veiklos, nebent:

| -a) | Sąjunga yra regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos susitariančioji šalis; [52 pakeit.] |
| --- | --- |

-a)

Sąjunga yra regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos susitariančioji šalis; [52 pakeit.]

| a) | jų vėliavos valstybės narės jiems išdavė žvejybos leidimus; |
| --- | --- |

a)

jų vėliavos valstybės narės jiems išdavė žvejybos leidimus;

| b) | jie įtraukti į atitinkamą regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos
  leidimus turinčių laivų
  registrą arba sąrašą ir, [53 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

jie įtraukti į atitinkamą regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos
  leidimus turinčių laivų
  registrą arba sąrašą ir, [53 pakeit.]

| c) | jei žvejybos veikla vykdoma trečiosios šalies vandenyse, ta trečioji šalis jiems išdavė žvejybos leidimus pagal II skyrių. |
| --- | --- |

c)

jei žvejybos veikla vykdoma trečiosios šalies vandenyse, ta trečioji šalis jiems išdavė žvejybos leidimus pagal II skyrių.

22 straipsnis

Vėliavos valstybės narės žvejybos leidimų išdavimo sąlygos

Vėliavos valstybė narė žvejybos leidimą išduoti gali tik jei:

| a) | atitinkami 5 straipsnyje išdėstyti atitikties kriterijai; |
| --- | --- |

a)

atitinkami 5 straipsnyje išdėstyti atitikties kriterijai;

| b) | laikomasi regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos nustatytų taisyklių arba jas perkeliančių Sąjungos teisės aktų ir |
| --- | --- |

b)

laikomasi regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos nustatytų taisyklių arba jas perkeliančių Sąjungos teisės aktų ir

| c) | atitinkami 11 arba 18 straipsnyje nustatyti kriterijai, jei žvejybos veikla vykdoma trečiosios šalies vandenyse. |
| --- | --- |

c)

atitinkami 11 arba 18 straipsnyje nustatyti kriterijai, jei žvejybos veikla vykdoma trečiosios šalies vandenyse.

23 straipsnis

Regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos atliekama registracija

1.   Vėliavos valstybė narė Komisijai išsiunčia
  veiklą vykdančių žvejybos
  laivų
  , apibrėžtų Pagrindiniame reglamente ir turinčių, jei taikoma, susijusius duomenis apie laimikį
  , kuriems ji suteikė leidimus vykdyti žvejybos veiklą regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos rajone pagal jos nuostatas, sąrašą (-us).

2.   1 dalyje nurodytas (-i) sąrašas (-ai) sudaromas (-i) pagal regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos reikalavimus, prie jo pridedama 1 ir 2 prieduose

  priede
  nurodyta informacija.

3.   Komisija vėliavos valstybės narės gali paprašyti, jos nuomone, būtinos papildomos informacijos.

4.   Įsitikinusi, kad 22 straipsnyje nustatytos sąlygos įvykdytos,
  per 15 dienų nuo 1 dalyje nurodyto sąrašo gavimo dienos
  Komisija leidimus turinčių laivų sąrašą (-us) išsiunčia regioninei žuvininkystės valdymo organizacijai.

5.   Jei regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos registras arba sąrašas nėra vieši, Komisija vėliavos

  atitinkamą žuvininkystės veiklą vykdančiom
  valstybėms narėms praneša, kurie laivai į juos įtraukti

  išplatina leidimus turinčių laivų sąrašą
  . [54 pakeit.]

IV skyrius

Sąjungos žvejybos laivų žvejybos veikla atviroje jūroje

24 straipsnis

Taikymo sritis

Šis skyrius taikomas žvejybos veiklai, kurią atviroje jūroje vykdo Sąjungos

  vykdomai
  žvejybos laivai, kurių bendras ilgis viršija 24 metrus

  veiklai
  . [55 pakeit.]

25 straipsnis

Žvejybos leidimai

Sąjungos žvejybos laivai negali vykdyti žvejybos veiklos atviroje jūroje, nebent:

| a) | jų

  to laivo
  vėliavos valstybės narės

  valstybė narė
  jiems išdavė žvejybos leidimus

  leidimą, remdamasi moksliniu siūlomos žvejybos veiklos tausumo įvertinimu, kurį patvirtino tos valstybės narės nacionalinis mokslinis institutas arba, jei taikoma, valstybės narės mokslinis institutas, turintis atitinkamos žuvininkystės kompetencijos
  ; ir [56 pakeit.] |
| --- | --- |

a)

jų

  to laivo
  vėliavos valstybės narės

  valstybė narė
  jiems išdavė žvejybos leidimus

  leidimą, remdamasi moksliniu siūlomos žvejybos veiklos tausumo įvertinimu, kurį patvirtino tos valstybės narės nacionalinis mokslinis institutas arba, jei taikoma, valstybės narės mokslinis institutas, turintis atitinkamos žuvininkystės kompetencijos
  ; ir [56 pakeit.]

| b) | apie žvejybos leidimus pranešta Komisijai pagal 27 straipsnį. |
| --- | --- |

b)

apie žvejybos leidimus pranešta Komisijai pagal 27 straipsnį.

26 straipsnis

Vėliavos valstybės narės žvejybos leidimų išdavimo sąlygos

Vėliavos valstybė narė leidimą
  vykdyti
  žvejybos veiklą vykdyti atviroje jūroje

  ne Sąjungos vandenyse
  gali išduoti tik jei atitinkami 5 straipsnyje nustatyti atitikties kriterijai.:

| a) | įgyvendinti 5 straipsnyje išdėstyti atitikties kriterijai; |
| --- | --- |

a)

įgyvendinti 5 straipsnyje išdėstyti atitikties kriterijai;

| b) | planuojama žvejybos veikla yra:








  — | pagrįsta ekosistemomis grindžiamu požiūriu į žuvininkystės valdymą, kaip apibrėžta Pagrindinio reglamento 4 straipsnio 9 punkte ir |
| --- | --- | --- |

b)

planuojama žvejybos veikla yra:

—

pagrįsta ekosistemomis grindžiamu požiūriu į žuvininkystės valdymą, kaip apibrėžta Pagrindinio reglamento 4 straipsnio 9 punkte ir

| — | atitinka vėliavos valstybės narės nacionalinio mokslinio instituto atliktą mokslinį vertinimą, kuriame atsižvelgiama į jūrų gyvųjų išteklių ir jūrų ekosistemų išsaugojimą. [57 pakeit.] |
| --- | --- |

—

atitinka vėliavos valstybės narės nacionalinio mokslinio instituto atliktą mokslinį vertinimą, kuriame atsižvelgiama į jūrų gyvųjų išteklių ir jūrų ekosistemų išsaugojimą. [57 pakeit.]

27 straipsnis

Pranešimas Komisijai

Vėliavos valstybė narė ne vėliau kaip prieš 15

  8,5 kalendorinių
  dienų iki planuojamos žvejybos veiklos atviroje jūroje pradžios apie išduotą žvejybos leidimą praneša Komisijai, pateikdama 1 ir 2

  priede
  prieduose nurodytą informaciją. [58 pakeit.]

V skyrius

Sąjungos žvejybos laivų frachtavimas

28 straipsnis

Principai

1.   Sąjungos žvejybos laivai negali vykdyti žvejybos veiklos pagal frachtavimo susitarimus, jei galioja tausios žvejybos partnerystės susitarimas, nebent tame susitarime nurodyta kitaip.

2.   Sąjungos laivas negali vykdyti žvejybos veiklos pagal daugiau nei vieną frachtavimo susitarimą tuo pat metu arba užsiimti subfrachtavimu.

2a.
     
  Sąjungos laivai vykdo veiklą pagal frachtavimo susitarimus regioninės žvejybos valdymo organizacijos vandenyse, tik jei valstybė, kurios subjektas frachtuoja laivą, yra tos organizacijos susitariančioji šalis.

3.   Frachtuojamas Sąjungos laivas
  frachtavimo laikotarpiu
  negali naudoti savo vėliavos valstybės narės žvejybos galimybių. Frachtuojamo laivo sužvejotos žuvys įskaičiuojamos į laivą frachtuojančios valstybės žvejybos galimybes.

3a.
     
  Jokia šio reglamento nuostata nesumažina vėliavos valstybės narės atsakomybės, susijusios su jos įsipareigojimais pagal tarptautinę teisę, Reglamentą (EB) Nr. 1224/2009, Reglamentą (EB) Nr. 1005/2008 ar kitas bendros žuvininkystės politikos nuostatas, įskaitant ataskaitų teikimo reikalavimus. [59 pakeit.]

29 straipsnis

Žvejybos leidimų administravimas pagal frachtavimo susitarimus

Kai atitinkama žvejybos veikla vykdoma pagal frachtavimo susitarimą, išduodama laivui žvejybos leidimą pagal 11, 18, 22 arba 26 straipsnį vėliavos valstybė narė patikrina:

| a) | ar frachtuojančios valstybės kompetentinga institucija oficialiai patvirtino, kad susitarimas atitinka nacionalinius teisės aktus, ir |
| --- | --- |

a)

ar frachtuojančios valstybės kompetentinga institucija oficialiai patvirtino, kad susitarimas atitinka nacionalinius teisės aktus, ir

| b) | ar
  žvejybos leidime nurodytos
  frachtavimo susitarimas nurodytas

  susitarimo nuostatos, įskaitant
  žvejybos leidime

  laikotarpį, galimybes ir rajoną
  . [60 pakeit.] |
| --- | --- |

b)

ar
  žvejybos leidime nurodytos
  frachtavimo susitarimas nurodytas

  susitarimo nuostatos, įskaitant
  žvejybos leidime

  laikotarpį, galimybes ir rajoną
  . [60 pakeit.]

VI skyrius

Kontrolės ir ataskaitų teikimo įpareigojimai

30 straipsnis

Stebėtojų programos duomenys

Jei Sąjungos žvejybos laive
  renkami duomenys
  pagal stebėtojų programą renkami duomenys

  pagal Sąjungos arba regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos teisės aktus
  , to laivo veiklos vykdytojas juos nusiunčia savo vėliavos valstybei narei. [61 pakeit.]

31 straipsnis

Informacijos teikimas trečiosioms šalims

1.   Vykdydamas žvejybos veiklą pagal šią antraštinę dalį, Sąjungos žvejybos laivo veiklos vykdytojas atitinkamas sužvejotų žuvų kiekių deklaracijas ir iškrovimo deklaracijas nusiunčia trečiajai šaliai, o kopiją –

  ir
  savo vėliavos valstybei narei, jei tai numatyta su trečiąja šalimi sudarytame tausios žvejybos partnerystės susitarime

  ir trečiajai šaliai
  .

2.   Vėliavos valstybė narė įvertina, ar trečiajai šaliai pagal 1 dalį nusiųsti duomenys atitinka duomenis, kuriuos ji gavo pagal Reglamentą (EB) Nr. 1224/2009.
  Jeigu duomenys vieni kitų neatitinka, valstybė narė tiria, ar toks neatitikimas susijęs su NNN žvejyba, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 3 straipsnio 1 dalies b punkte, ir imasi atitinkamų veiksmų pagal to reglamento 43–47 straipsnius.

3.   Jei sužvejotų žuvų kiekių deklaracijos ir iškrovimo deklaracijos pagal 1 dalį nenusiunčiamos trečiajai šaliai, tai laikoma sunkiu pažeidimu ir taikomos pagal bendrą žuvininkystės politiką numatytos atitinkamos sankcijos ir kitos priemonės. Pažeidimo sunkumą nustato valstybės narės kompetentinga institucija atsižvelgdama į tam tikrus kriterijus – žalos pobūdį, jos vertę, pažeidėjo ekonominę padėtį ir pažeidimo apimtį arba dažnumą. [62 pakeit.]

31a straipsnis

Narystės regioninėse žuvininkystės valdymo organizacijose reikalavimai

Trečiosios šalies žvejybos laivas regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos valdomų išteklių žvejybos veiklą Sąjungos vandenyse gali vykdyti tik jeigu ta trečioji šalis yra tos regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos susitariančioji šalis. [63 pakeit.]

III ANTRAŠTINĖ DALIS

TREČIŲJŲ ŠALIŲ ŽVEJYBOS LAIVŲ ŽVEJYBOS VEIKLA SĄJUNGOS VANDENYSE

32 straipsnis

Bendrieji principai

1.   Trečiųjų šalių žvejybos laivai negali vykdyti žvejybos veiklos Sąjungos vandenyse, jei neturi Komisijos išduoto žvejybos leidimo.
  Jiems toks leidimas išduodamas tik jei jie atitinka 5 straipsnyje nustatytus atitikties reikalavimams kriterijus. [64 pakeit.]

2.   Leidimą žvejoti Sąjungos vandenyse turintys trečiųjų šalių žvejybos laivai laikosi taisyklių, kuriomis reglamentuojama Sąjungos laivų veikla toje žvejybos zonoje, kurioje trečiosios šalies laivas vykdo veiklą, ir

  . Jeigu
  atitinkamo žvejybos susitarimo nuostatų

  leidimo nuostatos skiriasi, jos turi būti aiškiai paminėtos arba tame susitarime, arba priimant taisykles, dėl kurių buvo susitarta su trečiąja šalimi, su kuria vykdomas tas susitarimas
  . [65 pakeit.]

3.   Jei trečiųjų šalių žvejybos laivai plaukia per Sąjungos vandenis neturėdami pagal šį reglamentą išduoto leidimo, jų žvejybos įrankiai yra surišti ir sudėti taip, kad jų nebūtų galima lengvai panaudoti žvejybos operacijoms.

33 straipsnis

Žvejybos leidimų išdavimo sąlygos

Komisija leidimą vykdyti žvejybos veiklą Sąjungos vandenyse trečiųjų šalių žvejybos laivams gali išduoti tik jei:

| -a) | esama leidžiamo sužvejoti kiekio perviršio, kuriuo bus padengtos pasiūlytos žvejybos galimybės, kaip reikalaujama pagal UNCLOS 62 straipsnio 2 ir 3 dalis; |
| --- | --- |

-a)

esama leidžiamo sužvejoti kiekio perviršio, kuriuo bus padengtos pasiūlytos žvejybos galimybės, kaip reikalaujama pagal UNCLOS 62 straipsnio 2 ir 3 dalis;

| a) | 1 ir 2 prieduose

  priede
  nurodyta informacija apie žvejybos laivą ir su juo veiklą vykdantį (-čius) pagalbinį (-ius) laivą (-us) yra išsami ir teisinga; laivas ir visi su juo veiklą vykdantys pagalbiniai laivai turi IMO numerį
  , jei to reikalaujama pagal Sąjungos teisės aktus
  ; |
| --- | --- |

a)

1 ir 2 prieduose

  priede
  nurodyta informacija apie žvejybos laivą ir su juo veiklą vykdantį (-čius) pagalbinį (-ius) laivą (-us) yra išsami ir teisinga; laivas ir visi su juo veiklą vykdantys pagalbiniai laivai turi IMO numerį
  , jei to reikalaujama pagal Sąjungos teisės aktus
  ;

| b) | veiklos vykdytojui ir žvejybos laivui 12 mėnesių iki žvejybos leidimo paraiškos pateikimo dienos nebuvo pagal valstybės narės teisę taikytos jokios sankcijos už Tarybos reglamento (EB) Nr. 1005/2008 42 straipsnyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009 90 straipsnyje nurodytus sunkius pažeidimus

  kompetentinga institucija per 12 mėnesių prieš pateikiant paraišką žvejybos leidimui gauti yra nustačiusi, kad žvejybos laivo kapitonui
  ir
  atitinkamam žvejybos laivui nebuvo taikyta sankcijų dėl sunkaus pažeidimo
  ; |
| --- | --- |

b)

veiklos vykdytojui ir žvejybos laivui 12 mėnesių iki žvejybos leidimo paraiškos pateikimo dienos nebuvo pagal valstybės narės teisę taikytos jokios sankcijos už Tarybos reglamento (EB) Nr. 1005/2008 42 straipsnyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009 90 straipsnyje nurodytus sunkius pažeidimus

  kompetentinga institucija per 12 mėnesių prieš pateikiant paraišką žvejybos leidimui gauti yra nustačiusi, kad žvejybos laivo kapitonui
  ir
  atitinkamam žvejybos laivui nebuvo taikyta sankcijų dėl sunkaus pažeidimo
  ;

| c) | žvejybos laivas nėra įtrauktas į jokį
  trečiosios šalies, regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos ar Sąjungos pagal Reglamentą (EB) Nr. 1005/2008 sudarytą
  NNN žvejybą vykdžiusių laivų sąrašą ir (arba) trečioji šalis nėra pagal Reglamentą (EB) Nr. 1005/2008 pripažinta trečiąja šalimi, nebendradarbiaujančia kovojant su NNN žvejyba, arba pagal Reglamentą (ES) Nr. 1026/2012 pripažinta šalimi, leidžiančia vykdyti netausią žvejybą, arba pagal šiuos reglamentus įtraukta į tokių šalių sąrašus; |
| --- | --- |

c)

žvejybos laivas nėra įtrauktas į jokį
  trečiosios šalies, regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos ar Sąjungos pagal Reglamentą (EB) Nr. 1005/2008 sudarytą
  NNN žvejybą vykdžiusių laivų sąrašą ir (arba) trečioji šalis nėra pagal Reglamentą (EB) Nr. 1005/2008 pripažinta trečiąja šalimi, nebendradarbiaujančia kovojant su NNN žvejyba, arba pagal Reglamentą (ES) Nr. 1026/2012 pripažinta šalimi, leidžiančia vykdyti netausią žvejybą, arba pagal šiuos reglamentus įtraukta į tokių šalių sąrašus;

| d) | žvejybos laivas atitinka su atitinkama trečiąją

  trečiąja
  šalimi sudaryto žvejybos susitarimo reikalavimus ir, atitinkamais atvejais, yra įtrauktas į pagal tą susitarimą veiklą vykdančių laivų sąrašą. [66 pakeit.] |
| --- | --- |

d)

žvejybos laivas atitinka su atitinkama trečiąją

  trečiąja
  šalimi sudaryto žvejybos susitarimo reikalavimus ir, atitinkamais atvejais, yra įtrauktas į pagal tą susitarimą veiklą vykdančių laivų sąrašą. [66 pakeit.]

34 straipsnis

Žvejybos leidimų išdavimo procedūra

1.   Trečioji šalis iki atitinkamame susitarime numatyto arba Komisijos nustatyto termino Komisijai išsiunčia paraiškas dėl savo žvejybos laivų.

2.   Komisija trečiosios šalies gali paprašyti pateikti, jos nuomone, būtinos papildomos informacijos.

3.   Įsitikinusi, kad 33 straipsnyje nustatytos sąlygos įvykdytos, Komisija išduoda žvejybos leidimą ir apie tai informuoja trečiąją šalį ir atitinkamas valstybes nares.

35 straipsnis

Žvejybos leidimų stebėsena

1.   Jei 33 straipsnyje nustatytos sąlygos nebetenkinamos, Komisija pakoreguoja arba panaikina leidimą ir apie tai informuoja trečiąją šalį ir atitinkamas valstybes nares.

2.   Komisija gali atsisakyti išduoti žvejybos leidimą, gali sustabdyti jo galiojimą arba jį panaikinti tais atvejais, kai iš esmės pasikeitė aplinkybės, kai minėti veiksmai yra grindžiami viršesnėmis politinėmis priežastimis,

  inter alia

  , susijusiomis su tarptautiniais žmogaus teisių arba kovos su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama žvejyba reikalavimais, arba kai dėl minėtų arba kitų viršesnių politinių priežasčių Sąjunga nusprendžia sustabdyti arba apriboti santykius su atitinkama trečiąja šalimi.:

| a) | susijusiais, be kita ko, su tarptautiniais žmogaus teisių standartais; |
| --- | --- |

a)

susijusiais, be kita ko, su tarptautiniais žmogaus teisių standartais;

| b) | dėl privalomų skubos priežasčių, susijusių su didele grėsme tvariam jūrų biologinių išteklių naudojimui, valdymui ir išsaugojimui; |
| --- | --- |

b)

dėl privalomų skubos priežasčių, susijusių su didele grėsme tvariam jūrų biologinių išteklių naudojimui, valdymui ir išsaugojimui;

| c) | kai reikia imtis veiksmų siekiant užkirsti kelią rimtam Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 42 straipsnio arba Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 90 straipsnio 1 dalies pažeidimui, susijusiam su neteisėta, nedeklaruota arba nereguliuojama žvejyba; arba |
| --- | --- |

c)

kai reikia imtis veiksmų siekiant užkirsti kelią rimtam Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 42 straipsnio arba Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 90 straipsnio 1 dalies pažeidimui, susijusiam su neteisėta, nedeklaruota arba nereguliuojama žvejyba; arba

| d) | kai dėl minėtų arba kitų viršesnių politinių priežasčių Sąjunga nusprendžia sustabdyti arba apriboti santykius su atitinkama trečiąja šalimi. |
| --- | --- |

d)

kai dėl minėtų arba kitų viršesnių politinių priežasčių Sąjunga nusprendžia sustabdyti arba apriboti santykius su atitinkama trečiąja šalimi.

Jei Komisija pagal pirmą pastraipą atsisako išduoti leidimą, sustabdo jo galiojimą arba jį panaikina, ji nedelsdama apie tai informuoja trečiąją šalį. [67 pakeit.]

36 straipsnis

Žvejybos veiklos uždraudimas

1.   Kai atitinkamai trečiajai šaliai suteiktos žvejybos galimybės laikomos išnaudotomis, Komisija nedelsdama apie tai informuoja valstybių narių kompetentingas tikrinimo institucijas. Siekdama užtikrinti, kad galėtų būti tęsiama žvejybos veikla pagal neišnaudotas žvejybos galimybes, kuri gali daryti poveikį ir išnaudotoms žvejybos galimybėms, trečioji šalis Komisijai pateikia technines priemones, kuriomis siekiama išvengti bet kokio neigiamo poveikio išnaudotoms žvejybos galimybėms. Nuo 1 dalyje nurodyto pranešimo pateikimo dienos laikoma, kad su tos trečiosios šalies vėliava plaukiojantiems laivams išduotų žvejybos leidimų galiojimas atitinkamai žvejybos veiklai yra sustabdytas ir tie laivai nebegali vykdyti tos žvejybos veiklos.

2.   Jei žvejybos leidimo galiojimas pagal 2 dalį sustabdomas visai žvejybos veiklai, kuriai jis buvo išduotas, žvejybos leidimas laikomas panaikintu.

3.   Trečioji šalis užtikrina, kad apie šio straipsnio pritaikymą būtų nedelsiant pranešta atitinkamiems žvejybos laivams ir kad jie nutrauktų visą atitinkamą žvejybos veiklą.

37 straipsnis

Kvotų viršijimas Sąjungos vandenyse

1.   Jei Komisija nustato, kad trečioji šalis viršijo jai skirtas išteklių ar išteklių grupės kvotas, ji atitinkamą kiekį išskaito iš tai šaliai kitiems metams skirtos tų išteklių ar išteklių grupės kvotos.
  Kiekio sumažinimas atitinka Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 105 straipsnio nuostatas. [68 pakeit.]

2.   Jeigu pagal 1 dalį neįmanoma atitinkamo kiekio išskaityti iš peržvejotų išteklių ar išteklių grupės kvotos, nes ta atitinkamai trečiajai šaliai skirta kvota yra nepakankamo dydžio, Komisija gali pasikonsultavusi su ta trečiąja šalimi atitinkamą kiekį išskaityti iš kitiems metams tai trečiajai šaliai skirtų kitų išteklių ar išteklių grupių, kurie žvejojami tame pačiame geografiniame rajone arba yra tokios pačios komercinės vertės, kvotų.

38 straipsnis

Kontrolė ir reikalavimų vykdymo užtikrinimas

1.   Trečiosios šalies laivai, kuriems leidžiama žvejoti Sąjungos vandenyse, laikosi kontrolės taisyklių, kurios toje pačioje žvejybos zonoje taikomos Sąjungos laivų žvejybos veiklai.

2.   Žvejybos Sąjungos vandenyse leidimą turintys trečiosios šalies laivai Komisijai ar jos paskirtai įstaigai ir atitinkamais atvejais pakrantės valstybei narei pateikia duomenis, kuriuos Sąjungos laivai turi siųsti vėliavos valstybei narei pagal Reglamentą (EB) Nr. 1224/2009.

3.   Komisija arba jos pakirta įstaiga 2 dalyje nurodytus duomenis siunčia pakrantės valstybei narei.

4.   Žvejybos Sąjungos vandenyse leidimą turintys trečiosios šalies laivai Komisijai arba jos paskirtai įstaigai paprašius pateikia pagal taikomas stebėtojų programas parengtas stebėtojų ataskaitas.

5.   Pakrantės valstybė narė visus trečiųjų šalių žvejybos laivų padarytus pažeidimus ir pritaikytas sankcijas registruoja Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 93 straipsnyje numatytame nacionaliniame registre.

6.   5 dalyje nurodytą informaciją Komisija išsiunčia trečiajai šaliai siekdama, kad ši imtųsi reikiamų priemonių.

1 dalis taikoma nedarant poveikio Sąjungos ir trečiųjų šalių konsultacijoms. Šiuo atžvilgiu Komisija įgaliojama pagal 44 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, kuriais į Sąjungos teisę perkeliami konsultacijų su trečiosiomis šalimis dėl žvejybos teisių susitarimų rezultatai.

IV ANTRAŠTINĖ DALIS

DUOMENYS IR INFORMACIJA

39 straipsnis

Sąjungos žvejybos leidimų registras

1.   Komisija sukuria ir tvarko elektroninį Sąjungos žvejybos leidimų registrą, kuris
  apima visus pagal II ir III antraštines dalis išduotus žvejybos leidimus ir kuris
  turi viešąją ir saugiąją dalis. Registras:

| a) | skirtas visai 1 ir 2 priede nurodytai informacijai registruoti, jame rodomas kiekvieno leidimo statusas realiuoju laiku; |
| --- | --- |

a)

skirtas visai 1 ir 2 priede nurodytai informacijai registruoti, jame rodomas kiekvieno leidimo statusas realiuoju laiku;

| b) | naudojamas Komisijai ir valstybėms narėms keičiantis duomenimis ir informacija ir |
| --- | --- |

b)

naudojamas Komisijai ir valstybėms narėms keičiantis duomenimis ir informacija ir

| c) | skirtas tik tvaraus žvejybos laivynų valdymo tikslams. |
| --- | --- |

c)

skirtas tik tvaraus žvejybos laivynų valdymo tikslams.

2.   Į registrą įtrauktų žvejybos leidimų sąrašas yra viešai prieinamas, jame pateikiama visa ši informacija:

| a) | laivo pavadinimas ir vėliavos valstybė

  , vėliavos valstybė, ES žvejybos laivyno registro numeris
  ir
  IMO numeris, jei reikalaujama pagal Sąjungos teisės aktus
  ; |
| --- | --- |

a)

laivo pavadinimas ir vėliavos valstybė

  , vėliavos valstybė, ES žvejybos laivyno registro numeris
  ir
  IMO numeris, jei reikalaujama pagal Sąjungos teisės aktus
  ;

| aa) | įmonės savininko ir tikrojo savininko pavardė, miestas ir gyvenamoji šalis; |
| --- | --- |

aa)

įmonės savininko ir tikrojo savininko pavardė, miestas ir gyvenamoji šalis;

| b) | leidimo
  , įskaitant žvejybos galimybes,
  rūšis ir |
| --- | --- |

b)

leidimo
  , įskaitant žvejybos galimybes,
  rūšis ir

| c) | žvejybos, kuriai suteiktas leidimas, vykdymo laikotarpis ir zona (pradžios ir pabaigos datos, žvejybos zona). |
| --- | --- |

c)

žvejybos, kuriai suteiktas leidimas, vykdymo laikotarpis ir zona (pradžios ir pabaigos datos, žvejybos zona).

3.   Valstybės narės registrą naudoja pateikdamos informaciją apie žvejybos leidimus Komisijai ir atnaujindamos jį, kaip nustatyta 12, 19, 23 ir 27 straipsniuose. [36 pakeit.]

40 straipsnis

Techniniai reikalavimai

II, III ir IV antraštinėse dalyse nurodyta informacija keičiamasi elektroninėmis priemonėmis. Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais, nepažeidžiant Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2007/2/EB (15) nuostatų, nustatomi techniniai operaciniai reikalavimai, taikomi registruojant, formatuojant ir persiunčiant tose antraštinėse dalyse nurodytą informaciją. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 45 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.

Siekiant, kad Sąjungos žvejybos leidimų registras pradėtų veikti ir kad valstybės narės galėtų laikytis techninių perdavimo reikalavimų, Komisija atitinkamoms valstybėms narėms teikia techninę paramą. Tuo tikslu ji remia nacionalines institucijas perduodant reikiamą informaciją, kurią kiekvieno leidimų tipo atveju turi pateikti veiklos vykdytojai, ir iki ... [šeši mėnesiai nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos] sukuria kompiuterinę programą valstybėms narėms, kad jos galėtų paraiškų dėl žvejybos leidimų duomenis ir laivų charakteristikų duomenis į Sąjungos žvejybos leidimų registrą perduoti automatiškai ir tikruoju laiku. [70 pakeit.]

Jei valstybės narės nori gauti techninę ir finansinę pagalbą, susijusią su informacijos perdavimu, jos gali pasinaudoti Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondu pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 508/2014
   (16)

  76 straipsnio 2 dalies a punktą. [71 pakeit.]

41 straipsnis

Prieiga prie duomenų

Nepažeisdamos Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 110 straipsnio, valstybės narės arba Komisija atitinkamoms kompetentingoms administracinėms tarnyboms, dalyvaujančioms valdant žvejybos laivynus, suteikia prieigą prie 39 straipsnyje nurodyto Sąjungos žvejybos leidimų registro saugiosios dalies.

42 straipsnis

Duomenų tvarkymas, asmens duomenų apsauga ir konfidencialumas

Pagal šį reglamentą gauti duomenys tvarkomi laikantis Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 109, 110, 111 ir 113 straipsnių, Reglamento (EB) Nr. 45/2001 ir Direktyvos 95/46/EB bei nacionalinių jų įgyvendinimo taisyklių.

43 straipsnis

Ryšiai su trečiosiomis šalimis ir regioninėmis žuvininkystės valdymo organizacijomis

1.   Jei valstybė narė iš trečiosios šalies arba regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos gauna informacijos, kuri yra svarbi šiam reglamentui veiksmingai įgyvendinti, ji tą informaciją perduoda kitoms atitinkamoms valstybėms narėms ir Komisijai arba jos paskirtai įstaigai su sąlyga, kad tai leidžiama pagal su ta trečiąja šalimi sudarytus dvišalius susitarimus arba tos regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos taisykles.

2.   Komisija arba jos paskirta įstaiga pagal Sąjungos ir trečiųjų šalių sudarytus žvejybos susitarimus, kuriuos remia regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos arba panašios žuvininkystės organizacijos, kurių susitariančiąja šalimi arba nesusitariančiąja bendradarbiaujančiąja šalimi

  susitariančioji šalis arba bendradarbiaujančioji nesusitariančioji šalis
  yra Sąjunga, kitoms tų susitarimų šalims arba organizacijų narėms persiunčia atitinkamą informaciją apie šio reglamento taisyklių nesilaikymą arba sunkius pažeidimus, nurodytus Reglamento (EB) Nr. 1005/2008 42 straipsnio 1 dalies a punkte ir Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 90 straipsnio 1 dalyje, su sąlyga, kad tam pritaria informaciją pateikusi valstybė narė ir laikomasi Reglamento (EB) Nr. 45/2001. [72 pakeit.]

V ANTRAŠTINĖ DALIS

PROCEDŪROS, DELEGAVIMAS IR ĮGYVENDINIMO PRIEMONĖS

44 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas

1.   Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.

2.   Komisijai suteikiami 5 straipsnio 2 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus
  penkerių metų laikotarpiui nuo ... [šio reglamento įsigaliojimo diena]. Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija parengia naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Įgaliojimai savaime pratęsiami tokios pačios trukmės laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos
  . [73 pakeit.]

3.   Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 5 straipsnio 2 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.

3a.   Prieš priimdama deleguotąjį aktą, Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais.

4.   Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.

5.   Pagal 5 straipsnio 2 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.

45 straipsnis

Komiteto procedūra

1.   Komisijai padeda Žuvininkystės ir akvakultūros komitetas, įsteigtas Pagrindinio reglamento 47 straipsniu. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.

2.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.

3.   Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 8 straipsnis kartu su jo 5 straipsniu.

VI ANTRAŠTINĖ DALIS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

46 straipsnis

Panaikinimas

1.   Reglamentas (EB) Nr. 1006/2008 panaikinamas.

2.   Nuorodos į panaikintą reglamentą laikomos nuorodomis į šį reglamentą.

47 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta ...

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(2)  OL C 303, 2016 8 19, p. 116.

2

(1)  2017 m. vasario 2 d. Europos Parlamento pozicija ir ... Tarybos sprendimas.

1

(2)  2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1006/2008 dėl Bendrijos žvejybos laivų žvejybos veiklos ne Bendrijos vandenyse leidimų ir trečiųjų šalių laivų žvejybos galimybių Bendrijos vandenyse, iš dalies keičiantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93 ir (EB) Nr. 1627/94 bei panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 3317/94 (OL L 286, 2008 10 29, p. 33).

2

(3)  1998 m. kovo 23 d. Tarybos sprendimas 98/392/EB dėl Europos bendrijos 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos ir 1994 m. liepos 28 d. Susitarimo, susijusio su jos XI dalies įgyvendinimu, patvirtinimo (OL L 179, 1998 6 23, p. 1).

3

(4)  1998 m. birželio 8 d. Tarybos sprendimas 98/414/EB dėl Europos bendrijos susitarimo dėl 1982 m. gruodžio 10 d. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatų, susijusių su dviejų ar daugiau valstybių vandenyse sutinkamų žuvų išteklių ir toli migruojančių žuvų išteklių apsauga ir valdymu, ratifikavimo (OL L 189, 1998 7 3, p. 14).

4

(5)  1996 m. birželio 25 d. Tarybos sprendimas 96/428/EB dėl Bendrijos Susitarimo dėl skatinimo žvejybos laivams atviroje jūroje laikytis tarptautinių išsaugojimo ir valdymo priemonių patvirtinimo (OL L 177, 1996 7 16, p. 24).

5

(6)  2012 m. liepos 27 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliucija A/Res/66/288 dėl konferencijos „Rio + 20“ rezultatų „Ateitis, kurios norime“.

6

(7)  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos (OL L 354, 2013 12 28, p. 22).

7

(8)  2008 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1005/2008, nustatantis Bendrijos sistemą, kuria siekiama užkirsti kelią neteisėtai, nedeklaruojamai ir nereglamentuojamai žvejybai, atgrasyti nuo jos ir ją panaikinti, iš dalies keičiantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1936/2001 ir (EB) Nr. 601/2004 bei panaikinantis reglamentus (EB) Nr. 1093/94 ir (EB) Nr. 1447/1999 (OL L 286, 2008 10 29, p. 1).

8

(9)  2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009, nustatantis Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis, iš dalies keičiantis reglamentus (EB) Nr. 847/96, (EB) Nr. 2371/2002, (EB) Nr. 811/2004, (EB) Nr. 768/2005, (EB) Nr. 2115/2005, (EB) Nr. 2166/2005, (EB) Nr. 388/2006, (EB) Nr. 509/2007, (EB) Nr. 676/2007, (EB) Nr. 1098/2007, (EB) Nr. 1300/2008, (EB) Nr. 1342/2008 ir panaikinantis reglamentus (EEB) Nr. 2847/93, (EB) Nr. 1627/94 ir (EB) Nr. 1966/2006 (OL L 343, 2009 12 22, p. 1).

9

(10)  2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (OL L 8, 2001 1 12, p. 1).

10

(11)  1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (OL L 281, 1995 11 23, p. 31).

11

(12)  OL L 123, 2016 5 12, p. 1.

12

(13)  2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13).

13

(14)  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1026/2012 dėl tam tikrų priemonių siekiant išsaugoti žuvų išteklius, susijusių su valstybėmis, kurios leidžia vykdyti netausiąją žvejybą (OL L 316, 2012 11 14, p. 34).

14

(15)  2007 m. kovo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/2/EB, sukurianti Europos bendrijos erdvinės informacijos infrastruktūrą (INSPIRE) (OL L 108, 2007 4 25, p. 1).

15

(16)  
  2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 508/2014 dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo ir kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2328/2003, (EB) Nr. 861/2006, (EB) Nr. 1198/2006 bei (EB) Nr. 791/2007 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1255/2011 (OL L 149, 2014 5 20, p. 1).

16

2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 508/2014 dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo ir kuriuo panaikinami Tarybos reglamentai (EB) Nr. 2328/2003, (EB) Nr. 861/2006, (EB) Nr. 1198/2006 bei (EB) Nr. 791/2007 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1255/2011 (OL L 149, 2014 5 20, p. 1).

1 priedas

Informacijos, pateiktinos siekiant gauti žvejybos leidimą, sąrašas

| I | PAREIŠKĖJAS |
| --- | --- |
| 1 | Ekonominės veiklos vykdytojo pavadinimas (*1) |
| 2 | E. paštas (*1) |
| 3 | Adresas |
| 4 | Faksas |
| 5 | Mokesčių mokėtojo numeris (SIRET, NIF ir kt.) (*1) |
| 6 | Telefonas |
| 7 | Agento pavadinimas (vardas ir pavardė) (pagal protokolo nuostatas) (*1) |
| 8 | E. paštas (*1) |
| 9 | Adresas |
| 10 | Faksas |
| 11 | Telefonas |
| 12 | Ekonominės veiklos vykdytojui atstovaujančios asociacijos arba agento pavadinimas (vardas ir pavardė) (*1) |
| 13 | E. paštas (*1) |
| 14 | Adresas |
| 15 | Faksas |
| 16 | Telefonas |
| 17 | Kapitono (-ų) vardas (-ai) ir pavardė (-ės) (*1) |
| 18 | E. paštas (*1) |
| 19 | Pilietybė (*1) |
| 20 | Faksas |
| 21 | Telefonas |

I

PAREIŠKĖJAS

1

Ekonominės veiklos vykdytojo pavadinimas (*1)

2

E. paštas (*1)

3

Adresas

4

Faksas

5

Mokesčių mokėtojo numeris (SIRET, NIF ir kt.) (*1)

6

Telefonas

7

Agento pavadinimas (vardas ir pavardė) (pagal protokolo nuostatas) (*1)

8

E. paštas (*1)

9

Adresas

10

Faksas

11

Telefonas

12

Ekonominės veiklos vykdytojui atstovaujančios asociacijos arba agento pavadinimas (vardas ir pavardė) (*1)

13

E. paštas (*1)

14

Adresas

15

Faksas

16

Telefonas

17

Kapitono (-ų) vardas (-ai) ir pavardė (-ės) (*1)

18

E. paštas (*1)

19

Pilietybė (*1)

20

Faksas

21

Telefonas

| II | LAIVO ATPAŽINTIES DUOMENYS, TECHNINĖS CHARAKTERISTIKOS IR ĮRANGA |
| --- | --- |
| 22 | Laivo pavadinimas (*1) |
| 23 | Vėliavos valstybė (*1) |
| 24 | Įregistravimo dabartinėje vėliavos valstybėje data (*1) |
| 25 | Išorinis ženklinimas (*1) |
| 26 | IMO (UVI) numeris (*1) |
| 27 | CFR numeris (*1) |
| 28 | Tarptautinis radijo šaukinys (IRCS) (*1) |
| 29 | Radijo dažnis (*1) |
| 30 | Palydovinio telefono numeris |
| 31 | MMSI (*1) |
| 32 | Laivo pastatymo metai ir vieta (*1) |
| 33 | Ankstesnės registracijos valstybė ir data (jei yra) (*1) |
| 34 | Korpuso medžiaga plienas / medis / poliesteris / kita (*1) |
| 35 | LSS atsakiklis (*1) |
| 36 | Modelis (*1) |
| 37 | Serijos numeris (*1) |
| 38 | Programinės įrangos versija (*1) |
| 39 | Satelito operatorius (*1) |
| 40 | LSS gamintojo pavadinimas |
| 41 | Bendras laivo ilgis (*1) |
| 42 | Laivo plotis (*1) |
| 43 | Grimzlė (*1) |
| 44 | Tonažas (GT) (*1) |
| 45 | Pagrindinio variklio galia (kW) (*1) |
| 46 | Variklio tipas |
| 47 | Ženklas |
| 48 | Variklio serijos numeris (*1) |

II

LAIVO ATPAŽINTIES DUOMENYS, TECHNINĖS CHARAKTERISTIKOS IR ĮRANGA

22

Laivo pavadinimas (*1)

23

Vėliavos valstybė (*1)

24

Įregistravimo dabartinėje vėliavos valstybėje data (*1)

25

Išorinis ženklinimas (*1)

26

IMO (UVI) numeris (*1)

27

CFR numeris (*1)

28

Tarptautinis radijo šaukinys (IRCS) (*1)

29

Radijo dažnis (*1)

30

Palydovinio telefono numeris

31

MMSI (*1)

32

Laivo pastatymo metai ir vieta (*1)

33

Ankstesnės registracijos valstybė ir data (jei yra) (*1)

34

Korpuso medžiaga plienas / medis / poliesteris / kita (*1)

35

LSS atsakiklis (*1)

36

Modelis (*1)

37

Serijos numeris (*1)

38

Programinės įrangos versija (*1)

39

Satelito operatorius (*1)

40

LSS gamintojo pavadinimas

41

Bendras laivo ilgis (*1)

42

Laivo plotis (*1)

43

Grimzlė (*1)

44

Tonažas (GT) (*1)

45

Pagrindinio variklio galia (kW) (*1)

46

Variklio tipas

47

Ženklas

48

Variklio serijos numeris (*1)

| III | ŽVEJYBOS, KURIAI PRAŠOMA IŠDUOTI LEIDIMĄ, KATEGORIJA |
| --- | --- |
| 49 | Laivo tipo FAO kodas (*1) |
| 50 | Žvejybos įrankio tipo FAO kodas (*1) |
| 53 | Žvejybos rajonų FAO kodai (*1) |
| 54 | Žvejybos kvadratai – FAO kodai arba pakrantės valstybės (*1) |
| 55 | Iškrovimo uostas (-ai) |
| 56 | Perkrovimo uostas (-ai) |
| 57 | Tikslinių rūšių FAO kodai arba žvejybos kategorija (tausios žvejybos partnerystės susitarimas) (*1) |
| 58 | Laikotarpis, kuriam prašoma leidimo (pradžios ir pabaigos datos) |
| 59 | Regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos (RŽVO) registro numeris (*1)(jei žinomas) |
| 60 | Įtraukimo į RŽVO registrą data (*1)(jei žinoma) |
| 61 | Didžiausias bendras įgulos narių skaičius (*1): |
| 62 | iš kurių iš [ŠALIS PARTNERĖ]: |
| 63 | ir iš AKR: |
| 64 | Žuvies laikymo / perdirbimo laive būdas (*1): šviežia žuvis / vėsiai laikoma / užšaldyta / žuvų miltai / taukai / filė |
| 65 | Pagalbinių laivų sąrašas: pavadinimas / IMO numeris / CFR numeris |

III

ŽVEJYBOS, KURIAI PRAŠOMA IŠDUOTI LEIDIMĄ, KATEGORIJA

49

Laivo tipo FAO kodas (*1)

50

Žvejybos įrankio tipo FAO kodas (*1)

53

Žvejybos rajonų FAO kodai (*1)

54

Žvejybos kvadratai – FAO kodai arba pakrantės valstybės (*1)

55

Iškrovimo uostas (-ai)

56

Perkrovimo uostas (-ai)

57

Tikslinių rūšių FAO kodai arba žvejybos kategorija (tausios žvejybos partnerystės susitarimas) (*1)

58

Laikotarpis, kuriam prašoma leidimo (pradžios ir pabaigos datos)

59

Regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos (RŽVO) registro numeris (*1)(jei žinomas)

60

Įtraukimo į RŽVO registrą data (*1)(jei žinoma)

61

Didžiausias bendras įgulos narių skaičius (*1):

62

iš kurių iš [ŠALIS PARTNERĖ]:

63

ir iš AKR:

64

Žuvies laikymo / perdirbimo laive būdas (*1): šviežia žuvis / vėsiai laikoma / užšaldyta / žuvų miltai / taukai / filė

65

Pagalbinių laivų sąrašas: pavadinimas / IMO numeris / CFR numeris

| IV | FRACHTAVIMAS |
| --- | --- |
| 66 | Laivas veiklą vykdo pagal frachtavimo susitarimą (*1): Taip / Ne |
| 67 | Frachtavimo susitarimo tipas |
| 68 | Frachtavimo laikotarpis (pradžios ir pabaigos datos) (*1) |
| 69 | Frachtuojamam laivui skirtos žvejybos galimybės (tonomis) (*1) |
| 70 | Trečioji šalis, frachtuojamam laivui skirianti žvejybos galimybes (*1) |

IV

FRACHTAVIMAS

66

Laivas veiklą vykdo pagal frachtavimo susitarimą (*1): Taip / Ne

67

Frachtavimo susitarimo tipas

68

Frachtavimo laikotarpis (pradžios ir pabaigos datos) (*1)

69

Frachtuojamam laivui skirtos žvejybos galimybės (tonomis) (*1)

70

Trečioji šalis, frachtuojamam laivui skirianti žvejybos galimybes (*1)

Priedai (dokumentų sąrašas):
  [74 pakeit.]

---

(*1)  privalomi laukai (22–25 ir 28–48 laukų galima nepildyti, jei tą informaciją galima automatiškai gauti iš Sąjungos laivyno registro įvedus CFR arba IMO numerį).

2 priedas

Pateiktinos informacijos apie pagalbinį laivą, padedantį 1 priede apibūdintam žvejybos laivui, sąrašas

| I | PAGALBINIO LAIVO VEIKLOS VYKDYTOJAS |
| --- | --- |
| 1 | Ekonominės veiklos vykdytojo pavadinimas (*1) |
| 2 | E. paštas (*1) |
| 3 | Adresas |
| 4 | Faksas |
| 5 | Mokesčių mokėtojo numeris (SIRET, NIF ir kt.) (*1) |
| 6 | Telefonas |
| 7 | Agento pavadinimas (vardas ir pavardė) (pagal protokolo nuostatas) (*1) |
| 8 | E. paštas (*1) |
| 9 | Adresas |
| 10 | Faksas |
| 11 | Telefonas |
| 12 | Ekonominės veiklos vykdytojui atstovaujančios asociacijos arba agento pavadinimas (vardas ir pavardė) (*1) |
| 13 | E. paštas (*1) |
| 14 | Adresas |
| 15 | Faksas |
| 16 | Telefonas |
| 17 | Kapitono (-ų) vardas (-ai) ir pavardė (-ės) (*1) |
| 18 | E. paštas (*1) |
| 19 | Pilietybė (*1) |
| 20 | Faksas |
| 21 | Telefonas |

I

PAGALBINIO LAIVO VEIKLOS VYKDYTOJAS

1

Ekonominės veiklos vykdytojo pavadinimas (*1)

2

E. paštas (*1)

3

Adresas

4

Faksas

5

Mokesčių mokėtojo numeris (SIRET, NIF ir kt.) (*1)

6

Telefonas

7

Agento pavadinimas (vardas ir pavardė) (pagal protokolo nuostatas) (*1)

8

E. paštas (*1)

9

Adresas

10

Faksas

11

Telefonas

12

Ekonominės veiklos vykdytojui atstovaujančios asociacijos arba agento pavadinimas (vardas ir pavardė) (*1)

13

E. paštas (*1)

14

Adresas

15

Faksas

16

Telefonas

17

Kapitono (-ų) vardas (-ai) ir pavardė (-ės) (*1)

18

E. paštas (*1)

19

Pilietybė (*1)

20

Faksas

21

Telefonas

| II | PAGALBINIO LAIVO ATPAŽINTIES DUOMENYS, TECHNINĖS CHARAKTERISTIKOS IR ĮRANGA |
| --- | --- |
| 22 | Laivo pavadinimas (*1) |
| 23 | Vėliavos valstybė (*1) |
| 24 | Įregistravimo dabartinėje vėliavos valstybėje data (*1) |
| 25 | Išorinis ženklinimas (*1) |
| 26 | IMO (UVI) numeris (*1) |
| 27 | CFR numeris (Sąjungos laivų atveju, jei žinomas) (*1) |
| 28 | Tarptautinis radijo šaukinys (IRCS) (*1) |
| 29 | Radijo dažnis (*1) |
| 30 | Palydovinio telefono numeris |
| 31 | MMSI (*1) |
| 32 | Laivo pastatymo metai ir vieta |
| 33 | Ankstesnės registracijos valstybė ir data (jei yra) (*1) |
| 34 | Korpuso medžiaga: plienas / medis / poliesteris / kita |
| 35 | LSS atsakiklis* |
| 36 | Modelis |
| 37 | Serijos numeris |
| 38 | Programinės įrangos versija |
| 39 | Satelito operatorius |
| 40 | LSS gamintojo pavadinimas |
| 41 | Bendras laivo ilgis |
| 42 | Laivo plotis |
| 43 | Grimzlė |
| 44 | Tonažas (GT) |
| 45 | Pagrindinio variklio galia (kW) |
| 47 | Variklio tipas |
| 48 | Ženklas |
| 49 | Variklio serijos numeris |

II

PAGALBINIO LAIVO ATPAŽINTIES DUOMENYS, TECHNINĖS CHARAKTERISTIKOS IR ĮRANGA

22

Laivo pavadinimas (*1)

23

Vėliavos valstybė (*1)

24

Įregistravimo dabartinėje vėliavos valstybėje data (*1)

25

Išorinis ženklinimas (*1)

26

IMO (UVI) numeris (*1)

27

CFR numeris (Sąjungos laivų atveju, jei žinomas) (*1)

28

Tarptautinis radijo šaukinys (IRCS) (*1)

29

Radijo dažnis (*1)

30

Palydovinio telefono numeris

31

MMSI (*1)

32

Laivo pastatymo metai ir vieta

33

Ankstesnės registracijos valstybė ir data (jei yra) (*1)

34

Korpuso medžiaga: plienas / medis / poliesteris / kita

35

LSS atsakiklis*

36

Modelis

37

Serijos numeris

38

Programinės įrangos versija

39

Satelito operatorius

40

LSS gamintojo pavadinimas

41

Bendras laivo ilgis

42

Laivo plotis

43

Grimzlė

44

Tonažas (GT)

45

Pagrindinio variklio galia (kW)

47

Variklio tipas

48

Ženklas

49

Variklio serijos numeris

| III | INFORMACIJA APIE ŽVEJYBOS VEIKLĄ, KURIĄ PADEDAMA VYKDYTI |
| --- | --- |
| 50 | Žvejybos rajonų FAO kodai |
| 51 | Žvejybos kvadratų FAO kodai |
| 52 | Tikslinių rūšių FAO kodai |
| 53 | RŽVO registro numeris (*1) |
| 54 | Įtraukimo į RŽVO registrą data* |

III

INFORMACIJA APIE ŽVEJYBOS VEIKLĄ, KURIĄ PADEDAMA VYKDYTI

50

Žvejybos rajonų FAO kodai

51

Žvejybos kvadratų FAO kodai

52

Tikslinių rūšių FAO kodai

53

RŽVO registro numeris (*1)

54

Įtraukimo į RŽVO registrą data*

Priedai (dokumentų sąrašas):
  [75 pakeit.]

---

(*1)  privalomi laukai (su Sąjungos valstybės narės vėliava plaukiojančio laivo atveju 22–25 ir 28–33 laukų galima nepildyti, jei tą informaciją galima automatiškai gauti iš Sąjungos laivyno registro įvedus CFR numerį).

PRIEDAS

Informacijos, pateiktinos siekiant gauti žvejybos leidimą, sąrašas

| I | PAREIŠKĖJAS |
| --- | --- |
| 1 | Laivo tapatumo nustatymo numeris (IMO numeris, CFR numeris, kt.) |
| 2 | Laivo pavadinimas |
| 3 | Ekonominės veiklos vykdytojo pavadinimas

   (*1) |
| 4 | E.
   
  paštas

   (*1) |
| 5 | Adresas |
| 6 | Faksas |
| 7 | Mokesčių mokėtojo numeris (SIRET, NIF ir kt.)

   (*1) |
| 8 | Telefonas |
| 9 | Savininko vardas ir pavardė |
| 10 | E.
   
  paštas

   (*1) |
| 11 | Adresas |
| 12 | Faksas |
| 13 | Telefonas |
| 14 | Ekonominės veiklos vykdytojui atstovaujančios asociacijos arba agento pavadinimas

   (*1) |
| 15 | E.
   
  paštas

   (*1) |
| 16 | Adresas |
| 17 | Faksas |
| 18 | Telefonas |
| 19 | Kapitono (-ų) vardas (-ai) ir pavardė (-ės)

   (*1) |
| 20 | E.
   
  paštas

   (*1) |
| 21 | Pilietybė

   (*1) |
| 22 | Faksas |
| 23 | Telefonas |

I

PAREIŠKĖJAS

1

Laivo tapatumo nustatymo numeris (IMO numeris, CFR numeris, kt.)

2

Laivo pavadinimas

3

Ekonominės veiklos vykdytojo pavadinimas

   (*1)

4

E.
   
  paštas

   (*1)

5

Adresas

6

Faksas

7

Mokesčių mokėtojo numeris (SIRET, NIF ir kt.)

   (*1)

8

Telefonas

9

Savininko vardas ir pavardė

10

E.
   
  paštas

   (*1)

11

Adresas

12

Faksas

13

Telefonas

14

Ekonominės veiklos vykdytojui atstovaujančios asociacijos arba agento pavadinimas

   (*1)

15

E.
   
  paštas

   (*1)

16

Adresas

17

Faksas

18

Telefonas

19

Kapitono (-ų) vardas (-ai) ir pavardė (-ės)

   (*1)

20

E.
   
  paštas

   (*1)

21

Pilietybė

   (*1)

22

Faksas

23

Telefonas

| II | ŽVEJYBOS, KURIAI PRAŠOMA IŠDUOTI LEIDIMĄ, KATEGORIJA |
| --- | --- |
| Leidimo rūšis (žvejybos susitarimas, tiesioginis leidimas, regioninė žuvininkystės valdymo organizacija, atvira jūra, frachtavimas, pagalbinis laivas) |
| 24 | Laivo tipo FAO kodas

   (*1) |
| 25 | Žvejybos įrankio tipo FAO kodas

   (*1) |
| 26 | Žvejybos rajonų FAO kodai

   (*1) |
| 27 | Tikslinių rūšių FAO kodai arba žvejybos kategorija (SFPA)

   (*1) |
| 28 | Laikotarpis, kuriam prašoma leidimo (pradžios ir pabaigos datos) |
| 29 | Regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos (RŽVO) registro numeris

   (*1)

  (jei žinomas) |
| 30 | Pagalbinių laivų sąrašas: pavadinimas / IMO numeris / CFR numeris |

II

ŽVEJYBOS, KURIAI PRAŠOMA IŠDUOTI LEIDIMĄ, KATEGORIJA

Leidimo rūšis (žvejybos susitarimas, tiesioginis leidimas, regioninė žuvininkystės valdymo organizacija, atvira jūra, frachtavimas, pagalbinis laivas)

24

Laivo tipo FAO kodas

   (*1)

25

Žvejybos įrankio tipo FAO kodas

   (*1)

26

Žvejybos rajonų FAO kodai

   (*1)

27

Tikslinių rūšių FAO kodai arba žvejybos kategorija (SFPA)

   (*1)

28

Laikotarpis, kuriam prašoma leidimo (pradžios ir pabaigos datos)

29

Regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos (RŽVO) registro numeris

   (*1)

  (jei žinomas)

30

Pagalbinių laivų sąrašas: pavadinimas / IMO numeris / CFR numeris

| III | FRACHTAVIMAS |
| --- | --- |
| 31 | Laivas veiklą vykdo pagal frachtavimo susitarimą (*1):


  Taip / Ne |
| 32 | Frachtavimo susitarimo tipas |
| 33 | Frachtavimo laikotarpis (pradžios ir pabaigos datos)

   (*1) |
| 34 | Frachtuojamam laivui skirtos žvejybos galimybės (tonomis)

   (*1) |
| 35 | Trečioji šalis, frachtuojamam laivui skirianti žvejybos galimybes

   (*1) |

III

FRACHTAVIMAS

31

Laivas veiklą vykdo pagal frachtavimo susitarimą (*1):


  Taip / Ne

32

Frachtavimo susitarimo tipas

33

Frachtavimo laikotarpis (pradžios ir pabaigos datos)

   (*1)

34

Frachtuojamam laivui skirtos žvejybos galimybės (tonomis)

   (*1)

35

Trečioji šalis, frachtuojamam laivui skirianti žvejybos galimybes

   (*1)

[76 pakeit.]

---

(*1)  
  privalomi laukeliai (22–25 ir 28–48 laukelių galima nepildyti, jei tą informaciją galima automatiškai gauti iš Sąjungos laivyno registro įvedus CFR arba IMO numerį).

---

| 18.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 252/338 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 252/338

---

P8_TA(2017)0016

Trečiosios šalys, kurių piliečiai privalo turėti vizas ir kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas – Gruzija ***I

2017 m. vasario 2 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 539/2001, nustatantis trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorės sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus (Gruzija) (COM(2016)0142 – C8-0113/2016 – 2016/0075(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2018/C 252/33)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0142), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0142),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 77 straipsnio 2 dalies a punktą, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0113/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 77 straipsnio 2 dalies a punktą, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0113/2016),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 1 dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 1 dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 20 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 20 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą ir Užsienio reikalų komiteto nuomonę (A8-0260/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą ir Užsienio reikalų komiteto nuomonę (A8-0260/2016),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui Parlamento poziciją perduoti Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0075

Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. vasario 2 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 539/2001, nustatantis trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorines sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus (Gruzija)

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2017/372.)

---

2017 m. vasario 14 d., antradienis

| 18.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 252/339 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 252/339

---

P8_TA(2017)0019

ES ir Kuko Salų tausios žvejybos partnerystės susitarimas ***

2017 m. vasario 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Kuko Salų Vyriausybės tausios žvejybos partnerystės susitarimo ir jo įgyvendinimo protokolo sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (07592/2016 – C8-0431/2016 – 2016/0077(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2018/C 252/34)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (07592/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (07592/2016),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Kuko Salų Vyriausybės tausios žvejybos partnerystės susitarimo ir jo įgyvendinimo protokolo projektą (07594/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Kuko Salų Vyriausybės tausios žvejybos partnerystės susitarimo ir jo įgyvendinimo protokolo projektą (07594/2016),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 2 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį ir 7 dalį (C8-0431/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 2 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį ir 7 dalį (C8-0431/2016),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 14 d. ne teisėkūros rezoliuciją (1) dėl Tarybos sprendimo projekto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 14 d. ne teisėkūros rezoliuciją (1) dėl Tarybos sprendimo projekto,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis, taip pat į 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis, taip pat į 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto rekomendaciją ir Vystymosi komiteto bei Biudžeto komiteto nuomones (A8-0010/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto rekomendaciją ir Vystymosi komiteto bei Biudžeto komiteto nuomones (A8-0010/2017),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms ir Kuko Salų Vyriausybei. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0020.

---

| 18.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 252/340 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 252/340

---

P8_TA(2017)0023

Trečiųjų valstybių ir organizacijų, su kuriomis Europolas sudaro susitarimus, sąrašas *

2017 m. vasario 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo iš dalies keičiamas Sprendimas 2009/935/TVR, kiek tai susiję su trečiųjų valstybių ir organizacijų, su kuriomis Europolas sudaro susitarimus, sąrašu, projekto (15778/2016 – C8-0007/2017 – 2016/0823(CNS))

(Konsultavimasis)

(2018/C 252/35)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos projektą (15778/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos projektą (15778/2016),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo, iš dalies pakeistos Amsterdamo sutartimi, 39 straipsnio 1 dalį ir į Protokolo Nr. 36 dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 9 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0007/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo, iš dalies pakeistos Amsterdamo sutartimi, 39 straipsnio 1 dalį ir į Protokolo Nr. 36 dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 9 straipsnį, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0007/2017),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. balandžio 6 d. Tarybos sprendimą 2009/371/TVR dėl Europos policijos biuro (Europolo) įsteigimo (1), ypač į jo 26 straipsnio 1 dalies a punktą, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0007/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. balandžio 6 d. Tarybos sprendimą 2009/371/TVR dėl Europos policijos biuro (Europolo) įsteigimo (1), ypač į jo 26 straipsnio 1 dalies a punktą, pagal kurį Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C8-0007/2017),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos sprendimą 2009/934/TVR dėl įgyvendinimo taisyklių, reglamentuojančių Europolo santykius su partneriais, įskaitant keitimąsi asmens duomenimis ir įslaptinta informacija, priėmimo (2), visų pirma į jo 5 ir 6 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos sprendimą 2009/934/TVR dėl įgyvendinimo taisyklių, reglamentuojančių Europolo santykius su partneriais, įskaitant keitimąsi asmens duomenimis ir įslaptinta informacija, priėmimo (2), visų pirma į jo 5 ir 6 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos sprendimą 2009/935/TVR, kuriuo nustatomas trečiųjų valstybių ir organizacijų, su kuriomis Europolas sudaro susitarimus, sąrašas (3), su pakeitimais, padarytais Tarybos sprendimu 2014/269/ES, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos sprendimą 2009/935/TVR, kuriuo nustatomas trečiųjų valstybių ir organizacijų, su kuriomis Europolas sudaro susitarimus, sąrašas (3), su pakeitimais, padarytais Tarybos sprendimu 2014/269/ES,

| — | atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos pirmininko, Komisijos pirmininko ir Danijos ministro pirmininko 2016 m. gruodžio 15 d. deklaraciją, kurioje atkreiptas dėmesys ne tik į veiklos poreikius, bet ir į numatyto Europolo ir Danijos susitarimo išimtinį ir laikiną pobūdį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Vadovų Tarybos pirmininko, Komisijos pirmininko ir Danijos ministro pirmininko 2016 m. gruodžio 15 d. deklaraciją, kurioje atkreiptas dėmesys ne tik į veiklos poreikius, bet ir į numatyto Europolo ir Danijos susitarimo išimtinį ir laikiną pobūdį,

| — | atsižvelgdamas į minėtą deklaraciją, kurioje pabrėžiama, kad numatytas susitarimas priklausys nuo tolesnio Danijos priklausymo Sąjungai ir Šengeno erdvei, Danijos įsipareigojimo iki 2017 m. gegužės 1 d. nacionalinėje teisėje visiškai įgyvendinti Direktyvą (ES) 2016/680 (4) dėl duomenų apsaugos policijos klausimais ir Danijos sutikimo vadovautis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo jurisdikcija ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno kompetencija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į minėtą deklaraciją, kurioje pabrėžiama, kad numatytas susitarimas priklausys nuo tolesnio Danijos priklausymo Sąjungai ir Šengeno erdvei, Danijos įsipareigojimo iki 2017 m. gegužės 1 d. nacionalinėje teisėje visiškai įgyvendinti Direktyvą (ES) 2016/680 (4) dėl duomenų apsaugos policijos klausimais ir Danijos sutikimo vadovautis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo jurisdikcija ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno kompetencija,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo Protokolą Nr. 22, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo Protokolą Nr. 22,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 3 d. Danijos referendumo dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo Protokolo Nr. 22 rezultatus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gruodžio 3 d. Danijos referendumo dėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo Protokolo Nr. 22 rezultatus,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8-0035/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8-0035/2017),

| 1. | pritaria Tarybos projektui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Parlamento patvirtintą tekstą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Tarybą numatyti, atsižvelgiant į būsimo Europolo ir Danijos susitarimo nuostatas, penkerių metų galiojimo pabaigos datą nuo jo įsigaliojimo dienos, kad būtų užtikrintas jo laikinas pobūdis, siekiant visiškos narystės arba sudaryti tarptautinį susitarimą pagal SESV 218 straipsnį; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir Europolui. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  OL L 121, 2009 5 15, p. 37.

(2)  OL L 325, 2009 12 11, p. 6.

(3)  OL L 325, 2009 12 11, p. 12.

(4)  2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2016/680 dėl fizinių asmenų apsaugos kompetentingoms institucijoms tvarkant asmens duomenis nusikalstamų veikų prevencijos, tyrimo, atskleidimo ar baudžiamojo persekiojimo už jas arba bausmių vykdymo tikslais ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo, ir kuriuo panaikinamas Tarybos pamatinis sprendimas 2008/977/TVR (OL L 119, 2016 5 4, p. 89).

---

| 18.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 252/342 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 252/342

---

P8_TA(2017)0024

Kontrolės priemonių taikymas naujai psichoaktyviajai medžiagai 2- [[1- (cikloheksilmetil)] 1H-indol-3-karbonil]amino]-3,3-dimetilbutanoatui (MDMB-CHMICA) *

2017 m. vasario 14 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo dėl kontrolės priemonių taikymo 2- [[1- (cikloheksilmetil)] 1H-indol-3- karbonil]amino]-3,3-dimetilbutanoatui (MDMB-CHMICA) projekto (12356/2016 – C8-0405/2016 – 2016/0262(NLE))

(Konsultavimosi procedūra)

(2018/C 252/36)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos projektą (12356/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos projektą (12356/2016),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties, iš dalies pakeistos Amsterdamo sutartimi, 39 straipsnio 1 dalį ir į Protokolo Nr. 36 dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 9 straipsnį, pagal kuriuos Taryba konsultavosi su Parlamentu (C8-0405/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties, iš dalies pakeistos Amsterdamo sutartimi, 39 straipsnio 1 dalį ir į Protokolo Nr. 36 dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 9 straipsnį, pagal kuriuos Taryba konsultavosi su Parlamentu (C8-0405/2016),

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. gegužės 10 d. Tarybos sprendimą 2005/387/TVR dėl keitimosi informacija apie naujas psichoaktyvias medžiagas, jų rizikos įvertinimo ir kontrolės (1), ypač į jo 8 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. gegužės 10 d. Tarybos sprendimą 2005/387/TVR dėl keitimosi informacija apie naujas psichoaktyvias medžiagas, jų rizikos įvertinimo ir kontrolės (1), ypač į jo 8 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 78c straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8-0024/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8-0024/2017),

| 1. | pritaria Tarybos projektui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Parlamento patvirtintą tekstą; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OL L 127, 2005 5 20, p. 32.

---

| 18.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 252/343 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 252/343

---

P8_TA(2017)0025

Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimas: paraiška „EGF/2016/005 NL/Drenthe Overijssel – mažmeninė prekyba“

2017 m. vasario 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo (Nyderlandų paraiška „EGF/2016/005 NL/Drenthe Overijssel – mažmeninė prekyba“) (COM(2016)0742 – C8-0018/2017 – 2017/2014(BUD))

(2018/C 252/37)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0742 – C8-0018/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2016)0742 – C8-0018/2017),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1309/2013 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (2014–2020 m.), kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006 (1) (toliau – EGF reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1309/2013 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (2014–2020 m.), kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006 (1) (toliau – EGF reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (2), ypač į jo 12 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (2), ypač į jo 12 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (3) (toliau – 2013 m. gruodžio 2 d. TIS), ypač į jo 13 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo (3) (toliau – 2013 m. gruodžio 2 d. TIS), ypač į jo 13 punktą,

| — | atsižvelgdamas į trišalio dialogo procedūrą, numatytą pagal 2013 m. gruodžio 2 d. TIS 13 punktą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į trišalio dialogo procedūrą, numatytą pagal 2013 m. gruodžio 2 d. TIS 13 punktą,

| — | atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto laišką,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto laišką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto laišką,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A8–0036/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto pranešimą (A8–0036/2017),

| A. | kadangi Sąjunga, siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, patiriantiems žalą dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos sistemos pokyčių ar pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką, nustatė teisėkūros ir biudžetines priemones; |
| --- | --- |

A.

kadangi Sąjunga, siekdama teikti papildomą paramą darbuotojams, patiriantiems žalą dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos sistemos pokyčių ar pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką, nustatė teisėkūros ir biudžetines priemones;

| B. | kadangi, remiantis 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdyje patvirtinta bendra Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracija ir tinkamai atsižvelgiant į 2013 m. gruodžio 2 d. TIS dėl sprendimų mobilizuoti Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) lėšas priėmimo, Sąjungos finansinė parama iš darbo atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir kuo greičiau ir veiksmingiau prieinama; |
| --- | --- |

B.

kadangi, remiantis 2008 m. liepos 17 d. taikinimo posėdyje patvirtinta bendra Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos deklaracija ir tinkamai atsižvelgiant į 2013 m. gruodžio 2 d. TIS dėl sprendimų mobilizuoti Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) lėšas priėmimo, Sąjungos finansinė parama iš darbo atleistiems darbuotojams turėtų būti dinamiška ir kuo greičiau ir veiksmingiau prieinama;

| C. | kadangi priimtasis EGF reglamentas atspindi Parlamento ir Tarybos pasiektą susitarimą vėl pradėti taikyti su krize susijusį mobilizavimo kriterijų, nustatyti, kad Sąjungos finansinis įnašas yra 60 % bendrų numatomų išlaidų pagal siūlomas priemones, padidinti EGF paraiškų nagrinėjimo Komisijoje, Parlamente ir Taryboje veiksmingumą sutrumpinant jų vertinimo ir tvirtinimo laiką, išplėsti reikalavimus atitinkančių veiksmų ir paramos gavėjų sąrašą įtraukiant į jį savarankiškai dirbančius asmenis ir jaunimą bei finansuoti paskatas nuosavam verslui steigti; |
| --- | --- |

C.

kadangi priimtasis EGF reglamentas atspindi Parlamento ir Tarybos pasiektą susitarimą vėl pradėti taikyti su krize susijusį mobilizavimo kriterijų, nustatyti, kad Sąjungos finansinis įnašas yra 60 % bendrų numatomų išlaidų pagal siūlomas priemones, padidinti EGF paraiškų nagrinėjimo Komisijoje, Parlamente ir Taryboje veiksmingumą sutrumpinant jų vertinimo ir tvirtinimo laiką, išplėsti reikalavimus atitinkančių veiksmų ir paramos gavėjų sąrašą įtraukiant į jį savarankiškai dirbančius asmenis ir jaunimą bei finansuoti paskatas nuosavam verslui steigti;

| D. | kadangi Nyderlandai pateikė paraišką „EGF/2016/005 NL/Drenthe Overijssel – mažmeninė prekyba“ dėl finansinės EGF paramos po to, kai buvo iš darbo atleisti darbuotojai ekonomikos sektoriuje, kuris priskiriamas NACE 2 red. 47 skyriui (mažmeninė prekyba, išskyrus variklinių transporto priemonių ir motociklų prekybą), daugiausia NUTS 2 lygio Drentės (NL13) ir Overeiselio (NL21) regionuose, ir kadangi tikimasi, kad priemonėmis pasinaudos 800 iš 1 096 atleistų darbuotojų, atitinkančių reikalavimus EGF paramai gauti; |
| --- | --- |

D.

kadangi Nyderlandai pateikė paraišką „EGF/2016/005 NL/Drenthe Overijssel – mažmeninė prekyba“ dėl finansinės EGF paramos po to, kai buvo iš darbo atleisti darbuotojai ekonomikos sektoriuje, kuris priskiriamas NACE 2 red. 47 skyriui (mažmeninė prekyba, išskyrus variklinių transporto priemonių ir motociklų prekybą), daugiausia NUTS 2 lygio Drentės (NL13) ir Overeiselio (NL21) regionuose, ir kadangi tikimasi, kad priemonėmis pasinaudos 800 iš 1 096 atleistų darbuotojų, atitinkančių reikalavimus EGF paramai gauti;

| E. | kadangi paraiška pateikta laikantis EGF reglamento 4 straipsnio 1 dalies b punkte nustatytų intervencijos kriterijų, pagal kuriuos reikalaujama, kad per devynių mėnesių ataskaitinį laikotarpį iš įmonių, kurios visos veikia tame pačiame NACE 2 red. skyriaus ekonomikos sektoriuje ir yra dviejuose gretimuose valstybės narės NUTS 2 lygio regionuose, būtų iš darbo atleista ne mažiau kaip 500 darbuotojų; |
| --- | --- |

E.

kadangi paraiška pateikta laikantis EGF reglamento 4 straipsnio 1 dalies b punkte nustatytų intervencijos kriterijų, pagal kuriuos reikalaujama, kad per devynių mėnesių ataskaitinį laikotarpį iš įmonių, kurios visos veikia tame pačiame NACE 2 red. skyriaus ekonomikos sektoriuje ir yra dviejuose gretimuose valstybės narės NUTS 2 lygio regionuose, būtų iš darbo atleista ne mažiau kaip 500 darbuotojų;

| F. | kadangi labai pasikeitė vartotojų elgesys, kaip antai sumažėjo vidutinių kainų kategorijos pardavimas, o apsipirkimas internetu vis labiau populiarėjo; kadangi neigiamą poveikį tradicinės mažmeninės prekybos sektoriui taip pat turėjo naujų prekybos vietų kūrimas daugelio Nyderlandų miestų pakraščiuose bei mažėjantis vartotojų pasitikėjimas ekonomikos padėtimi (4); |
| --- | --- |

F.

kadangi labai pasikeitė vartotojų elgesys, kaip antai sumažėjo vidutinių kainų kategorijos pardavimas, o apsipirkimas internetu vis labiau populiarėjo; kadangi neigiamą poveikį tradicinės mažmeninės prekybos sektoriui taip pat turėjo naujų prekybos vietų kūrimas daugelio Nyderlandų miestų pakraščiuose bei mažėjantis vartotojų pasitikėjimas ekonomikos padėtimi (4);

| G. | kadangi Nyderlandai teigia, kad Nyderlandų finansų sektorius, kaip pasaulinio masto veikėjas, privalo laikytis tarptautinių taisyklių, įskaitant finansų atsargų taisykles, ir kad todėl, norėdami atitikti naujus tarptautinius standartus, bankai turi mažiau nei anksčiau ekonomikos finansavimo išteklių; |
| --- | --- |

G.

kadangi Nyderlandai teigia, kad Nyderlandų finansų sektorius, kaip pasaulinio masto veikėjas, privalo laikytis tarptautinių taisyklių, įskaitant finansų atsargų taisykles, ir kad todėl, norėdami atitikti naujus tarptautinius standartus, bankai turi mažiau nei anksčiau ekonomikos finansavimo išteklių;

| H. | kadangi laikotarpiu nuo 2015 m. rugpjūčio 1 d. iki 2016 m. gegužės 1 d. Drentės ir Overeiselio regionuose (Nyderlandai) mažmeninės prekybos sektoriuje iš darbo atleista 1 096 darbuotojų; |
| --- | --- |

H.

kadangi laikotarpiu nuo 2015 m. rugpjūčio 1 d. iki 2016 m. gegužės 1 d. Drentės ir Overeiselio regionuose (Nyderlandai) mažmeninės prekybos sektoriuje iš darbo atleista 1 096 darbuotojų;

| I. | kadangi, nors mažmeninės ir didmeninės paslaugos sukuria 11 % Sąjungos BVP ir 15 % viso Sąjungos užimtumo, tas sektorius vis dar patiria neigiamą krizės poveikį; |
| --- | --- |

I.

kadangi, nors mažmeninės ir didmeninės paslaugos sukuria 11 % Sąjungos BVP ir 15 % viso Sąjungos užimtumo, tas sektorius vis dar patiria neigiamą krizės poveikį;

| 1. | pritaria Komisijai, kad įvykdytos EGF reglamento 4 straipsnio 1 dalies b punkte nustatytos sąlygos ir kad todėl Nyderlandai turi teisę pagal šį reglamentą gauti finansinę 1 818 750 EUR paramą, kuri sudaro 60 % bendrų išlaidų, siekiančių 3 031 250 EUR; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad Nyderlandai paraišką dėl EGF finansinės paramos pateikė 2016 m. liepos 12 d. ir kad 2016 m. lapkričio 29 d. Komisija baigė tos paraiškos vertinimą ir 2017 m. sausio 23 d. informavo Parlamentą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pažymi, kad mažmeninės prekybos, išskyrus variklinių transporto priemonių ir motociklų prekybą, sektoriuje pateiktos šešios kitos paraiškos dėl EGF paramos, visos dėl pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės (5); |
| --- | --- |

3.

| 4. | pažymi, kad dėl prastos didesnių universalinių parduotuvių finansinės būklės tapo neįmanoma investuoti į kitų rūšių parduotuves, kad būtų įgyvendinti būtini pokyčiai ir vėl būtų galima konkuruoti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pažymi, kad Nyderlanduose darbo rinka po truputį atsigauna po krizės, tačiau jos poveikis tam tikruose sektoriuose vis dar jaučiamas ir, kaip mažmeninės prekybos sektorius, kai kurie sektoriai tik neseniai iš tiesų pajuto finansų ir ekonomikos krizės padarinius; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pažymi, kad per pastaruosius kelis mėnesius Nyderlandų mažmeninės prekybos sektoriuje iš darbo atleista daug darbuotojų, o pagrindinės šio sektoriaus universalinės parduotuvės patiria bankrotą, dėl kurio 2011–2015 m. laikotarpiu buvo iš viso atleisti 27 052 darbuotojai (6); apgailestaudamas pažymi, kad mažmeninės prekybos sektoriuje parduotų prekių kiekis kito nuo - 2 % 2011 m. iki - 4 % 2013 m., o pirkimų lygis buvo vis dar 2,7 % žemesnis už 2008 m. lygį (7); |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad Drentės ir Overeiselio NUTS 2 lygmens regionuose mažmeninės prekybos sektoriui tenka didelė darbo vietų dalis (17–19 %); pažymi, kad nuo krizės pradžios 5 200 mažmeninės prekybos parduotuvių bankrutavo, o didžiausios universalinės parduotuvės krizės poveikį pajuto tik neseniai; apgailestauja, kad dėl to per laikotarpį nuo 2015 m. sausio mėn. iki 2016 m. kovo mėn. bedarbio pašalpos gavėjų skaičius šių regionų mažmeninės prekybos sektoriuje padidėjo 3 461 (8); |
| --- | --- |

7.

| 8. | apgailestauja, kad labiausiai nukentėjo jaunesni darbuotojai – 67,1 % tikslinių paramos gavėjų nėra 30 metų; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atkreipia dėmesį į ilgą laikotarpį, kurį tiksliniai paramos gavėjai praleido nedirbdami ir negaudami mokymo ar lavinimo paslaugų, taip pat į ilgą (daugiau nei vienų metų) laikotarpį nuo tos dienos, kai buvo iš darbo atleistas paskutinis darbuotojas (2016 m. gegužės 1 d.), iki dienos, kai paraišką pateikusi valstybė narė pradės gauti EGF paramą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atkreipia dėmesį į tai, kad Nyderlandai nurodė, jog paraiška, visų pirma suderintas prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketas, parengti konsultuojantis su susijusių regionų suinteresuotaisiais subjektais, socialiniais partneriais ir mažmeninės prekybos sektoriaus atstovais; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pažymi, kad paraiška neapima jokių EGF reglamento 7 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytų išmokų ar paskatų; palankiai vertina sprendimą apriboti techninės paramos išlaidas iki 4 % visų išlaidų, taigi 96 % šių lėšų bus panaudoti prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketui finansuoti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ragina Komisiją ieškoti naujų būdų, kaip, sumažinus paraiškos procedūros biurokratizmą, būtų galima užtikrinti, kad teikiama EGF parama mažiau vėluotų; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pažymi, kad EGF lėšomis bendrai finansuojamos prie individualių poreikių pritaikytos paslaugos iš darbo atleistiems darbuotojams apima dalyvių gebėjimų, potencialo ir darbo perspektyvų vertinimą, pagalbą ieškant darbo ir bylų valdymą, lanksčią darbo ieškančių asmenų ir laikinas darbo vietas siūlančių darbdavių judumo grupę, konsultacijas dėl atleistųjų iš darbo įsidarbinimo, mokymą ir perkvalifikavimą, įskaitant verslumo skatinimo mokymą ir ugdomąjį vadovavimą, taip pat verslumo skatinimo išmokas; |
| --- | --- |

13.

| 14. | primena, kad, kaip nustatyta EGF reglamento 7 straipsnyje, rengiant EGF lėšomis remiamą suderintą prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketą reikėtų numatyti būsimos darbo rinkos perspektyvas ir reikiamus įgūdžius, be to, jis turėtų būti pritaikytas perėjimui prie efektyvaus išteklių naudojimo ir tvarios ekonomikos; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atkreipia dėmesį į tai, jog Nyderlandų valdžios institucijos patikino, kad siūlomi veiksmai nebus finansiškai remiami iš kitų Sąjungos fondų ar pagal kitas finansines priemones, jog bus išvengta bet kokio dvigubo finansavimo ir kad jie papildo struktūrinių fondų lėšomis finansuojamus veiksmus, taip pat kad bus laikomasi nacionalinės ir Sąjungos teisės aktuose nustatytų su kolektyviniu atleidimu susijusių reikalavimų; |
| --- | --- |

15.

| 16. | primena, kad svarbu didinti visų darbuotojų įsidarbinimo galimybes rengiant pritaikytus mokymus ir pripažįstant įgūdžius bei gebėjimus, įgytus per darbuotojo profesinę karjerą; tikisi, kad pagal suderintą paketą siūlomi mokymai bus pritaikyti ne tik prie iš darbo atleistų darbuotojų poreikių, bet ir prie dabartinės verslo aplinkos; |
| --- | --- |

16.

| 17. | primena, kad EGF parama neturi pakeisti veiksmų, už kuriuos, kaip nustatyta pagal nacionalinę teisę ar kolektyvinius susitarimus, atsako įmonės, taip pat bendrovių ar sektorių restruktūrizavimo priemonių; |
| --- | --- |

17.

| 18. | prašo Komisijos užtikrinti galimybę visuomenei susipažinti su dokumentais, susijusiais su EGF bylomis; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pritaria prie šios rezoliucijos pridedamam sprendimui; |
| --- | --- |

19.

| 20. | paveda Pirmininkui pasirašyti šį sprendimą su Tarybos pirmininku ir užtikrinti, kad jis būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

20.

| 21. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir jos priedą Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  OL L 347, 2013 12 20, p. 855.

(2)  OL L 347, 2013 12 20, p. 884.

(3)  OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

(4)  https://www.cbs.nl/nl-nl/nieuws/2016/11/consumentenvertrouwen-daalt-opnieuw

(5)  „EGF/2010/010 CZ/Unilever“, COM(2011)0061; „EGF/2010/016 ES/Aragón, mažmeninė prekyba“, COM(2010)0615; „EGF/2011/004 EL/ALDI Hellas“, COM(2011)0580; „EGF/2014/009_EL/Sprider stores“, COM(2014)0620; „EGF/2014/013_EL/Odyssefs Fokas“, COM(2014)0702; „EGF/2015/011_GR/Supermarket Larissa“, COM(2016)0210.

(6)  http://www.consultancy.nl/nieuws/11992/de-25-grootste-faillissementen-van-retailketens-en-winkels

(7)  Didžiausias dėmesys – vartojimui, Ekonomikos agentūra ABN-AMRO, Mathijs Deguelle ir Nico Klene. Mažmeninės prekybos sektoriaus vystymosi apimtis. 2014 m. sausio 24 d. Mažmeninės prekybos sektoriaus prognozės, Ekonomikos agentūra ABN-AMRO, Sonny Duijn, 1 dalis. 2016 m. sausio 22 d.

(8)  UWV 2016 m. balandžio mėn. duomenys.

---

PRIEDAS

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal Nyderlandų paraišką „EGF/2016/005 NL/Drenthe Overijssel – mažmeninė prekyba“

(Šio priedo tekstas čia nepateikiamas, nes jis atitinka galutinį aktą – Sprendimą (ES) 2017/559.)

---

2017 m. vasario 15 d., trečiadienis

| 18.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 252/348 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 252/348

---

P8_TA(2017)0030

ES ir Kanados išsamus ekonomikos ir prekybos susitarimas ***

2017 m. vasario 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Kanados ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių išsamaus ekonomikos ir prekybos susitarimo (IEPS) sudarymo projekto (10975/2016 – C8-0438/2016 – 2016/0205(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2018/C 252/38)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (10975/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (10975/2016),

| — | atsižvelgdamas į Kanados ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių išsamaus ekonomikos ir prekybos susitarimo (IEPS) projektą (10973/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kanados ir Europos Sąjungos bei jos valstybių narių išsamaus ekonomikos ir prekybos susitarimo (IEPS) projektą (10973/2016),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 2 dalį, 91 straipsnį, 100 straipsnio 2 dalį, 153 straipsnio 2 dalį, 192 straipsnio 1 dalį, 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį ir 218 straipsnio 7 dalį (C8-0438/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 2 dalį, 91 straipsnį, 100 straipsnio 2 dalį, 153 straipsnio 2 dalį, 192 straipsnio 1 dalį, 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį ir 218 straipsnio 7 dalį (C8-0438/2016),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją ir į Užsienio reikalų komiteto, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomones (A8–0009/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją ir į Užsienio reikalų komiteto, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto nuomones (A8–0009/2017),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Kanados parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

---

| 18.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 252/349 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 252/349

---

P8_TA(2017)0031

ES ir Kanados strateginės partnerystės susitarimas ***

2017 m. vasario 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Sąjungos bei jos valstybių narių ir Kanados strateginės partnerystės susitarimo sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (14765/2016 – C8-0508/2016 – 2016/0373(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2018/C 252/39)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (14765/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (14765/2016),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Kanados strateginės partnerystės susitarimo projektą (5368/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Kanados strateginės partnerystės susitarimo projektą (5368/2016),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos pateiktą prašymą pritarti pagal Europos Sąjungos sutarties 31 straipsnio 1 dalį ir 37 straipsnį, taip pat pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 212 straipsnio 1 dalį, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą ir 218 straipsnio 8 dalies antrą pastraipą (C8-0508/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos pateiktą prašymą pritarti pagal Europos Sąjungos sutarties 31 straipsnio 1 dalį ir 37 straipsnį, taip pat pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 212 straipsnio 1 dalį, 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą ir 218 straipsnio 8 dalies antrą pastraipą (C8-0508/2016),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto rekomendaciją (A8–0028/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto rekomendaciją (A8–0028/2017),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Kanados vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

2.

---

| 18.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 252/350 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 252/350

---

P8_TA(2017)0032

ES ir Mongolijos pagrindų susitarimas dėl partnerystės ir bendradarbiavimo ***

2017 m. vasario 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Mongolijos pagrindų susitarimo dėl partnerystės ir bendradarbiavimo sudarymo projekto (08919/2016 – C8-0218/2016 – 2015/0114(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2018/C 252/40)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (08919/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (08919/2016),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Mongolijos pagrindų susitarimo dėl partnerystės ir bendradarbiavimo projektą (07902/1/2011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Mongolijos pagrindų susitarimo dėl partnerystės ir bendradarbiavimo projektą (07902/1/2011),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 ir 209 straipsnius ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C8-0218/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 ir 209 straipsnius ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C8-0218/2016),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 15 d. ne teisėkūros rezoliuciją (1) dėl sprendimo projekto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. vasario 15 d. ne teisėkūros rezoliuciją (1) dėl sprendimo projekto,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto rekomendaciją (A8-0382/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto rekomendaciją (A8-0382/2016),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Mongolijos parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Priimti tekstai, P8_TA(2017)0033.

---

| 18.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 252/351 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 252/351

---

P8_TA(2017)0034

Sutartis dėl civilinės aviacijos orlaivių prekybos (priedas, kuriame pateikiamas prekių sąrašas) ***

2017 m. vasario 15 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Protokolo (2015 m.), kuriuo iš dalies keičiamas Sutarties dėl civilinės aviacijos orlaivių prekybos priedas, sudarymo Europos Sąjungos vardu projekto (11018/2016 – C8-0391/2016 – 2016/0202(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2018/C 252/41)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (11018/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (11018/2016),

| — | atsižvelgdamas į Protokolą (2015 m.), kuriuo iš dalies keičiamas Sutarties dėl civilinės aviacijos orlaivių prekybos (11019/2016) priedas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolą (2015 m.), kuriuo iš dalies keičiamas Sutarties dėl civilinės aviacijos orlaivių prekybos (11019/2016) priedas,

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 4 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C8-0391/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 4 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktą (C8-0391/2016),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis bei į 108 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnio 1 ir 4 dalis bei į 108 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją (A8–0007/2017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją (A8–0007/2017),

| 1. | pritaria susitarimo sudarymui; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių parlamentams ir vyriausybėms. |
| --- | --- |

2.

---

| 18.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 252/352 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 252/352

---

P8_TA(2017)0035

Ekonomiškai efektyvus išmetamų teršalų kiekio mažinimas ir investicijos į mažo anglies dioksido kiekio technologijas ***I

2017 m. vasario 15 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2003/87/EB siekiant ekonomiškai efektyviai dar labiau sumažinti išmetamų teršalų kiekį ir paskatinti investicijas į mažo anglies dioksido kiekio technologijas (COM(2015)0337 – C8-0190/2015 – 2015/0148(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2018/C 252/42)

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (1) | Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB Sąjungoje (15) sukurta šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema, siekiant skatinti taupiai ir ekonomiškai efektyviai mažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(1)

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB Sąjungoje (15) sukurta šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema, siekiant skatinti taupiai ir ekonomiškai efektyviai mažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį;

| (1) | Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB Sąjungoje (15) sukurta šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema, siekiant skatinti taupiai ir ekonomiškai efektyviai mažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį
  , taip pat tvariai stiprinti Sąjungos pramonę anglies dioksido ir investicijų nutekėjimo rizikos atžvilgiu
  ; |
| --- | --- |

(1)

Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB Sąjungoje (15) sukurta šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema, siekiant skatinti taupiai ir ekonomiškai efektyviai mažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį
  , taip pat tvariai stiprinti Sąjungos pramonę anglies dioksido ir investicijų nutekėjimo rizikos atžvilgiu
  ;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (2) | 2014 m. spalio mėn. Europos Vadovų Taryboje įsipareigota iki 2030 m. bendrą Sąjungos šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti bent 40 %, palyginti su 1990 m. lygiu. Prie
  šio
  išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo turėtų prisidėti visi ekonomikos sektoriai, o ekonomiškai efektyviausia šį uždavinį įgyvendinti naudojant Sąjungos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą (ES ATLPS), numatant teršalų išmetimą iki 2030 m. sumažinti 43 %, palyginti su 2005 m. lygiu. Tai patvirtinta numatomais nacionaliniu lygmeniu nustatytais mažinimo veiksmais, kuriuos 2015 m. kovo 6 d. Sąjunga ir valstybės narės pateikė Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos sekretoriatui (16); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2)

2014 m. spalio mėn. Europos Vadovų Taryboje įsipareigota iki 2030 m. bendrą Sąjungos šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti bent 40 %, palyginti su 1990 m. lygiu. Prie
  šio
  išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo turėtų prisidėti visi ekonomikos sektoriai, o ekonomiškai efektyviausia šį uždavinį įgyvendinti naudojant Sąjungos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą (ES ATLPS), numatant teršalų išmetimą iki 2030 m. sumažinti 43 %, palyginti su 2005 m. lygiu. Tai patvirtinta numatomais nacionaliniu lygmeniu nustatytais mažinimo veiksmais, kuriuos 2015 m. kovo 6 d. Sąjunga ir valstybės narės pateikė Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos sekretoriatui (16);

| (2) | 2014 m. spalio mėn. Europos Vadovų Taryboje įsipareigota iki 2030 m. bendrą Sąjungos šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti bent 40 %, palyginti su 1990 m. lygiu. Prie
  to
  išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo turėtų prisidėti visi ekonomikos sektoriai, o ekonomiškai efektyviausia šį uždavinį įgyvendinti naudojant Sąjungos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą (ES ATLPS), numatant teršalų išmetimą iki 2030 m. sumažinti 43 %, palyginti su 2005 m. lygiu. Tai patvirtinta numatomais nacionaliniu lygmeniu nustatytais mažinimo veiksmais, kuriuos 2015 m. kovo 6 d. Sąjunga ir valstybės narės pateikė Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos
  (JTBKKK)
  sekretoriatui
  . Išmetamų teršalų kiekio mažinimo pastangos turėtų būti sąžiningai padalytos sektoriams, kuriuos apima ES ATLPS; |
| --- | --- |

(2)

2014 m. spalio mėn. Europos Vadovų Taryboje įsipareigota iki 2030 m. bendrą Sąjungos šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti bent 40 %, palyginti su 1990 m. lygiu. Prie
  to
  išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo turėtų prisidėti visi ekonomikos sektoriai, o ekonomiškai efektyviausia šį uždavinį įgyvendinti naudojant Sąjungos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą (ES ATLPS), numatant teršalų išmetimą iki 2030 m. sumažinti 43 %, palyginti su 2005 m. lygiu. Tai patvirtinta numatomais nacionaliniu lygmeniu nustatytais mažinimo veiksmais, kuriuos 2015 m. kovo 6 d. Sąjunga ir valstybės narės pateikė Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos
  (JTBKKK)
  sekretoriatui
  . Išmetamų teršalų kiekio mažinimo pastangos turėtų būti sąžiningai padalytos sektoriams, kuriuos apima ES ATLPS;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (2a) | siekiant laikytis priimto susitarimo, kad visi ekonomikos sektoriai padėtų įgyvendinti tikslą iki 2030 m. sumažinti bendrą Sąjungos išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį bent 40 %, palyginti su 1990 m. lygiu, svarbu, kad, be ES ATLPS, nepaisant to, kad tai pagrindinė Sąjungos priemonė siekiant ilgalaikių Sąjungos klimato ir energetikos tikslų, taip pat būtų taikomi lygiaverčiai papildomi veiksmai pagal kitus teisės aktus ir priemones, skirtas mažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sektoriuose, kurių neapima ES ATLPS; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2a)

siekiant laikytis priimto susitarimo, kad visi ekonomikos sektoriai padėtų įgyvendinti tikslą iki 2030 m. sumažinti bendrą Sąjungos išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį bent 40 %, palyginti su 1990 m. lygiu, svarbu, kad, be ES ATLPS, nepaisant to, kad tai pagrindinė Sąjungos priemonė siekiant ilgalaikių Sąjungos klimato ir energetikos tikslų, taip pat būtų taikomi lygiaverčiai papildomi veiksmai pagal kitus teisės aktus ir priemones, skirtas mažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sektoriuose, kurių neapima ES ATLPS;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 b konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (2b) | pagal 21-ojoje Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencijoje Paryžiuje priimtą 2015 m. gruodžio 12 d. susitarimą (Paryžiaus susitarimas) šalys privalo įgyvendinti politikos priemones, kuriomis būtų įvykdyta daugiau kaip 180 numatomų nacionaliniu lygmeniu nustatytų įpareigojančių veiksmų, apimančių maždaug 98 % visame pasaulyje išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų. Paryžiaus susitarimu siekiama užtikrinti, kad vidutinė temperatūra pasaulyje kiltų gerokai mažiau nei 2o C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, ir dėti pastangas apriboti temperatūros kilimą iki 1,5 o C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu. Tikimasi, kad daugeliu šių politikos priemonių bus nustatyta anglies dioksido kainodara ar panašios priemonės, todėl šioje direktyvoje turėtų būti įtvirtinta nuostata dėl peržiūros, kad Komisija prireikus galėtų pasiūlyti nustatyti labiau sumažinti išmetamų teršalų kiekį po to, kai pagal Paryžiaus susitarimą pirmą kartą 2023 m. bus atlikta apžvalga, pritaikyti nuostatas dėl anglies dioksido nutekėjimo, kad būtų atsižvelgta į anglies dioksido kainodaros mechanizmų pokyčius už Sąjungos ribų, ir papildomas politikos priemones siekiant stiprinti Sąjungos ir jos valstybių narių įsipareigojimus mažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Nuostata dėl peržiūros taip pat turėtų būti užtikrinama, kad 2018 m. per šešis mėnesius nuo sutarimą skatinančio dialogo pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją būtų priimtas komunikatas, kuriame būtų įvertinta Sąjungos klimato kaitos teisės aktų atitiktis Paryžiaus susitarimo tikslams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2b)

pagal 21-ojoje Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencijoje Paryžiuje priimtą 2015 m. gruodžio 12 d. susitarimą (Paryžiaus susitarimas) šalys privalo įgyvendinti politikos priemones, kuriomis būtų įvykdyta daugiau kaip 180 numatomų nacionaliniu lygmeniu nustatytų įpareigojančių veiksmų, apimančių maždaug 98 % visame pasaulyje išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų. Paryžiaus susitarimu siekiama užtikrinti, kad vidutinė temperatūra pasaulyje kiltų gerokai mažiau nei 2o C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, ir dėti pastangas apriboti temperatūros kilimą iki 1,5 o C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu. Tikimasi, kad daugeliu šių politikos priemonių bus nustatyta anglies dioksido kainodara ar panašios priemonės, todėl šioje direktyvoje turėtų būti įtvirtinta nuostata dėl peržiūros, kad Komisija prireikus galėtų pasiūlyti nustatyti labiau sumažinti išmetamų teršalų kiekį po to, kai pagal Paryžiaus susitarimą pirmą kartą 2023 m. bus atlikta apžvalga, pritaikyti nuostatas dėl anglies dioksido nutekėjimo, kad būtų atsižvelgta į anglies dioksido kainodaros mechanizmų pokyčius už Sąjungos ribų, ir papildomas politikos priemones siekiant stiprinti Sąjungos ir jos valstybių narių įsipareigojimus mažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Nuostata dėl peržiūros taip pat turėtų būti užtikrinama, kad 2018 m. per šešis mėnesius nuo sutarimą skatinančio dialogo pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją būtų priimtas komunikatas, kuriame būtų įvertinta Sąjungos klimato kaitos teisės aktų atitiktis Paryžiaus susitarimo tikslams;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl direktyvos

2 c konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (2c) | pagal Paryžiaus susitarimą ir teisėkūros institucijų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/29/EB

   (1a)

  ir Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 406/2009/EB

   (1b)

  pareikštą įsipareigojimą, prie išmetamo anglies dioksido (CO2) kiekio mažinimo turėtų prisidėti visi ekonomikos sektoriai. Tuo tikslu dedamos Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) pastangos apriboti išmetamų teršalų kiekius tarptautiniame jūrų sektoriuje, ir jas reikėtų skatinti, siekiant parengti aiškų TJO veiksmų planą dėl klimato politikos priemonių laivybos sektoriuje išmetamo CO2 kiekiui mažinti pasauliniu lygmeniu. Reikia kuo skubiau nustatyti aiškius TJO tikslus mažinti išmetamų teršalų kiekius tarptautiniame jūrų sektoriuje, be to, tai yra išankstinė sąlyga, kad Sąjunga nesiimtų tolesnių veiksmų įtraukiant jūrų sektorių į ES ATLPS. Tačiau, jei toks susitarimas nebus pasiektas iki 2021 m., šis sektorius turėtų būti įtrauktas į ES ATLPS ir turėtų būti įsteigtas fondas laivų operatorių įnašams rinkti, siekiant užtikrinti, kad būtų kolektyviai laikomasi į Sąjungos stebėsenos, ataskaitų teikimo ir tikrinimo sistemą, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2015/757

   (1c)

  , jau įtraukto išmetamo CO2 kiekio (kiekio, išmetamo Sąjungos uostuose ir plaukiant į juos arba iš jų). Pajamų dalį, gautą prekiaujant jūrų sektoriui skirtais ATL aukcionuose, reikėtų panaudoti efektyviam energijos vartojimui pagerinti ir investicijoms į naujoviškas technologijas paremti, siekiant sumažinti jūrų sektoriuje išmetamą CO2 kiekį, įskaitant trumpųjų nuotolių laivybą ir uostus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(2c)

pagal Paryžiaus susitarimą ir teisėkūros institucijų Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/29/EB

   (1a)

  ir Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 406/2009/EB

   (1b)

  pareikštą įsipareigojimą, prie išmetamo anglies dioksido (CO2) kiekio mažinimo turėtų prisidėti visi ekonomikos sektoriai. Tuo tikslu dedamos Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) pastangos apriboti išmetamų teršalų kiekius tarptautiniame jūrų sektoriuje, ir jas reikėtų skatinti, siekiant parengti aiškų TJO veiksmų planą dėl klimato politikos priemonių laivybos sektoriuje išmetamo CO2 kiekiui mažinti pasauliniu lygmeniu. Reikia kuo skubiau nustatyti aiškius TJO tikslus mažinti išmetamų teršalų kiekius tarptautiniame jūrų sektoriuje, be to, tai yra išankstinė sąlyga, kad Sąjunga nesiimtų tolesnių veiksmų įtraukiant jūrų sektorių į ES ATLPS. Tačiau, jei toks susitarimas nebus pasiektas iki 2021 m., šis sektorius turėtų būti įtrauktas į ES ATLPS ir turėtų būti įsteigtas fondas laivų operatorių įnašams rinkti, siekiant užtikrinti, kad būtų kolektyviai laikomasi į Sąjungos stebėsenos, ataskaitų teikimo ir tikrinimo sistemą, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2015/757

   (1c)

  , jau įtraukto išmetamo CO2 kiekio (kiekio, išmetamo Sąjungos uostuose ir plaukiant į juos arba iš jų). Pajamų dalį, gautą prekiaujant jūrų sektoriui skirtais ATL aukcionuose, reikėtų panaudoti efektyviam energijos vartojimui pagerinti ir investicijoms į naujoviškas technologijas paremti, siekiant sumažinti jūrų sektoriuje išmetamą CO2 kiekį, įskaitant trumpųjų nuotolių laivybą ir uostus;

Pakeitimas 143

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (3) | Europos Vadovų Taryba patvirtino, kad gerai
  veikianti, reformuota ES ATLPS
  , turinti
  rinkos stabilizavimo
  priemonę,
  bus
  pagrindinė
  Europos
  priemonė
  šiam tikslui pasiekti, numatant nuo 2021 m. taikyti 2,2  % metinį mažinimo koeficientą ir ne panaikinti nemokamų ATL skirstymą, bet po 2020 m. ir toliau taikyti dabartines priemones, siekiant išvengti anglies dioksido nutekėjimo, kurį gali lemti įgyvendinama klimato politika, kol kitos ekonomiškai stipriausios valstybės nesiims palyginamų pastangų
  , ir kartu nemažinti aukcionuose parduodamų ATL dalies
  . Aukcionuose parduotina ATL dalis teisės aktuose turėtų būti nurodoma kaip procentinis dydis, siekiant sudaryti sąlygas tvirčiau planuoti investicinius sprendimus, padidinti skaidrumą
  ir
  visą sistemą padaryti paprastesnę ir suprantamesnę. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3)

Europos Vadovų Taryba patvirtino, kad gerai
  veikianti, reformuota ES ATLPS
  , turinti
  rinkos stabilizavimo
  priemonę,
  bus
  pagrindinė
  Europos
  priemonė
  šiam tikslui pasiekti, numatant nuo 2021 m. taikyti 2,2  % metinį mažinimo koeficientą ir ne panaikinti nemokamų ATL skirstymą, bet po 2020 m. ir toliau taikyti dabartines priemones, siekiant išvengti anglies dioksido nutekėjimo, kurį gali lemti įgyvendinama klimato politika, kol kitos ekonomiškai stipriausios valstybės nesiims palyginamų pastangų
  , ir kartu nemažinti aukcionuose parduodamų ATL dalies
  . Aukcionuose parduotina ATL dalis teisės aktuose turėtų būti nurodoma kaip procentinis dydis, siekiant sudaryti sąlygas tvirčiau planuoti investicinius sprendimus, padidinti skaidrumą
  ir
  visą sistemą padaryti paprastesnę ir suprantamesnę.

| (3) | gerai
  veikianti, reformuota ES ATLPS
  kartu su pagerinta
  rinkos stabilizavimo
  priemone
  bus
  pagrindinės
  Europos
  priemonės
  šiam tikslui pasiekti, numatant nuo 2021 m. taikyti 2,2  % metinį mažinimo koeficientą ir ne panaikinti nemokamų ATL skirstymą, bet po 2020 m. ir toliau taikyti dabartines priemones, siekiant išvengti anglies dioksido nutekėjimo, kurį gali lemti įgyvendinama klimato politika, kol kitos ekonomiškai stipriausios valstybės nesiims palyginamų pastangų. Aukcionuose parduotina ATL dalis teisės aktuose turėtų būti nurodoma kaip procentinis dydis,
  kuris turėtų mažėti taikant tarpsektorinį korekcinį koeficientą,
  siekiant sudaryti sąlygas tvirčiau planuoti investicinius sprendimus, padidinti skaidrumą, visą sistemą padaryti paprastesnę ir suprantamesnę
  ir apsaugoti tuos sektorius, kuriems kyla didžiausia anglies dioksido nutekėjimo rizika dėl tarpsektorinio korekcinio koeficiento
  .
  Tos nuostatos turėtų būti peržiūrimos pagal Paryžiaus susitarimą ir prireikus atitinkamai pakeistos siekiant įvykdyti Sąjungos įsipareigojimus klimato srityje pagal tą susitarimą; |
| --- | --- |

(3)

gerai
  veikianti, reformuota ES ATLPS
  kartu su pagerinta
  rinkos stabilizavimo
  priemone
  bus
  pagrindinės
  Europos
  priemonės
  šiam tikslui pasiekti, numatant nuo 2021 m. taikyti 2,2  % metinį mažinimo koeficientą ir ne panaikinti nemokamų ATL skirstymą, bet po 2020 m. ir toliau taikyti dabartines priemones, siekiant išvengti anglies dioksido nutekėjimo, kurį gali lemti įgyvendinama klimato politika, kol kitos ekonomiškai stipriausios valstybės nesiims palyginamų pastangų. Aukcionuose parduotina ATL dalis teisės aktuose turėtų būti nurodoma kaip procentinis dydis,
  kuris turėtų mažėti taikant tarpsektorinį korekcinį koeficientą,
  siekiant sudaryti sąlygas tvirčiau planuoti investicinius sprendimus, padidinti skaidrumą, visą sistemą padaryti paprastesnę ir suprantamesnę
  ir apsaugoti tuos sektorius, kuriems kyla didžiausia anglies dioksido nutekėjimo rizika dėl tarpsektorinio korekcinio koeficiento
  .
  Tos nuostatos turėtų būti peržiūrimos pagal Paryžiaus susitarimą ir prireikus atitinkamai pakeistos siekiant įvykdyti Sąjungos įsipareigojimus klimato srityje pagal tą susitarimą;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl direktyvos

3 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (3a) | mažiausiai išsivysčiusios šalys, kuriose išmetama labai nedaug šiltnamio efektą sukeliančių dujų, yra ypač neapsaugotos nuo klimato kaitos padarinių. Todėl derėtų skirti ypatingą prioritetą mažiausiai išsivysčiusių šalių poreikių tenkinimui naudojant ES ATLPS taršos leidimus kovos su klimato kaita priemonėms finansuoti, ypač prisitaikymui prie klimato kaitos poveikio naudojant Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos Žaliąjį klimato fondą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(3a)

mažiausiai išsivysčiusios šalys, kuriose išmetama labai nedaug šiltnamio efektą sukeliančių dujų, yra ypač neapsaugotos nuo klimato kaitos padarinių. Todėl derėtų skirti ypatingą prioritetą mažiausiai išsivysčiusių šalių poreikių tenkinimui naudojant ES ATLPS taršos leidimus kovos su klimato kaita priemonėms finansuoti, ypač prisitaikymui prie klimato kaitos poveikio naudojant Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos Žaliąjį klimato fondą;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (4) | vienas iš pagrindinių Sąjungos prioritetų – sukurti atsparią energetikos sąjungą, kad būtų galima piliečiams tiekti patikimą, tvarią, konkurencingą ir įperkamą energiją. Norint to pasiekti, turi būti tęsiami plataus užmojo veiksmai klimato srityje taikant ES ATLPS kaip pagrindinį
  Europos
  klimato politikos elementą, ir daryti pažangą kitose energetikos sąjungos srityse (17). 2030 m. strategijoje iškelto tikslo įgyvendinimas padės užtikrinti prasmingą anglies dioksido kainą ir toliau skatinti ekonomiškai efektyvų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4)

vienas iš pagrindinių Sąjungos prioritetų – sukurti atsparią energetikos sąjungą, kad būtų galima piliečiams tiekti patikimą, tvarią, konkurencingą ir įperkamą energiją. Norint to pasiekti, turi būti tęsiami plataus užmojo veiksmai klimato srityje taikant ES ATLPS kaip pagrindinį
  Europos
  klimato politikos elementą, ir daryti pažangą kitose energetikos sąjungos srityse (17). 2030 m. strategijoje iškelto tikslo įgyvendinimas padės užtikrinti prasmingą anglies dioksido kainą ir toliau skatinti ekonomiškai efektyvų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimą;

| (4) | vienas iš pagrindinių Sąjungos prioritetų – sukurti atsparią energetikos sąjungą, kad būtų galima piliečiams
  ir pramonės subjektams
  tiekti patikimą, tvarią, konkurencingą ir įperkamą energiją. Norint to pasiekti, turi būti tęsiami plataus užmojo veiksmai klimato srityje taikant ES ATLPS kaip pagrindinį
  Sąjungos
  klimato politikos elementą, ir daryti pažangą kitose energetikos sąjungos srityse (17).
  Reikia atsižvelgti į ES ATLPS sąveiką su kitų sričių Sąjungos ir nacionalinės politika, kuri turi įtakos ES ATLPS taršos leidimų paklausai.
  2030 m. strategijoje iškelto tikslo įgyvendinimas
  ir tinkamas su kitais energetikos sąjungos aspektais susijusios pažangos užtikrinimas
  padės užtikrinti prasmingą anglies dioksido kainą ir toliau skatinti ekonomiškai efektyvų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimą; |
| --- | --- |

(4)

vienas iš pagrindinių Sąjungos prioritetų – sukurti atsparią energetikos sąjungą, kad būtų galima piliečiams
  ir pramonės subjektams
  tiekti patikimą, tvarią, konkurencingą ir įperkamą energiją. Norint to pasiekti, turi būti tęsiami plataus užmojo veiksmai klimato srityje taikant ES ATLPS kaip pagrindinį
  Sąjungos
  klimato politikos elementą, ir daryti pažangą kitose energetikos sąjungos srityse (17).
  Reikia atsižvelgti į ES ATLPS sąveiką su kitų sričių Sąjungos ir nacionalinės politika, kuri turi įtakos ES ATLPS taršos leidimų paklausai.
  2030 m. strategijoje iškelto tikslo įgyvendinimas
  ir tinkamas su kitais energetikos sąjungos aspektais susijusios pažangos užtikrinimas
  padės užtikrinti prasmingą anglies dioksido kainą ir toliau skatinti ekonomiškai efektyvų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimą;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl direktyvos

4 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (4a) | nustačius didesnius energijos vartojimo efektyvumo tikslus, palyginti su Tarybos nustatytu 27 % tikslu, turėtų būti skiriama daugiau nemokamų ATL pramonės sektoriams, kuriuose kyla anglies dioksido nutekėjimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(4a)

nustačius didesnius energijos vartojimo efektyvumo tikslus, palyginti su Tarybos nustatytu 27 % tikslu, turėtų būti skiriama daugiau nemokamų ATL pramonės sektoriams, kuriuose kyla anglies dioksido nutekėjimas;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl direktyvos

5 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (5) | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 191 straipsnio 2 dalyje reikalaujama, kad Sąjungos politika būtų grindžiama principu „teršėjas moka“, todėl, tuo remiantis, Direktyvoje 2003/87/EB numatyta, kad ilgainiui visi apyvartiniai taršos leidimai bus parduodami aukcionuose. Visiškas perėjimas prie aukcionų kol kas atidedamas dėl anglies dioksido nutekėjimo rizikos, o tikslingas nemokamų ATL skirstymas pramonei tol, kol kitos ekonomiškai stipriausios valstybės nesiims palyginamų klimato politikos priemonių, yra
  pateisinamas
  siekiant nepaskatinti išmesti dar daugiau šiltnamio efektą sukeliančių dujų trečiosiose šalyse, kuriose pramonei palyginamų apribojimų dėl anglies dioksido išmetimo netaikoma; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5)

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 191 straipsnio 2 dalyje reikalaujama, kad Sąjungos politika būtų grindžiama principu „teršėjas moka“, todėl, tuo remiantis, Direktyvoje 2003/87/EB numatyta, kad ilgainiui visi apyvartiniai taršos leidimai bus parduodami aukcionuose. Visiškas perėjimas prie aukcionų kol kas atidedamas dėl anglies dioksido nutekėjimo rizikos, o tikslingas nemokamų ATL skirstymas pramonei tol, kol kitos ekonomiškai stipriausios valstybės nesiims palyginamų klimato politikos priemonių, yra
  pateisinamas
  siekiant nepaskatinti išmesti dar daugiau šiltnamio efektą sukeliančių dujų trečiosiose šalyse, kuriose pramonei palyginamų apribojimų dėl anglies dioksido išmetimo netaikoma;

| (5) | Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 191 straipsnio 2 dalyje reikalaujama, kad Sąjungos politika būtų grindžiama principu „teršėjas moka“, todėl, tuo remiantis, Direktyvoje 2003/87/EB numatyta, kad ilgainiui visi apyvartiniai taršos leidimai bus parduodami aukcionuose. Visiškas perėjimas prie aukcionų kol kas
  laikinai
  atidedamas dėl anglies dioksido nutekėjimo rizikos, o tikslingas nemokamų ATL skirstymas pramonei tol, kol kitos ekonomiškai stipriausios valstybės nesiims palyginamų klimato politikos priemonių, yra
  pateisinama principo „teršėjas moka“ išimtis, jei nesuteikiama per daug ATL,
  siekiant nepaskatinti išmesti dar daugiau šiltnamio efektą sukeliančių dujų trečiosiose šalyse, kuriose pramonei palyginamų apribojimų dėl anglies dioksido išmetimo netaikoma
  . To siekiant, nemokamų ATL skirstymas turėtų būti dinamiškesnis, laikantis šioje direktyvoje nustatytų ribų; |
| --- | --- |

(5)

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 191 straipsnio 2 dalyje reikalaujama, kad Sąjungos politika būtų grindžiama principu „teršėjas moka“, todėl, tuo remiantis, Direktyvoje 2003/87/EB numatyta, kad ilgainiui visi apyvartiniai taršos leidimai bus parduodami aukcionuose. Visiškas perėjimas prie aukcionų kol kas
  laikinai
  atidedamas dėl anglies dioksido nutekėjimo rizikos, o tikslingas nemokamų ATL skirstymas pramonei tol, kol kitos ekonomiškai stipriausios valstybės nesiims palyginamų klimato politikos priemonių, yra
  pateisinama principo „teršėjas moka“ išimtis, jei nesuteikiama per daug ATL,
  siekiant nepaskatinti išmesti dar daugiau šiltnamio efektą sukeliančių dujų trečiosiose šalyse, kuriose pramonei palyginamų apribojimų dėl anglies dioksido išmetimo netaikoma
  . To siekiant, nemokamų ATL skirstymas turėtų būti dinamiškesnis, laikantis šioje direktyvoje nustatytų ribų;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl direktyvos

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | apyvartinių taršos leidimų pardavimas aukcionuose išlieka pagrindine taisykle, o nemokamas jų paskirstymas yra išimtis. Todėl, kaip patvirtino ir Europos Vadovų Taryba, aukcionuose skirtų parduoti ATL dalis, kuri
  2013–2020
   m. laikotarpiu
  sudarė
  57 %,
  neturėtų
  būti
  mažinama
  . Komisijos poveikio vertinime (18) ši aukcionuose skirtų parduoti ATL dalis aprašoma išsamiau ir nurodoma, kad
  šiuos
  57 % sudaro ATL, parduodami aukcionuose valstybių narių vardu, įskaitant naujiems rinkos dalyviams atidėtus, bet nepaskirstytus ATL, taip pat ATL, skirti elektros energijos gamybai modernizuoti tam tikrose valstybėse narėse, ir ATL, kurie bus parduodami aukcionuose vėliau, nes kol kas jie perkelti į Rinkos stabilumo rezervą,
  sukurtą
  Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu (ES) 2015/
  ...

   (19); |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6)

apyvartinių taršos leidimų pardavimas aukcionuose išlieka pagrindine taisykle, o nemokamas jų paskirstymas yra išimtis. Todėl, kaip patvirtino ir Europos Vadovų Taryba, aukcionuose skirtų parduoti ATL dalis, kuri
  2013–2020
   m. laikotarpiu
  sudarė
  57 %,
  neturėtų
  būti
  mažinama
  . Komisijos poveikio vertinime (18) ši aukcionuose skirtų parduoti ATL dalis aprašoma išsamiau ir nurodoma, kad
  šiuos
  57 % sudaro ATL, parduodami aukcionuose valstybių narių vardu, įskaitant naujiems rinkos dalyviams atidėtus, bet nepaskirstytus ATL, taip pat ATL, skirti elektros energijos gamybai modernizuoti tam tikrose valstybėse narėse, ir ATL, kurie bus parduodami aukcionuose vėliau, nes kol kas jie perkelti į Rinkos stabilumo rezervą,
  sukurtą
  Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu (ES) 2015/
  ...

   (19);

| (6) | apyvartinių taršos leidimų pardavimas aukcionuose išlieka pagrindine taisykle, o nemokamas jų paskirstymas yra išimtis. Todėl, kaip patvirtino ir Europos Vadovų Taryba, aukcionuose skirtų parduoti ATL dalis, kuri
  2021–2030
   m. laikotarpiu
  turėtų sudaryti
  57 %,
  turėtų
  būti
  sumažinta taikant tarpsektorinį korekcinį koeficientą, siekiant apsaugoti sektorius, kuriems kyla didžiausia anglies dioksido nutekėjimo rizika
  . Komisijos poveikio vertinime ši aukcionuose skirtų parduoti ATL dalis aprašoma išsamiau ir nurodoma, kad
  ši
  57 %
  dalis
  sudaro ATL, parduodami aukcionuose valstybių narių vardu, įskaitant naujiems rinkos dalyviams atidėtus, bet nepaskirstytus ATL, taip pat ATL, skirti elektros energijos gamybai modernizuoti tam tikrose valstybėse narėse ir ATL, kurie bus parduodami aukcionuose vėliau, nes kol kas jie perkelti į Rinkos stabilumo rezervą,
  įsteigtą
  Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu (ES) 2015/
  1814

   (19)

  . Turėtų būti įsteigiamas Teisingo perėjimo užtikrinimo fondas, kuriuo siekiama remti regionus, kuriuose didelė darbuotojų dalis dirba nuo anglies dioksido priklausantiems sektoriams ir kurių BVP yra gerokai mažesnis už Sąjungos vidurkį
  ; |
| --- | --- |

(6)

apyvartinių taršos leidimų pardavimas aukcionuose išlieka pagrindine taisykle, o nemokamas jų paskirstymas yra išimtis. Todėl, kaip patvirtino ir Europos Vadovų Taryba, aukcionuose skirtų parduoti ATL dalis, kuri
  2021–2030
   m. laikotarpiu
  turėtų sudaryti
  57 %,
  turėtų
  būti
  sumažinta taikant tarpsektorinį korekcinį koeficientą, siekiant apsaugoti sektorius, kuriems kyla didžiausia anglies dioksido nutekėjimo rizika
  . Komisijos poveikio vertinime ši aukcionuose skirtų parduoti ATL dalis aprašoma išsamiau ir nurodoma, kad
  ši
  57 %
  dalis
  sudaro ATL, parduodami aukcionuose valstybių narių vardu, įskaitant naujiems rinkos dalyviams atidėtus, bet nepaskirstytus ATL, taip pat ATL, skirti elektros energijos gamybai modernizuoti tam tikrose valstybėse narėse ir ATL, kurie bus parduodami aukcionuose vėliau, nes kol kas jie perkelti į Rinkos stabilumo rezervą,
  įsteigtą
  Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu (ES) 2015/
  1814

   (19)

  . Turėtų būti įsteigiamas Teisingo perėjimo užtikrinimo fondas, kuriuo siekiama remti regionus, kuriuose didelė darbuotojų dalis dirba nuo anglies dioksido priklausantiems sektoriams ir kurių BVP yra gerokai mažesnis už Sąjungos vidurkį
  ;

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl direktyvos

7 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (7) | kad Sąjungoje mažinant išmetamųjų teršalų kiekį būtų užtikrinta nauda aplinkai, nors kitos šalys savo veiksmais nesukuria palyginamų paskatų pramonei mažinti išmetamųjų teršalų kiekį, sektorių ir jų pošakių, kuriuose yra reali anglies dioksido nutekėjimo rizika, įrenginiams turėtų būti ir toliau nemokamai skiriami ATL. ES ATLPS taikymo laikotarpiu sukaupta patirtis patvirtina, kad skirtinguose sektoriuose ir jų pošakiuose anglies dioksido nutekėjimo rizika yra skirtinga ir kad nemokami ATL padėjo išvengti anglies dioksido nutekėjimo. Nors tam tikruose sektoriuose ir jų pošakiuose anglies dioksido nutekėjimo rizika yra didesnė, kitų sektorių įmonės gali didelę su ATL įsigijimu susijusių išlaidų dalį perkelti į produktų kainas neprarasdamos rinkos dalies ir sau prisiima tik likusią tų išlaidų dalį, tad joms būdinga nedidelė anglies dioksido nutekėjimo rizika. Komisija turėtų nustatyti ir diferencijuoti atitinkamus sektorius pagal jų prekybos ir teršalų išmetimo intensyvumą, kad galėtų geriau nustatyti, kuriuose sektoriuose anglies dioksido nutekėjimo rizika yra reali. Jei, remiantis šiais kriterijais, atitinkamuose sektoriuose ir jų pošakiuose viršijama tam tikra riba, nustatyta atsižvelgiant į galimybę ATL išlaidas perkelti į produktų kainas, laikoma, kad tokiuose sektoriuose ir jų pošakiuose anglies dioksido nutekėjimo rizika yra reali. Kitų sektorių atžvilgiu laikoma, kad anglies dioksido nutekėjimo rizika yra maža arba jos iš viso nėra. Atsižvelgiant į sektorių ir jų pošakių, nesusijusių su elektros energijos gamyba, galimybes ATL išlaidas perkelti į produktų kainas, taip pat bus sumažinta netikėto pelno tikimybė; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7)

kad Sąjungoje mažinant išmetamųjų teršalų kiekį būtų užtikrinta nauda aplinkai, nors kitos šalys savo veiksmais nesukuria palyginamų paskatų pramonei mažinti išmetamųjų teršalų kiekį, sektorių ir jų pošakių, kuriuose yra reali anglies dioksido nutekėjimo rizika, įrenginiams turėtų būti ir toliau nemokamai skiriami ATL. ES ATLPS taikymo laikotarpiu sukaupta patirtis patvirtina, kad skirtinguose sektoriuose ir jų pošakiuose anglies dioksido nutekėjimo rizika yra skirtinga ir kad nemokami ATL padėjo išvengti anglies dioksido nutekėjimo. Nors tam tikruose sektoriuose ir jų pošakiuose anglies dioksido nutekėjimo rizika yra didesnė, kitų sektorių įmonės gali didelę su ATL įsigijimu susijusių išlaidų dalį perkelti į produktų kainas neprarasdamos rinkos dalies ir sau prisiima tik likusią tų išlaidų dalį, tad joms būdinga nedidelė anglies dioksido nutekėjimo rizika. Komisija turėtų nustatyti ir diferencijuoti atitinkamus sektorius pagal jų prekybos ir teršalų išmetimo intensyvumą, kad galėtų geriau nustatyti, kuriuose sektoriuose anglies dioksido nutekėjimo rizika yra reali. Jei, remiantis šiais kriterijais, atitinkamuose sektoriuose ir jų pošakiuose viršijama tam tikra riba, nustatyta atsižvelgiant į galimybę ATL išlaidas perkelti į produktų kainas, laikoma, kad tokiuose sektoriuose ir jų pošakiuose anglies dioksido nutekėjimo rizika yra reali. Kitų sektorių atžvilgiu laikoma, kad anglies dioksido nutekėjimo rizika yra maža arba jos iš viso nėra. Atsižvelgiant į sektorių ir jų pošakių, nesusijusių su elektros energijos gamyba, galimybes ATL išlaidas perkelti į produktų kainas, taip pat bus sumažinta netikėto pelno tikimybė;

| (7) | kad Sąjungoje mažinant išmetamųjų teršalų kiekį būtų užtikrinta nauda aplinkai, nors kitos šalys savo veiksmais nesukuria palyginamų paskatų pramonei mažinti išmetamųjų teršalų kiekį, sektorių ir jų pošakių, kuriuose yra reali anglies dioksido nutekėjimo rizika, įrenginiams turėtų būti ir toliau
  laikinai
  nemokamai skiriami ATL. ES ATLPS taikymo laikotarpiu sukaupta patirtis patvirtina, kad skirtinguose sektoriuose ir jų pošakiuose anglies dioksido nutekėjimo rizika yra skirtinga ir kad nemokami ATL padėjo išvengti anglies dioksido nutekėjimo. Nors tam tikruose sektoriuose ir jų pošakiuose anglies dioksido nutekėjimo rizika yra didesnė, kitų sektorių įmonės gali didelę su ATL įsigijimu susijusių išlaidų dalį perkelti į produktų kainas neprarasdamos rinkos dalies ir sau prisiima tik likusią tų išlaidų dalį, tad joms būdinga nedidelė anglies dioksido nutekėjimo rizika. Komisija turėtų nustatyti ir diferencijuoti atitinkamus sektorius pagal jų prekybos ir teršalų išmetimo intensyvumą, kad galėtų geriau nustatyti, kuriuose sektoriuose anglies dioksido nutekėjimo rizika yra reali. Jei, remiantis šiais kriterijais, atitinkamuose sektoriuose ir jų pošakiuose viršijama tam tikra riba, nustatyta atsižvelgiant į galimybę ATL išlaidas perkelti į produktų kainas, laikoma, kad tokiuose sektoriuose ir jų pošakiuose anglies dioksido nutekėjimo rizika yra reali. Kitų sektorių atžvilgiu laikoma, kad anglies dioksido nutekėjimo rizika yra maža arba jos iš viso nėra. Atsižvelgiant į sektorių ir jų pošakių, nesusijusių su elektros energijos gamyba, galimybes ATL išlaidas perkelti į produktų kainas, taip pat bus sumažinta netikėto pelno tikimybė;
  Anglies dioksido nutekėjimo rizika sektoriuose ir pošakiuose, kuriuose nemokamų ATL skyrimas apskaičiuojamas pagal aromatinių angliavandenilių, vandenilio ir sintezės dujų santykinių taršos rodiklių vertes, taip pat turėtų būti įvertinama atsižvelgiant į tai, kad šie produktai gaminami tiek chemijos gamyklose, tiek naftos perdirbimo įmonėse; |
| --- | --- |

(7)

kad Sąjungoje mažinant išmetamųjų teršalų kiekį būtų užtikrinta nauda aplinkai, nors kitos šalys savo veiksmais nesukuria palyginamų paskatų pramonei mažinti išmetamųjų teršalų kiekį, sektorių ir jų pošakių, kuriuose yra reali anglies dioksido nutekėjimo rizika, įrenginiams turėtų būti ir toliau
  laikinai
  nemokamai skiriami ATL. ES ATLPS taikymo laikotarpiu sukaupta patirtis patvirtina, kad skirtinguose sektoriuose ir jų pošakiuose anglies dioksido nutekėjimo rizika yra skirtinga ir kad nemokami ATL padėjo išvengti anglies dioksido nutekėjimo. Nors tam tikruose sektoriuose ir jų pošakiuose anglies dioksido nutekėjimo rizika yra didesnė, kitų sektorių įmonės gali didelę su ATL įsigijimu susijusių išlaidų dalį perkelti į produktų kainas neprarasdamos rinkos dalies ir sau prisiima tik likusią tų išlaidų dalį, tad joms būdinga nedidelė anglies dioksido nutekėjimo rizika. Komisija turėtų nustatyti ir diferencijuoti atitinkamus sektorius pagal jų prekybos ir teršalų išmetimo intensyvumą, kad galėtų geriau nustatyti, kuriuose sektoriuose anglies dioksido nutekėjimo rizika yra reali. Jei, remiantis šiais kriterijais, atitinkamuose sektoriuose ir jų pošakiuose viršijama tam tikra riba, nustatyta atsižvelgiant į galimybę ATL išlaidas perkelti į produktų kainas, laikoma, kad tokiuose sektoriuose ir jų pošakiuose anglies dioksido nutekėjimo rizika yra reali. Kitų sektorių atžvilgiu laikoma, kad anglies dioksido nutekėjimo rizika yra maža arba jos iš viso nėra. Atsižvelgiant į sektorių ir jų pošakių, nesusijusių su elektros energijos gamyba, galimybes ATL išlaidas perkelti į produktų kainas, taip pat bus sumažinta netikėto pelno tikimybė;
  Anglies dioksido nutekėjimo rizika sektoriuose ir pošakiuose, kuriuose nemokamų ATL skyrimas apskaičiuojamas pagal aromatinių angliavandenilių, vandenilio ir sintezės dujų santykinių taršos rodiklių vertes, taip pat turėtų būti įvertinama atsižvelgiant į tai, kad šie produktai gaminami tiek chemijos gamyklose, tiek naftos perdirbimo įmonėse;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl direktyvos

8 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (8) | siekiant atsižvelgti į technologijų pažangą atitinkamuose sektoriuose ir padėti jiems prisitaikyti prie atitinkamo paskirstymo laikotarpio, reikėtų numatyti, kad santykinių taršos rodiklių, naudojamų apskaičiuojant nemokamų ATL skaičių įrenginiams, vertės, nustatytos pagal 2007–2008 m. duomenis, būtų atnaujintos atsižvelgiant į pasiektą vidutinę pažangą. Siekiant prognozuojamumo, tai turėtų būti daroma taikant koeficientą, atitinkantį
  geriausią sektoriuje
  padarytos pažangos vertinimą, ir pakoreguojant jį pagal patikimus, objektyvius ir patikrintus to sektoriaus įrenginių duomenis, kad sektorių, kurių pažanga gerokai skiriasi nuo šio koeficiento, santykiniai taršos rodikliai būtų artimesni faktinei jų pažangai. Jei, remiantis duomenimis, tam tikro laikotarpio metinė pažanga yra daugiau kaip
  0,5
  % didesnė arba mažesnė
  negu 2007–2008 m
  .
  verte grindžiamas mažinimas
  , atitinkamas santykinis taršos rodiklis pakoreguojamas ta procentine dalimi. Siekiant užtikrinti vienodas aromatinių angliavandenilių, vandenilio ir sintezės dujų gamybos sąlygas tiek naftos perdirbimo įmonėse, tiek chemijos gamyklose, aromatinių angliavandenilių, vandenilio ir sintezės dujų santykiniai taršos rodikliai turėtų būti toliau prilyginami naftos perdirbimo įmonių santykiniams taršos rodikliams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(8)

siekiant atsižvelgti į technologijų pažangą atitinkamuose sektoriuose ir padėti jiems prisitaikyti prie atitinkamo paskirstymo laikotarpio, reikėtų numatyti, kad santykinių taršos rodiklių, naudojamų apskaičiuojant nemokamų ATL skaičių įrenginiams, vertės, nustatytos pagal 2007–2008 m. duomenis, būtų atnaujintos atsižvelgiant į pasiektą vidutinę pažangą. Siekiant prognozuojamumo, tai turėtų būti daroma taikant koeficientą, atitinkantį
  geriausią sektoriuje
  padarytos pažangos vertinimą, ir pakoreguojant jį pagal patikimus, objektyvius ir patikrintus to sektoriaus įrenginių duomenis, kad sektorių, kurių pažanga gerokai skiriasi nuo šio koeficiento, santykiniai taršos rodikliai būtų artimesni faktinei jų pažangai. Jei, remiantis duomenimis, tam tikro laikotarpio metinė pažanga yra daugiau kaip
  0,5
  % didesnė arba mažesnė
  negu 2007–2008 m
  .
  verte grindžiamas mažinimas
  , atitinkamas santykinis taršos rodiklis pakoreguojamas ta procentine dalimi. Siekiant užtikrinti vienodas aromatinių angliavandenilių, vandenilio ir sintezės dujų gamybos sąlygas tiek naftos perdirbimo įmonėse, tiek chemijos gamyklose, aromatinių angliavandenilių, vandenilio ir sintezės dujų santykiniai taršos rodikliai turėtų būti toliau prilyginami naftos perdirbimo įmonių santykiniams taršos rodikliams;

| (8) | siekiant atsižvelgti į technologijų pažangą atitinkamuose sektoriuose ir padėti jiems prisitaikyti prie atitinkamo paskirstymo laikotarpio, reikėtų numatyti, kad santykinių taršos rodiklių, naudojamų apskaičiuojant nemokamų ATL skaičių įrenginiams, vertės, nustatytos pagal 2007 
  m. ir
  2008 m. duomenis, būtų atnaujintos atsižvelgiant į pasiektą vidutinę pažangą. Siekiant prognozuojamumo, tai turėtų būti daroma taikant koeficientą, atitinkantį
  faktinį
  padarytos pažangos
  , siekiančios 10 % efektyviausiuose sektorių įrenginiuose,
  vertinimą, ir pakoreguojant jį pagal patikimus, objektyvius ir patikrintus to sektoriaus įrenginių duomenis, kad sektorių, kurių pažanga gerokai skiriasi nuo šio koeficiento, santykiniai taršos rodikliai būtų artimesni faktinei jų pažangai. Jei, remiantis duomenimis, tam tikro laikotarpio metinė pažanga yra
  skiriasi
  daugiau kaip
  1,75
   %
  nuo atitinkamos 2007 m. ir 2008 m. vertės (yra
  didesnė arba mažesnė
  ), atitinkamas santykinis taršos rodiklis turėtų būti pakoreguojamas ta procentine dalimi
  .
  Tačiau, jei, remiantis duomenimis, atitinkamo laikotarpio metinė pažanga yra 0,25  % ar didesnė, atitinkamas santykinis taršos rodiklis turėtų būti pakoreguojamas ta procentine dalimi.
  Siekiant užtikrinti vienodas aromatinių angliavandenilių, vandenilio ir sintezės dujų gamybos sąlygas tiek naftos perdirbimo įmonėse, tiek chemijos gamyklose, aromatinių angliavandenilių, vandenilio ir sintezės dujų santykiniai taršos rodikliai turėtų būti toliau prilyginami naftos perdirbimo įmonių santykiniams taršos rodikliams; |
| --- | --- |

(8)

siekiant atsižvelgti į technologijų pažangą atitinkamuose sektoriuose ir padėti jiems prisitaikyti prie atitinkamo paskirstymo laikotarpio, reikėtų numatyti, kad santykinių taršos rodiklių, naudojamų apskaičiuojant nemokamų ATL skaičių įrenginiams, vertės, nustatytos pagal 2007 
  m. ir
  2008 m. duomenis, būtų atnaujintos atsižvelgiant į pasiektą vidutinę pažangą. Siekiant prognozuojamumo, tai turėtų būti daroma taikant koeficientą, atitinkantį
  faktinį
  padarytos pažangos
  , siekiančios 10 % efektyviausiuose sektorių įrenginiuose,
  vertinimą, ir pakoreguojant jį pagal patikimus, objektyvius ir patikrintus to sektoriaus įrenginių duomenis, kad sektorių, kurių pažanga gerokai skiriasi nuo šio koeficiento, santykiniai taršos rodikliai būtų artimesni faktinei jų pažangai. Jei, remiantis duomenimis, tam tikro laikotarpio metinė pažanga yra
  skiriasi
  daugiau kaip
  1,75
   %
  nuo atitinkamos 2007 m. ir 2008 m. vertės (yra
  didesnė arba mažesnė
  ), atitinkamas santykinis taršos rodiklis turėtų būti pakoreguojamas ta procentine dalimi
  .
  Tačiau, jei, remiantis duomenimis, atitinkamo laikotarpio metinė pažanga yra 0,25  % ar didesnė, atitinkamas santykinis taršos rodiklis turėtų būti pakoreguojamas ta procentine dalimi.
  Siekiant užtikrinti vienodas aromatinių angliavandenilių, vandenilio ir sintezės dujų gamybos sąlygas tiek naftos perdirbimo įmonėse, tiek chemijos gamyklose, aromatinių angliavandenilių, vandenilio ir sintezės dujų santykiniai taršos rodikliai turėtų būti toliau prilyginami naftos perdirbimo įmonių santykiniams taršos rodikliams;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl direktyvos

9 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (9) | valstybės
  narės, laikydamosi
  valstybės pagalbos taisyklių
  , turėtų skirti dalinę kompensaciją tam tikriems sektorių ir jų pošakių įrenginiams, jei tuose sektoriuose ir jų pošakiuose nustatyta didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika dėl to, kad jiems kartu su elektros energijos kaina perkeliamos su šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis susijusios išlaidos.
  Protokole ir jo šalių konferencijoje Paryžiuje priimtuose sprendimuose turi būti numatyta progresyviai telkti finansavimą klimato kaitos švelninimo priemonėms, perduoti technologijas ir stiprinti gebėjimus reikalavimus atitinkančiose šalyse, ypač turinčiose mažiausiai galimybių.
  Klimato kaitai švelninti skirtos viešojo sektoriaus lėšos ir toliau bus labai svarbios telkiant išteklius laikotarpiui po 2020 m. Todėl aukcionų pajamos taip pat turėtų būti naudojamos klimato srities veiksmams, įskaitant prisitaikymą prie klimato kaitos padarinių, pažeidžiamose trečiosiose šalyse finansuoti. Kiek lėšų bus sutelkta kovai su klimato kaita taip pat priklausys nuo numatomų nacionaliniu lygmeniu nustatytų veiksmų, tolesnių investicijų planų ir nacionalinio prisitaikymo prie klimato kaitos planavimo proceso užmojo ir kokybės. Valstybės narės taip pat turėtų aukcionų pajamas naudoti darbo jėgos, kurios darbo vietos perkeliamos dėl priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, įgūdžių ugdymui ir perskirstymui į kitas sritis skatinti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9)

valstybės
  narės, laikydamosi
  valstybės pagalbos taisyklių
  , turėtų skirti dalinę kompensaciją tam tikriems sektorių ir jų pošakių įrenginiams, jei tuose sektoriuose ir jų pošakiuose nustatyta didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika dėl to, kad jiems kartu su elektros energijos kaina perkeliamos su šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis susijusios išlaidos.
  Protokole ir jo šalių konferencijoje Paryžiuje priimtuose sprendimuose turi būti numatyta progresyviai telkti finansavimą klimato kaitos švelninimo priemonėms, perduoti technologijas ir stiprinti gebėjimus reikalavimus atitinkančiose šalyse, ypač turinčiose mažiausiai galimybių.
  Klimato kaitai švelninti skirtos viešojo sektoriaus lėšos ir toliau bus labai svarbios telkiant išteklius laikotarpiui po 2020 m. Todėl aukcionų pajamos taip pat turėtų būti naudojamos klimato srities veiksmams, įskaitant prisitaikymą prie klimato kaitos padarinių, pažeidžiamose trečiosiose šalyse finansuoti. Kiek lėšų bus sutelkta kovai su klimato kaita taip pat priklausys nuo numatomų nacionaliniu lygmeniu nustatytų veiksmų, tolesnių investicijų planų ir nacionalinio prisitaikymo prie klimato kaitos planavimo proceso užmojo ir kokybės. Valstybės narės taip pat turėtų aukcionų pajamas naudoti darbo jėgos, kurios darbo vietos perkeliamos dėl priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, įgūdžių ugdymui ir perskirstymui į kitas sritis skatinti;

| (9) | siekiant įgyvendinti vienodų sąlygų tikslą, valstybės
  narės, laikydamosi
  Sąjungos lygmeniu nustatytos centralizuotos sistemos
  , turėtų skirti dalinę kompensaciją tam tikriems sektorių ir jų pošakių įrenginiams, jei tuose sektoriuose ir jų pošakiuose nustatyta didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika dėl to, kad jiems kartu su elektros energijos kaina perkeliamos su šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis susijusios išlaidos. Klimato kaitai švelninti skirtos viešojo sektoriaus lėšos ir toliau bus labai svarbios telkiant išteklius laikotarpiui po 2020 m. Todėl aukcionų pajamos taip pat turėtų būti naudojamos klimato srities veiksmams, įskaitant prisitaikymą prie klimato kaitos padarinių, pažeidžiamose trečiosiose šalyse finansuoti. Kiek lėšų bus sutelkta kovai su klimato kaita taip pat priklausys nuo numatomų nacionaliniu lygmeniu nustatytų veiksmų
  (INDC)
  , tolesnių investicijų planų ir nacionalinio prisitaikymo prie klimato kaitos planavimo proceso užmojo ir kokybės. Valstybės narės taip pat turėtų
  spręsti socialinius ekonomikos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo klausimus ir
  aukcionų pajamas naudoti darbo jėgos, kurios darbo vietos perkeliamos dėl priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, įgūdžių ugdymui ir perskirstymui į kitas sritis skatinti;
  Valstybės narės turėtų būti sudaryta galimybė papildyti Sąjungos lygmeniu nustatytą centralizuotą sistemą skiriamą kompensaciją. Tokios priemonės neturėtų viršyti lygių, nurodytų atitinkamose valstybės pagalbos gairėse; |
| --- | --- |

(9)

siekiant įgyvendinti vienodų sąlygų tikslą, valstybės
  narės, laikydamosi
  Sąjungos lygmeniu nustatytos centralizuotos sistemos
  , turėtų skirti dalinę kompensaciją tam tikriems sektorių ir jų pošakių įrenginiams, jei tuose sektoriuose ir jų pošakiuose nustatyta didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika dėl to, kad jiems kartu su elektros energijos kaina perkeliamos su šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis susijusios išlaidos. Klimato kaitai švelninti skirtos viešojo sektoriaus lėšos ir toliau bus labai svarbios telkiant išteklius laikotarpiui po 2020 m. Todėl aukcionų pajamos taip pat turėtų būti naudojamos klimato srities veiksmams, įskaitant prisitaikymą prie klimato kaitos padarinių, pažeidžiamose trečiosiose šalyse finansuoti. Kiek lėšų bus sutelkta kovai su klimato kaita taip pat priklausys nuo numatomų nacionaliniu lygmeniu nustatytų veiksmų
  (INDC)
  , tolesnių investicijų planų ir nacionalinio prisitaikymo prie klimato kaitos planavimo proceso užmojo ir kokybės. Valstybės narės taip pat turėtų
  spręsti socialinius ekonomikos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo klausimus ir
  aukcionų pajamas naudoti darbo jėgos, kurios darbo vietos perkeliamos dėl priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, įgūdžių ugdymui ir perskirstymui į kitas sritis skatinti;
  Valstybės narės turėtų būti sudaryta galimybė papildyti Sąjungos lygmeniu nustatytą centralizuotą sistemą skiriamą kompensaciją. Tokios priemonės neturėtų viršyti lygių, nurodytų atitinkamose valstybės pagalbos gairėse;

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl direktyvos

10 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (10) | pagrindinė ilgalaikė šios direktyvos paskata, teikiama anglies dioksido surinkimo ir saugojimo, taip pat naujų atsinaujinančiosios energijos technologijų ir radikalių inovacijų, susijusių su mažo anglies dioksido kiekio technologijomis ir procesais, srityse yra jos sukuriamas kainos signalas ir tai, kad už CO2, kuris neišmestas arba surinktas ilgalaikiam saugojimui, ATL grąžinti nereikia. Be to, siekiant papildyti komercinių anglies dioksido surinkimo ir saugojimo įrenginių ir novatoriškų atsinaujinančiosios energijos technologijų demonstravimui paspartinti jau naudojamus išteklius, ES ATLPS apyvartiniai taršos leidimai turėtų būti naudojami tam, kad subjektams, kurie, naudodami anglies dioksido surinkimo ir saugojimo technologijas, naujas atsinaujinančiosios energijos technologijas ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų ir procesų pramonines inovacijas, neišmeta arba saugo pakankamą CO2 kiekį, būtų suteiktas garantuotas atpildas su sąlyga, kad sudaromas dalijimosi žiniomis susitarimas. Didžioji šios paramos dalis turėtų būti teikiama po to, kai patvirtinamas neišmestas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, tačiau tam tikra jos dalis, atsižvelgiant į taikomą technologiją, gali būti skiriama pasiekus tam tikrus iš anksto nustatytus etapus. Didžiausia remtina projekto išlaidų procentinė dalis gali skirtis priklausomai nuo projekto kategorijos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10)

pagrindinė ilgalaikė šios direktyvos paskata, teikiama anglies dioksido surinkimo ir saugojimo, taip pat naujų atsinaujinančiosios energijos technologijų ir radikalių inovacijų, susijusių su mažo anglies dioksido kiekio technologijomis ir procesais, srityse yra jos sukuriamas kainos signalas ir tai, kad už CO2, kuris neišmestas arba surinktas ilgalaikiam saugojimui, ATL grąžinti nereikia. Be to, siekiant papildyti komercinių anglies dioksido surinkimo ir saugojimo įrenginių ir novatoriškų atsinaujinančiosios energijos technologijų demonstravimui paspartinti jau naudojamus išteklius, ES ATLPS apyvartiniai taršos leidimai turėtų būti naudojami tam, kad subjektams, kurie, naudodami anglies dioksido surinkimo ir saugojimo technologijas, naujas atsinaujinančiosios energijos technologijas ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų ir procesų pramonines inovacijas, neišmeta arba saugo pakankamą CO2 kiekį, būtų suteiktas garantuotas atpildas su sąlyga, kad sudaromas dalijimosi žiniomis susitarimas. Didžioji šios paramos dalis turėtų būti teikiama po to, kai patvirtinamas neišmestas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, tačiau tam tikra jos dalis, atsižvelgiant į taikomą technologiją, gali būti skiriama pasiekus tam tikrus iš anksto nustatytus etapus. Didžiausia remtina projekto išlaidų procentinė dalis gali skirtis priklausomai nuo projekto kategorijos;

| (10) | pagrindinė ilgalaikė šios direktyvos paskata, teikiama anglies dioksido surinkimo ir saugojimo
  bei anglies dioksido surinkimo ir naudojimo
  , taip pat naujų atsinaujinančiosios energijos technologijų ir radikalių inovacijų, susijusių su mažo anglies dioksido kiekio technologijomis ir procesais, srityse yra jos sukuriamas kainos signalas ir tai, kad už CO2, kuris neišmestas arba surinktas ilgalaikiam saugojimui, ATL grąžinti nereikia. Be to, siekiant papildyti komercinių anglies dioksido surinkimo ir saugojimo
  bei anglies dioksido surinkimo ir naudojimo
  įrenginių ir novatoriškų atsinaujinančiosios energijos technologijų demonstravimui paspartinti jau naudojamus išteklius, ES ATLPS apyvartiniai taršos leidimai turėtų būti naudojami tam, kad subjektams, kurie, naudodami anglies dioksido surinkimo ir saugojimo
  bei anglies dioksido surinkimo ir naudojimo
  technologijas, naujas atsinaujinančiosios energijos technologijas ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų ir procesų pramonines inovacijas, neišmeta arba saugo pakankamą CO2 kiekį, būtų suteiktas garantuotas atpildas su sąlyga, kad sudaromas dalijimosi žiniomis susitarimas. Didžioji šios paramos dalis turėtų būti teikiama po to, kai patvirtinamas neišmestas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, tačiau tam tikra jos dalis, atsižvelgiant į taikomą technologiją, gali būti skiriama pasiekus tam tikrus iš anksto nustatytus etapus. Didžiausia remtina projekto išlaidų procentinė dalis gali skirtis priklausomai nuo projekto kategorijos; |
| --- | --- |

(10)

pagrindinė ilgalaikė šios direktyvos paskata, teikiama anglies dioksido surinkimo ir saugojimo
  bei anglies dioksido surinkimo ir naudojimo
  , taip pat naujų atsinaujinančiosios energijos technologijų ir radikalių inovacijų, susijusių su mažo anglies dioksido kiekio technologijomis ir procesais, srityse yra jos sukuriamas kainos signalas ir tai, kad už CO2, kuris neišmestas arba surinktas ilgalaikiam saugojimui, ATL grąžinti nereikia. Be to, siekiant papildyti komercinių anglies dioksido surinkimo ir saugojimo
  bei anglies dioksido surinkimo ir naudojimo
  įrenginių ir novatoriškų atsinaujinančiosios energijos technologijų demonstravimui paspartinti jau naudojamus išteklius, ES ATLPS apyvartiniai taršos leidimai turėtų būti naudojami tam, kad subjektams, kurie, naudodami anglies dioksido surinkimo ir saugojimo
  bei anglies dioksido surinkimo ir naudojimo
  technologijas, naujas atsinaujinančiosios energijos technologijas ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų ir procesų pramonines inovacijas, neišmeta arba saugo pakankamą CO2 kiekį, būtų suteiktas garantuotas atpildas su sąlyga, kad sudaromas dalijimosi žiniomis susitarimas. Didžioji šios paramos dalis turėtų būti teikiama po to, kai patvirtinamas neišmestas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, tačiau tam tikra jos dalis, atsižvelgiant į taikomą technologiją, gali būti skiriama pasiekus tam tikrus iš anksto nustatytus etapus. Didžiausia remtina projekto išlaidų procentinė dalis gali skirtis priklausomai nuo projekto kategorijos;

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl direktyvos

11 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (11) | turėtų būti sukurtas Modernizavimo fondas, kurį sudarytų 2 % visų ES ATLPS apyvartinių taršos leidimų, parduotų bendroje aukciono platformoje rengiamuose aukcionuose pagal aukcionams taikomas taisykles ir sąlygas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 1031/2010. Valstybės narės, kurių 2013 m. BVP vienam gyventojui pagal rinkos valiutos kursą buvo mažesnis kaip 60 % Sąjungos vidurkio, turėtų galėti gauti paramą iš Modernizavimo fondo
  ir
  iki 2030 m. elektros energijos gamybos srityje nukrypti nuo taisyklės, kad visi apyvartiniai taršos leidimai turi būti parduodami aukcione, pasinaudodamos galimybe skirti nemokamų ATL, kad būtų skaidriai paskatintos faktinės investicijos į energetikos sektoriaus modernizavimą ir kartu išvengta vidaus energijos rinkos iškraipymų. Modernizavimo fondo valdymo taisyklėmis turėtų būti sukurta nuosekli, išsami ir skaidri sistema, siekiant užtikrinti kuo efektyvesnį įgyvendinimą, atsižvelgiant į poreikį sudaryti lengvą prieigą visiems dalyviams.
  Valdymo struktūra
  turėtų atitikti tinkamo lėšų naudojimo užtikrinimo poreikį.
  Tokią
  valdymo struktūrą turėtų sudaryti investicijų taryba ir valdymo komitetas
  , priimant sprendimus
  turėtų būti tinkamai
  pasitelkiama
  EIB
  kompetencija
  , nebent parama būtų teikiama mažiems projektams
  kaip nacionalinio
  skatinamojo finansavimo
  banko paskola
  arba
  kaip dotacija
  pagal nacionalinę programą, kurios tikslai atitinka Modernizavimo fondo tikslus. Fondo finansuojamas investicijas turėtų siūlyti valstybės narės. Siekiant tinkamai tenkinti investavimo poreikius mažiau pajamų gaunančiose valstybėse narėse, skirstant lėšas bus vienodai atsižvelgiama į patikrintą išmestų teršalų kiekį ir BVP kriterijus. Finansinė Modernizavimo fondo pagalba galėtų būti teikiama įvairiomis formomis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11)

turėtų būti sukurtas Modernizavimo fondas, kurį sudarytų 2 % visų ES ATLPS apyvartinių taršos leidimų, parduotų bendroje aukciono platformoje rengiamuose aukcionuose pagal aukcionams taikomas taisykles ir sąlygas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 1031/2010. Valstybės narės, kurių 2013 m. BVP vienam gyventojui pagal rinkos valiutos kursą buvo mažesnis kaip 60 % Sąjungos vidurkio, turėtų galėti gauti paramą iš Modernizavimo fondo
  ir
  iki 2030 m. elektros energijos gamybos srityje nukrypti nuo taisyklės, kad visi apyvartiniai taršos leidimai turi būti parduodami aukcione, pasinaudodamos galimybe skirti nemokamų ATL, kad būtų skaidriai paskatintos faktinės investicijos į energetikos sektoriaus modernizavimą ir kartu išvengta vidaus energijos rinkos iškraipymų. Modernizavimo fondo valdymo taisyklėmis turėtų būti sukurta nuosekli, išsami ir skaidri sistema, siekiant užtikrinti kuo efektyvesnį įgyvendinimą, atsižvelgiant į poreikį sudaryti lengvą prieigą visiems dalyviams.
  Valdymo struktūra
  turėtų atitikti tinkamo lėšų naudojimo užtikrinimo poreikį.
  Tokią
  valdymo struktūrą turėtų sudaryti investicijų taryba ir valdymo komitetas
  , priimant sprendimus
  turėtų būti tinkamai
  pasitelkiama
  EIB
  kompetencija
  , nebent parama būtų teikiama mažiems projektams
  kaip nacionalinio
  skatinamojo finansavimo
  banko paskola
  arba
  kaip dotacija
  pagal nacionalinę programą, kurios tikslai atitinka Modernizavimo fondo tikslus. Fondo finansuojamas investicijas turėtų siūlyti valstybės narės. Siekiant tinkamai tenkinti investavimo poreikius mažiau pajamų gaunančiose valstybėse narėse, skirstant lėšas bus vienodai atsižvelgiama į patikrintą išmestų teršalų kiekį ir BVP kriterijus. Finansinė Modernizavimo fondo pagalba galėtų būti teikiama įvairiomis formomis;

| (11) | turėtų būti sukurtas Modernizavimo fondas, kurį sudarytų 2 % visų ES ATLPS apyvartinių taršos leidimų, parduotų bendroje aukciono platformoje rengiamuose aukcionuose pagal aukcionams taikomas taisykles ir sąlygas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 1031/2010. Valstybės narės, kurių 2013 m. BVP vienam gyventojui pagal rinkos valiutos kursą buvo mažesnis kaip 60 % Sąjungos vidurkio, turėtų galėti gauti paramą iš Modernizavimo fondo
  . Valstybės narės, kurių 2014 m. BVP vienam gyventojui pagal rinkos kainas buvo mažesnis kaip 60 % Sąjungos vidurkio, turėtų galėti
  iki 2030 m. elektros energijos gamybos srityje nukrypti nuo taisyklės, kad visi apyvartiniai taršos leidimai turi būti parduodami aukcione, pasinaudodamos galimybe skirti nemokamų ATL, kad
  siekiant 2030 m. ir 2050 m. Sąjungos klimato ir energetikos tikslų
  būtų skaidriai paskatintos faktinės investicijos į energetikos sektoriaus modernizavimą ir
  diversifikavimą ir
  kartu išvengta vidaus energijos rinkos iškraipymų. Modernizavimo fondo valdymo taisyklėmis turėtų būti sukurta nuosekli, išsami ir skaidri sistema, siekiant užtikrinti kuo efektyvesnį įgyvendinimą, atsižvelgiant į poreikį sudaryti lengvą prieigą visiems dalyviams.
  Tokios taisyklės
  turėtų
  būti skaidrios ir subalansuotos ir
  atitikti tinkamo lėšų naudojimo užtikrinimo poreikį.
  Tą
  valdymo struktūrą turėtų sudaryti investicijų taryba
  , patariamoji taryba
  ir valdymo komitetas
  . Sprendimų priėmimo procese
  turėtų būti tinkamai
  atsižvelgiama į
  EIB
  ekspertines žinias
  , nebent parama būtų teikiama mažiems projektams
  skiriant nacionalinių
  skatinamojo finansavimo
  bankų paskolas
  arba
  dotacijas
  pagal nacionalinę programą, kurios tikslai atitinka Modernizavimo fondo tikslus. Fondo finansuojamas investicijas turėtų siūlyti valstybės narės
  ir visos iš fondo skiriamos lėšos turėtų atitikti konkrečius tinkamumo kriterijus
  . Siekiant tinkamai tenkinti investavimo poreikius mažiau pajamų gaunančiose valstybėse narėse, skirstant lėšas bus vienodai atsižvelgiama į patikrintą išmestų teršalų kiekį ir BVP kriterijus. Finansinė Modernizavimo fondo pagalba galėtų būti teikiama įvairiomis formomis; |
| --- | --- |

(11)

turėtų būti sukurtas Modernizavimo fondas, kurį sudarytų 2 % visų ES ATLPS apyvartinių taršos leidimų, parduotų bendroje aukciono platformoje rengiamuose aukcionuose pagal aukcionams taikomas taisykles ir sąlygas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 1031/2010. Valstybės narės, kurių 2013 m. BVP vienam gyventojui pagal rinkos valiutos kursą buvo mažesnis kaip 60 % Sąjungos vidurkio, turėtų galėti gauti paramą iš Modernizavimo fondo
  . Valstybės narės, kurių 2014 m. BVP vienam gyventojui pagal rinkos kainas buvo mažesnis kaip 60 % Sąjungos vidurkio, turėtų galėti
  iki 2030 m. elektros energijos gamybos srityje nukrypti nuo taisyklės, kad visi apyvartiniai taršos leidimai turi būti parduodami aukcione, pasinaudodamos galimybe skirti nemokamų ATL, kad
  siekiant 2030 m. ir 2050 m. Sąjungos klimato ir energetikos tikslų
  būtų skaidriai paskatintos faktinės investicijos į energetikos sektoriaus modernizavimą ir
  diversifikavimą ir
  kartu išvengta vidaus energijos rinkos iškraipymų. Modernizavimo fondo valdymo taisyklėmis turėtų būti sukurta nuosekli, išsami ir skaidri sistema, siekiant užtikrinti kuo efektyvesnį įgyvendinimą, atsižvelgiant į poreikį sudaryti lengvą prieigą visiems dalyviams.
  Tokios taisyklės
  turėtų
  būti skaidrios ir subalansuotos ir
  atitikti tinkamo lėšų naudojimo užtikrinimo poreikį.
  Tą
  valdymo struktūrą turėtų sudaryti investicijų taryba
  , patariamoji taryba
  ir valdymo komitetas
  . Sprendimų priėmimo procese
  turėtų būti tinkamai
  atsižvelgiama į
  EIB
  ekspertines žinias
  , nebent parama būtų teikiama mažiems projektams
  skiriant nacionalinių
  skatinamojo finansavimo
  bankų paskolas
  arba
  dotacijas
  pagal nacionalinę programą, kurios tikslai atitinka Modernizavimo fondo tikslus. Fondo finansuojamas investicijas turėtų siūlyti valstybės narės
  ir visos iš fondo skiriamos lėšos turėtų atitikti konkrečius tinkamumo kriterijus
  . Siekiant tinkamai tenkinti investavimo poreikius mažiau pajamų gaunančiose valstybėse narėse, skirstant lėšas bus vienodai atsižvelgiama į patikrintą išmestų teršalų kiekį ir BVP kriterijus. Finansinė Modernizavimo fondo pagalba galėtų būti teikiama įvairiomis formomis;

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl direktyvos

12 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (12) | Europos Vadovų Taryba patvirtino, kad turėtų būti patobulintos sąlygos (įskaitant skaidrumą), kuriomis galima skirti nemokamų ATL energetikos sektoriui modernizuoti tam tikrose valstybėse narėse. Investicijas, kurių vertė yra 10 mln. EUR arba daugiau, atitinkamos valstybės narės turėtų atrinkti konkurencinio konkurso būdu, taikydamos aiškias ir skaidrias taisykles, kuriomis, nenukrypdamos nuo energetikos sąjungos tikslų, užtikrintų, jog nemokami ATL būtų naudojami realioms investicijoms į energetikos sektoriaus modernizavimą paskatinti. Turėtų būti
  sudaryta
  galimybė nemokamais
  apyvartiniais taršos leidimais
  finansuoti ir mažesnės kaip 10 mln. EUR
  vertės
  investicijas. Tokias investicijas valstybės narės turėtų atrinkti pagal aiškius ir skaidrius kriterijus. Dėl atrankos proceso
  rezultatų
  turėtų vykti viešos konsultacijos. Visuomenė turėtų būti tinkamai informuojama tiek investicinių projektų atrankos etape, tiek juos įgyvendinant; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(12)

Europos Vadovų Taryba patvirtino, kad turėtų būti patobulintos sąlygos (įskaitant skaidrumą), kuriomis galima skirti nemokamų ATL energetikos sektoriui modernizuoti tam tikrose valstybėse narėse. Investicijas, kurių vertė yra 10 mln. EUR arba daugiau, atitinkamos valstybės narės turėtų atrinkti konkurencinio konkurso būdu, taikydamos aiškias ir skaidrias taisykles, kuriomis, nenukrypdamos nuo energetikos sąjungos tikslų, užtikrintų, jog nemokami ATL būtų naudojami realioms investicijoms į energetikos sektoriaus modernizavimą paskatinti. Turėtų būti
  sudaryta
  galimybė nemokamais
  apyvartiniais taršos leidimais
  finansuoti ir mažesnės kaip 10 mln. EUR
  vertės
  investicijas. Tokias investicijas valstybės narės turėtų atrinkti pagal aiškius ir skaidrius kriterijus. Dėl atrankos proceso
  rezultatų
  turėtų vykti viešos konsultacijos. Visuomenė turėtų būti tinkamai informuojama tiek investicinių projektų atrankos etape, tiek juos įgyvendinant;

| (12) | Europos Vadovų Taryba patvirtino, kad turėtų būti patobulintos sąlygos (įskaitant skaidrumą), kuriomis galima skirti nemokamų ATL energetikos sektoriui modernizuoti
  ir diversifikuoti
  tam tikrose valstybėse narėse. Investicijas, kurių vertė yra 10 mln. EUR arba daugiau, atitinkamos valstybės narės turėtų atrinkti konkurencinio konkurso būdu, taikydamos aiškias ir skaidrias taisykles, kuriomis, nenukrypdamos nuo energetikos sąjungos tikslų,
  įskaitant trečiojo energetikos teisės aktų rinkinio tikslus,
  užtikrintų, jog nemokami ATL būtų naudojami realioms investicijoms į energetikos sektoriaus modernizavimą
  ir diversifikavimą
  paskatinti. Turėtų būti galimybė nemokamais
  ATL
  finansuoti ir mažesnės
  vertės
  kaip 10 mln. EUR investicijas. Tokias investicijas valstybės narės turėtų atrinkti pagal aiškius ir skaidrius kriterijus. Dėl atrankos proceso turėtų vykti viešos konsultacijos
  , o šio atrankos proceso rezultatai, įskaitant atmestus projektus, turėtų būti skelbiami viešai
  . Visuomenė turėtų būti tinkamai informuojama tiek investicinių projektų atrankos etape, tiek juos įgyvendinant
  . Valstybės narės turėtų turėti galimybę dalį atitinkamų ATL ar visus juos perkelti į Modernizavimo fondą, jei jos gali naudotis abiem priemonėmis. Ši nukrypti leidžianti nuostata turėtų nustoti galioti iki prekybos laikotarpio pabaigos 2030 m.; |
| --- | --- |

(12)

Europos Vadovų Taryba patvirtino, kad turėtų būti patobulintos sąlygos (įskaitant skaidrumą), kuriomis galima skirti nemokamų ATL energetikos sektoriui modernizuoti
  ir diversifikuoti
  tam tikrose valstybėse narėse. Investicijas, kurių vertė yra 10 mln. EUR arba daugiau, atitinkamos valstybės narės turėtų atrinkti konkurencinio konkurso būdu, taikydamos aiškias ir skaidrias taisykles, kuriomis, nenukrypdamos nuo energetikos sąjungos tikslų,
  įskaitant trečiojo energetikos teisės aktų rinkinio tikslus,
  užtikrintų, jog nemokami ATL būtų naudojami realioms investicijoms į energetikos sektoriaus modernizavimą
  ir diversifikavimą
  paskatinti. Turėtų būti galimybė nemokamais
  ATL
  finansuoti ir mažesnės
  vertės
  kaip 10 mln. EUR investicijas. Tokias investicijas valstybės narės turėtų atrinkti pagal aiškius ir skaidrius kriterijus. Dėl atrankos proceso turėtų vykti viešos konsultacijos
  , o šio atrankos proceso rezultatai, įskaitant atmestus projektus, turėtų būti skelbiami viešai
  . Visuomenė turėtų būti tinkamai informuojama tiek investicinių projektų atrankos etape, tiek juos įgyvendinant
  . Valstybės narės turėtų turėti galimybę dalį atitinkamų ATL ar visus juos perkelti į Modernizavimo fondą, jei jos gali naudotis abiem priemonėmis. Ši nukrypti leidžianti nuostata turėtų nustoti galioti iki prekybos laikotarpio pabaigos 2030 m.;

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl direktyvos

13 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (13) | finansavimas pagal ES ATLPS turėtų derėti su kitomis Sąjungos finansavimo programomis, įskaitant Europos struktūrinius ir investicijų fondus, siekiant užtikrinti, kad viešosios lėšos būtų naudojamos efektyviai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(13)

finansavimas pagal ES ATLPS turėtų derėti su kitomis Sąjungos finansavimo programomis, įskaitant Europos struktūrinius ir investicijų fondus, siekiant užtikrinti, kad viešosios lėšos būtų naudojamos efektyviai;

| (13) | finansavimas pagal ES ATLPS turėtų derėti su kitomis Sąjungos finansavimo programomis, įskaitant
  programą „Horizontas 2020“, Europos strateginių investicijų fondą,
  Europos struktūrinius ir investicijų fondus
  ir Europos investicijų banko (EIB) klimato investicijų strategiją
  , siekiant užtikrinti, kad viešosios lėšos būtų naudojamos efektyviai; |
| --- | --- |

(13)

finansavimas pagal ES ATLPS turėtų derėti su kitomis Sąjungos finansavimo programomis, įskaitant
  programą „Horizontas 2020“, Europos strateginių investicijų fondą,
  Europos struktūrinius ir investicijų fondus
  ir Europos investicijų banko (EIB) klimato investicijų strategiją
  , siekiant užtikrinti, kad viešosios lėšos būtų naudojamos efektyviai;

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl direktyvos

14 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (14) | pagal šiuo metu galiojančias mažiems įrenginiams taikomas nuostatas dėl jų neįtraukimo į ES ATLPS ši sistema jiems
  gali
  būti
  netaikoma
  ir
  toliau
  ,
  be to,
  valstybėms narėms turėtų būti sudarytos galimybės atnaujinti sąrašus įrenginių, kuriems sistema netaikoma, o valstybėms narėms, kurios šiuo metu tokia galimybe nesinaudoja, – pasinaudoti ja kiekvieno prekybos laikotarpio pradžioje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(14)

pagal šiuo metu galiojančias mažiems įrenginiams taikomas nuostatas dėl jų neįtraukimo į ES ATLPS ši sistema jiems
  gali
  būti
  netaikoma
  ir
  toliau
  ,
  be to,
  valstybėms narėms turėtų būti sudarytos galimybės atnaujinti sąrašus įrenginių, kuriems sistema netaikoma, o valstybėms narėms, kurios šiuo metu tokia galimybe nesinaudoja, – pasinaudoti ja kiekvieno prekybos laikotarpio pradžioje;

| (14) | pagal šiuo metu galiojančias mažiems įrenginiams taikomas nuostatas dėl jų neįtraukimo į ES ATLPS ši sistema jiems
  turėtų
  būti
  pratęsta, kad aprėptų įrenginius, kuriuos eksploatuoja mažosios
  ir
  vidutinės įmonės (MVĮ)
  ,
  išskiriančius mažiau nei 50 000 tonų CO2 ekvivalento per kiekvieną trejų metų laikotarpį prieš išimties taikymo metus.
  Valstybėms narėms turėtų būti sudarytos galimybės atnaujinti sąrašus įrenginių, kuriems sistema netaikoma, o valstybėms narėms, kurios šiuo metu tokia galimybe nesinaudoja, – pasinaudoti ja kiekvieno prekybos laikotarpio pradžioje
  ir jo viduryje. Be to, turėtų būti įmanoma ES ATLPS netaikyti įrenginiams, kiekvienais iš trejų metų, einančių prieš kiekvieno prekybos laikotarpio pradžią, išmetantiems mažiau negu 5 000 tonų CO2 ekvivalentą, tokį netaikymą persvarstant kas penkerius metus. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad dėl alternatyvių lygiaverčių priemonių įrenginiuose, kuriems netaikoma sistema, nesusidarytų didesnės reikalavimų laikymosi išlaidos. Stebėsenos, ataskaitų teikimo ir tikrinimo reikalavimai turėtų būti supaprastinti į ES ATLPS įtrauktiems mažiesiems teršėjams; |
| --- | --- |

(14)

pagal šiuo metu galiojančias mažiems įrenginiams taikomas nuostatas dėl jų neįtraukimo į ES ATLPS ši sistema jiems
  turėtų
  būti
  pratęsta, kad aprėptų įrenginius, kuriuos eksploatuoja mažosios
  ir
  vidutinės įmonės (MVĮ)
  ,
  išskiriančius mažiau nei 50 000 tonų CO2 ekvivalento per kiekvieną trejų metų laikotarpį prieš išimties taikymo metus.
  Valstybėms narėms turėtų būti sudarytos galimybės atnaujinti sąrašus įrenginių, kuriems sistema netaikoma, o valstybėms narėms, kurios šiuo metu tokia galimybe nesinaudoja, – pasinaudoti ja kiekvieno prekybos laikotarpio pradžioje
  ir jo viduryje. Be to, turėtų būti įmanoma ES ATLPS netaikyti įrenginiams, kiekvienais iš trejų metų, einančių prieš kiekvieno prekybos laikotarpio pradžią, išmetantiems mažiau negu 5 000 tonų CO2 ekvivalentą, tokį netaikymą persvarstant kas penkerius metus. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad dėl alternatyvių lygiaverčių priemonių įrenginiuose, kuriems netaikoma sistema, nesusidarytų didesnės reikalavimų laikymosi išlaidos. Stebėsenos, ataskaitų teikimo ir tikrinimo reikalavimai turėtų būti supaprastinti į ES ATLPS įtrauktiems mažiesiems teršėjams;

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl direktyvos

16 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (16a) | siekiant gerokai sumažinti įmonėms tenkančią administracinę naštą, Komisijai turėtų būti palikta galimybė apsvarstyti tokias priemones kaip automatinis išmetamųjų teršalų ataskaitų teikimas ir tikrinimas, išnaudojant visą informacinių ir ryšių technologijų potencialą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16a)

siekiant gerokai sumažinti įmonėms tenkančią administracinę naštą, Komisijai turėtų būti palikta galimybė apsvarstyti tokias priemones kaip automatinis išmetamųjų teršalų ataskaitų teikimas ir tikrinimas, išnaudojant visą informacinių ir ryšių technologijų potencialą;

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl direktyvos

17 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (17a) | deleguotaisiais aktais, nurodytais 14 ir 15 straipsniuose, turėtų būti kuo labiau supaprastinamos stebėsenos, ataskaitų teikimo ir tikrinimo taisyklės, siekiant sumažinti administracinę naštą operatoriams. Deleguotuoju aktu, nurodytu 19 straipsnio 3 dalyje, turėtų būti supaprastintos sąlygos naudotis registru, ypač mažiems operatoriams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(17a)

deleguotaisiais aktais, nurodytais 14 ir 15 straipsniuose, turėtų būti kuo labiau supaprastinamos stebėsenos, ataskaitų teikimo ir tikrinimo taisyklės, siekiant sumažinti administracinę naštą operatoriams. Deleguotuoju aktu, nurodytu 19 straipsnio 3 dalyje, turėtų būti supaprastintos sąlygos naudotis registru, ypač mažiems operatoriams;

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio - 1 punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | -1) | Visoje direktyvoje terminas „Bendrijos sistema“ pakeičiamas terminu „ES ATLPS“ ir padaromi visi būtini gramatiniai pakeitimai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

-1)

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio - 1 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | -1a) | Visoje direktyvoje sąvoka „visoje Bendrijoje“ pakeičiama fraze „visoje Sąjungoje“. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

-1a)

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio - 1 b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | -1b) | Visoje direktyvoje, išskyrus - 1 ir - 1a punktuose ir 26 straipsnio 2 dalyje nurodytus atvejus, terminas „Bendrija“ pakeičiama terminu „Sąjunga“ ir padaromi visi būtini gramatiniai pakeitimai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

-1b)

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio - 1 c punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | -1c) | Visoje direktyvoje žodžiai „23 straipsnio 2 dalyje nurodyta reguliavimo procedūra“ pakeičiami žodžiais „30c straipsnio 2 dalyje nurodyta nagrinėjimo procedūra“. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

-1c)

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio - 1 d punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | -1d) | 3 g straipsnyje, 5 straipsnio 1 dalies d punkte, 6 straipsnio 2 dalies c punkte, 10a straipsnio 2 dalies antroje pastraipoje, 14 straipsnio 2, 3 ir 4 dalyse, 19 straipsnio 1 ir 4 dalyse ir 29a straipsnio 4 dalyje žodis „reglamentas“ pakeičiamas žodžiu „aktas“ ir padaromi visi būtini gramatiniai pakeitimai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

-1d)

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio - 1 f dalis (nauja)

Direktyva 2003/87/EB

3 straipsnio h punktas

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | -1f) | 3 straipsnio h punktas pakeičiamas taip: |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

-1f)

| „h) | „naujas rinkos dalyvis“: |
| --- | --- |

„h)

„naujas rinkos dalyvis“:

| „h) | „naujas rinkos dalyvis“: |
| --- | --- |

„h)

„naujas rinkos dalyvis“:

| — | įrenginys, vykdantis vieną arba daugiau I priede nurodytų veiklos rūšių ir kuriam po
  2011
   m. birželio 30 d. pirmą kartą išduotas
  šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijų leidimas
  ,
  arba |
| --- | --- |

—

įrenginys, vykdantis vieną arba daugiau I priede nurodytų veiklos rūšių ir kuriam po
  2011
   m. birželio 30 d. pirmą kartą išduotas
  šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijų leidimas
  ,
  arba

| — | įrenginys, vykdantis vieną arba daugiau I priede nurodytų veiklos rūšių ir kuriam po
  2018
   m. birželio 30 d. pirmą kartą išduotas
  leidimas išmesti šiltnamio efektą sukeliančias dujas
  , |
| --- | --- |

—

įrenginys, vykdantis vieną arba daugiau I priede nurodytų veiklos rūšių ir kuriam po
  2018
   m. birželio 30 d. pirmą kartą išduotas
  leidimas išmesti šiltnamio efektą sukeliančias dujas
  ,

| — | įrenginys, pirmą kartą vykdantis veiklą, įtrauktą į 
  Bendrijos
  sistemą pagal 24 straipsnio 1 arba 2 dalį, arba |
| --- | --- |

—

įrenginys, pirmą kartą vykdantis veiklą, įtrauktą į 
  Bendrijos
  sistemą pagal 24 straipsnio 1 arba 2 dalį, arba

| — | įrenginys, pirmą kartą vykdantis veiklą, įtrauktą į 
  Sąjungos
  sistemą pagal 24 straipsnio 1 arba 2 dalį, arba |
| --- | --- |

—

įrenginys, pirmą kartą vykdantis veiklą, įtrauktą į 
  Sąjungos
  sistemą pagal 24 straipsnio 1 arba 2 dalį, arba

| — | įrenginys
  , vykdantis vieną arba daugiau I priede nurodytų veiklos rūšių arba veiklą, įtrauktą į 
  Bendrijos
  sistemą pagal 24 straipsnio 1 arba 2 dalį, ir kurio pajėgumai buvo
  žymiai
  išplėsti po
  2011
   m. birželio 30 d.; tik tiek, kiek tai susiję su tokiu išplėtimu;“ |
| --- | --- |

—

įrenginys
  , vykdantis vieną arba daugiau I priede nurodytų veiklos rūšių arba veiklą, įtrauktą į 
  Bendrijos
  sistemą pagal 24 straipsnio 1 arba 2 dalį, ir kurio pajėgumai buvo
  žymiai
  išplėsti po
  2011
   m. birželio 30 d.; tik tiek, kiek tai susiję su tokiu išplėtimu;“

| — | įrenginys
  , vykdantis vieną arba daugiau I priede nurodytų veiklos rūšių arba veiklą, įtrauktą į 
  Sąjungos
  sistemą pagal 24 straipsnio 1 arba 2 dalį, ir kurio pajėgumai buvo
  gerokai
  išplėsti po
  2018
   m. birželio 30 d. tik tiek, kiek tai susiję su tokiu išplėtimu;“ |
| --- | --- |

—

įrenginys
  , vykdantis vieną arba daugiau I priede nurodytų veiklos rūšių arba veiklą, įtrauktą į 
  Sąjungos
  sistemą pagal 24 straipsnio 1 arba 2 dalį, ir kurio pajėgumai buvo
  gerokai
  išplėsti po
  2018
   m. birželio 30 d. tik tiek, kiek tai susiję su tokiu išplėtimu;“

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio - 1 g punktas (naujas)

Direktyva 2003/87/EB

3 straipsnio ua punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | -1 g) | 3 straipsnis papildomas šiuo punktu: |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

-1 g)

| „ua) | mažasis teršėjas – įrenginys, kurio išmetamųjų teršalų kiekis nedidelis, kurį eksploatuoja mažoji ar vidutinė įmonė

   (1a)

  ir kuris atitinka bent vieną iš šių kriterijų:








  — | vidutinis metinis to įrenginio išmetamųjų teršalų kiekis, apie kurį pranešta kompetentingai institucijai per prieš dabartinį prekybos laikotarpį ėjusį prekybos laikotarpį, neįtraukiant iš biomasės susidariusio CO2 kiekio ir prieš atimant perduoto CO2 kiekį, yra mažesnis kaip 50 000 anglies dioksido ekvivalento tonų per metus; |
| --- | --- | --- |

„ua)

mažasis teršėjas – įrenginys, kurio išmetamųjų teršalų kiekis nedidelis, kurį eksploatuoja mažoji ar vidutinė įmonė

   (1a)

  ir kuris atitinka bent vieną iš šių kriterijų:

—

vidutinis metinis to įrenginio išmetamųjų teršalų kiekis, apie kurį pranešta kompetentingai institucijai per prieš dabartinį prekybos laikotarpį ėjusį prekybos laikotarpį, neįtraukiant iš biomasės susidariusio CO2 kiekio ir prieš atimant perduoto CO2 kiekį, yra mažesnis kaip 50 000 anglies dioksido ekvivalento tonų per metus;

| — | pirmoje įtraukoje minimi vidutinio metinio to įrenginio išmetamų teršalų kiekio duomenys yra nežinomi arba nebetinkami dėl įrenginio ribų arba jo veiklos sąlygų pasikeitimo, tačiau metinis iš to įrenginio išmetamas teršalų kiekis per penkerius ateinančius metus, neįtraukiant iš biomasės susidariusio CO2 kiekio ir prieš atimant perduoto CO2 kiekį, tikėtina, bus mažesnis kaip 50 000 anglies dioksido ekvivalento tonų per metus;“ |
| --- | --- |

—

pirmoje įtraukoje minimi vidutinio metinio to įrenginio išmetamų teršalų kiekio duomenys yra nežinomi arba nebetinkami dėl įrenginio ribų arba jo veiklos sąlygų pasikeitimo, tačiau metinis iš to įrenginio išmetamas teršalų kiekis per penkerius ateinančius metus, neįtraukiant iš biomasės susidariusio CO2 kiekio ir prieš atimant perduoto CO2 kiekį, tikėtina, bus mažesnis kaip 50 000 anglies dioksido ekvivalento tonų per metus;“

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio - 1 h punktas (naujas)

Direktyva 2003/87/EB

3c straipsnio 2 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | -1h) | 3c straipsnio 2 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

-1h)

„2.   13 straipsnio 1 dalyje nurodytu laikotarpiu, kuris prasideda 2013 m. sausio 1 d. ir jei atliekant 30 straipsnio 4 dalyje numatytą peržiūrą nepadaroma pakeitimų kiekvienu vėlesniu laikotarpiu, bendras orlaivių naudotojams paskirstytinų leidimų skaičius lygus 95 % ankstesnio laikotarpio aviacijos emisijų kiekio, padauginto iš laikotarpio metų skaičiaus.

„2.   13 straipsnio 1 dalyje nurodytu laikotarpiu, kuris prasideda 2013 m. sausio 1 d. ir jei atliekant 30 straipsnio 4 dalyje numatytą peržiūrą nepadaroma pakeitimų kiekvienu vėlesniu laikotarpiu, bendras orlaivių naudotojams paskirstytinų leidimų skaičius lygus 95 % ankstesnio laikotarpio aviacijos emisijų kiekio, padauginto iš laikotarpio metų skaičiaus.

2021 m. bendras aviacijos veiklai skirtų apyvartinių taršos leidimų skaičius yra 10 % mažesnis nei laikotarpiu nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2016 m. gruodžio 31 d. vidutiniškai skirtas leidimų skaičius, o paskui mažėja tokia pat metine sparta kaip bendra ES ATLPS viršutinė riba, nustatyta 10 straipsnio 1 dalies antroje pastraipoje, siekiant užtikrinti, kad iki 2030 m. aviacijos sektoriaus viršutinė riba labiau atitiktų kitų ES ATLPS sektorių viršutinę ribą.

Nuo 2021 m. aviacijos veiklai į ne EEE šalių aerodromus ir iš jų skiriamų apyvartinių taršos leidimų skaičius gali būti koreguojamas atsižvelgiant į būsimąjį pasauline rinką paremtą mechanizmą, kuriam pritarė Tarptautinė civilinės aviacijos organizacija (ICAO) per savo 39-ąją asamblėjos sesiją. Po ICAO asamblėjos 40-osios sesijos Komisija iki 2019 m. Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl tos veiklos.

Ši procentinė dalis gali būti peržiūrėta bendros šios direktyvos peržiūros metu.“

Ši procentinė dalis gali būti peržiūrėta bendros šios direktyvos peržiūros metu.“

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio - 1 i punktas (naujas)

Direktyva 2003/87/EB

3c straipsnio 4 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | -1i) | 3c straipsnio 4 dalies paskutinis sakinys pakeičiamas taip: |

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

-1i)

Šį sprendimą svarsto
  23
  straipsnio 1 dalyje nurodytas komitetas.

Šį sprendimą svarsto
  30c
  straipsnio 1 dalyje nurodytas komitetas.

Pakeitimas 32

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio - 1 j punktas (naujas)

1 straipsnio - 1 j punktas (naujas)

Direktyva 2003/87/EB

3 d straipsnio 2 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | -1j) | 3d straipsnio 2 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

-1j)

-1j)

3d straipsnio 2 dalis pakeičiama taip:

„2.   Nuo
  2013
   m. sausio 1 d. 
  15
  % leidimų parduodama aukcione.
  Ši procentinė dalis gali būti padidinta atsižvelgiant į bendros šios direktyvos peržiūros rezultatus.“

2013

15

Ši procentinė dalis gali būti padidinta atsižvelgiant į bendros šios direktyvos peržiūros rezultatus.“

„2.   Nuo
  2021
   m. sausio 1 d. 
  50
  %
  apyvartinių taršos
  leidimų parduodama aukcione.“

Pakeitimas 33

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 punktas

1 straipsnio 1 punktas

Direktyva 2003/87/EB

3 d straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (1) | 3d straipsnio 3
  dalies antra pastraipa
  pakeičiama taip: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

(1)

3d straipsnio 3
  dalies antra pastraipa
  pakeičiama taip:

dalies antra pastraipa

| 1) | 3d straipsnio 3
  dalis
  pakeičiama taip: |
| --- | --- |

1)

3d straipsnio 3
  dalis
  pakeičiama taip:

dalis

| | „Komisijai
  pagal
  23
  straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti
  deleguotąjį aktą
  .“ |
| --- | --- |

„Komisijai
  pagal
  23
  straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti
  deleguotąjį aktą
  .“

„Komisijai

23

deleguotąjį aktą

| | „3.
     
  Komisijai
  pagal
  30b
  straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti
  deleguotuosius aktus, kuriais papildoma ši direktyva ir nustatoma išsami tvarka dėl valstybių narių aukcione parduotinų apyvartinių taršos leidimų, kurių neprivaloma skirti nemokamai pagal šio straipsnio 1 ir 2 dalis arba 3f straipsnio 8 dalį. Apyvartinių taršos leidimų skaičius, kurį kiekviena valstybė narė turi parduoti aukcione kiekvienu laikotarpiu, yra proporcingas šiai valstybei narei tenkančiai bendrai visoms valstybėms narėms ataskaitiniais metais priskirtų aviacijos išmetamų teršalų daliai, apie kurią pranešama pagal 14 straipsnio 3 dalį ir kuri patikrinama pagal 15 straipsnį. 3c straipsnio 1 dalyje nurodytu laikotarpiu ataskaitiniais metais laikomi 2010 m., o kiekvienu 3c straipsnyje nurodytu vėlesniu laikotarpiu ataskaitiniais metais laikomi kalendoriniai metai, kurie pasibaigia likus 24 mėnesiams iki laikotarpio, kuriuo vyks aukcionas, pradžios.“ |
| --- | --- |

„3.
     
  Komisijai
  pagal
  30b
  straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti
  deleguotuosius aktus, kuriais papildoma ši direktyva ir nustatoma išsami tvarka dėl valstybių narių aukcione parduotinų apyvartinių taršos leidimų, kurių neprivaloma skirti nemokamai pagal šio straipsnio 1 ir 2 dalis arba 3f straipsnio 8 dalį. Apyvartinių taršos leidimų skaičius, kurį kiekviena valstybė narė turi parduoti aukcione kiekvienu laikotarpiu, yra proporcingas šiai valstybei narei tenkančiai bendrai visoms valstybėms narėms ataskaitiniais metais priskirtų aviacijos išmetamų teršalų daliai, apie kurią pranešama pagal 14 straipsnio 3 dalį ir kuri patikrinama pagal 15 straipsnį. 3c straipsnio 1 dalyje nurodytu laikotarpiu ataskaitiniais metais laikomi 2010 m., o kiekvienu 3c straipsnyje nurodytu vėlesniu laikotarpiu ataskaitiniais metais laikomi kalendoriniai metai, kurie pasibaigia likus 24 mėnesiams iki laikotarpio, kuriuo vyks aukcionas, pradžios.“

„3.

Komisijai

30b

deleguotuosius aktus, kuriais papildoma ši direktyva ir nustatoma išsami tvarka dėl valstybių narių aukcione parduotinų apyvartinių taršos leidimų, kurių neprivaloma skirti nemokamai pagal šio straipsnio 1 ir 2 dalis arba 3f straipsnio 8 dalį. Apyvartinių taršos leidimų skaičius, kurį kiekviena valstybė narė turi parduoti aukcione kiekvienu laikotarpiu, yra proporcingas šiai valstybei narei tenkančiai bendrai visoms valstybėms narėms ataskaitiniais metais priskirtų aviacijos išmetamų teršalų daliai, apie kurią pranešama pagal 14 straipsnio 3 dalį ir kuri patikrinama pagal 15 straipsnį. 3c straipsnio 1 dalyje nurodytu laikotarpiu ataskaitiniais metais laikomi 2010 m., o kiekvienu 3c straipsnyje nurodytu vėlesniu laikotarpiu ataskaitiniais metais laikomi kalendoriniai metai, kurie pasibaigia likus 24 mėnesiams iki laikotarpio, kuriuo vyks aukcionas, pradžios.“

Pakeitimas 34

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 a punktas (naujas)

Direktyva 2003/87/EB

3d straipsnio 4 dalies pirma pastraipa

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a) | 3d straipsnio 4 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a)

1a)

3d straipsnio 4 dalies pirma pastraipa pakeičiama taip:

„4.   
  Valstybės narės nustato, kaip bus naudojamos leidimų pardavimo aukcione gautos pajamos. Šios
  pajamos
  turėtų būti
  naudojamos klimato kaitos problemoms
  ES
  ir trečiosiose šalyse spręsti, inter alia, išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimui, prisitaikymui prie klimato kaitos poveikio
  ES
  ir trečiosiose šalyse, ypač besivystančiose šalyse, mokslinių tyrimų ir pokyčių finansavimui siekiant sušvelninti šį poveikį ir prisitaikyti, ypač aeronautikos ir oro transporto srityse, išmetamų dujų kiekio naudojant nedidelį teršalų kiekį išmetantį transportą sumažinimui ir
  Bendrijos
  sistemos administravimo išlaidų padengimui. Aukcione gautos įplaukos taip pat
  turėtų
  būti naudojamos įnašams į Pasaulinį energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiosios energijos fondą padengti bei priemonėms, kurios padėtų užkirsti kelią miškų
  kirtimui
  , finansuoti.“

Valstybės narės nustato, kaip bus naudojamos leidimų pardavimo aukcione gautos pajamos. Šios

turėtų būti

ES

inter alia

ES

Bendrijos

turėtų

kirtimui

| | „4.   
  Visos
  pajamos naudojamos klimato kaitos problemoms
  Sąjungoje
  ir trečiosiose šalyse spręsti, inter alia, išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimui, prisitaikymui prie klimato kaitos poveikio
  Sąjungoje
  ir trečiosiose šalyse, ypač besivystančiose šalyse, mokslinių tyrimų ir pokyčių finansavimui siekiant sušvelninti šį poveikį ir prisitaikyti, ypač aeronautikos ir oro transporto srityse, išmetamų dujų kiekio naudojant nedidelį teršalų kiekį išmetantį transportą sumažinimui ir
  Sąjungos
  sistemos administravimo išlaidų padengimui. Aukcione gautos įplaukos taip pat
  gali
  būti naudojamos įnašams į Pasaulinį energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiosios energijos fondą padengti bei priemonėms, kurios padėtų užkirsti kelią miškų
  naikinimui
  , finansuoti.“ |
| --- | --- |

„4.   
  Visos
  pajamos naudojamos klimato kaitos problemoms
  Sąjungoje
  ir trečiosiose šalyse spręsti, inter alia, išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimui, prisitaikymui prie klimato kaitos poveikio
  Sąjungoje
  ir trečiosiose šalyse, ypač besivystančiose šalyse, mokslinių tyrimų ir pokyčių finansavimui siekiant sušvelninti šį poveikį ir prisitaikyti, ypač aeronautikos ir oro transporto srityse, išmetamų dujų kiekio naudojant nedidelį teršalų kiekį išmetantį transportą sumažinimui ir
  Sąjungos
  sistemos administravimo išlaidų padengimui. Aukcione gautos įplaukos taip pat
  gali
  būti naudojamos įnašams į Pasaulinį energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiosios energijos fondą padengti bei priemonėms, kurios padėtų užkirsti kelią miškų
  naikinimui
  , finansuoti.“

Pakeitimas 35

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 b punktas (naujas)

1 straipsnio 1 b punktas (naujas)

Direktyva 2003/87/EB

33 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1b) | 3e straipsnis papildomas šia dalimi:



  „1a.
     
  Nuo 2021 m. aviacijos sektoriui neskiriama jokių apyvartinių taršos leidimų pagal šią direktyvą, nebent tai būtų patvirtinta vėlesniame Europos Parlamento ir Tarybos priimtame sprendime, kadangi ICAO rezoliucijoje A-39/3 numatoma, kad nuo 2021 m. bus taikoma pasaulinė rinka paremta priemonė. Todėl teisės aktų leidėjai atsižvelgia į tos rinka paremtos priemonės ir ES ATLPS sąveiką.“ |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1b)

1b)

3e straipsnis papildomas šia dalimi:

„1a.
     
  Nuo 2021 m. aviacijos sektoriui neskiriama jokių apyvartinių taršos leidimų pagal šią direktyvą, nebent tai būtų patvirtinta vėlesniame Europos Parlamento ir Tarybos priimtame sprendime, kadangi ICAO rezoliucijoje A-39/3 numatoma, kad nuo 2021 m. bus taikoma pasaulinė rinka paremta priemonė. Todėl teisės aktų leidėjai atsižvelgia į tos rinka paremtos priemonės ir ES ATLPS sąveiką.“

„1a.

Nuo 2021 m. aviacijos sektoriui neskiriama jokių apyvartinių taršos leidimų pagal šią direktyvą, nebent tai būtų patvirtinta vėlesniame Europos Parlamento ir Tarybos priimtame sprendime, kadangi ICAO rezoliucijoje A-39/3 numatoma, kad nuo 2021 m. bus taikoma pasaulinė rinka paremta priemonė. Todėl teisės aktų leidėjai atsižvelgia į tos rinka paremtos priemonės ir ES ATLPS sąveiką.“

Pakeitimas 36

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 2 a punktas (naujas)

1 straipsnio 2 a punktas (naujas)

Direktyva 2003/87/EB

IIa skyrius (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a) | Įterpiamas šis skyrius: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a)

2a)

Įterpiamas šis skyrius:

„IIa SKYRIUS

„IIa SKYRIUS

Laivybos įtraukimas nesant tarptautinio lygmens pažangos

Laivybos įtraukimas nesant tarptautinio lygmens pažangos

3ga straipsnis

3ga straipsnis

Įžanga

Įžanga

Nuo 2019 m., kol nėra palyginamos Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) struktūroje veikiančios sistemos, Sąjungos uostuose ir reisų į Sąjungos uostus, į kuriuos įplaukiama laivo kelionės metu ir iš jų metu išmetamo CO2 kiekis apskaitomas taikant šiame skyriuje nustatytą sistemą, kuri pradeda veikti nuo 2023 m.

Nuo 2019 m., kol nėra palyginamos Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) struktūroje veikiančios sistemos, Sąjungos uostuose ir reisų į Sąjungos uostus, į kuriuos įplaukiama laivo kelionės metu ir iš jų metu išmetamo CO2

3gb straipsnis

3gb straipsnis

Taikymo sritis

Taikymo sritis

Iki 2023 m. sausio 1 d., šio skyriaus nuostatos taikomos laivų, kurie atvyksta į valstybės narės jurisdikcijai priklausančius uostus, yra juose arba išvyksta iš jų, išmetamo CO2 kiekio apyvartinių taršos leidimų skyrimui ir išdavimui pagal Reglamento (ES) 2015/757 nuostatas. Jūrinei veiklai 12 ir 16 straipsniai taikomi taip pat, kaip kitų rūšių veiklai.

Iki 2023 m. sausio 1 d., šio skyriaus nuostatos taikomos laivų, kurie atvyksta į valstybės narės jurisdikcijai priklausančius uostus, yra juose arba išvyksta iš jų, išmetamo CO2

3gc straipsnis

3gc straipsnis

Papildomi apyvartiniai taršos leidimai jūrų sektoriui

Papildomi apyvartiniai taršos leidimai jūrų sektoriui

Iki 2021 m. rugpjūčio 1 d. Komisija pagal 30b straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais papildoma ši direktyva, ir, atsižvelgiant į kitus sektorius, nustatomas bendras jūrų sektoriui skirtų apyvartinių taršos leidimų kiekis, leidimų paskirstymo aukcione metodas bei specialiosios nuostatos dėl administruojančios valstybės narės. Kai jūrų sektorius įtraukiamas į ES ATLPS, visas apyvartinių taršos leidimų kiekis padidinamas tuo kiekiu.

Iki 2021 m. rugpjūčio 1 d. Komisija pagal 30b straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais papildoma ši direktyva, ir, atsižvelgiant į kitus sektorius, nustatomas bendras jūrų sektoriui skirtų apyvartinių taršos leidimų kiekis, leidimų paskirstymo aukcione metodas bei specialiosios nuostatos dėl administruojančios valstybės narės. Kai jūrų sektorius įtraukiamas į ES ATLPS, visas apyvartinių taršos leidimų kiekis padidinamas tuo kiekiu.

Tarpininkaujant 3gd straipsniu įsteigtam fondui (toliau – Jūrų sektoriaus klimato fondas), 20 proc. pajamų, gautų aukcione pardavus 3gd straipsnyje nurodytus leidimus, panaudojamos energijos vartojimo efektyvumui didinti ir investicijoms į naujoviškas technologijas remti, siekiant sumažinti jūrų sektoriuje, įskaitant trumpųjų nuotolių laivybą ir uostus, išmetamą CO2 kiekį.

Tarpininkaujant 3gd straipsniu įsteigtam fondui (toliau – Jūrų sektoriaus klimato fondas), 20 proc. pajamų, gautų aukcione pardavus 3gd straipsnyje nurodytus leidimus, panaudojamos energijos vartojimo efektyvumui didinti ir investicijoms į naujoviškas technologijas remti, siekiant sumažinti jūrų sektoriuje, įskaitant trumpųjų nuotolių laivybą ir uostus, išmetamą CO2

3gd straipsnis

3gd straipsnis

Jūrų sektoriaus klimato fondas

Jūrų sektoriaus klimato fondas

1.
     
  Įsteigiamas fondas, kuriuo tikslas – kompensuoti už jūrų sektoriuje išmetamus teršalus, didinti energijos vartojimo efektyvumą ir sudaryti galimybes investuoti į naujoviškas technologijas, kuriomis būtų mažinamas jūrų sektoriuje išmetamas CO2 kiekis.

1.

Įsteigiamas fondas, kuriuo tikslas – kompensuoti už jūrų sektoriuje išmetamus teršalus, didinti energijos vartojimo efektyvumą ir sudaryti galimybes investuoti į naujoviškas technologijas, kuriomis būtų mažinamas jūrų sektoriuje išmetamas CO2

2.
     
  Laivų operatoriai gali savanoriškai į fondą mokėti metinį narystės įnašą, atsižvelgdami į savo bendrą išmetamųjų teršalų kiekį, apie kurį pranešta ankstesniais kalendoriniais metais pagal Reglamentą (ES) 2015/757. Nukrypstant nuo 12 straipsnio 3 dalies, fondas grąžina apyvartinius taršos leidimus kolektyviai laivų operatorių, kurie yra fondo nariai, vardu. Kasmet ne vėliau kaip vasario 28 d. fondas nustato įnašą už toną išmestų teršalų, kuris negali būti mažesnis už apyvartinių taršos leidimų rinkos kainą ankstesniais metais.

2.

Laivų operatoriai gali savanoriškai į fondą mokėti metinį narystės įnašą, atsižvelgdami į savo bendrą išmetamųjų teršalų kiekį, apie kurį pranešta ankstesniais kalendoriniais metais pagal Reglamentą (ES) 2015/757. Nukrypstant nuo 12 straipsnio 3 dalies, fondas grąžina apyvartinius taršos leidimus kolektyviai laivų operatorių, kurie yra fondo nariai, vardu. Kasmet ne vėliau kaip vasario 28 d. fondas nustato įnašą už toną išmestų teršalų, kuris negali būti mažesnis už apyvartinių taršos leidimų rinkos kainą ankstesniais metais.

3.
     
  Fondas įsigyja tokį apyvartinių taršos leidimų kiekį, kuris atitinka praėjusiais kalendoriniais metais bendrai visų jo narių išmestų teršalų kiekį, ir kasmet ne vėliau kaip balandžio 30 dieną grąžina juos į pagal 19 straipsnį įsteigtą registrą, kad jie būtų panaikinti. Įnašai skelbiami viešai.

3.

Fondas įsigyja tokį apyvartinių taršos leidimų kiekį, kuris atitinka praėjusiais kalendoriniais metais bendrai visų jo narių išmestų teršalų kiekį, ir kasmet ne vėliau kaip balandžio 30 dieną grąžina juos į pagal 19 straipsnį įsteigtą registrą, kad jie būtų panaikinti. Įnašai skelbiami viešai.

4.
     
  Taip pat fondas, naudodamas 3gc straipsnyje nurodytas pajamas, didina energijos vartojimo efektyvumą ir sudaro galimybes investuoti į naujoviškas technologijas, kuriomis būtų mažinamas jūrų sektoriuje, įskaitant trumpųjų nuotolių laivybą ir uostus, išmetamas CO2 kiekis. Visos fondo remiamos investicijos skelbiamos viešai ir atitinka šios direktyvos tikslus.

4.

Taip pat fondas, naudodamas 3gc straipsnyje nurodytas pajamas, didina energijos vartojimo efektyvumą ir sudaro galimybes investuoti į naujoviškas technologijas, kuriomis būtų mažinamas jūrų sektoriuje, įskaitant trumpųjų nuotolių laivybą ir uostus, išmetamas CO2

5.
     
  Komisijai pagal 30b straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais papildoma ši direktyva siekiant įgyvendinti šį straipsnį.

5.

Komisijai pagal 30b straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais papildoma ši direktyva siekiant įgyvendinti šį straipsnį.

3ge straipsnis

3ge straipsnis

Tarptautinis bendradarbiavimas

Tarptautinis bendradarbiavimas

Sudarius tarptautinį susitarimą dėl visuotinių priemonių jūrų transporto išmetamam šiltnaminio efektą sukeliančių dujų kiekiui mažinti, Komisija peržiūri šią direktyvą ir prireikus siūlo pakeitimus, kad būtų užtikrintas jos derėjimas su tuo tarptautiniu susitarimu.“

Sudarius tarptautinį susitarimą dėl visuotinių priemonių jūrų transporto išmetamam šiltnaminio efektą sukeliančių dujų kiekiui mažinti, Komisija peržiūri šią direktyvą ir prireikus siūlo pakeitimus, kad būtų užtikrintas jos derėjimas su tuo tarptautiniu susitarimu.“

Pakeitimas 37

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 2 b punktas (naujas)

1 straipsnio 2 b punktas (naujas)

Direktyva 2003/87/EB

5 straipsnio 1 dalies d a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2b) | 5 straipsnio 1 dalis papildoma šiuo punktu:









  „da) | visų anglies dioksido surinkimo ir panaudojimo technologijų, kurios bus naudojamos įrenginiuose siekiant sumažinti išmetamą teršalų kiekį.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2b)

2b)

5 straipsnio 1 dalis papildoma šiuo punktu:

„da)

„da)

visų anglies dioksido surinkimo ir panaudojimo technologijų, kurios bus naudojamos įrenginiuose siekiant sumažinti išmetamą teršalų kiekį.“

visų anglies dioksido surinkimo ir panaudojimo technologijų, kurios bus naudojamos įrenginiuose siekiant sumažinti išmetamą teršalų kiekį.“

Pakeitimas 38

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 2 c punktas (naujas)

1 straipsnio 2 c punktas (naujas)

Direktyva 2003/87/EB

6 straipsnio 2 dalies e a ir e b punktai (nauji)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2c) | 6 straipsnio 2 dalis papildoma šiais punktais:









  „ea) | visi teisiniai reikalavimai dėl socialinės atsakomybės ir ataskaitų teikimo, siekiant užtikrinti vienodą ir veiksmingą aplinkosaugos teisės aktų įgyvendinimą ir užtikrinti, kad kompetentingos institucijos ir suinteresuotieji subjektai, įskaitant darbuotojų, pilietinės visuomenės ir vietos bendruomenių atstovus, galėtų susipažinti su visa svarbia informacija (kaip numatyta Orhuso konvencijoje ir Sąjungos bei nacionalinės teisės aktuose, įskaitant šią direktyvą); |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2c)

2c)

6 straipsnio 2 dalis papildoma šiais punktais:

„ea)

„ea)

visi teisiniai reikalavimai dėl socialinės atsakomybės ir ataskaitų teikimo, siekiant užtikrinti vienodą ir veiksmingą aplinkosaugos teisės aktų įgyvendinimą ir užtikrinti, kad kompetentingos institucijos ir suinteresuotieji subjektai, įskaitant darbuotojų, pilietinės visuomenės ir vietos bendruomenių atstovus, galėtų susipažinti su visa svarbia informacija (kaip numatyta Orhuso konvencijoje ir Sąjungos bei nacionalinės teisės aktuose, įskaitant šią direktyvą);

visi teisiniai reikalavimai dėl socialinės atsakomybės ir ataskaitų teikimo, siekiant užtikrinti vienodą ir veiksmingą aplinkosaugos teisės aktų įgyvendinimą ir užtikrinti, kad kompetentingos institucijos ir suinteresuotieji subjektai, įskaitant darbuotojų, pilietinės visuomenės ir vietos bendruomenių atstovus, galėtų susipažinti su visa svarbia informacija (kaip numatyta Orhuso konvencijoje ir Sąjungos bei nacionalinės teisės aktuose, įskaitant šią direktyvą);

| eb) | pareiga kasmet skelbti išsamią informaciją apie kovą su klimato kaita ir Sąjungos direktyvų laikymąsi aplinkos apsaugos, darbuotojų saugos ir sveikatos srityse; su šia informacija gali susipažinti darbuotojų ir šalia įrenginio gyvenančių bendruomenių pilietinės visuomenės atstovai.“ |
| --- | --- |

eb)

eb)

pareiga kasmet skelbti išsamią informaciją apie kovą su klimato kaita ir Sąjungos direktyvų laikymąsi aplinkos apsaugos, darbuotojų saugos ir sveikatos srityse; su šia informacija gali susipažinti darbuotojų ir šalia įrenginio gyvenančių bendruomenių pilietinės visuomenės atstovai.“

pareiga kasmet skelbti išsamią informaciją apie kovą su klimato kaita ir Sąjungos direktyvų laikymąsi aplinkos apsaugos, darbuotojų saugos ir sveikatos srityse; su šia informacija gali susipažinti darbuotojų ir šalia įrenginio gyvenančių bendruomenių pilietinės visuomenės atstovai.“

Pakeitimas 39

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 2 d punktas (naujas)

1 straipsnio 2 d punktas (naujas)

Direktyva 2003/87/EB

7 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2d) | 7 straipsnis pakeičiamas taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2d)

2d)

7 straipsnis pakeičiamas taip:

„7 straipsnis

„7 straipsnis

„7 straipsnis

„7 straipsnis

Operatorius kompetentingą instituciją informuoja apie visus numatomus įrenginio pobūdžio ar veikimo pakeitimus arba jo pajėgumų išplėtimą, arba žymų jų sumažinimą, dėl ko gali tekti atnaujinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijų leidimą. Tam tikrais atvejais kompetentinga institucija atnaujina leidimą. Jeigu keičiasi įrenginio operatoriaus tapatybė, kompetentinga institucija atnaujina leidimą, kuriame įrašo naujo operatoriaus
  pavadinimą
  ir
  adresą
  .“

pavadinimą

adresą

„
  Nepagrįstai nedelsdamas,
  operatorius kompetentingą instituciją informuoja apie visus numatomus įrenginio pobūdžio ar veikimo pakeitimus arba jo pajėgumų išplėtimą, arba žymų jų sumažinimą, dėl ko gali tekti atnaujinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijų leidimą. Tam tikrais atvejais kompetentinga institucija atnaujina leidimą. Jeigu keičiasi įrenginio operatoriaus tapatybė, kompetentinga institucija atnaujina leidimą, kuriame įrašo
  atitinkamą su
  naujo operatoriaus
  tapatybe susijusią informaciją
  ir
  kontaktinius duomenis
  .“

Nepagrįstai nedelsdamas,

atitinkamą su

tapatybe susijusią informaciją

kontaktinius duomenis

Pakeitimas 142

Pakeitimas 142

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 3 punktas

1 straipsnio 3 punktas

Direktyva 2003/87/EB

9 straipsnio 2 ir 3 dalys

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Nuo 2021 m. linijinis koeficientas yra 2,2  %. | Nuo 2021 m. linijinis koeficientas yra 2,2  %
  ir bus peržiūrimas siekiant jį padidinti iki 2,4  % ne anksčiau kaip 2024 m
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Nuo 2021 m. linijinis koeficientas yra 2,2  %.

Nuo 2021 m. linijinis koeficientas yra 2,2  %
  ir bus peržiūrimas siekiant jį padidinti iki 2,4  % ne anksčiau kaip 2024 m
  .

ir bus peržiūrimas siekiant jį padidinti iki 2,4  % ne anksčiau kaip 2024 m

Pakeitimas 41

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 4 punkto a papunktis

1 straipsnio 4 punkto a papunktis

Direktyva 2003/87/EB

10 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | 1 dalis papildoma trimis naujomis pastraipomis: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

a)

1 dalis papildoma trimis naujomis pastraipomis:

1 dalis papildoma trimis naujomis pastraipomis:

| a) | 1 dalis pakeičiama taip:




  „1.
     
  Nuo 2019 m. valstybės narės aukcionuose parduoda arba panaikina apyvartinius taršos leidimus, išskyrus tuos, kurie skiriami nemokamai pagal 10a ir 10c straipsnius ir kurie perkeliami į rinkos stabilumo rezervą.“ |
| --- | --- |

a)

a)

1 dalis pakeičiama taip:

1 dalis pakeičiama taip:

„1.
     
  Nuo 2019 m. valstybės narės aukcionuose parduoda arba panaikina apyvartinius taršos leidimus, išskyrus tuos, kurie skiriami nemokamai pagal 10a ir 10c straipsnius ir kurie perkeliami į rinkos stabilumo rezervą.“

„1.

Nuo 2019 m. valstybės narės aukcionuose parduoda arba panaikina apyvartinius taršos leidimus, išskyrus tuos, kurie skiriami nemokamai pagal 10a ir 10c straipsnius ir kurie perkeliami į rinkos stabilumo rezervą.“

Pakeitimas 42

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 4 punkto a papunktis

1 straipsnio 4 punkto a papunktis

Direktyva 2003/87/EB

10 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Nuo 2021 m. 
  valstybės narės
  aukcionuose
  parduoda
  57 % apyvartinių taršos leidimų. | Nuo 2021
  m. parduodama arba panaikinama
  57 %
  apyvartinių taršos leidimų, ir ta dalis pagal 10a straipsnio 5 dalį per visą dešimties metų laikotarpį, kuris prasideda


  2021
  m.
  sausio 1 d.


  , sumažinama ne daugiau kaip penkiais procentiniais punktais. Tokia korekcija atliekama tik sumažinant aukcionuose parduodamų apyvartinių taršos leidimų skaičių, kaip nurodyta 2 dalies pirmos pastraipos a punkte. Jei korekcija neatliekama arba jei siekiant atlikti korekciją reikia mažiau nei penkių procentinių punktų, likęs apyvartinių taršos leidimų kiekis panaikinamas. Toks panaikinimas neviršija 200 mln. apyvartinių taršos leidimų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Nuo 2021 m. 
  valstybės narės
  aukcionuose
  parduoda
  57 % apyvartinių taršos leidimų.

valstybės narės

parduoda

Nuo 2021
  m. parduodama arba panaikinama
  57 %
  apyvartinių taršos leidimų, ir ta dalis pagal 10a straipsnio 5 dalį per visą dešimties metų laikotarpį, kuris prasideda


  2021
  m.
  sausio 1 d.


  , sumažinama ne daugiau kaip penkiais procentiniais punktais. Tokia korekcija atliekama tik sumažinant aukcionuose parduodamų apyvartinių taršos leidimų skaičių, kaip nurodyta 2 dalies pirmos pastraipos a punkte. Jei korekcija neatliekama arba jei siekiant atlikti korekciją reikia mažiau nei penkių procentinių punktų, likęs apyvartinių taršos leidimų kiekis panaikinamas. Toks panaikinimas neviršija 200 mln. apyvartinių taršos leidimų.

m. parduodama arba panaikinama

apyvartinių taršos leidimų, ir ta dalis pagal 10a straipsnio 5 dalį per visą dešimties metų laikotarpį, kuris prasideda

2021

sausio 1 d.

, sumažinama ne daugiau kaip penkiais procentiniais punktais. Tokia korekcija atliekama tik sumažinant aukcionuose parduodamų apyvartinių taršos leidimų skaičių, kaip nurodyta 2 dalies pirmos pastraipos a punkte. Jei korekcija neatliekama arba jei siekiant atlikti korekciją reikia mažiau nei penkių procentinių punktų, likęs apyvartinių taršos leidimų kiekis panaikinamas. Toks panaikinimas neviršija 200 mln. apyvartinių taršos leidimų.

Pakeitimas 43

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 4 punkto a papunktis

1 straipsnio 4 punkto a papunktis

Direktyva 2003/87/EB

10 straipsnio 1 dalies 3 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2021–2030 m. 2 % bendro aukcionuose parduodamo apyvartinių taršos leidimų kiekio skiriami sukurti
  fondui
  , kurio lėšos bus naudojamos energijos vartojimo efektyvumui didinti ir energetikos sistemoms modernizuoti tam tikrose valstybėse narėse, kaip išdėstyta šios direktyvos 10d straipsnyje (toliau – Modernizavimo fondas). | 2021–2030 m. 2 % bendro aukcionuose parduodamo apyvartinių taršos leidimų kiekio skiriami
  siekiant
  sukurti
  fondą
  , kurio lėšos bus naudojamos energijos vartojimo efektyvumui didinti ir energetikos sistemoms modernizuoti tam tikrose valstybėse narėse, kaip išdėstyta šios direktyvos 10d straipsnyje (toliau – Modernizavimo fondas).
  Šioje pastraipoje nustatytas kiekis įeina į 57 % apyvartinių taršos leidimų, kurie turi būti parduodami aukcionuose, kaip nustatyta antroje pastraipoje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2021–2030 m. 2 % bendro aukcionuose parduodamo apyvartinių taršos leidimų kiekio skiriami sukurti
  fondui
  , kurio lėšos bus naudojamos energijos vartojimo efektyvumui didinti ir energetikos sistemoms modernizuoti tam tikrose valstybėse narėse, kaip išdėstyta šios direktyvos 10d straipsnyje (toliau – Modernizavimo fondas).

fondui

2021–2030 m. 2 % bendro aukcionuose parduodamo apyvartinių taršos leidimų kiekio skiriami
  siekiant
  sukurti
  fondą
  , kurio lėšos bus naudojamos energijos vartojimo efektyvumui didinti ir energetikos sistemoms modernizuoti tam tikrose valstybėse narėse, kaip išdėstyta šios direktyvos 10d straipsnyje (toliau – Modernizavimo fondas).
  Šioje pastraipoje nustatytas kiekis įeina į 57 % apyvartinių taršos leidimų, kurie turi būti parduodami aukcionuose, kaip nustatyta antroje pastraipoje.

siekiant

fondą

Šioje pastraipoje nustatytas kiekis įeina į 57 % apyvartinių taršos leidimų, kurie turi būti parduodami aukcionuose, kaip nustatyta antroje pastraipoje.

Pakeitimas 44

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 4 punkto a papunktis

1 straipsnio 4 punkto a papunktis

Direktyva 2003/87/EB

10 straipsnio 1 dalies 3 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Be to, 3 % viso apyvartinių taršos leidimų, kurie turi būti išduoti 2021–2030 m., kiekio parduodama aukcionuose siekiant kompensuoti sektoriams ar pošakiams, kuriems gresia reali anglies dioksido nutekėjimo rizika dėl didelių netiesioginių sąnaudų, atsirandančių dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo sąnaudų perkėlimo į elektros kainą, kaip nustatyta šios direktyvos 10a straipsnio 6 dalyje. Du trečdaliai šioje pastraipoje nustatyto kiekio įeina į 57 % apyvartinių taršos leidimų, kurie turi būti parduodami aukcionuose, kaip nurodyta antroje pastraipoje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Be to, 3 % viso apyvartinių taršos leidimų, kurie turi būti išduoti 2021–2030 m., kiekio parduodama aukcionuose siekiant kompensuoti sektoriams ar pošakiams, kuriems gresia reali anglies dioksido nutekėjimo rizika dėl didelių netiesioginių sąnaudų, atsirandančių dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo sąnaudų perkėlimo į elektros kainą, kaip nustatyta šios direktyvos 10a straipsnio 6 dalyje. Du trečdaliai šioje pastraipoje nustatyto kiekio įeina į 57 % apyvartinių taršos leidimų, kurie turi būti parduodami aukcionuose, kaip nurodyta antroje pastraipoje.

Be to, 3 % viso apyvartinių taršos leidimų, kurie turi būti išduoti 2021–2030 m., kiekio parduodama aukcionuose siekiant kompensuoti sektoriams ar pošakiams, kuriems gresia reali anglies dioksido nutekėjimo rizika dėl didelių netiesioginių sąnaudų, atsirandančių dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo sąnaudų perkėlimo į elektros kainą, kaip nustatyta šios direktyvos 10a straipsnio 6 dalyje. Du trečdaliai šioje pastraipoje nustatyto kiekio įeina į 57 % apyvartinių taršos leidimų, kurie turi būti parduodami aukcionuose, kaip nurodyta antroje pastraipoje.

Pakeitimas 45

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 4 punkto a papunktis

1 straipsnio 4 punkto a papunktis

Direktyva 2003/87/EB

10 straipsnio 1 dalies 3 b pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Nuo 2021 m. sausio 1 d. įkuriamas Teisingo perėjimo užtikrinimo fondas, kaip Europos regioninės plėtros fondo ir Europos socialinio fondo veiklą papildantis fondas, ir jis finansuojamas sutelkiant 2 % aukcionų pajamų. |
| | Pajamos iš šių aukcionų išlieka Sąjungos lygmens dydžio ir naudojamos siekiant paremti tuos regionus, kuriuose nuo iškastinio kuro priklausomuose sektoriuose dirba didelė darbuotojų dalis ir BVP yra daug mažesnis už ES vidurkį. Tokios priemonės turi atitikti subsidiarumo principą. |
| | Šias teisingam perėjimui užtikrinti skirtas aukcionų pajamas galima naudoti skirtingais būdais, pvz.: |
| | — | įsteigiant darbuotojų perskirstymo ir (arba) judumo centrus, |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Nuo 2021 m. sausio 1 d. įkuriamas Teisingo perėjimo užtikrinimo fondas, kaip Europos regioninės plėtros fondo ir Europos socialinio fondo veiklą papildantis fondas, ir jis finansuojamas sutelkiant 2 % aukcionų pajamų.

Nuo 2021 m. sausio 1 d. įkuriamas Teisingo perėjimo užtikrinimo fondas, kaip Europos regioninės plėtros fondo ir Europos socialinio fondo veiklą papildantis fondas, ir jis finansuojamas sutelkiant 2 % aukcionų pajamų.

Pajamos iš šių aukcionų išlieka Sąjungos lygmens dydžio ir naudojamos siekiant paremti tuos regionus, kuriuose nuo iškastinio kuro priklausomuose sektoriuose dirba didelė darbuotojų dalis ir BVP yra daug mažesnis už ES vidurkį. Tokios priemonės turi atitikti subsidiarumo principą.

Pajamos iš šių aukcionų išlieka Sąjungos lygmens dydžio ir naudojamos siekiant paremti tuos regionus, kuriuose nuo iškastinio kuro priklausomuose sektoriuose dirba didelė darbuotojų dalis ir BVP yra daug mažesnis už ES vidurkį. Tokios priemonės turi atitikti subsidiarumo principą.

Šias teisingam perėjimui užtikrinti skirtas aukcionų pajamas galima naudoti skirtingais būdais, pvz.:

Šias teisingam perėjimui užtikrinti skirtas aukcionų pajamas galima naudoti skirtingais būdais, pvz.:

—

įsteigiant darbuotojų perskirstymo ir (arba) judumo centrus,

įsteigiant darbuotojų perskirstymo ir (arba) judumo centrus,

| — | įgyvendinant švietimo (mokymo) iniciatyvas darbuotojams perkvalifikuoti arba jų kvalifikacijai kelti; |
| --- | --- |

—

įgyvendinant švietimo (mokymo) iniciatyvas darbuotojams perkvalifikuoti arba jų kvalifikacijai kelti;

įgyvendinant švietimo (mokymo) iniciatyvas darbuotojams perkvalifikuoti arba jų kvalifikacijai kelti;

| — | teikiant paramą darbo paieškos metu; |
| --- | --- |

—

teikiant paramą darbo paieškos metu;

teikiant paramą darbo paieškos metu;

| — | steigiant įmones, taip pat |
| --- | --- |

—

steigiant įmones, taip pat

steigiant įmones, taip pat

| — | stebėjimo ir prevencinėmis priemonėmis siekiant išvengti neigiamo restruktūrizavimo proceso poveikio fizinei ir psichikos sveikatai arba tą poveikį mažinti. |
| --- | --- |

—

stebėjimo ir prevencinėmis priemonėmis siekiant išvengti neigiamo restruktūrizavimo proceso poveikio fizinei ir psichikos sveikatai arba tą poveikį mažinti.

stebėjimo ir prevencinėmis priemonėmis siekiant išvengti neigiamo restruktūrizavimo proceso poveikio fizinei ir psichikos sveikatai arba tą poveikį mažinti.

Kadangi pagrindinė veikla, kurią numatoma finansuoti iš Teisingo perėjimo užtikrinimo fondo, glaudžiai susijusi su darbo rinka, socialiniai partneriai aktyviai įtraukiami į fondo valdymą remiantis Europos socialinio fondo komiteto modeliu ir vietos socialinių partnerių dalyvavimas yra pagrindinis reikalavimas projekto finansavimui gauti.

Kadangi pagrindinė veikla, kurią numatoma finansuoti iš Teisingo perėjimo užtikrinimo fondo, glaudžiai susijusi su darbo rinka, socialiniai partneriai aktyviai įtraukiami į fondo valdymą remiantis Europos socialinio fondo komiteto modeliu ir vietos socialinių partnerių dalyvavimas yra pagrindinis reikalavimas projekto finansavimui gauti.

Pakeitimas 46

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 4 punkto a papunktis

1 straipsnio 4 punkto a papunktis

Direktyva 2003/87/EB

10 straipsnio 1 dalies ketvirta pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Bendras likęs apyvartinių taršos leidimų kiekis, kurį valstybės narės parduos aukcionuose, paskirstomas taip, kaip nustatyta 2 dalyje. | Atėmus pusę 10a straipsnio 8 dalies pirmoje pastraipoje nurodytų leidimų kiekio,
  bendras likęs apyvartinių taršos leidimų kiekis, kurį valstybės narės parduos aukcionuose, paskirstomas taip, kaip nustatyta 2 dalyje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Bendras likęs apyvartinių taršos leidimų kiekis, kurį valstybės narės parduos aukcionuose, paskirstomas taip, kaip nustatyta 2 dalyje.

Atėmus pusę 10a straipsnio 8 dalies pirmoje pastraipoje nurodytų leidimų kiekio,
  bendras likęs apyvartinių taršos leidimų kiekis, kurį valstybės narės parduos aukcionuose, paskirstomas taip, kaip nustatyta 2 dalyje.

Atėmus pusę 10a straipsnio 8 dalies pirmoje pastraipoje nurodytų leidimų kiekio,

Pakeitimas 47

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 4 punkto a papunktis

1 straipsnio 4 punkto a papunktis

Direktyva 2003/87/EB

10 straipsnio 1 dalies 4 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2021 m. sausio 1 d. panaikinama 800 mln. į rinkos stabilumo rezervą perkeltų apyvartinių taršos leidimų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2021 m. sausio 1 d. panaikinama 800 mln. į rinkos stabilumo rezervą perkeltų apyvartinių taršos leidimų.

2021 m. sausio 1 d. panaikinama 800 mln. į rinkos stabilumo rezervą perkeltų apyvartinių taršos leidimų.

Pakeitimas 48

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 4 punkto b papunkčio ii punktas

1 straipsnio 4 punkto b papunkčio ii punktas

Direktyva 2003/87/EB

10 straipsnio 2 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | 10 % visų apyvartinių taršos leidimų, kurie bus parduodami aukcione, paskirstytų tam tikroms valstybėms narėms siekiant solidarumo ir ekonomikos augimo Bendrijoje; todėl leidimų, kuriuos tos valstybės narės parduoda aukcione pagal a punktą, skaičius padidinamas IIa priede nurodyta procentine dalimi.“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

10 % visų apyvartinių taršos leidimų, kurie bus parduodami aukcione, paskirstytų tam tikroms valstybėms narėms siekiant solidarumo ir ekonomikos augimo Bendrijoje; todėl leidimų, kuriuos tos valstybės narės parduoda aukcione pagal a punktą, skaičius padidinamas IIa priede nurodyta procentine dalimi.“;

| b) | 10 % visų apyvartinių taršos leidimų, kurie bus parduodami aukcione, paskirstytų tam tikroms valstybėms narėms siekiant solidarumo ir ekonomikos augimo Bendrijoje; todėl leidimų, kuriuos tos valstybės narės parduoda aukcione pagal a punktą, skaičius padidinamas IIa priede nurodyta procentine dalimi.
  Valstybių narių, kurios gali gauti paramą iš Modernizavimo fondo, kaip nustatyta 10d straipsnyje, apyvartinių taršos leidimų dalis, nurodyta IIa priede, perkeliama į jų dalį Modernizavimo fonde. |
| --- | --- |

b)

10 % visų apyvartinių taršos leidimų, kurie bus parduodami aukcione, paskirstytų tam tikroms valstybėms narėms siekiant solidarumo ir ekonomikos augimo Bendrijoje; todėl leidimų, kuriuos tos valstybės narės parduoda aukcione pagal a punktą, skaičius padidinamas IIa priede nurodyta procentine dalimi.
  Valstybių narių, kurios gali gauti paramą iš Modernizavimo fondo, kaip nustatyta 10d straipsnyje, apyvartinių taršos leidimų dalis, nurodyta IIa priede, perkeliama į jų dalį Modernizavimo fonde.

Valstybių narių, kurios gali gauti paramą iš Modernizavimo fondo, kaip nustatyta 10d straipsnyje, apyvartinių taršos leidimų dalis, nurodyta IIa priede, perkeliama į jų dalį Modernizavimo fonde.

Pakeitimas 49

Pakeitimas 49

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 4 punkto b a papunktis (naujas)

1 straipsnio 4 punkto b a papunktis (naujas)

Direktyva 2003/87/EB

10 straipsnio 3 dalies įžanginė dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | 3 dalies įžanginė dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ba)

ba)

3 dalies įžanginė dalis pakeičiama taip:

3 dalies įžanginė dalis pakeičiama taip:

„3.   Valstybės narės turi nustatyti, kaip naudojamos apyvartinių taršos leidimų pardavimo aukcione gautos pajamos.
  Ne mažiau kaip 50 % pajamų
  ,
  gautų
  parduodant
  apyvartinius taršos
  leidimus
  aukcione
  pagal 2 dalį,
  įskaitant visas pajamas, gautas iš aukcionų pagal tos dalies b ir c punktus,
  arba šių pajamų
  vertės finansinis
  atitikmuo
  , turėtų būti
  naudojami vienam ar daugiau iš šių tikslų:“

| | „3.   Valstybės narės turi nustatyti, kaip naudojamos apyvartinių taršos leidimų pardavimo aukcione gautos pajamos.
  Absoliučiai visos pajamos
  ,
  gautos
  parduodant leidimus
  aukcionuose
  pagal 2 dalį, arba šių pajamų
  finansinės vertės
  atitikmuo naudojami vienam ar daugiau iš šių tikslų:“ |
| --- | --- |

„3.   Valstybės narės turi nustatyti, kaip naudojamos apyvartinių taršos leidimų pardavimo aukcione gautos pajamos.
  Absoliučiai visos pajamos
  ,
  gautos
  parduodant leidimus
  aukcionuose
  pagal 2 dalį, arba šių pajamų
  finansinės vertės
  atitikmuo naudojami vienam ar daugiau iš šių tikslų:“

Pakeitimas 50

Pakeitimas 50

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 4 punkto b b papunktis (naujas)

1 straipsnio 4 punkto b b papunktis (naujas)

Direktyva 2003/87/EB

10 straipsnio 3 dalies b punktas

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | bb) | 3 dalies b punktas pakeičiamas taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

bb)

bb)

3 dalies b punktas pakeičiamas taip:

3 dalies b punktas pakeičiamas taip:

| „b) | plėtoti atsinaujinančius energijos išteklius, kad
  būtų galima įvykdyti Bendrijos įsipareigojimą
  iki
  2020
   m. 
  20 % visos energijos gauti iš
  atsinaujinančiųjų išteklių, ir plėtoti kitas technologijas, kuriomis prisidedama pereinant prie saugios ir tvarios ekonomikos, kai išmetami nedideli anglies dioksido kiekiai, ir kurios padeda įvykdyti
  Bendrijos
  įsipareigojimą iki
  2020
   m. 
  20 %
  padidinti energijos vartojimo efektyvumą;“ |
| --- | --- |

„b)

plėtoti atsinaujinančius energijos išteklius, kad
  būtų galima įvykdyti Bendrijos įsipareigojimą
  iki
  2020
   m. 
  20 % visos energijos gauti iš
  atsinaujinančiųjų išteklių, ir plėtoti kitas technologijas, kuriomis prisidedama pereinant prie saugios ir tvarios ekonomikos, kai išmetami nedideli anglies dioksido kiekiai, ir kurios padeda įvykdyti
  Bendrijos
  įsipareigojimą iki
  2020
   m. 
  20 %
  padidinti energijos vartojimo efektyvumą;“

būtų galima įvykdyti Bendrijos įsipareigojimą

2020

20 % visos energijos gauti iš

Bendrijos

2020

20 %

| | „b) | plėtoti atsinaujinančius energijos išteklius, kad iki
  2030
   m. 
  būtų galima įvykdyti su
  atsinaujinančiųjų išteklių
  energija susijusį Sąjungos įsipareigojimą
  , ir plėtoti kitas technologijas, kuriomis prisidedama pereinant prie saugios ir tvarios ekonomikos, kai išmetami nedideli anglies dioksido kiekiai, ir kurios padeda įvykdyti
  Sąjungos
  įsipareigojimą iki
  2030
   m. padidinti energijos vartojimo efektyvumą
  iki lygio, dėl kurio susitarta atitinkamuose teisėkūros procedūra priimtuose aktuose
  ;“ |
| --- | --- | --- |

„b)

plėtoti atsinaujinančius energijos išteklius, kad iki
  2030
   m. 
  būtų galima įvykdyti su
  atsinaujinančiųjų išteklių
  energija susijusį Sąjungos įsipareigojimą
  , ir plėtoti kitas technologijas, kuriomis prisidedama pereinant prie saugios ir tvarios ekonomikos, kai išmetami nedideli anglies dioksido kiekiai, ir kurios padeda įvykdyti
  Sąjungos
  įsipareigojimą iki
  2030
   m. padidinti energijos vartojimo efektyvumą
  iki lygio, dėl kurio susitarta atitinkamuose teisėkūros procedūra priimtuose aktuose
  ;“

2030

būtų galima įvykdyti su

energija susijusį Sąjungos įsipareigojimą

Sąjungos

2030

iki lygio, dėl kurio susitarta atitinkamuose teisėkūros procedūra priimtuose aktuose

Pakeitimas 51

Pakeitimas 51

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 4 punkto b c papunktis (naujas)

1 straipsnio 4 punkto b c papunktis (naujas)

Direktyva 2003/87/EB

10 straipsnio 3 dalies f punktas

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | bc) | 3 dalies f punktas pakeičiamas taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

bc)

bc)

3 dalies f punktas pakeičiamas taip:

3 dalies f punktas pakeičiamas taip:

| „f) | skatinti perėjimą prie nedidelį kiekį teršalų išmetančių ir viešojo transporto priemonių;“ |
| --- | --- |

„f)

skatinti perėjimą prie nedidelį kiekį teršalų išmetančių ir viešojo transporto priemonių;“

| | „f) | skatinti perėjimą prie nedidelį kiekį teršalų išmetančių ir viešojo transporto priemonių
  ir remti – tol, kol su CO2 susijusios išlaidos nebus panašiai atspindėtos kitų antžeminio transporto rūšių atžvilgiu, – elektrifikuoto transporto rūšis, pavyzdžiui, geležinkelių transportą ar kitas elektrifikuoto antžeminio transporto rūšis, atsižvelgiant į jų netiesiogines išlaidas, susijusias su ES ATLPS
  ;“ |
| --- | --- | --- |

„f)

skatinti perėjimą prie nedidelį kiekį teršalų išmetančių ir viešojo transporto priemonių
  ir remti – tol, kol su CO2 susijusios išlaidos nebus panašiai atspindėtos kitų antžeminio transporto rūšių atžvilgiu, – elektrifikuoto transporto rūšis, pavyzdžiui, geležinkelių transportą ar kitas elektrifikuoto antžeminio transporto rūšis, atsižvelgiant į jų netiesiogines išlaidas, susijusias su ES ATLPS
  ;“

ir remti – tol, kol su CO2

Pakeitimas 52

Pakeitimas 52

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 4 dalies b d punktas (naujas)

1 straipsnio 4 dalies b d punktas (naujas)

Direktyva 2003/87/EB

10 straipsnio 3 dalies h punktas

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | bd) | 3 dalyje h punktas pakeičiamas taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

bd)

bd)

3 dalyje h punktas pakeičiamas taip:

3 dalyje h punktas pakeičiamas taip:

| „h) | taikyti priemones, skirtas
  padidinti
  energijos vartojimo efektyvumą ir pastatų šiluminę izoliaciją ar suteikti finansinę paramą, siekiant spręsti socialinius klausimus, susijusius su mažesnes ir vidutines pajamas gaunančiais namų ūkiais;“ |
| --- | --- |

„h)

taikyti priemones, skirtas
  padidinti
  energijos vartojimo efektyvumą ir pastatų šiluminę izoliaciją ar suteikti finansinę paramą, siekiant spręsti socialinius klausimus, susijusius su mažesnes ir vidutines pajamas gaunančiais namų ūkiais;“

padidinti

| | „h) | taikyti priemones, skirtas
  pagerinti
  energijos vartojimo efektyvumą
  , centralizuoto šilumos tiekimo sistemas
  ir pastatų šiluminę izoliaciją ar suteikti finansinę paramą, siekiant spręsti socialinius klausimus, susijusius su mažesnes ir vidutines pajamas gaunančiais namų ūkiais;“ |
| --- | --- | --- |

„h)

taikyti priemones, skirtas
  pagerinti
  energijos vartojimo efektyvumą
  , centralizuoto šilumos tiekimo sistemas
  ir pastatų šiluminę izoliaciją ar suteikti finansinę paramą, siekiant spręsti socialinius klausimus, susijusius su mažesnes ir vidutines pajamas gaunančiais namų ūkiais;“

pagerinti

, centralizuoto šilumos tiekimo sistemas

Pakeitimas 53

Pakeitimas 53

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 4 punkto c papunktis

1 straipsnio 4 punkto c papunktis

Direktyva 2003/87/EB

10 straipsnio 3 dalies j punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| j) | finansuoti finansines priemones, skirtas sektoriams ar pošakiams, kuriems gresia reali anglies dioksido nutekėjimo rizika, nes jie patiria didelių netiesioginių išlaidų, kurios yra jiems kartu su elektros energijos kainomis perkeliamos su šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimu susijusios išlaidos,
  su sąlyga, kad
  tos priemonės atitinka 10a straipsnio 6 dalyje nustatytas sąlygas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

j)

finansuoti finansines priemones, skirtas sektoriams ar pošakiams, kuriems gresia reali anglies dioksido nutekėjimo rizika, nes jie patiria didelių netiesioginių išlaidų, kurios yra jiems kartu su elektros energijos kainomis perkeliamos su šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimu susijusios išlaidos,
  su sąlyga, kad
  tos priemonės atitinka 10a straipsnio 6 dalyje nustatytas sąlygas;

su sąlyga, kad

| j) | finansuoti finansines priemones, skirtas sektoriams ar pošakiams, kuriems gresia reali anglies dioksido nutekėjimo rizika, nes jie patiria didelių netiesioginių išlaidų, kurios yra jiems kartu su elektros energijos kainomis perkeliamos su šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimu susijusios išlaidos,
  jeigu šiam tikslui naudojama ne daugiau kaip 20 % pajamų ir jeigu
  tos priemonės atitinka 10a straipsnio 6 dalyje nustatytas sąlygas; |
| --- | --- |

j)

finansuoti finansines priemones, skirtas sektoriams ar pošakiams, kuriems gresia reali anglies dioksido nutekėjimo rizika, nes jie patiria didelių netiesioginių išlaidų, kurios yra jiems kartu su elektros energijos kainomis perkeliamos su šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimu susijusios išlaidos,
  jeigu šiam tikslui naudojama ne daugiau kaip 20 % pajamų ir jeigu
  tos priemonės atitinka 10a straipsnio 6 dalyje nustatytas sąlygas;

jeigu šiam tikslui naudojama ne daugiau kaip 20 % pajamų ir jeigu

Pakeitimas 54

Pakeitimas 54

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 4 punkto c papunktis

1 straipsnio 4 punkto c papunktis

Direktyva 2003/87/EB

10 straipsnio 3 dalies l punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| l) | darbo jėgos, kurios darbo vietos, laipsniškai atsisakant iškastinio kuro
  , perkeliamos į kitas sritis, įgūdžiams ugdyti ir darbo vietoms perskirstyti, glaudžiai bendradarbiaujant su socialiniais partneriais.“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

l)

darbo jėgos, kurios darbo vietos, laipsniškai atsisakant iškastinio kuro
  , perkeliamos į kitas sritis, įgūdžiams ugdyti ir darbo vietoms perskirstyti, glaudžiai bendradarbiaujant su socialiniais partneriais.“;

darbo jėgos, kurios darbo vietos, laipsniškai atsisakant iškastinio kuro

| l) | ekonomikos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo socialiniams padariniams šalinti ir darbo jėgos
  ,
  kurios darbo vietos
  perkeliamos į kitas sritis, įgūdžiams ugdyti ir darbo vietoms perskirstyti, glaudžiai bendradarbiaujant su socialiniais partneriais. |
| --- | --- |

l)

ekonomikos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo socialiniams padariniams šalinti ir darbo jėgos
  ,
  kurios darbo vietos
  perkeliamos į kitas sritis, įgūdžiams ugdyti ir darbo vietoms perskirstyti, glaudžiai bendradarbiaujant su socialiniais partneriais.

ekonomikos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo socialiniams padariniams šalinti ir darbo jėgos

kurios darbo vietos

Pakeitimas 55

Pakeitimas 55

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 4 punkto c a papunktis (naujas)

1 straipsnio 4 punkto c a papunktis (naujas)

Direktyva 2003/87/EB

10 straipsnio 3 dalies 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ca) | 3 dalyje įterpiama ši pastraipa:




  „Ši informacija teikiama naudojant standartizuotą Komisijos parengtą šabloną, įskaitant informaciją apie skirtingų kategorijų iš aukcionų gautų pajamų naudojimą ir lėšų naudojimo papildomumą. Šią informaciją Komisija skelbia savo svetainėje.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ca)

ca)

3 dalyje įterpiama ši pastraipa:

3 dalyje įterpiama ši pastraipa:

„Ši informacija teikiama naudojant standartizuotą Komisijos parengtą šabloną, įskaitant informaciją apie skirtingų kategorijų iš aukcionų gautų pajamų naudojimą ir lėšų naudojimo papildomumą. Šią informaciją Komisija skelbia savo svetainėje.“

„Ši informacija teikiama naudojant standartizuotą Komisijos parengtą šabloną, įskaitant informaciją apie skirtingų kategorijų iš aukcionų gautų pajamų naudojimą ir lėšų naudojimo papildomumą. Šią informaciją Komisija skelbia savo svetainėje.“

Pakeitimas 56

Pakeitimas 56

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 4 punkto c b papunktis (naujas)

1 straipsnio 4 punkto c b papunktis (naujas)

Direktyva 2003/87/EB

10 straipsnio 3 dalies antra pastraipa

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | cb) | 3 dalies antra pastraipa pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

cb)

cb)

3 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:

3 dalies antra pastraipa pakeičiama taip:

„Laikoma, kad valstybės narės įvykdė šios dalies nuostatas, jei jos turi ir įgyvendina fiskalinės arba finansinės paramos politiką, įskaitant visų pirma
  trečiosiose
  šalyse, arba vidaus reguliavimo politiką, kuria subalansuojama pirmoje pastraipoje nurodytiems tikslams skirta finansinė parama, sudaranti
  mažiausiai 50
  % pajamų, gautų iš prekybos apyvartiniais taršos leidimais aukcionuose, kaip nurodyta 2 dalyje,
  įskaitant pajamas iš aukcionų, nurodytas 2 dalies b ir c punktuose
  .“

| | „Laikoma, kad valstybės narės įvykdė šios dalies nuostatas, jei jos turi ir įgyvendina fiskalinės arba finansinės paramos politiką, įskaitant visų pirma
  besivystančiose
  šalyse, arba vidaus reguliavimo politiką, kuria subalansuojama pirmoje pastraipoje nurodytiems tikslams skirta
  papildoma
  finansinė parama, sudaranti
  100
  % pajamų, gautų iš prekybos apyvartiniais taršos leidimais aukcionuose, kaip nurodyta 2 dalyje,
  ir pranešė apie tą politiką naudodamos Komisijos parengtą standartizuotą šabloną
  .“ |
| --- | --- |

„Laikoma, kad valstybės narės įvykdė šios dalies nuostatas, jei jos turi ir įgyvendina fiskalinės arba finansinės paramos politiką, įskaitant visų pirma
  besivystančiose
  šalyse, arba vidaus reguliavimo politiką, kuria subalansuojama pirmoje pastraipoje nurodytiems tikslams skirta
  papildoma
  finansinė parama, sudaranti
  100
  % pajamų, gautų iš prekybos apyvartiniais taršos leidimais aukcionuose, kaip nurodyta 2 dalyje,
  ir pranešė apie tą politiką naudodamos Komisijos parengtą standartizuotą šabloną
  .“

Pakeitimas 57

Pakeitimas 57

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 4 punkto d papunktis

1 straipsnio 4 punkto d papunktis

Direktyva 2003/87/EB

10 straipsnio 4 dalies pirma, antra ir trečia pastraipos

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | 4 dalies trečia
  pastraipa pakeičiama
  taip: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

4 dalies trečia
  pastraipa pakeičiama
  taip:

pastraipa pakeičiama

| d) | 4 dalies
  pirma, antra ir
  trečia
  pastraipos pakeičiamos
  taip: |
| --- | --- |

d)

4 dalies
  pirma, antra ir
  trečia
  pastraipos pakeičiamos
  taip:

pirma, antra ir

pastraipos pakeičiamos

| | „Komisijai pagal
  23
  straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti
  deleguotąjį aktą
  .“ |
| --- | --- |

„Komisijai pagal
  23
  straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti
  deleguotąjį aktą
  .“

| | „
  4.
     Komisijai pagal
  30b
  straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti
  deleguotuosius aktus, kuriais ši direktyva papildoma nustatant išsamią tvarką dėl aukcionų laiko, administravimo ir kitų aspektų, siekiant užtikrinti, kad jie vyktų atvirai, skaidriai, suderintai ir be diskriminacijos. Siekiant šio tikslo, procesas turi būti nuspėjamas, ypač kiek tai susiję su aukcionų laiku ir seka bei numatytu parduodamų apyvartinių taršos leidimų kiekiu. Jei vertinime padaryta išvada, kad atskiruose pramonės sektoriuose nėra tikėtinas joks reikšmingas poveikis sektoriams ar jų pošakiams, kuriems kyla didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika, Komisija, siekdama užtikrinti tinkamą rinkos veikimą, išimtinėmis aplinkybėmis gali pritaikyti laikotarpio, nurodyto 13 straipsnio 1 dalyje ir prasidedančio 2013 m. sausio 1 d., tvarkaraštį. Komisija atlieka ne daugiau kaip vieną tokį pritaikymą daugiausiai 900 mln. leidimų.




  Aukcionai rengiami taip, kad:










  a) | operatoriams, visų pirma visoms MVĮ, kurioms taikoma ES ATLPS, būtų užtikrinamos visos, sąžiningos ir teisingos galimybės juose dalyvauti; |
| --- | --- | --- |

„
  4.
     Komisijai pagal
  30b
  straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti
  deleguotuosius aktus, kuriais ši direktyva papildoma nustatant išsamią tvarką dėl aukcionų laiko, administravimo ir kitų aspektų, siekiant užtikrinti, kad jie vyktų atvirai, skaidriai, suderintai ir be diskriminacijos. Siekiant šio tikslo, procesas turi būti nuspėjamas, ypač kiek tai susiję su aukcionų laiku ir seka bei numatytu parduodamų apyvartinių taršos leidimų kiekiu. Jei vertinime padaryta išvada, kad atskiruose pramonės sektoriuose nėra tikėtinas joks reikšmingas poveikis sektoriams ar jų pošakiams, kuriems kyla didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika, Komisija, siekdama užtikrinti tinkamą rinkos veikimą, išimtinėmis aplinkybėmis gali pritaikyti laikotarpio, nurodyto 13 straipsnio 1 dalyje ir prasidedančio 2013 m. sausio 1 d., tvarkaraštį. Komisija atlieka ne daugiau kaip vieną tokį pritaikymą daugiausiai 900 mln. leidimų.

Aukcionai rengiami taip, kad:

a)

operatoriams, visų pirma visoms MVĮ, kurioms taikoma ES ATLPS, būtų užtikrinamos visos, sąžiningos ir teisingos galimybės juose dalyvauti;

| b) | visiems dalyviams būtų užtikrinama prieiga prie tos pačios informacijos tuo pačiu metu ir kad dalyviai nepakenktų aukcionų sistemos veikimui; |
| --- | --- |

b)

visiems dalyviams būtų užtikrinama prieiga prie tos pačios informacijos tuo pačiu metu ir kad dalyviai nepakenktų aukcionų sistemos veikimui;

| c) | aukcionų rengimas ir dalyvavimas juose būtų ekonomiškai efektyvus ir būtų išvengta nepagrįstų administracinių išlaidų; ir |
| --- | --- |

c)

aukcionų rengimas ir dalyvavimas juose būtų ekonomiškai efektyvus ir būtų išvengta nepagrįstų administracinių išlaidų; ir

| d) | mažiems teršėjams būtų suteikta prieiga prie apyvartinių taršos leidimų.“ |
| --- | --- |

d)

mažiems teršėjams būtų suteikta prieiga prie apyvartinių taršos leidimų.“

Pakeitimas 58

Pakeitimas 58

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 4 punkto d a papunktis (naujas)

1 straipsnio 4 punkto d a papunktis (naujas)

Direktyva 2003/87/EB

10 straipsnio 4 dalies 4 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | da) | 4 dalis papildoma šia pastraipa:




  „Valstybės narės Komisijai kas dvejus metus teikia ataskaitą dėl elektros energijos gamybos pajėgumų eksploatacijos nutraukimo savo teritorijoje dėl nacionalinių priemonių. Komisija apskaičiuoja tą pajėgumų eksploatacijos nutraukimą atitinkantį apyvartinių taršos leidimų skaičių ir praneša apie tai valstybėms narėms. Valstybės narės gali panaikinti atitinkamą apyvartinių taršos leidimų kiekį iš viso pagal 2 dalį paskirstomo kiekio.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

da)

da)

4 dalis papildoma šia pastraipa:

4 dalis papildoma šia pastraipa:

„Valstybės narės Komisijai kas dvejus metus teikia ataskaitą dėl elektros energijos gamybos pajėgumų eksploatacijos nutraukimo savo teritorijoje dėl nacionalinių priemonių. Komisija apskaičiuoja tą pajėgumų eksploatacijos nutraukimą atitinkantį apyvartinių taršos leidimų skaičių ir praneša apie tai valstybėms narėms. Valstybės narės gali panaikinti atitinkamą apyvartinių taršos leidimų kiekį iš viso pagal 2 dalį paskirstomo kiekio.“

„Valstybės narės Komisijai kas dvejus metus teikia ataskaitą dėl elektros energijos gamybos pajėgumų eksploatacijos nutraukimo savo teritorijoje dėl nacionalinių priemonių. Komisija apskaičiuoja tą pajėgumų eksploatacijos nutraukimą atitinkantį apyvartinių taršos leidimų skaičių ir praneša apie tai valstybėms narėms. Valstybės narės gali panaikinti atitinkamą apyvartinių taršos leidimų kiekį iš viso pagal 2 dalį paskirstomo kiekio.“

Pakeitimas 59

Pakeitimas 59

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 4 punkto d b papunktis (naujas)

1 straipsnio 4 punkto d b papunktis (naujas)

Direktyva 2003/87/EB

10 straipsnio 5 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | db) | 5 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

db)

db)

5 dalis pakeičiama taip:

5 dalis pakeičiama taip:

„5.   Komisija stebi, kaip veikia
  Europos anglies dioksido rinka
  . Kasmet ji pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, kurioje aptariama, kaip
  veikia anglies dioksido rinka
  , įskaitant aukcionų vykdymą, aptariamas likvidumas ir parduotų leidimų kiekis.
  Prireikus
  valstybės narės užtikrina, kad visa reikiama informacija būtų pateikta
  Komisijai
  bent prieš du mėnesius iki ji priima ataskaitą.“

| | „5.   Komisija stebi, kaip veikia
  ES ATLPS
  . Kasmet ji pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, kurioje aptariama, kaip
  ji veikia
  , įskaitant aukcionų vykdymą, aptariamas likvidumas ir parduotų leidimų kiekis.
  Ataskaitoje taip pat aptariama ES ATLPS sąveika su kitomis Sąjungos klimato ir energetikos politikos priemonėmis, nurodant ir tai, kokį poveikį tos politikos priemonės turi ES ATLPS pasiūlos ir paklausos pusiausvyrai ir jų atitiktį Sąjungos 2030 ir 2050 m. klimato ir energetikos politikos tikslams. Ataskaitoje taip pat atsižvelgiama į anglies dioksido nutekėjimo riziką ir poveikį investicijoms Sąjungoje.
  Valstybės narės užtikrina, kad visa reikiama informacija būtų pateikta Komisijai bent prieš du mėnesius iki ji priima ataskaitą.“ |
| --- | --- |

„5.   Komisija stebi, kaip veikia
  ES ATLPS
  . Kasmet ji pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, kurioje aptariama, kaip
  ji veikia
  , įskaitant aukcionų vykdymą, aptariamas likvidumas ir parduotų leidimų kiekis.
  Ataskaitoje taip pat aptariama ES ATLPS sąveika su kitomis Sąjungos klimato ir energetikos politikos priemonėmis, nurodant ir tai, kokį poveikį tos politikos priemonės turi ES ATLPS pasiūlos ir paklausos pusiausvyrai ir jų atitiktį Sąjungos 2030 ir 2050 m. klimato ir energetikos politikos tikslams. Ataskaitoje taip pat atsižvelgiama į anglies dioksido nutekėjimo riziką ir poveikį investicijoms Sąjungoje.
  Valstybės narės užtikrina, kad visa reikiama informacija būtų pateikta Komisijai bent prieš du mėnesius iki ji priima ataskaitą.“

Pakeitimas 60

Pakeitimas 60

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 5 punkto a papunktis

1 straipsnio 5 punkto a papunktis

Direktyva 2003/87/EB

10a straipsnio 1 dalies pirma ir antra pastraipos

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | 1 dalies antra
  pastraipa pakeičiama
  taip: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

1 dalies antra
  pastraipa pakeičiama
  taip:

pastraipa pakeičiama

| a) | 1 dalies
  pirma ir
  antra
  pastraipos pakeičiamos
  taip: |
| --- | --- |

a)

1 dalies
  pirma ir
  antra
  pastraipos pakeičiamos
  taip:

pirma ir

pastraipos pakeičiamos

| | „Komisijai pagal
  23
  straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti
  deleguotąjį aktą
  . Šiame akte taip pat numatomas papildomas apyvartinių taršos leidimų iš naujiems rinkos dalyviams skirto rezervo paskirstymas įrenginiams, labai
  padidinusiems
  savo gamybą,
  taikant tas pačias ribas ir koreguojant paskirstymą
  kaip
  ir dalinio veiklos nutraukimo atveju.
  “ |
| --- | --- |

„Komisijai pagal
  23
  straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti
  deleguotąjį aktą
  . Šiame akte taip pat numatomas papildomas apyvartinių taršos leidimų iš naujiems rinkos dalyviams skirto rezervo paskirstymas įrenginiams, labai
  padidinusiems
  savo gamybą,
  taikant tas pačias ribas ir koreguojant paskirstymą
  kaip
  ir dalinio veiklos nutraukimo atveju.
  “

| | „
  1.
     Komisijai pagal
  30b
  straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti
  deleguotuosius aktus, kuriais papildoma ši direktyva nustatant visai Sąjungai taikomos visiškai suderintos įgyvendinimo priemonės dėl apyvartinių taršos leidimų paskirstymo pagal 4, 5 ir 7 dalis, įskaitant 19 dalies suderintam taikymui būtinas nuostatas
  . Šiame akte taip pat numatomas papildomas apyvartinių taršos leidimų iš naujiems rinkos dalyviams skirto rezervo paskirstymas įrenginiams, labai
  pakeitusiems
  savo gamybą
  . Visų pirma juo numatoma
  ,
  kad kiekvieną kartą, kai gamyba padidinama ar sumažinama bent 10 %, tai išreiškiant
  kaip
  patikrintų ankstesnių dvejų metų gamybos duomenų slankųjį vidurkį, palyginti su gamybos veikla, apie kurią pranešama pagal 11 straipsnį, atitinkamai pakoreguojamas leidimų skaičius – leidimai turėtų būti įtraukiami į 7 dalyje nurodytą rezervą arba iš jo pašalinami.




  Rengdama pirmoje pastraipoje nurodytą deleguotąjį aktą, Komisija atsižvelgia į būtinybę riboti administravimo sudėtingumą ir užkirsti kelią manipuliavimui sistema. Prireikus šiuo tikslu ji gali lanksčiai taikyti šioje dalyje nustatytas ribines vertes, jei tai pagrįsta atsižvelgiant į konkrečias aplinkybes.
  “ |
| --- | --- |

„
  1.
     Komisijai pagal
  30b
  straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti
  deleguotuosius aktus, kuriais papildoma ši direktyva nustatant visai Sąjungai taikomos visiškai suderintos įgyvendinimo priemonės dėl apyvartinių taršos leidimų paskirstymo pagal 4, 5 ir 7 dalis, įskaitant 19 dalies suderintam taikymui būtinas nuostatas
  . Šiame akte taip pat numatomas papildomas apyvartinių taršos leidimų iš naujiems rinkos dalyviams skirto rezervo paskirstymas įrenginiams, labai
  pakeitusiems
  savo gamybą
  . Visų pirma juo numatoma
  ,
  kad kiekvieną kartą, kai gamyba padidinama ar sumažinama bent 10 %, tai išreiškiant
  kaip
  patikrintų ankstesnių dvejų metų gamybos duomenų slankųjį vidurkį, palyginti su gamybos veikla, apie kurią pranešama pagal 11 straipsnį, atitinkamai pakoreguojamas leidimų skaičius – leidimai turėtų būti įtraukiami į 7 dalyje nurodytą rezervą arba iš jo pašalinami.

Rengdama pirmoje pastraipoje nurodytą deleguotąjį aktą, Komisija atsižvelgia į būtinybę riboti administravimo sudėtingumą ir užkirsti kelią manipuliavimui sistema. Prireikus šiuo tikslu ji gali lanksčiai taikyti šioje dalyje nustatytas ribines vertes, jei tai pagrįsta atsižvelgiant į konkrečias aplinkybes.
  “

Pakeitimas 61

Pakeitimas 61

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 5 punkto a a papunktis (naujas)

1 straipsnio 5 punkto a a papunktis (naujas)

Direktyva 2003/87/EB

10a straipsnio 1 dalies trečia pastraipa

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | aa) | 1 dalies trečia pastraipa pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

aa)

aa)

1 dalies trečia pastraipa pakeičiama taip:

1 dalies trečia pastraipa pakeičiama taip:

„Pirmoje pastraipoje nurodytomis priemonėmis kiek įmanoma apibrėžiami visos
  Bendrijos

  ex ante santykiniai taršos rodikliai siekiant užtikrinti, kad leidimai būtų skirstomi skatinant mažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas bei naudoti efektyviai energiją vartojančias technologijas, atsižvelgiant į efektyviausius metodus, pakaitalus, alternatyvius gamybos procesus, didelio naudingumo termofikaciją, veiksmingą energijos gaminimą iš dujų atliekų, biomasės naudojimą
  ir
  anglies dioksido surinkimą
  , transportavimą
  bei
  saugojimą
  ten, kur yra tokie įrenginiai, ir kad nebūtų skatinama didinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijų. Nemokami leidimai išmesti teršalus gaminant elektros energiją nesuteikiami, išskyrus 10c straipsnyje numatytus atvejus ir elektrą, gaminamą iš dujų atliekų.“;

| | „Pirmoje pastraipoje nurodytomis priemonėmis kiek įmanoma apibrėžiami visos
  Sąjungos

  ex ante santykiniai taršos rodikliai siekiant užtikrinti, kad leidimai būtų skirstomi skatinant mažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas bei naudoti efektyviai energiją vartojančias technologijas, atsižvelgiant į efektyviausius metodus, pakaitalus, alternatyvius gamybos procesus, didelio naudingumo termofikaciją, veiksmingą energijos gaminimą iš dujų atliekų, biomasės naudojimą, anglies dioksido surinkimą
  ir saugojimą
  bei
  anglies dioksido surinkimą ir panaudojimą
  ten, kur yra tokie įrenginiai, ir kad nebūtų skatinama didinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijų. Nemokami leidimai išmesti teršalus gaminant elektros energiją nesuteikiami, išskyrus 10c straipsnyje numatytus atvejus ir elektrą, gaminamą iš dujų atliekų.“ |
| --- | --- |

„Pirmoje pastraipoje nurodytomis priemonėmis kiek įmanoma apibrėžiami visos
  Sąjungos

  ex ante santykiniai taršos rodikliai siekiant užtikrinti, kad leidimai būtų skirstomi skatinant mažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas bei naudoti efektyviai energiją vartojančias technologijas, atsižvelgiant į efektyviausius metodus, pakaitalus, alternatyvius gamybos procesus, didelio naudingumo termofikaciją, veiksmingą energijos gaminimą iš dujų atliekų, biomasės naudojimą, anglies dioksido surinkimą
  ir saugojimą
  bei
  anglies dioksido surinkimą ir panaudojimą
  ten, kur yra tokie įrenginiai, ir kad nebūtų skatinama didinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijų. Nemokami leidimai išmesti teršalus gaminant elektros energiją nesuteikiami, išskyrus 10c straipsnyje numatytus atvejus ir elektrą, gaminamą iš dujų atliekų.“

Pakeitimas 62

Pakeitimas 62

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 5 punkto b papunktis

1 straipsnio 5 punkto b papunktis

Direktyva 2003/87/EB

10a straipsnio 2 dalies trečios pastraipos įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Santykinių taršos rodiklių, taikomų paskirstant nemokamus apyvartinius taršos leidimus, vertės pakoreguojamos siekiant išvengti nenumatyto pelno ir atsižvelgti į technologijų pažangą 2007–2008 m. laikotarpiu ir kiekvienu vėlesniu laikotarpiu, už kurį pagal 11 straipsnio 1 dalį skirstomi nemokami apyvartiniai taršos leidimai. Atliekant šį koregavimą santykinių taršos leidimų vertės, nustatytos pagal 10a straipsnį priimtu aktu, sumažinamos 1 % nuo vertės, kuri remiantis 2007–2008 m. duomenimis nustatyta kiekvieniems metams, einantiems nuo 2008 m. iki atitinkamo nemokamų apyvartinių taršos leidimų paskirstymo laikotarpio vidurio, nebent: | Komisijai pagal 30b straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais papildoma ši direktyva siekiant nustatyti pataisytas santykinių taršos rodiklių vertes, kuriomis remiamasi nemokamai paskirstant leidimus. Šie aktai atitinka deleguotuosius aktus, priimtus pagal šio straipsnio 1 dalį, ir šiuos reikalavimus: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Santykinių taršos rodiklių, taikomų paskirstant nemokamus apyvartinius taršos leidimus, vertės pakoreguojamos siekiant išvengti nenumatyto pelno ir atsižvelgti į technologijų pažangą 2007–2008 m. laikotarpiu ir kiekvienu vėlesniu laikotarpiu, už kurį pagal 11 straipsnio 1 dalį skirstomi nemokami apyvartiniai taršos leidimai. Atliekant šį koregavimą santykinių taršos leidimų vertės, nustatytos pagal 10a straipsnį priimtu aktu, sumažinamos 1 % nuo vertės, kuri remiantis 2007–2008 m. duomenimis nustatyta kiekvieniems metams, einantiems nuo 2008 m. iki atitinkamo nemokamų apyvartinių taršos leidimų paskirstymo laikotarpio vidurio, nebent:

Santykinių taršos rodiklių, taikomų paskirstant nemokamus apyvartinius taršos leidimus, vertės pakoreguojamos siekiant išvengti nenumatyto pelno ir atsižvelgti į technologijų pažangą 2007–2008 m. laikotarpiu ir kiekvienu vėlesniu laikotarpiu, už kurį pagal 11 straipsnio 1 dalį skirstomi nemokami apyvartiniai taršos leidimai. Atliekant šį koregavimą santykinių taršos leidimų vertės, nustatytos pagal 10a straipsnį priimtu aktu, sumažinamos 1 % nuo vertės, kuri remiantis 2007–2008 m. duomenimis nustatyta kiekvieniems metams, einantiems nuo 2008 m. iki atitinkamo nemokamų apyvartinių taršos leidimų paskirstymo laikotarpio vidurio, nebent:

Komisijai pagal 30b straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais papildoma ši direktyva siekiant nustatyti pataisytas santykinių taršos rodiklių vertes, kuriomis remiamasi nemokamai paskirstant leidimus. Šie aktai atitinka deleguotuosius aktus, priimtus pagal šio straipsnio 1 dalį, ir šiuos reikalavimus:

Komisijai pagal 30b straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais papildoma ši direktyva siekiant nustatyti pataisytas santykinių taršos rodiklių vertes, kuriomis remiamasi nemokamai paskirstant leidimus. Šie aktai atitinka deleguotuosius aktus, priimtus pagal šio straipsnio 1 dalį, ir šiuos reikalavimus:

Pakeitimas 63

Pakeitimas 63

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 5 punkto b papunktis

1 straipsnio 5 punkto b papunktis

Direktyva 2003/87/EB

10a straipsnio 2 dalies trečios pastraipos – i punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | -i) | 2021–2025 m. laikotarpiu santykinių taršos rodiklių vertės nustatomos remiantis pagal 11 straipsnį pateikta 2016–2017 m. informacija; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

-i)

-i)

2021–2025 m. laikotarpiu santykinių taršos rodiklių vertės nustatomos remiantis pagal 11 straipsnį pateikta 2016–2017 m. informacija;

Pakeitimas 64

Pakeitimas 64

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 5 punkto b papunktis

1 straipsnio 5 punkto b papunktis

Direktyva 2003/87/EB

10a straipsnio 2 dalies trečios pastraipos – i a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | -ia) | remdamasi šia informacija grindžiamų santykinių taršos rodiklių verčių ir Komisijos sprendime 2011/278/ES nurodytų santykinių taršos rodiklių verčių palyginimu, Komisija nustato kiekvieno santykinio taršos rodiklio sumažinimo metinę normą ir ją taiko 2013–2020 m. laikotarpiu taikytinoms santykinių taršos rodiklių vertėms kiekvienų 2008–2023 m. laikotarpio metų atžvilgiu siekdama nustatyti 2021–2025 m. santykinių taršos rodiklių vertes; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

-ia)

-ia)

remdamasi šia informacija grindžiamų santykinių taršos rodiklių verčių ir Komisijos sprendime 2011/278/ES nurodytų santykinių taršos rodiklių verčių palyginimu, Komisija nustato kiekvieno santykinio taršos rodiklio sumažinimo metinę normą ir ją taiko 2013–2020 m. laikotarpiu taikytinoms santykinių taršos rodiklių vertėms kiekvienų 2008–2023 m. laikotarpio metų atžvilgiu siekdama nustatyti 2021–2025 m. santykinių taršos rodiklių vertes;

Pakeitimas 65

Pakeitimas 65

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 5 punkto b papunktis

1 straipsnio 5 punkto b papunktis

Direktyva 2003/87/EB

10a straipsnio 2 dalies trečios pastraipos i punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| i) | remdamasi pagal 11 straipsnį pateikta informacija Komisija nustato, ar kiekvieno santykinio taršos rodiklio vertės, apskaičiuotos remiantis 10a straipsnyje išdėstytais principais, kiekvienais metais nuo pirmiau minėto kasmetinio sumažinimo skiriasi daugiau kaip 0,5  % 2007–2008 m. vertės į didesnę arba mažesnę pusę. Jei taip, ta santykinio taršos rodiklio vertė kiekvienais metais nuo 2008 m. iki laikotarpio, už kurį skiriami nemokami apyvartiniai taršos leidimai, vidurio pakoreguojama 0,5  % arba 1,5  %; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

i)

i)

remdamasi pagal 11 straipsnį pateikta informacija Komisija nustato, ar kiekvieno santykinio taršos rodiklio vertės, apskaičiuotos remiantis 10a straipsnyje išdėstytais principais, kiekvienais metais nuo pirmiau minėto kasmetinio sumažinimo skiriasi daugiau kaip 0,5  % 2007–2008 m. vertės į didesnę arba mažesnę pusę. Jei taip, ta santykinio taršos rodiklio vertė kiekvienais metais nuo 2008 m. iki laikotarpio, už kurį skiriami nemokami apyvartiniai taršos leidimai, vidurio pakoreguojama 0,5  % arba 1,5  %;

remdamasi pagal 11 straipsnį pateikta informacija Komisija nustato, ar kiekvieno santykinio taršos rodiklio vertės, apskaičiuotos remiantis 10a straipsnyje išdėstytais principais, kiekvienais metais nuo pirmiau minėto kasmetinio sumažinimo skiriasi daugiau kaip 0,5  % 2007–2008 m. vertės į didesnę arba mažesnę pusę. Jei taip, ta santykinio taršos rodiklio vertė kiekvienais metais nuo 2008 m. iki laikotarpio, už kurį skiriami nemokami apyvartiniai taršos leidimai, vidurio pakoreguojama 0,5  % arba 1,5  %;

| i) | jei, remiantis pagal 11 straipsnį pateikta informacija, pažanga neviršija 0,25  %, tai santykinio taršos rodiklio vertė 2021–2025 m. laikotarpiu turi būti sumažinta ta procentine dalimi kiekvienų 2008–2023 m. laikotarpio metų atžvilgiu; |
| --- | --- |

i)

i)

jei, remiantis pagal 11 straipsnį pateikta informacija, pažanga neviršija 0,25  %, tai santykinio taršos rodiklio vertė 2021–2025 m. laikotarpiu turi būti sumažinta ta procentine dalimi kiekvienų 2008–2023 m. laikotarpio metų atžvilgiu;

jei, remiantis pagal 11 straipsnį pateikta informacija, pažanga neviršija 0,25  %, tai santykinio taršos rodiklio vertė 2021–2025 m. laikotarpiu turi būti sumažinta ta procentine dalimi kiekvienų 2008–2023 m. laikotarpio metų atžvilgiu;

Pakeitimas 66

Pakeitimas 66

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 5 punkto b papunktis

1 straipsnio 5 punkto b papunktis

Direktyva 2003/87/EB

10a straipsnio 2 dalies trečios pastraipos ii punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| ii) | darant išimtį dėl aromatinių angliavandenilių, vandenilio ir sintezės dujų santykinių taršos rodiklių verčių, šios santykinių taršos rodiklių vertės pakoreguojamos tokiu pačiu procentu kaip naftos perdirbimo įmonių santykiniai taršos rodikliai, siekiant šių produktų gamintojams sudaryti vienodas veiklos sąlygas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ii)

ii)

darant išimtį dėl aromatinių angliavandenilių, vandenilio ir sintezės dujų santykinių taršos rodiklių verčių, šios santykinių taršos rodiklių vertės pakoreguojamos tokiu pačiu procentu kaip naftos perdirbimo įmonių santykiniai taršos rodikliai, siekiant šių produktų gamintojams sudaryti vienodas veiklos sąlygas.

darant išimtį dėl aromatinių angliavandenilių, vandenilio ir sintezės dujų santykinių taršos rodiklių verčių, šios santykinių taršos rodiklių vertės pakoreguojamos tokiu pačiu procentu kaip naftos perdirbimo įmonių santykiniai taršos rodikliai, siekiant šių produktų gamintojams sudaryti vienodas veiklos sąlygas.

| ii) | jei, remiantis pagal 11 straipsnį pateikta informacija, pažanga neviršija 1,75  %, tai santykinio taršos rodiklio vertė 2021–2025 m. laikotarpiu turi būti sumažinta ta procentine dalimi kiekvienų 2008–2023 m. laikotarpio metų atžvilgiu; |
| --- | --- |

ii)

ii)

jei, remiantis pagal 11 straipsnį pateikta informacija, pažanga neviršija 1,75  %, tai santykinio taršos rodiklio vertė 2021–2025 m. laikotarpiu turi būti sumažinta ta procentine dalimi kiekvienų 2008–2023 m. laikotarpio metų atžvilgiu;

jei, remiantis pagal 11 straipsnį pateikta informacija, pažanga neviršija 1,75  %, tai santykinio taršos rodiklio vertė 2021–2025 m. laikotarpiu turi būti sumažinta ta procentine dalimi kiekvienų 2008–2023 m. laikotarpio metų atžvilgiu;

Pakeitimas 67

Pakeitimas 67

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 5 punkto b papunktis

1 straipsnio 5 punkto b papunktis

Direktyva 2003/87/EB

10a straipsnio 2 dalies ketvirta pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Šiuo tikslu Komisija pagal 22a straipsnį priima įgyvendinimo aktą. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Šiuo tikslu Komisija pagal 22a straipsnį priima įgyvendinimo aktą.

Šiuo tikslu Komisija pagal 22a straipsnį priima įgyvendinimo aktą.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 68

Pakeitimas 68

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 5 punkto b a papunktis (naujas)

1 straipsnio 5 punkto b a papunktis (naujas)

Direktyva 2003/87/EB

10a straipsnio 2 dalies 3 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ba) | 2 dalis papildoma šia pastraipa:




  „2026–2030 m. laikotarpio santykinių taršos rodiklių vertės nustatomos tokia pačia tvarka, remiantis pagal 11 straipsnį pateikta 2021–2022 m. informacija ir kiekvieniems 2008–2028 m. laikotarpio metams taikant metinę sumažinimo normą.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ba)

ba)

2 dalis papildoma šia pastraipa:

2 dalis papildoma šia pastraipa:

„2026–2030 m. laikotarpio santykinių taršos rodiklių vertės nustatomos tokia pačia tvarka, remiantis pagal 11 straipsnį pateikta 2021–2022 m. informacija ir kiekvieniems 2008–2028 m. laikotarpio metams taikant metinę sumažinimo normą.“

„2026–2030 m. laikotarpio santykinių taršos rodiklių vertės nustatomos tokia pačia tvarka, remiantis pagal 11 straipsnį pateikta 2021–2022 m. informacija ir kiekvieniems 2008–2028 m. laikotarpio metams taikant metinę sumažinimo normą.“

Pakeitimas 69

Pakeitimas 69

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 5 punkto b b papunktis (naujas)

1 straipsnio 5 punkto b b papunktis (naujas)

Direktyva 2003/87/EB

10a straipsnio 2 dalies 3 b pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | bb) | 2 dalis papildoma šia pastraipa: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

bb)

bb)

2 dalis papildoma šia pastraipa:

2 dalis papildoma šia pastraipa:

| ii) | darant išimtį dėl aromatinių angliavandenilių, vandenilio ir sintezės dujų santykinių taršos rodiklių verčių, šios santykinių taršos rodiklių vertės pakoreguojamos tokiu pačiu procentu kaip naftos perdirbimo įmonių santykiniai taršos rodikliai, siekiant šių produktų gamintojams sudaryti vienodas veiklos sąlygas. |
| --- | --- |

ii)

ii)

darant išimtį dėl aromatinių angliavandenilių, vandenilio ir sintezės dujų santykinių taršos rodiklių verčių, šios santykinių taršos rodiklių vertės pakoreguojamos tokiu pačiu procentu kaip naftos perdirbimo įmonių santykiniai taršos rodikliai, siekiant šių produktų gamintojams sudaryti vienodas veiklos sąlygas.

| | „Darant išimtį dėl aromatinių angliavandenilių, vandenilio ir sintezės dujų santykinių taršos rodiklių verčių, šios santykinių taršos rodiklių vertės pakoreguojamos tokiu pačiu procentu kaip naftos perdirbimo įmonių santykiniai taršos rodikliai, siekiant šių produktų gamintojams sudaryti vienodas veiklos sąlygas.“ |
| --- | --- |

„Darant išimtį dėl aromatinių angliavandenilių, vandenilio ir sintezės dujų santykinių taršos rodiklių verčių, šios santykinių taršos rodiklių vertės pakoreguojamos tokiu pačiu procentu kaip naftos perdirbimo įmonių santykiniai taršos rodikliai, siekiant šių produktų gamintojams sudaryti vienodas veiklos sąlygas.“

Pakeitimas 165

Pakeitimas 165

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 5 punkto b c papunktis (naujas)

1 straipsnio 5 punkto b c papunktis (naujas)

Direktyva 2003/87/EB

10a straipsnio 3 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | bc) | 3 dalyje įrašoma ši pastraipa: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

bc)

bc)

3 dalyje įrašoma ši pastraipa:

3 dalyje įrašoma ši pastraipa:

Pagal 4 ir 8 dalis ir nepaisant 10c straipsnio, elektros energijos gamybos įrenginiams, anglies dioksido surinkimo įrenginiams, transportavimo vamzdynams arba saugykloms nemokami apyvartiniai taršos leidimai nesuteikiami.

| | Pagal 4 ir 8 dalis ir nepaisant 10c straipsnio, elektros energijos gamybos įrenginiams, anglies dioksido surinkimo įrenginiams, transportavimo vamzdynams arba saugykloms nemokami apyvartiniai taršos leidimai nesuteikiami.
  Elektros energijos gamybos įrenginiai, gaminantys elektros energiją iš išmetamųjų dujų, nelaikomi elektros energijos gamybos įrenginiais pagal šios direktyvos 3 straipsnio u punktą. Atliekant santykinio taršos rodiklio apskaičiavimus, atsižvelgiama į visą anglies dioksido kiekį, esantį elektrai gaminti naudojamose išmetamosiose dujose. |
| --- | --- |

Pagal 4 ir 8 dalis ir nepaisant 10c straipsnio, elektros energijos gamybos įrenginiams, anglies dioksido surinkimo įrenginiams, transportavimo vamzdynams arba saugykloms nemokami apyvartiniai taršos leidimai nesuteikiami.
  Elektros energijos gamybos įrenginiai, gaminantys elektros energiją iš išmetamųjų dujų, nelaikomi elektros energijos gamybos įrenginiais pagal šios direktyvos 3 straipsnio u punktą. Atliekant santykinio taršos rodiklio apskaičiavimus, atsižvelgiama į visą anglies dioksido kiekį, esantį elektrai gaminti naudojamose išmetamosiose dujose.

Elektros energijos gamybos įrenginiai, gaminantys elektros energiją iš išmetamųjų dujų, nelaikomi elektros energijos gamybos įrenginiais pagal šios direktyvos 3 straipsnio u punktą. Atliekant santykinio taršos rodiklio apskaičiavimus, atsižvelgiama į visą anglies dioksido kiekį, esantį elektrai gaminti naudojamose išmetamosiose dujose.

Pakeitimas 70

Pakeitimas 70

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 5 punkto b d papunktis (naujas)

1 straipsnio 5 punkto b d papunktis (naujas)

Direktyva 2003/87/EB

10a straipsnio 4 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | bd) | 4 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

bd)

bd)

4 dalis pakeičiama taip:

4 dalis pakeičiama taip:

„4.   Šilumos gamybai ar vėsinimui nemokami apyvartiniai taršos leidimai suteikiami centriniam šildymui ir didelio naudingumo termofikacijai, kaip apibrėžta Direktyvoje 2004/8/EB, siekiant patenkinti ekonomiškai pagrįstą paklausą.
  Po 2013 m. kiekvienais metais bendras minėtiems įrenginiams tokiai šilumos gamybai suteikiamų apyvartinių taršos leidimų skaičius koreguojamas taikant 9 straipsnyje nurodytą linijinį koeficientą.
  “;

| | „4.   Šilumos gamybai ar vėsinimui nemokami apyvartiniai taršos leidimai suteikiami centriniam šildymui ir didelio naudingumo termofikacijai, kaip apibrėžta Direktyvoje 2004/8/EB, siekiant patenkinti ekonomiškai pagrįstą paklausą.“ |
| --- | --- |

„4.   Šilumos gamybai ar vėsinimui nemokami apyvartiniai taršos leidimai suteikiami centriniam šildymui ir didelio naudingumo termofikacijai, kaip apibrėžta Direktyvoje 2004/8/EB, siekiant patenkinti ekonomiškai pagrįstą paklausą.“

Pakeitimas 71

Pakeitimas 71

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 5 punkto c papunktis

1 straipsnio 5 punkto c papunktis

Direktyva 2003/87/EB

10a straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Siekiant laikytis 10 straipsnyje nustatytos aukcionuose parduodamų apyvartinių taršos leidimų dalies,
  nemokamų apyvartinių taršos leidimų suma
  kiekvienais
  metais
  , kuriais nemokamų apyvartinių taršos leidimų suma
  nesiekia didžiausio kiekio, kuris galimas laikantis valstybės narės aukcionuose parduodamų apyvartinių taršos leidimų dalies, iki to kiekio likę apyvartiniai taršos leidimai naudojami tam, kad
  vėlesniais
  metais nereikėtų mažinti nemokamų apyvartinių taršos leidimų kiekio arba kad toks sumažinimas būtų kuo mažesnis,
  valstybei narei siekiant laikytis aukcione parduodamų apyvartinių taršos
  leidimų dalies. Tačiau, jei
  didžiausias galimas kiekis pasiekiamas
  , nemokamų apyvartinių taršos leidimų kiekis atitinkamai pakoreguojamas
  . Visi tokie koregavimai atliekami vienodu būdu
  . | 5.
     
  Jeigu
  nemokamų apyvartinių taršos leidimų suma
  konkrečiais
  metais nesiekia didžiausio kiekio, kuris galimas laikantis
  10 straipsnio 1 dalyje nustatytos
  valstybės narės aukcionuose parduodamų apyvartinių taršos leidimų dalies, iki to kiekio likę apyvartiniai taršos leidimai naudojami tam, kad
  po jų einančiais
  metais nereikėtų mažinti nemokamų apyvartinių taršos leidimų kiekio arba kad toks sumažinimas būtų kuo mažesnis
  . Tačiau
  ,
  jei didžiausias galimas kiekis pasiekiamas, pagal 10 straipsnio 1 dalį visu dešimties metų laikotarpiu pradedant 2021 m. sausio 1 d. valstybių narių aukcionuose parduotinų
  leidimų dalies
  sumažinimą iki penkių procentinių punktų atitinkantis leidimų skaičius sektoriams ir jų pošakiams nemokamai paskirstomas pagal 10b straipsnį.
  Tačiau, jei
  šio sumažinimo nepakanka sektorių ar jų pošakių poreikiams pagal 10b straipsnį patenkinti
  , nemokamų apyvartinių taršos leidimų kiekis atitinkamai pakoreguojamas
  pagal vienodą tarpsektorinį korekcinį koeficientą, taikomą sektoriams, kurių prekybos su trečiosiomis šalimis intensyvumas neviršija 15 % arba kurių taršos anglies dioksidu intensyvumas neviršija 7 kg CO2 / bendroji pridėtinė vertė EUR
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Siekiant laikytis 10 straipsnyje nustatytos aukcionuose parduodamų apyvartinių taršos leidimų dalies,
  nemokamų apyvartinių taršos leidimų suma
  kiekvienais
  metais
  , kuriais nemokamų apyvartinių taršos leidimų suma
  nesiekia didžiausio kiekio, kuris galimas laikantis valstybės narės aukcionuose parduodamų apyvartinių taršos leidimų dalies, iki to kiekio likę apyvartiniai taršos leidimai naudojami tam, kad
  vėlesniais
  metais nereikėtų mažinti nemokamų apyvartinių taršos leidimų kiekio arba kad toks sumažinimas būtų kuo mažesnis,
  valstybei narei siekiant laikytis aukcione parduodamų apyvartinių taršos
  leidimų dalies. Tačiau, jei
  didžiausias galimas kiekis pasiekiamas
  , nemokamų apyvartinių taršos leidimų kiekis atitinkamai pakoreguojamas
  . Visi tokie koregavimai atliekami vienodu būdu
  .

Siekiant laikytis 10 straipsnyje nustatytos aukcionuose parduodamų apyvartinių taršos leidimų dalies,

kiekvienais

, kuriais nemokamų apyvartinių taršos leidimų suma

vėlesniais

valstybei narei siekiant laikytis aukcione parduodamų apyvartinių taršos

didžiausias galimas kiekis pasiekiamas

. Visi tokie koregavimai atliekami vienodu būdu

5.
     
  Jeigu
  nemokamų apyvartinių taršos leidimų suma
  konkrečiais
  metais nesiekia didžiausio kiekio, kuris galimas laikantis
  10 straipsnio 1 dalyje nustatytos
  valstybės narės aukcionuose parduodamų apyvartinių taršos leidimų dalies, iki to kiekio likę apyvartiniai taršos leidimai naudojami tam, kad
  po jų einančiais
  metais nereikėtų mažinti nemokamų apyvartinių taršos leidimų kiekio arba kad toks sumažinimas būtų kuo mažesnis
  . Tačiau
  ,
  jei didžiausias galimas kiekis pasiekiamas, pagal 10 straipsnio 1 dalį visu dešimties metų laikotarpiu pradedant 2021 m. sausio 1 d. valstybių narių aukcionuose parduotinų
  leidimų dalies
  sumažinimą iki penkių procentinių punktų atitinkantis leidimų skaičius sektoriams ir jų pošakiams nemokamai paskirstomas pagal 10b straipsnį.
  Tačiau, jei
  šio sumažinimo nepakanka sektorių ar jų pošakių poreikiams pagal 10b straipsnį patenkinti
  , nemokamų apyvartinių taršos leidimų kiekis atitinkamai pakoreguojamas
  pagal vienodą tarpsektorinį korekcinį koeficientą, taikomą sektoriams, kurių prekybos su trečiosiomis šalimis intensyvumas neviršija 15 % arba kurių taršos anglies dioksidu intensyvumas neviršija 7 kg CO2 / bendroji pridėtinė vertė EUR
  .

5.

Jeigu

konkrečiais

10 straipsnio 1 dalyje nustatytos

po jų einančiais

. Tačiau

jei didžiausias galimas kiekis pasiekiamas, pagal 10 straipsnio 1 dalį visu dešimties metų laikotarpiu pradedant 2021 m. sausio 1 d. valstybių narių aukcionuose parduotinų

sumažinimą iki penkių procentinių punktų atitinkantis leidimų skaičius sektoriams ir jų pošakiams nemokamai paskirstomas pagal 10b straipsnį.

šio sumažinimo nepakanka sektorių ar jų pošakių poreikiams pagal 10b straipsnį patenkinti

pagal vienodą tarpsektorinį korekcinį koeficientą, taikomą sektoriams, kurių prekybos su trečiosiomis šalimis intensyvumas neviršija 15 % arba kurių taršos anglies dioksidu intensyvumas neviršija 7 kg CO2

Pakeitimas 72

Pakeitimas 72

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 5 punkto d papunktis

1 straipsnio 5 punkto d papunktis

Direktyva 2003/87/EB

10 a straipsnio 6 dalies pirma pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės, atsižvelgdamos į galimą poveikį vidaus rinkai, priima finansines priemones, skirtas
  sektoriams ar pošakiams, kuriems gresia reali anglies dioksido nutekėjimo rizika, nes jie patiria didelių netiesioginių išlaidų, kurios yra jiems kartu su elektros energijos kainomis perkeliamos su šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimu susijusios išlaidos
  . Tokios finansinės priemonės, kuriomis siekiama iš dalies kompensuoti šias išlaidas, turi atitikti valstybės pagalbos taisykles. | 6.
     
  Siekiant teikti kompensacijas
  sektoriams ar pošakiams, kuriems gresia reali anglies dioksido nutekėjimo rizika, nes jie patiria didelių netiesioginių išlaidų, kurios yra jiems kartu su elektros energijos kainomis perkeliamos su šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimu susijusios išlaidos,
  priimamas centrinis Sąjungos lygmens susitarimas
  . |
| | Kompensacija yra proporcinga su šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimu susijusioms išlaidoms, kurios faktiškai perkeliamos kartu su elektros energijos kainoms, ir taikoma laikantis atitinkamose valstybės pagalbos gairėse nustatytų reikalavimų, kad būtų išvengta tiek neigiamo poveikio vidaus rinkai, tiek kompensacijos už patirtas išlaidas permokos. |
| | Jei turimos kompensacijos sumos nepakanka visoms reikalavimus atitinkančioms netiesioginėms išlaidoms kompensuoti, visiems reikalavimus atitinkantiems įrenginiams skirta kompensacijos suma mažinama visiems vienodai. |
| | Komisijai pagal 30b straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šioje dalyje nurodytais tikslais papildoma ši direktyva nustatant fondo kūrimo ir veikimo sąlygas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valstybės narės, atsižvelgdamos į galimą poveikį vidaus rinkai, priima finansines priemones, skirtas
  sektoriams ar pošakiams, kuriems gresia reali anglies dioksido nutekėjimo rizika, nes jie patiria didelių netiesioginių išlaidų, kurios yra jiems kartu su elektros energijos kainomis perkeliamos su šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimu susijusios išlaidos
  . Tokios finansinės priemonės, kuriomis siekiama iš dalies kompensuoti šias išlaidas, turi atitikti valstybės pagalbos taisykles.

Valstybės narės, atsižvelgdamos į galimą poveikį vidaus rinkai, priima finansines priemones, skirtas

. Tokios finansinės priemonės, kuriomis siekiama iš dalies kompensuoti šias išlaidas, turi atitikti valstybės pagalbos taisykles.

6.
     
  Siekiant teikti kompensacijas
  sektoriams ar pošakiams, kuriems gresia reali anglies dioksido nutekėjimo rizika, nes jie patiria didelių netiesioginių išlaidų, kurios yra jiems kartu su elektros energijos kainomis perkeliamos su šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimu susijusios išlaidos,
  priimamas centrinis Sąjungos lygmens susitarimas
  .

6.

Siekiant teikti kompensacijas

priimamas centrinis Sąjungos lygmens susitarimas

Kompensacija yra proporcinga su šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimu susijusioms išlaidoms, kurios faktiškai perkeliamos kartu su elektros energijos kainoms, ir taikoma laikantis atitinkamose valstybės pagalbos gairėse nustatytų reikalavimų, kad būtų išvengta tiek neigiamo poveikio vidaus rinkai, tiek kompensacijos už patirtas išlaidas permokos.

Kompensacija yra proporcinga su šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimu susijusioms išlaidoms, kurios faktiškai perkeliamos kartu su elektros energijos kainoms, ir taikoma laikantis atitinkamose valstybės pagalbos gairėse nustatytų reikalavimų, kad būtų išvengta tiek neigiamo poveikio vidaus rinkai, tiek kompensacijos už patirtas išlaidas permokos.

Jei turimos kompensacijos sumos nepakanka visoms reikalavimus atitinkančioms netiesioginėms išlaidoms kompensuoti, visiems reikalavimus atitinkantiems įrenginiams skirta kompensacijos suma mažinama visiems vienodai.

Jei turimos kompensacijos sumos nepakanka visoms reikalavimus atitinkančioms netiesioginėms išlaidoms kompensuoti, visiems reikalavimus atitinkantiems įrenginiams skirta kompensacijos suma mažinama visiems vienodai.

Komisijai pagal 30b straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šioje dalyje nurodytais tikslais papildoma ši direktyva nustatant fondo kūrimo ir veikimo sąlygas.

Komisijai pagal 30b straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais šioje dalyje nurodytais tikslais papildoma ši direktyva nustatant fondo kūrimo ir veikimo sąlygas.

Pakeitimas 73

Pakeitimas 73

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 5 punkto d a papunktis (naujas)

1 straipsnio 5 punkto d a papunktis (naujas)

Direktyva 2003/87/EB

10a straipsnio 6 dalies 1a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | da) | 6 dalyje įterpiama nauja pastraipa:




  „Valstybės narės, atsižvelgdamos į galimą poveikį vidaus rinkai, taip pat gali priimti nacionalines finansines priemones, skirtas sektoriams ar jų dalims, kuriems gresia reali anglies dioksido nutekėjimo rizika, nes jie patiria didelių netiesioginių sąnaudų, kurios yra jiems kartu su elektros energijos kainomis perkeliamos su šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimu susijusios sąnaudos. Tokios finansinės priemonės, kuriomis siekiama iš dalies kompensuoti šias išlaidas, turi atitikti valstybės pagalbos taisykles ir šios direktyvos 10 straipsnio 3 dalį. Tos nacionalinės priemonės, kai derinamos su pirmoje pastraipoje nurodyta pagalba, neturi viršyti maksimalaus kompensacijos dydžio, nurodyto atitinkamose valstybės pagalbos gairėse, ir neturi nulemti naujų rinkos iškraipymų. Esamos viršutinės kompensavimo teikiant valstybės pagalbą ribos prekybos laikotarpiu turi ir toliau mažėti.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

da)

da)

6 dalyje įterpiama nauja pastraipa:

6 dalyje įterpiama nauja pastraipa:

„Valstybės narės, atsižvelgdamos į galimą poveikį vidaus rinkai, taip pat gali priimti nacionalines finansines priemones, skirtas sektoriams ar jų dalims, kuriems gresia reali anglies dioksido nutekėjimo rizika, nes jie patiria didelių netiesioginių sąnaudų, kurios yra jiems kartu su elektros energijos kainomis perkeliamos su šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimu susijusios sąnaudos. Tokios finansinės priemonės, kuriomis siekiama iš dalies kompensuoti šias išlaidas, turi atitikti valstybės pagalbos taisykles ir šios direktyvos 10 straipsnio 3 dalį. Tos nacionalinės priemonės, kai derinamos su pirmoje pastraipoje nurodyta pagalba, neturi viršyti maksimalaus kompensacijos dydžio, nurodyto atitinkamose valstybės pagalbos gairėse, ir neturi nulemti naujų rinkos iškraipymų. Esamos viršutinės kompensavimo teikiant valstybės pagalbą ribos prekybos laikotarpiu turi ir toliau mažėti.“

„Valstybės narės, atsižvelgdamos į galimą poveikį vidaus rinkai, taip pat gali priimti nacionalines finansines priemones, skirtas sektoriams ar jų dalims, kuriems gresia reali anglies dioksido nutekėjimo rizika, nes jie patiria didelių netiesioginių sąnaudų, kurios yra jiems kartu su elektros energijos kainomis perkeliamos su šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimu susijusios sąnaudos. Tokios finansinės priemonės, kuriomis siekiama iš dalies kompensuoti šias išlaidas, turi atitikti valstybės pagalbos taisykles ir šios direktyvos 10 straipsnio 3 dalį. Tos nacionalinės priemonės, kai derinamos su pirmoje pastraipoje nurodyta pagalba, neturi viršyti maksimalaus kompensacijos dydžio, nurodyto atitinkamose valstybės pagalbos gairėse, ir neturi nulemti naujų rinkos iškraipymų. Esamos viršutinės kompensavimo teikiant valstybės pagalbą ribos prekybos laikotarpiu turi ir toliau mažėti.“

Pakeitimas 74

Pakeitimas 74

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 5 punkto e papunkčio i punktas

1 straipsnio 5 punkto e papunkčio i punktas

Direktyva 2003/87/EB

10 a straipsnio 7 dalies pirma pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Apyvartiniai taršos leidimai iš šios direktyvos 10a straipsnio 5 dalyje nurodyto didžiausio galimo kiekio, kurie nebuvo paskirstyti nemokamai iki 2020 m., atidedami į šalį, kad būtų skirti naujiems rinkos dalyviams ir didelio gamybos padidėjimo atvejais kartu su 250 milijonų apyvartinių taršos leidimų, perkeltų į rinkos stabilumo rezervą pagal Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo (ES) 2015/...(*) 1 straipsnio 3 dalį. | 7.
     
  400 mln. apyvartinių taršos leidimų turėtų būti atidėta naujiems rinkos dalyviams ir įrenginiams, labai padidinusiems savo gamybą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Apyvartiniai taršos leidimai iš šios direktyvos 10a straipsnio 5 dalyje nurodyto didžiausio galimo kiekio, kurie nebuvo paskirstyti nemokamai iki 2020 m., atidedami į šalį, kad būtų skirti naujiems rinkos dalyviams ir didelio gamybos padidėjimo atvejais kartu su 250 milijonų apyvartinių taršos leidimų, perkeltų į rinkos stabilumo rezervą pagal Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo (ES) 2015/...(*) 1 straipsnio 3 dalį.

Apyvartiniai taršos leidimai iš šios direktyvos 10a straipsnio 5 dalyje nurodyto didžiausio galimo kiekio, kurie nebuvo paskirstyti nemokamai iki 2020 m., atidedami į šalį, kad būtų skirti naujiems rinkos dalyviams ir didelio gamybos padidėjimo atvejais kartu su 250 milijonų apyvartinių taršos leidimų, perkeltų į rinkos stabilumo rezervą pagal Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo (ES) 2015/...(*) 1 straipsnio 3 dalį.

7.
     
  400 mln. apyvartinių taršos leidimų turėtų būti atidėta naujiems rinkos dalyviams ir įrenginiams, labai padidinusiems savo gamybą.

7.

400 mln. apyvartinių taršos leidimų turėtų būti atidėta naujiems rinkos dalyviams ir įrenginiams, labai padidinusiems savo gamybą.

Pakeitimas 75

Pakeitimas 75

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 5 punkto e papunkčio i punktas

1 straipsnio 5 punkto e papunkčio i punktas

Direktyva 2003/87/EB

10a straipsnio 7 dalies antra pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Nuo 2021 m. apyvartiniai taršos leidimai, kurie nepaskirstomi įrenginiams dėl 19 ir 20 dalių taikymo, perkeliami į tą rezervą. | Nuo 2021 m. 
  bet kokie
  apyvartiniai taršos leidimai, kurie nepaskirstomi įrenginiams dėl 19 ir 20 dalių taikymo, perkeliami į tą rezervą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Nuo 2021 m. apyvartiniai taršos leidimai, kurie nepaskirstomi įrenginiams dėl 19 ir 20 dalių taikymo, perkeliami į tą rezervą.

Nuo 2021 m. 
  bet kokie
  apyvartiniai taršos leidimai, kurie nepaskirstomi įrenginiams dėl 19 ir 20 dalių taikymo, perkeliami į tą rezervą.

bet kokie

Pakeitimas 76

Pakeitimas 76

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 5 punkto f papunkčio įžanginė dalis

1 straipsnio 5 punkto f papunkčio įžanginė dalis

Direktyva 2003/87/EB

10a straipsnio 8 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| f) | 8
  dalies pirma, antra ir trečia pastraipos pakeičiamos
  taip: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

f)

8
  dalies pirma, antra ir trečia pastraipos pakeičiamos
  taip:

dalies pirma, antra ir trečia pastraipos pakeičiamos

| f) | 8 
  dalis pakeičiama
  taip: |
| --- | --- |

f)

8 
  dalis pakeičiama
  taip:

dalis pakeičiama

Pakeitimas 77

Pakeitimas 77

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 5 punkto f papunkčio pirma pastraipa

1 straipsnio 5 punkto f papunkčio pirma pastraipa

Direktyva 2003/87/EB

10a straipsnio 8 dalies pirma pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 400
  milijonų apyvartinių taršos leidimų skiriama mažo anglies dioksido kiekio
  technologijų
  ir procesų
  inovacijoms
  I priede išvardytuose pramonės sektoriuose
  remti
  ir padėti skatinti komercinių parodomųjų projektų, kuriais siekiama aplinkai saugiu būdu rinkti ir saugoti CO2, statybą bei eksploataciją ir parodomuosius novatoriškų atsinaujinančiosios energijos technologijų projektus Europos Sąjungoje. | 8.
     
  600
  milijonų apyvartinių taršos leidimų skiriama
  investicijoms į
  mažo anglies dioksido kiekio
  technologijas
  ir procesų
  inovacijas
  I priede išvardytuose pramonės sektoriuose
  , įskaitant biologines medžiagas ir produktus, pakeičiančius daug anglies dioksido išskiriančias medžiagas, skatinti
  ir padėti skatinti komercinių parodomųjų projektų, kuriais siekiama aplinkai saugiu būdu rinkti ir saugoti
  bei rinkti ir panaudoti
  CO2, statybą bei eksploataciją ir parodomuosius novatoriškų atsinaujinančiosios energijos technologijų projektus Europos Sąjungoje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

400
  milijonų apyvartinių taršos leidimų skiriama mažo anglies dioksido kiekio
  technologijų
  ir procesų
  inovacijoms
  I priede išvardytuose pramonės sektoriuose
  remti
  ir padėti skatinti komercinių parodomųjų projektų, kuriais siekiama aplinkai saugiu būdu rinkti ir saugoti CO2, statybą bei eksploataciją ir parodomuosius novatoriškų atsinaujinančiosios energijos technologijų projektus Europos Sąjungoje.

400

technologijų

inovacijoms

remti

2

8.
     
  600
  milijonų apyvartinių taršos leidimų skiriama
  investicijoms į
  mažo anglies dioksido kiekio
  technologijas
  ir procesų
  inovacijas
  I priede išvardytuose pramonės sektoriuose
  , įskaitant biologines medžiagas ir produktus, pakeičiančius daug anglies dioksido išskiriančias medžiagas, skatinti
  ir padėti skatinti komercinių parodomųjų projektų, kuriais siekiama aplinkai saugiu būdu rinkti ir saugoti
  bei rinkti ir panaudoti
  CO2, statybą bei eksploataciją ir parodomuosius novatoriškų atsinaujinančiosios energijos technologijų projektus Europos Sąjungoje.

8.

600

investicijoms į

technologijas

inovacijas

, įskaitant biologines medžiagas ir produktus, pakeičiančius daug anglies dioksido išskiriančias medžiagas, skatinti

bei rinkti ir panaudoti

2

Pakeitimas 78

Pakeitimas 78

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 5 punkto f papunktis

1 straipsnio 5 punkto f papunktis

Direktyva 2003/87/EB

10a straipsnio 8 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Apyvartiniai taršos leidimai skiriami mažo anglies dioksido kiekio pramoninių technologijų ir procesų inovacijoms, taip pat įvairių dar komerciškai negyvybingų CO2 surinkimo ir saugojimo parodomųjų projektų bei novatoriškų atsinaujinančiosios energijos technologijų vystymui remti
  geografiškai subalansuotose vietovėse
  . Siekiant paskatinti kurti novatoriškus projektus, gali būti remiama iki
  60
   % atitinkamų projektų išlaidų, iš kurių iki
  40
   % gali nepriklausyti nuo patikrinto CO2 kiekio, kuris nebuvo išmestas, su sąlyga, kad pasiekiami iš anksto nustatyti tarpiniai tikslai, atsižvelgiant į diegiamą technologiją. | Apyvartiniai taršos leidimai skiriami mažo anglies dioksido kiekio pramoninių technologijų ir procesų inovacijoms, taip pat įvairių dar komerciškai negyvybingų CO2 surinkimo ir saugojimo
  bei surinkimo ir panaudojimo
  parodomųjų projektų bei novatoriškų atsinaujinančiosios energijos technologijų vystymui remti
  . Projektai atrenkami pagal jų poveikį energetikos sistemoms ar pramonės procesams valstybėje narėje, valstybių narių grupėje ar Sąjungoje.
  Siekiant paskatinti kurti novatoriškus projektus, gali būti remiama iki
  75
   % atitinkamų projektų išlaidų, iš kurių iki
  60
   % gali nepriklausyti nuo patikrinto CO2 kiekio, kuris nebuvo išmestas, su sąlyga, kad pasiekiami iš anksto nustatyti tarpiniai tikslai, atsižvelgiant į diegiamą technologiją.
  Apyvartiniai taršos leidimai projektams paskirstomi atsižvelgiant į jų poreikius pasiekti iš anksto nustatytus tarpinius tikslus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Apyvartiniai taršos leidimai skiriami mažo anglies dioksido kiekio pramoninių technologijų ir procesų inovacijoms, taip pat įvairių dar komerciškai negyvybingų CO2 surinkimo ir saugojimo parodomųjų projektų bei novatoriškų atsinaujinančiosios energijos technologijų vystymui remti
  geografiškai subalansuotose vietovėse
  . Siekiant paskatinti kurti novatoriškus projektus, gali būti remiama iki
  60
   % atitinkamų projektų išlaidų, iš kurių iki
  40
   % gali nepriklausyti nuo patikrinto CO2 kiekio, kuris nebuvo išmestas, su sąlyga, kad pasiekiami iš anksto nustatyti tarpiniai tikslai, atsižvelgiant į diegiamą technologiją.

2

geografiškai subalansuotose vietovėse

60

40

2

Apyvartiniai taršos leidimai skiriami mažo anglies dioksido kiekio pramoninių technologijų ir procesų inovacijoms, taip pat įvairių dar komerciškai negyvybingų CO2 surinkimo ir saugojimo
  bei surinkimo ir panaudojimo
  parodomųjų projektų bei novatoriškų atsinaujinančiosios energijos technologijų vystymui remti
  . Projektai atrenkami pagal jų poveikį energetikos sistemoms ar pramonės procesams valstybėje narėje, valstybių narių grupėje ar Sąjungoje.
  Siekiant paskatinti kurti novatoriškus projektus, gali būti remiama iki
  75
   % atitinkamų projektų išlaidų, iš kurių iki
  60
   % gali nepriklausyti nuo patikrinto CO2 kiekio, kuris nebuvo išmestas, su sąlyga, kad pasiekiami iš anksto nustatyti tarpiniai tikslai, atsižvelgiant į diegiamą technologiją.
  Apyvartiniai taršos leidimai projektams paskirstomi atsižvelgiant į jų poreikius pasiekti iš anksto nustatytus tarpinius tikslus.

2

bei surinkimo ir panaudojimo

. Projektai atrenkami pagal jų poveikį energetikos sistemoms ar pramonės procesams valstybėje narėje, valstybių narių grupėje ar Sąjungoje.

75

60

2

Apyvartiniai taršos leidimai projektams paskirstomi atsižvelgiant į jų poreikius pasiekti iš anksto nustatytus tarpinius tikslus.

Pakeitimas 79

Pakeitimas 79

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 5 punkto f papunktis

1 straipsnio 5 punkto f papunktis

Direktyva 2003/87/EB

10a straipsnio 8 dalies 3 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Be to, iki 2021 m. prie visų turimų pagal šią dalį likusių išteklių pridedama 50 mln. nepaskirstytų apyvartinių taršos leidimų iš
  Sprendimu (ES) 2015/... sukurto
  rinkos stabilumo rezervo, skiriant juos
  pirmiau minėtiems
  projektams, įskaitant nedidelio masto projektus, visose valstybėse narėse. Projektai atrenkami remiantis objektyviais ir skaidriais kriterijais. | Be to, iki 2021
  m., pradedant nuo 2018 m., dėl nepanaudotų lėšų, gautų už programos „NER300“ leidimų 2013–2020
   m. 
  aukcionuose pardavimus,
  prie visų turimų pagal šią dalį likusių išteklių pridedama 50 mln. nepaskirstytų apyvartinių taršos leidimų iš rinkos stabilumo rezervo, skiriant juos
  pirmoje ir antroje pastraipose nurodytiems
  projektams, įskaitant nedidelio masto projektus, visose valstybėse narėse. Projektai atrenkami remiantis objektyviais ir skaidriais kriterijais
  , atsižvelgiant į jų svarbą mažinant priklausomybę nuo iškastinio kuro atitinkamuose sektoriuose
  . |
| | Pagal šią pastraipą remiamiems projektams taip pat gali būti skiriama papildoma parama pagal pirmą ir antrą pastraipas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Be to, iki 2021 m. prie visų turimų pagal šią dalį likusių išteklių pridedama 50 mln. nepaskirstytų apyvartinių taršos leidimų iš
  Sprendimu (ES) 2015/... sukurto
  rinkos stabilumo rezervo, skiriant juos
  pirmiau minėtiems
  projektams, įskaitant nedidelio masto projektus, visose valstybėse narėse. Projektai atrenkami remiantis objektyviais ir skaidriais kriterijais.

Sprendimu (ES) 2015/... sukurto

pirmiau minėtiems

Be to, iki 2021
  m., pradedant nuo 2018 m., dėl nepanaudotų lėšų, gautų už programos „NER300“ leidimų 2013–2020
   m. 
  aukcionuose pardavimus,
  prie visų turimų pagal šią dalį likusių išteklių pridedama 50 mln. nepaskirstytų apyvartinių taršos leidimų iš rinkos stabilumo rezervo, skiriant juos
  pirmoje ir antroje pastraipose nurodytiems
  projektams, įskaitant nedidelio masto projektus, visose valstybėse narėse. Projektai atrenkami remiantis objektyviais ir skaidriais kriterijais
  , atsižvelgiant į jų svarbą mažinant priklausomybę nuo iškastinio kuro atitinkamuose sektoriuose
  .

m., pradedant nuo 2018 m., dėl nepanaudotų lėšų, gautų už programos „NER300“ leidimų 2013–2020

aukcionuose pardavimus,

pirmoje ir antroje pastraipose nurodytiems

, atsižvelgiant į jų svarbą mažinant priklausomybę nuo iškastinio kuro atitinkamuose sektoriuose

Pagal šią pastraipą remiamiems projektams taip pat gali būti skiriama papildoma parama pagal pirmą ir antrą pastraipas.

Pagal šią pastraipą remiamiems projektams taip pat gali būti skiriama papildoma parama pagal pirmą ir antrą pastraipas.

Pakeitimas 80

Pakeitimas 80

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 5 punkto f papunktis

1 straipsnio 5 punkto f papunktis

Direktyva 2003/87/EB

10a straipsnio 8 dalies 4 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisijai pagal
  23
  straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti
  deleguotąjį aktą. | Komisijai pagal
  30b
  straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti
  deleguotuosius aktus, kuriais papildoma ši direktyva nustatant kriterijus, taikytinus projektų, kuriems tinka skirti šioje dalyje nurodytus leidimus, atrankai, deramai atsižvelgiant į šiuos principus: |
| | i) | projektuose pagrindinis dėmesys turi būti skiriamas pažangių sprendimų kūrimui ir vystymui bei parodomųjų programų įgyvendinimui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Komisijai pagal
  23
  straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti
  deleguotąjį aktą.

23

deleguotąjį aktą.

Komisijai pagal
  30b
  straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti
  deleguotuosius aktus, kuriais papildoma ši direktyva nustatant kriterijus, taikytinus projektų, kuriems tinka skirti šioje dalyje nurodytus leidimus, atrankai, deramai atsižvelgiant į šiuos principus:

30b

deleguotuosius aktus, kuriais papildoma ši direktyva nustatant kriterijus, taikytinus projektų, kuriems tinka skirti šioje dalyje nurodytus leidimus, atrankai, deramai atsižvelgiant į šiuos principus:

i)

i)

projektuose pagrindinis dėmesys turi būti skiriamas pažangių sprendimų kūrimui ir vystymui bei parodomųjų programų įgyvendinimui;

projektuose pagrindinis dėmesys turi būti skiriamas pažangių sprendimų kūrimui ir vystymui bei parodomųjų programų įgyvendinimui;

| ii) | veikla turi būti susijusi su rinka ir vykdoma gamybos įrenginiuose, siekiant įrodyti pažangių technologijų gyvybingumą įveikiant technologines ir netechnologines kliūtis; |
| --- | --- |

ii)

ii)

veikla turi būti susijusi su rinka ir vykdoma gamybos įrenginiuose, siekiant įrodyti pažangių technologijų gyvybingumą įveikiant technologines ir netechnologines kliūtis;

veikla turi būti susijusi su rinka ir vykdoma gamybos įrenginiuose, siekiant įrodyti pažangių technologijų gyvybingumą įveikiant technologines ir netechnologines kliūtis;

| iii) | projektai turi būti grindžiami technologiniais sprendimais, kurie turi plataus taikymo potencialą ir gali apimti įvairias technologijas; |
| --- | --- |

iii)

iii)

projektai turi būti grindžiami technologiniais sprendimais, kurie turi plataus taikymo potencialą ir gali apimti įvairias technologijas;

projektai turi būti grindžiami technologiniais sprendimais, kurie turi plataus taikymo potencialą ir gali apimti įvairias technologijas;

| iv) | idealiu atveju turi būti galimybė perkelti sprendimus ir technologijas sektoriuje ir galbūt į kitus sektorius; |
| --- | --- |

iv)

iv)

idealiu atveju turi būti galimybė perkelti sprendimus ir technologijas sektoriuje ir galbūt į kitus sektorius;

idealiu atveju turi būti galimybė perkelti sprendimus ir technologijas sektoriuje ir galbūt į kitus sektorius;

| v) | pirmenybė turi būti teikiama projektams, kuriuos vykdant numatomas mažesnis išmetamų teršalų kiekis yra gerokai mažesnis už atitinkamo santykinio taršos rodiklio vertę. Reikalavimus atitinkantys projektai turi arba prisidėti mažinant išmetamą teršalų kiekį, kuris turi būti mažesnis nei 2 dalyje nurodytos santykinių taršos rodiklių vertės, arba itin sumažinti perėjimo prie mažataršės energijos gamybos sąnaudas; taip pat |
| --- | --- |

v)

v)

pirmenybė turi būti teikiama projektams, kuriuos vykdant numatomas mažesnis išmetamų teršalų kiekis yra gerokai mažesnis už atitinkamo santykinio taršos rodiklio vertę. Reikalavimus atitinkantys projektai turi arba prisidėti mažinant išmetamą teršalų kiekį, kuris turi būti mažesnis nei 2 dalyje nurodytos santykinių taršos rodiklių vertės, arba itin sumažinti perėjimo prie mažataršės energijos gamybos sąnaudas; taip pat

pirmenybė turi būti teikiama projektams, kuriuos vykdant numatomas mažesnis išmetamų teršalų kiekis yra gerokai mažesnis už atitinkamo santykinio taršos rodiklio vertę. Reikalavimus atitinkantys projektai turi arba prisidėti mažinant išmetamą teršalų kiekį, kuris turi būti mažesnis nei 2 dalyje nurodytos santykinių taršos rodiklių vertės, arba itin sumažinti perėjimo prie mažataršės energijos gamybos sąnaudas; taip pat

| vi) | anglies dioksido surinkimo ir panaudojimo projektai per savo gyvavimo ciklą turi sumažinti grynąjį išmetamą teršalų kiekį ir užtikrinti nuolatinį CO2 saugojimą. |
| --- | --- |

vi)

vi)

anglies dioksido surinkimo ir panaudojimo projektai per savo gyvavimo ciklą turi sumažinti grynąjį išmetamą teršalų kiekį ir užtikrinti nuolatinį CO2 saugojimą.

anglies dioksido surinkimo ir panaudojimo projektai per savo gyvavimo ciklą turi sumažinti grynąjį išmetamą teršalų kiekį ir užtikrinti nuolatinį CO2

Pakeitimas 82

Pakeitimas 82

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 5 punkto i a papunktis (naujas)

1 straipsnio 5 punkto i a papunktis (naujas)

Direktyva 2003/87/EB

10a straipsnio 20 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ia) | 20 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ia)

ia)

20 dalis pakeičiama taip:

20 dalis pakeičiama taip:

| „20. | Komisija tarp priemonių, priimtų pagal 1 dalį, įrašo priemones apibrėžti įrenginiams, kurie iš dalies nutraukia veiklą ar itin sumažina savo pajėgumus, ir, jei reikia, atitinkamai pritaiko jiems išduodamų nemokamų apyvartinių taršos leidimų skaičių.“; |
| --- | --- |

„20.

Komisija tarp priemonių, priimtų pagal 1 dalį, įrašo priemones apibrėžti įrenginiams, kurie iš dalies nutraukia veiklą ar itin sumažina savo pajėgumus, ir, jei reikia, atitinkamai pritaiko jiems išduodamų nemokamų apyvartinių taršos leidimų skaičių.“;

| | „20.   Komisija tarp priemonių, priimtų pagal 1 dalį, įrašo priemones apibrėžti įrenginiams, kurie iš dalies nutraukia veiklą ar itin sumažina savo pajėgumus, ir, jei reikia, atitinkamai pritaiko jiems išduodamų nemokamų apyvartinių taršos leidimų skaičių.


  Tos priemonės pramonės sektoriuose, kuriuose pajėgumai yra reguliariai perkeliami iš vieno toje pačioje įmonėje esančio operacinio įrenginio į kitą, suteikia lankstumo.
  “ |
| --- | --- |

„20.   Komisija tarp priemonių, priimtų pagal 1 dalį, įrašo priemones apibrėžti įrenginiams, kurie iš dalies nutraukia veiklą ar itin sumažina savo pajėgumus, ir, jei reikia, atitinkamai pritaiko jiems išduodamų nemokamų apyvartinių taršos leidimų skaičių.

Tos priemonės pramonės sektoriuose, kuriuose pajėgumai yra reguliariai perkeliami iš vieno toje pačioje įmonėje esančio operacinio įrenginio į kitą, suteikia lankstumo.
  “

Pakeitimas 83

Pakeitimas 83

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 6 punktas

1 straipsnio 6 punktas

Direktyva 2003/87/EB

10b straipsnio antraštė

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Priemonės tam tikriems daug energijos vartojantiems sektoriams remti anglies dioksido nutekėjimo atveju | Pereinamojo laikotarpio
  priemonės tam tikriems daug energijos vartojantiems sektoriams remti anglies dioksido nutekėjimo atveju |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Priemonės tam tikriems daug energijos vartojantiems sektoriams remti anglies dioksido nutekėjimo atveju

Pereinamojo laikotarpio
  priemonės tam tikriems daug energijos vartojantiems sektoriams remti anglies dioksido nutekėjimo atveju

Pereinamojo laikotarpio

Pakeitimas 85

Pakeitimas 85

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 6 punktas

1 straipsnio 6 punktas

Direktyva 2003/87/EB

10b straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Priėmus persvarstytą Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2012/27/ES

   (*1)

  Komisija iš naujo įvertina išmetamųjų teršalų mažinimo pastangų pasidalijimą pagal ES ATLPS ir Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 406/2009/EB

   (*2)

  . Papildomi sumažinimai siekiant didesnio energijos vartojimo efektyvumo tikslo panaudojami pramonės, patiriančios anglies dioksido ar investicijų nutekėjimo riziką, apsaugai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.
     
  Priėmus persvarstytą Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2012/27/ES

   (*1)

  Komisija iš naujo įvertina išmetamųjų teršalų mažinimo pastangų pasidalijimą pagal ES ATLPS ir Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 406/2009/EB

   (*2)

  . Papildomi sumažinimai siekiant didesnio energijos vartojimo efektyvumo tikslo panaudojami pramonės, patiriančios anglies dioksido ar investicijų nutekėjimo riziką, apsaugai.

1a.

Priėmus persvarstytą Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2012/27/ES

*1

Komisija iš naujo įvertina išmetamųjų teršalų mažinimo pastangų pasidalijimą pagal ES ATLPS ir Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 406/2009/EB

*2

. Papildomi sumažinimai siekiant didesnio energijos vartojimo efektyvumo tikslo panaudojami pramonės, patiriančios anglies dioksido ar investicijų nutekėjimo riziką, apsaugai.

Pakeitimas 144

Pakeitimas 144

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 6 punktas

1 straipsnio 6 punktas

Direktyva 2003/87/EB

10b straipsnio 1 b ir 1 c dalys (naujos)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1b)
     
  Įgyvendindama Paryžiaus susitarimo 6 straipsnio 2 dalį Komisija savo ataskaitoje, kurią ji turi parengti pagal 28aa straipsnį, įvertins klimato kaitos švelninimo politikos, įskaitant rinka paremtus metodus, plėtojimą trečiosiose šalyse ir regionuose ir tos politikos poveikį Europos pramonės konkurencingumui. |
| | 1c)
     
  Jei šioje ataskaitoje bus padaryta išvada, kad išlieka didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika, Komisija prireikus pateiks pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo nustatoma anglies dioksido pasienio koregavimo priemonė, kuri turi visiškai atitikti PPO taisykles, paremta galimybių studija, kuri būtų pradedama atlikti tada, kai ši direktyva paskelbiama Oficialiajame leidinyje. Šiuo mechanizmu į ES ATLPS būtų įtraukiami produktų, gaminamų pagal 10a straipsnį nustatytuose sektoriuose ar pošakiuose, importuotojai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1b)
     
  Įgyvendindama Paryžiaus susitarimo 6 straipsnio 2 dalį Komisija savo ataskaitoje, kurią ji turi parengti pagal 28aa straipsnį, įvertins klimato kaitos švelninimo politikos, įskaitant rinka paremtus metodus, plėtojimą trečiosiose šalyse ir regionuose ir tos politikos poveikį Europos pramonės konkurencingumui.

1b)

Įgyvendindama Paryžiaus susitarimo 6 straipsnio 2 dalį Komisija savo ataskaitoje, kurią ji turi parengti pagal 28aa straipsnį, įvertins klimato kaitos švelninimo politikos, įskaitant rinka paremtus metodus, plėtojimą trečiosiose šalyse ir regionuose ir tos politikos poveikį Europos pramonės konkurencingumui.

1c)
     
  Jei šioje ataskaitoje bus padaryta išvada, kad išlieka didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika, Komisija prireikus pateiks pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo nustatoma anglies dioksido pasienio koregavimo priemonė, kuri turi visiškai atitikti PPO taisykles, paremta galimybių studija, kuri būtų pradedama atlikti tada, kai ši direktyva paskelbiama Oficialiajame leidinyje. Šiuo mechanizmu į ES ATLPS būtų įtraukiami produktų, gaminamų pagal 10a straipsnį nustatytuose sektoriuose ar pošakiuose, importuotojai.

1c)

Jei šioje ataskaitoje bus padaryta išvada, kad išlieka didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika, Komisija prireikus pateiks pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo nustatoma anglies dioksido pasienio koregavimo priemonė, kuri turi visiškai atitikti PPO taisykles, paremta galimybių studija, kuri būtų pradedama atlikti tada, kai ši direktyva paskelbiama Oficialiajame leidinyje. Šiuo mechanizmu į ES ATLPS būtų įtraukiami produktų, gaminamų pagal 10a straipsnį nustatytuose sektoriuose ar pošakiuose, importuotojai.

Pakeitimas 86

Pakeitimas 86

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 6 punktas

1 straipsnio 6 punktas

Direktyva 2003/87/EB

10b straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Sektoriai ir jų pošakiai, kurių atveju dauginant jų prekybos su trečiosiomis šalimis intensyvumą su jų teršalų išmetimo intensyvumu gaunama daugiau kaip
  0,18
  , gali būti įtraukti į 1 dalyje nurodytą grupę atlikus kokybinį vertinimą pagal tokius kriterijus: | 2.   Sektoriai ir jų pošakiai, kurių atveju dauginant jų prekybos su trečiosiomis šalimis intensyvumą su jų teršalų išmetimo intensyvumu gaunama daugiau kaip
  0,12
  , gali būti įtraukti į 1 dalyje nurodytą grupę atlikus kokybinį vertinimą pagal tokius kriterijus: |
| a) | kokiu mastu pavieniams to sektoriaus arba jo pošakio įrenginiams įmanoma sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį arba elektros energijos suvartojimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Sektoriai ir jų pošakiai, kurių atveju dauginant jų prekybos su trečiosiomis šalimis intensyvumą su jų teršalų išmetimo intensyvumu gaunama daugiau kaip
  0,18
  , gali būti įtraukti į 1 dalyje nurodytą grupę atlikus kokybinį vertinimą pagal tokius kriterijus:

0,18

2.   Sektoriai ir jų pošakiai, kurių atveju dauginant jų prekybos su trečiosiomis šalimis intensyvumą su jų teršalų išmetimo intensyvumu gaunama daugiau kaip
  0,12
  , gali būti įtraukti į 1 dalyje nurodytą grupę atlikus kokybinį vertinimą pagal tokius kriterijus:

0,12

a)

kokiu mastu pavieniams to sektoriaus arba jo pošakio įrenginiams įmanoma sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį arba elektros energijos suvartojimą;

| a) | kokiu mastu pavieniams to sektoriaus arba jo pošakio įrenginiams įmanoma sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį arba elektros energijos suvartojimą
  , atsižvelgiant į susijusį gamybos sąnaudų padidėjimą
  ; |
| --- | --- |

a)

kokiu mastu pavieniams to sektoriaus arba jo pošakio įrenginiams įmanoma sumažinti išmetamųjų teršalų kiekį arba elektros energijos suvartojimą
  , atsižvelgiant į susijusį gamybos sąnaudų padidėjimą
  ;

, atsižvelgiant į susijusį gamybos sąnaudų padidėjimą

| b) | dabartinės ir prognozuojamos rinkos charakteristikos; |
| --- | --- |

b)

dabartinės ir prognozuojamos rinkos charakteristikos;

| b) | dabartinės ir prognozuojamos rinkos charakteristikos; |
| --- | --- |

b)

dabartinės ir prognozuojamos rinkos charakteristikos;

| c) | pelno maržos kaip galimo sprendimo dėl ilgalaikių investicijų arba vietos pakeitimo rodiklis. |
| --- | --- |

c)

pelno maržos kaip galimo sprendimo dėl ilgalaikių investicijų arba vietos pakeitimo rodiklis.

| c) | pelno maržos kaip galimo sprendimo dėl ilgalaikių investicijų arba vietos pakeitimo rodiklis; |
| --- | --- |

c)

pelno maržos kaip galimo sprendimo dėl ilgalaikių investicijų arba vietos pakeitimo rodiklis;

| ca) | prekės, kuriomis prekiaujama pasaulinėse rinkose už bendrą referencinę kainą. |
| --- | --- |

ca)

ca)

prekės, kuriomis prekiaujama pasaulinėse rinkose už bendrą referencinę kainą.

prekės, kuriomis prekiaujama pasaulinėse rinkose už bendrą referencinę kainą.

Pakeitimas 87

Pakeitimas 87

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 6 punktas

1 straipsnio 6 punktas

Direktyva 2003/87/EB

10b straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Laikoma, kad
  kiti sektoriai ir jų pošakiai
  gali į produktų kainas perkelti daugiau apyvartinių taršos leidimų įsigijimo išlaidų, ir jiems iki 2030 m. nemokamai skiriama 30 % apyvartinių taršos leidimų kiekio, nustatyto taikant priemones, priimtas pagal 10a straipsnį. | 3.   Laikoma, kad
  centrinio šilumos tiekimo sektorius
  gali į produktų kainas perkelti daugiau apyvartinių taršos leidimų įsigijimo išlaidų, ir jiems iki 2030 m. nemokamai skiriama 30 % apyvartinių taršos leidimų kiekio, nustatyto taikant priemones, priimtas pagal 10a straipsnį.
  Kitiems sektoriams ir pošakiams apyvartinių taršos leidimų nemokamai neskiriama. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Laikoma, kad
  kiti sektoriai ir jų pošakiai
  gali į produktų kainas perkelti daugiau apyvartinių taršos leidimų įsigijimo išlaidų, ir jiems iki 2030 m. nemokamai skiriama 30 % apyvartinių taršos leidimų kiekio, nustatyto taikant priemones, priimtas pagal 10a straipsnį.

kiti sektoriai ir jų pošakiai

3.   Laikoma, kad
  centrinio šilumos tiekimo sektorius
  gali į produktų kainas perkelti daugiau apyvartinių taršos leidimų įsigijimo išlaidų, ir jiems iki 2030 m. nemokamai skiriama 30 % apyvartinių taršos leidimų kiekio, nustatyto taikant priemones, priimtas pagal 10a straipsnį.
  Kitiems sektoriams ir pošakiams apyvartinių taršos leidimų nemokamai neskiriama.

centrinio šilumos tiekimo sektorius

Kitiems sektoriams ir pošakiams apyvartinių taršos leidimų nemokamai neskiriama.

Pakeitimas 88

Pakeitimas 88

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 6 punktas

1 straipsnio 6 punktas

Direktyva 2003/87/EB

10b straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   Iki 2019 m. gruodžio 31 d. Komisija priima su
  pirmesnėmis dalimis
  susijusį deleguotąjį aktą dėl veiklos 4 skaitmenų lygmeniu (NACE 4 skaitmenų kodas),
  taikomą 1 daliai pagal 23 straipsnį
  , remiantis
  trijų
  paskutinių kalendorinių metų, kurių duomenų turima, duomenimis. | 4.   Iki 2019 m. gruodžio 31 d. Komisija
  pagal 30b straipsnį
  priima su
  1 dalimi
  susijusį deleguotąjį aktą
  , kuriuo direktyva papildoma
  dėl veiklos 4 skaitmenų lygmeniu (NACE 4 skaitmenų kodas)
  arba
  ,
  jei tai pagrįsta remiantis Komisijos parengtais kriterijais, veiklos tinkamiausiu išskaidymo lygmeniu
  , remiantis
  viešais ir konkrečių sektorių duomenimis, kad būtų įtraukta veikla, kurią apima ES ATLPS. Prekybos intensyvumo vertinimas grindžiamas penkerių
  paskutinių kalendorinių metų, kurių duomenų turima, duomenimis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   Iki 2019 m. gruodžio 31 d. Komisija priima su
  pirmesnėmis dalimis
  susijusį deleguotąjį aktą dėl veiklos 4 skaitmenų lygmeniu (NACE 4 skaitmenų kodas),
  taikomą 1 daliai pagal 23 straipsnį
  , remiantis
  trijų
  paskutinių kalendorinių metų, kurių duomenų turima, duomenimis.

pirmesnėmis dalimis

taikomą 1 daliai pagal 23 straipsnį

trijų

4.   Iki 2019 m. gruodžio 31 d. Komisija
  pagal 30b straipsnį
  priima su
  1 dalimi
  susijusį deleguotąjį aktą
  , kuriuo direktyva papildoma
  dėl veiklos 4 skaitmenų lygmeniu (NACE 4 skaitmenų kodas)
  arba
  ,
  jei tai pagrįsta remiantis Komisijos parengtais kriterijais, veiklos tinkamiausiu išskaidymo lygmeniu
  , remiantis
  viešais ir konkrečių sektorių duomenimis, kad būtų įtraukta veikla, kurią apima ES ATLPS. Prekybos intensyvumo vertinimas grindžiamas penkerių
  paskutinių kalendorinių metų, kurių duomenų turima, duomenimis.

pagal 30b straipsnį

1 dalimi

, kuriuo direktyva papildoma

arba

jei tai pagrįsta remiantis Komisijos parengtais kriterijais, veiklos tinkamiausiu išskaidymo lygmeniu

viešais ir konkrečių sektorių duomenimis, kad būtų įtraukta veikla, kurią apima ES ATLPS. Prekybos intensyvumo vertinimas grindžiamas penkerių

Pakeitimas 89

Pakeitimas 89

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 6 punktas

1 straipsnio 6 punktas

Direktyva 2003/87/EB

10c straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Nukrypstant nuo 10a straipsnio 1–5 dalių, valstybės narės, kurių BVP vienam gyventojui rinkos kainomis (
  eurais
  ) 2013 m. buvo mažesnis kaip 60 % Sąjungos vidurkio, gali pereinamuoju laikotarpiu nemokamų apyvartinių taršos leidimų skirti elektros energijos gamybos įrenginiams, kad būtų modernizuojamas energetikos sektorius. | 1.   Nukrypstant nuo 10a straipsnio 1–5 dalių, valstybės narės, kurių BVP vienam gyventojui rinkos kainomis (
  EUR
  ) 2013 m. buvo mažesnis kaip 60 % Sąjungos vidurkio, gali pereinamuoju laikotarpiu nemokamų apyvartinių taršos leidimų skirti elektros energijos gamybos įrenginiams, kad būtų modernizuojamas
  , įvairinamas ir tvariai pertvarkomas
  energetikos sektorius.
  Šios nukrypti leidžiančios nuostatos galiojimas pasibaigia 2030 m. gruodžio 31 d. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Nukrypstant nuo 10a straipsnio 1–5 dalių, valstybės narės, kurių BVP vienam gyventojui rinkos kainomis (
  eurais
  ) 2013 m. buvo mažesnis kaip 60 % Sąjungos vidurkio, gali pereinamuoju laikotarpiu nemokamų apyvartinių taršos leidimų skirti elektros energijos gamybos įrenginiams, kad būtų modernizuojamas energetikos sektorius.

eurais

1.   Nukrypstant nuo 10a straipsnio 1–5 dalių, valstybės narės, kurių BVP vienam gyventojui rinkos kainomis (
  EUR
  ) 2013 m. buvo mažesnis kaip 60 % Sąjungos vidurkio, gali pereinamuoju laikotarpiu nemokamų apyvartinių taršos leidimų skirti elektros energijos gamybos įrenginiams, kad būtų modernizuojamas
  , įvairinamas ir tvariai pertvarkomas
  energetikos sektorius.
  Šios nukrypti leidžiančios nuostatos galiojimas pasibaigia 2030 m. gruodžio 31 d.

EUR

, įvairinamas ir tvariai pertvarkomas

Šios nukrypti leidžiančios nuostatos galiojimas pasibaigia 2030 m. gruodžio 31 d.

Pakeitimas 90

Pakeitimas 90

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 6 punktas

1 straipsnio 6 punktas

Direktyva 2003/87/EB

10c straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Valstybės narės, kurios neatitinka 1 dalies reikalavimų, tačiau kurių BVP vienam gyventojui rinkos kainomis (EUR) 2014 m. buvo mažesnis kaip 60 % Sąjungos vidurkio, taip pat gali pasinaudoti toje dalyje nurodyta nukrypti leidžiančia nuostata tiek, kiek sudaro 4 dalyje nurodytas bendras kiekis, jeigu atitinkamas apyvartinių taršos leidimų kiekis perkeliamas į Modernizavimo fondą ir pajamos naudojamos investicijoms remti laikantis 10d straipsnio. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a.
     
  Valstybės narės, kurios neatitinka 1 dalies reikalavimų, tačiau kurių BVP vienam gyventojui rinkos kainomis (EUR) 2014 m. buvo mažesnis kaip 60 % Sąjungos vidurkio, taip pat gali pasinaudoti toje dalyje nurodyta nukrypti leidžiančia nuostata tiek, kiek sudaro 4 dalyje nurodytas bendras kiekis, jeigu atitinkamas apyvartinių taršos leidimų kiekis perkeliamas į Modernizavimo fondą ir pajamos naudojamos investicijoms remti laikantis 10d straipsnio.

1a.

Valstybės narės, kurios neatitinka 1 dalies reikalavimų, tačiau kurių BVP vienam gyventojui rinkos kainomis (EUR) 2014 m. buvo mažesnis kaip 60 % Sąjungos vidurkio, taip pat gali pasinaudoti toje dalyje nurodyta nukrypti leidžiančia nuostata tiek, kiek sudaro 4 dalyje nurodytas bendras kiekis, jeigu atitinkamas apyvartinių taršos leidimų kiekis perkeliamas į Modernizavimo fondą ir pajamos naudojamos investicijoms remti laikantis 10d straipsnio.

Pakeitimas 91

Pakeitimas 91

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 6 punktas

1 straipsnio 6 punktas

Direktyva 2003/87/EB

10c straipsnio 1 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Valstybės narės, kurios atitinka šio straipsnio reikalavimus nemokamai skirti apyvartinius taršos leidimus elektros energijos gamybos įrenginiams, gali pasirinkti perkelti atitinkamą apyvartinių taršos leidimų skaičių ar dalį jų į Modernizavimo fondą ir skirti juos pagal 10d straipsnio nuostatas. Tokiu atveju prieš perkėlimą jos apie tai informuoja Komisiją. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1b.
     
  Valstybės narės, kurios atitinka šio straipsnio reikalavimus nemokamai skirti apyvartinius taršos leidimus elektros energijos gamybos įrenginiams, gali pasirinkti perkelti atitinkamą apyvartinių taršos leidimų skaičių ar dalį jų į Modernizavimo fondą ir skirti juos pagal 10d straipsnio nuostatas. Tokiu atveju prieš perkėlimą jos apie tai informuoja Komisiją.

1b.

Valstybės narės, kurios atitinka šio straipsnio reikalavimus nemokamai skirti apyvartinius taršos leidimus elektros energijos gamybos įrenginiams, gali pasirinkti perkelti atitinkamą apyvartinių taršos leidimų skaičių ar dalį jų į Modernizavimo fondą ir skirti juos pagal 10d straipsnio nuostatas. Tokiu atveju prieš perkėlimą jos apie tai informuoja Komisiją.

Pakeitimas 92

Pakeitimas 92

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 6 punktas

1 straipsnio 6 punktas

Direktyva 2003/87/EB

10c straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | užtikrinta, kad būtų galima dalyvauti tik su projektais, kuriais prisidedama prie naudojamo energijos rūšių derinio ir tiekimo šaltinių įvairinimo, būtinos restruktūrizacijos, infrastruktūros atnaujinimo ir modifikavimo aplinkos apsaugos požiūriu, švarių technologijų
  ir
  energijos gamybos, perdavimo ir paskirstymo sektorių modernizavimo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

užtikrinta, kad būtų galima dalyvauti tik su projektais, kuriais prisidedama prie naudojamo energijos rūšių derinio ir tiekimo šaltinių įvairinimo, būtinos restruktūrizacijos, infrastruktūros atnaujinimo ir modifikavimo aplinkos apsaugos požiūriu, švarių technologijų
  ir
  energijos gamybos, perdavimo ir paskirstymo sektorių modernizavimo;

ir

| b) | užtikrinta, kad būtų galima dalyvauti tik su projektais, kuriais prisidedama prie naudojamo energijos rūšių derinio ir tiekimo šaltinių įvairinimo, būtinos restruktūrizacijos, infrastruktūros atnaujinimo ir modifikavimo aplinkos apsaugos požiūriu, švarių technologijų
  (pvz., atsinaujinančiosios energijos technologijų) arba
  energijos gamybos
  , centralizuoto šilumos tiekimo tinklų, energijos vartojimo efektyvumo, energijos kaupimo
  , perdavimo ir paskirstymo sektorių modernizavimo; |
| --- | --- |

b)

užtikrinta, kad būtų galima dalyvauti tik su projektais, kuriais prisidedama prie naudojamo energijos rūšių derinio ir tiekimo šaltinių įvairinimo, būtinos restruktūrizacijos, infrastruktūros atnaujinimo ir modifikavimo aplinkos apsaugos požiūriu, švarių technologijų
  (pvz., atsinaujinančiosios energijos technologijų) arba
  energijos gamybos
  , centralizuoto šilumos tiekimo tinklų, energijos vartojimo efektyvumo, energijos kaupimo
  , perdavimo ir paskirstymo sektorių modernizavimo;

(pvz., atsinaujinančiosios energijos technologijų) arba

, centralizuoto šilumos tiekimo tinklų, energijos vartojimo efektyvumo, energijos kaupimo

Pakeitimas 93

Pakeitimas 93

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 6 punktas

1 straipsnio 6 punktas

Direktyva 2003/87/EB

10c straipsnio 2 dalies 1 pastraipos c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | nustatyti
  aiškūs, objektyvūs, skaidrūs ir nediskriminaciniai atrankos kriterijai, pagal kuriuos sudaromas projektų eiliškumas siekiant užtikrinti, kad būtų atrinkti projektai, kurie: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

nustatyti
  aiškūs, objektyvūs, skaidrūs ir nediskriminaciniai atrankos kriterijai, pagal kuriuos sudaromas projektų eiliškumas siekiant užtikrinti, kad būtų atrinkti projektai, kurie:

nustatyti

| c) | vadovaujantis Sąjungos 2050 m. klimato kaitos ir energetikos politikos tikslais nustatyti
  aiškūs, objektyvūs, skaidrūs ir nediskriminaciniai atrankos kriterijai, pagal kuriuos sudaromas projektų eiliškumas siekiant užtikrinti, kad būtų atrinkti projektai, kurie: |
| --- | --- |

c)

vadovaujantis Sąjungos 2050 m. klimato kaitos ir energetikos politikos tikslais nustatyti
  aiškūs, objektyvūs, skaidrūs ir nediskriminaciniai atrankos kriterijai, pagal kuriuos sudaromas projektų eiliškumas siekiant užtikrinti, kad būtų atrinkti projektai, kurie:

vadovaujantis Sąjungos 2050 m. klimato kaitos ir energetikos politikos tikslais nustatyti

Pakeitimas 94

Pakeitimas 94

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 6 punktas

1 straipsnio 6 punktas

Direktyva 2003/87/EB

10c straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos c punkto i papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| i) | remiantis sąnaudų ir naudos analize, duoda grynosios teigiamos naudos išmetamųjų teršalų sumažinimo atžvilgiu ir juos įgyvendinus bus dideliu iš anksto nustatytu mastu sumažintas CO2 kiekis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

i)

remiantis sąnaudų ir naudos analize, duoda grynosios teigiamos naudos išmetamųjų teršalų sumažinimo atžvilgiu ir juos įgyvendinus bus dideliu iš anksto nustatytu mastu sumažintas CO2 kiekis;

| i) | remiantis sąnaudų ir naudos analize, duoda grynosios teigiamos naudos išmetamųjų teršalų sumažinimo atžvilgiu ir juos įgyvendinus
  proporcingai projektų dydžiui
  bus dideliu iš anksto nustatytu mastu sumažintas CO2

  kiekis. Kai projektai yra susiję su elektros energijos gamyba, bendras elektros energijos kilovatvalandei įrenginyje pagaminti išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis užbaigus projektą neturi viršyti 450 gramų CO2 ekvivalento. Ne vėliau kaip 2021 m. sausio 1 d. Komisija priima deleguotąjį aktą pagal 30b straipsnį, kad būtų iš dalies pakeista ši direktyva ir projektams, susijusiems su šilumos gamyba, būtų nustatytas bendras neviršytinas šilumos energijos kilovatvalandei įrenginyje pagaminti išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis; |
| --- | --- |

i)

remiantis sąnaudų ir naudos analize, duoda grynosios teigiamos naudos išmetamųjų teršalų sumažinimo atžvilgiu ir juos įgyvendinus
  proporcingai projektų dydžiui
  bus dideliu iš anksto nustatytu mastu sumažintas CO2

  kiekis. Kai projektai yra susiję su elektros energijos gamyba, bendras elektros energijos kilovatvalandei įrenginyje pagaminti išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis užbaigus projektą neturi viršyti 450 gramų CO2 ekvivalento. Ne vėliau kaip 2021 m. sausio 1 d. Komisija priima deleguotąjį aktą pagal 30b straipsnį, kad būtų iš dalies pakeista ši direktyva ir projektams, susijusiems su šilumos gamyba, būtų nustatytas bendras neviršytinas šilumos energijos kilovatvalandei įrenginyje pagaminti išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis;

proporcingai projektų dydžiui

2

kiekis. Kai projektai yra susiję su elektros energijos gamyba, bendras elektros energijos kilovatvalandei įrenginyje pagaminti išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis užbaigus projektą neturi viršyti 450 gramų CO2

Pakeitimas 95

Pakeitimas 95

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 6 punktas

1 straipsnio 6 punktas

Direktyva 2003/87/EB

10c straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos c punkto ii papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| ii) | yra
  pridėtiniai
  , aiškiai atliepiantys keitimo ir modernizavimo poreikius ir neskatina energijos paklausos rinkoje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ii)

yra
  pridėtiniai
  , aiškiai atliepiantys keitimo ir modernizavimo poreikius ir neskatina energijos paklausos rinkoje;

pridėtiniai

| ii) | yra
  papildomi, nors ir jie gali būti naudojami siekiant atitinkamų tikslų, nustatytų pagal 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją
  , aiškiai atliepiantys keitimo ir modernizavimo poreikius ir neskatina energijos paklausos rinkoje; |
| --- | --- |

ii)

yra
  papildomi, nors ir jie gali būti naudojami siekiant atitinkamų tikslų, nustatytų pagal 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją
  , aiškiai atliepiantys keitimo ir modernizavimo poreikius ir neskatina energijos paklausos rinkoje;

papildomi, nors ir jie gali būti naudojami siekiant atitinkamų tikslų, nustatytų pagal 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją

Pakeitimas 96

Pakeitimas 96

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 6 punktas

1 straipsnio 6 punktas

Direktyva 2003/87/EB

10c straipsnio 2 dalies pirmos pastraipos c punkto iii a papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | iiia) | nedidina naujo energijos gamybos kūrenant anglimi pajėgumo ir priklausomybės nuo anglies. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iiia)

iiia)

nedidina naujo energijos gamybos kūrenant anglimi pajėgumo ir priklausomybės nuo anglies.

nedidina naujo energijos gamybos kūrenant anglimi pajėgumo ir priklausomybės nuo anglies.

Pakeitimas 97

Pakeitimas 97

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 6 punktas

1 straipsnio 6 punktas

Direktyva 2003/87/EB

10c straipsnio 2 dalies antra pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Bet kuri valstybė narė, ketinanti pasinaudoti galimybe
  šiuo tikslu
  skirti nemokamų apyvartinių taršos leidimų,
  iki
  2019 m. birželio 30 d. paskelbia išsamią nacionalinę programą, kurioje aprašo konkurencinio konkurso procesą ir atrankos kriterijus, kad visuomenė galėtų pateikti savo pastabas. | Bet kuri valstybė narė, ketinanti pasinaudoti galimybe
  pereinamuoju laikotarpiu energetikos sektoriaus modernizavimui
  skirti nemokamų apyvartinių taršos leidimų,
  ne vėliau kaip
  2019 m. birželio 30 d. paskelbia išsamią nacionalinę programą, kurioje aprašo konkurencinio konkurso procesą ir atrankos kriterijus, kad visuomenė galėtų pateikti savo pastabas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Bet kuri valstybė narė, ketinanti pasinaudoti galimybe
  šiuo tikslu
  skirti nemokamų apyvartinių taršos leidimų,
  iki
  2019 m. birželio 30 d. paskelbia išsamią nacionalinę programą, kurioje aprašo konkurencinio konkurso procesą ir atrankos kriterijus, kad visuomenė galėtų pateikti savo pastabas.

šiuo tikslu

iki

Bet kuri valstybė narė, ketinanti pasinaudoti galimybe
  pereinamuoju laikotarpiu energetikos sektoriaus modernizavimui
  skirti nemokamų apyvartinių taršos leidimų,
  ne vėliau kaip
  2019 m. birželio 30 d. paskelbia išsamią nacionalinę programą, kurioje aprašo konkurencinio konkurso procesą ir atrankos kriterijus, kad visuomenė galėtų pateikti savo pastabas.

pereinamuoju laikotarpiu energetikos sektoriaus modernizavimui

ne vėliau kaip

Pakeitimas 98

Pakeitimas 98

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 6 punktas

1 straipsnio 6 punktas

Direktyva 2003/87/EB

10c straipsnio 2 dalies trečia pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Jei nemokamais apyvartiniais taršos leidimais remiamos investicijos, kurių vertė yra mažiau kaip 10 mln.
  eurų
  , valstybė narė atrenka projektus remdamasi objektyviais ir skaidriais kriterijais. Atrankos proceso rezultatai skelbiami viešai, kad
  visuomenė galėtų pateikti savo pastabas
  . Remdamasi šiuo pagrindu, atitinkama valstybė narė sudaro ir
  iki
  2019 m. birželio 30 d. Komisijai pateikia investicijų sąrašą. | Jei nemokamais apyvartiniais taršos leidimais remiamos investicijos, kurių vertė yra mažiau kaip 10 mln.
  EUR
  , valstybė narė atrenka projektus remdamasi objektyviais ir skaidriais kriterijais
  , atitinkančiais ilgalaikius Sąjungos klimato ir energetikos tikslus. Dėl šių kriterijų vyksta viešos konsultacijos, užtikrinant visišką skaidrumą ir atitinkamų dokumentų prieinamumą bei visapusiškai atsižvelgiant į suinteresuotųjų subjektų pateiktas pastabas.
  Atrankos proceso rezultatai skelbiami viešai, kad
  būtų galima konsultuotis su visuomene
  . Remdamasi šiuo pagrindu, atitinkama valstybė narė sudaro ir
  ne vėliau kaip
  2019 m. birželio 30 d. Komisijai pateikia investicijų sąrašą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Jei nemokamais apyvartiniais taršos leidimais remiamos investicijos, kurių vertė yra mažiau kaip 10 mln.
  eurų
  , valstybė narė atrenka projektus remdamasi objektyviais ir skaidriais kriterijais. Atrankos proceso rezultatai skelbiami viešai, kad
  visuomenė galėtų pateikti savo pastabas
  . Remdamasi šiuo pagrindu, atitinkama valstybė narė sudaro ir
  iki
  2019 m. birželio 30 d. Komisijai pateikia investicijų sąrašą.

eurų

visuomenė galėtų pateikti savo pastabas

iki

Jei nemokamais apyvartiniais taršos leidimais remiamos investicijos, kurių vertė yra mažiau kaip 10 mln.
  EUR
  , valstybė narė atrenka projektus remdamasi objektyviais ir skaidriais kriterijais
  , atitinkančiais ilgalaikius Sąjungos klimato ir energetikos tikslus. Dėl šių kriterijų vyksta viešos konsultacijos, užtikrinant visišką skaidrumą ir atitinkamų dokumentų prieinamumą bei visapusiškai atsižvelgiant į suinteresuotųjų subjektų pateiktas pastabas.
  Atrankos proceso rezultatai skelbiami viešai, kad
  būtų galima konsultuotis su visuomene
  . Remdamasi šiuo pagrindu, atitinkama valstybė narė sudaro ir
  ne vėliau kaip
  2019 m. birželio 30 d. Komisijai pateikia investicijų sąrašą.

EUR

, atitinkančiais ilgalaikius Sąjungos klimato ir energetikos tikslus. Dėl šių kriterijų vyksta viešos konsultacijos, užtikrinant visišką skaidrumą ir atitinkamų dokumentų prieinamumą bei visapusiškai atsižvelgiant į suinteresuotųjų subjektų pateiktas pastabas.

būtų galima konsultuotis su visuomene

ne vėliau kaip

Pakeitimas 99

Pakeitimas 99

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 6 punktas

1 straipsnio 6 punktas

Direktyva 2003/87/EB

10c straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Numatomų investicijų vertė turi bent jau būti lygi nemokamų apyvartinių taršos leidimų rinkos vertei, atsižvelgiant į tai, kad reikėtų apriboti tiesiogiai su tuo susijusį kainų augimą. Rinkos vertė – tai bendroje aukciono platformoje ankstesniais kalendoriniais metais parduotų apyvartinių taršos leidimų kainos vidurkis. | 3.   Numatomų investicijų vertė turi bent jau būti lygi nemokamų apyvartinių taršos leidimų rinkos vertei, atsižvelgiant į tai, kad reikėtų apriboti tiesiogiai su tuo susijusį kainų augimą. Rinkos vertė – tai bendroje aukciono platformoje ankstesniais kalendoriniais metais parduotų apyvartinių taršos leidimų kainos vidurkis.
  Gali būti padedama padengti iki 75 % atitinkamos investicijos sąnaudų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3.   Numatomų investicijų vertė turi bent jau būti lygi nemokamų apyvartinių taršos leidimų rinkos vertei, atsižvelgiant į tai, kad reikėtų apriboti tiesiogiai su tuo susijusį kainų augimą. Rinkos vertė – tai bendroje aukciono platformoje ankstesniais kalendoriniais metais parduotų apyvartinių taršos leidimų kainos vidurkis.

3.   Numatomų investicijų vertė turi bent jau būti lygi nemokamų apyvartinių taršos leidimų rinkos vertei, atsižvelgiant į tai, kad reikėtų apriboti tiesiogiai su tuo susijusį kainų augimą. Rinkos vertė – tai bendroje aukciono platformoje ankstesniais kalendoriniais metais parduotų apyvartinių taršos leidimų kainos vidurkis.
  Gali būti padedama padengti iki 75 % atitinkamos investicijos sąnaudų.

Gali būti padedama padengti iki 75 % atitinkamos investicijos sąnaudų.

Pakeitimas 100

Pakeitimas 100

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 6 punktas

1 straipsnio 6 punktas

Direktyva 2003/87/EB

10c straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   Valstybės narės reikalauja, kad tokią pagalbą gaunantys
  elektros
  energijos gamintojai ir tinklo operatoriai kasmet
  iki vasario 28
   d. pateiktų atrinktų investicinių projektų įgyvendinimo ataskaitas. Valstybės narės apie tai teikia ataskaitas Komisijai, o Komisija šias ataskaitas skelbia viešai. | 6.   Valstybės narės reikalauja, kad tokią pagalbą gaunantys energijos gamintojai ir tinklo operatoriai kasmet
  ne vėliau kaip kovo 31
  d. pateiktų atrinktų investicinių projektų įgyvendinimo ataskaitas
  , jose, be kita ko, nurodydami nemokamų apyvartinių taršos leidimų ir patirtų investicinių sąnaudų balansą, remiamų investicijų rūšis ir tai, kaip jie pasiekė 2 dalies pirmos pastraipos b punkte išdėstytus tikslus
  . Valstybės narės apie tai teikia ataskaitas Komisijai, o Komisija šias ataskaitas skelbia viešai.
  Valstybės narės ir Komisija stebi ir analizuoja galimą arbitražą, susijusį su nedidelės apimties projektams taikoma 10 mln. EUR riba ir, neskirdama pagalbos daugiau nei vienai investicijai į tą patį paramą gaunantį įrenginį, neleidžia investicijas nepagrįstai dalyti į mažesnius projektus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6.   Valstybės narės reikalauja, kad tokią pagalbą gaunantys
  elektros
  energijos gamintojai ir tinklo operatoriai kasmet
  iki vasario 28
   d. pateiktų atrinktų investicinių projektų įgyvendinimo ataskaitas. Valstybės narės apie tai teikia ataskaitas Komisijai, o Komisija šias ataskaitas skelbia viešai.

elektros

iki vasario 28

6.   Valstybės narės reikalauja, kad tokią pagalbą gaunantys energijos gamintojai ir tinklo operatoriai kasmet
  ne vėliau kaip kovo 31
  d. pateiktų atrinktų investicinių projektų įgyvendinimo ataskaitas
  , jose, be kita ko, nurodydami nemokamų apyvartinių taršos leidimų ir patirtų investicinių sąnaudų balansą, remiamų investicijų rūšis ir tai, kaip jie pasiekė 2 dalies pirmos pastraipos b punkte išdėstytus tikslus
  . Valstybės narės apie tai teikia ataskaitas Komisijai, o Komisija šias ataskaitas skelbia viešai.
  Valstybės narės ir Komisija stebi ir analizuoja galimą arbitražą, susijusį su nedidelės apimties projektams taikoma 10 mln. EUR riba ir, neskirdama pagalbos daugiau nei vienai investicijai į tą patį paramą gaunantį įrenginį, neleidžia investicijas nepagrįstai dalyti į mažesnius projektus.

ne vėliau kaip kovo 31

, jose, be kita ko, nurodydami nemokamų apyvartinių taršos leidimų ir patirtų investicinių sąnaudų balansą, remiamų investicijų rūšis ir tai, kaip jie pasiekė 2 dalies pirmos pastraipos b punkte išdėstytus tikslus

Valstybės narės ir Komisija stebi ir analizuoja galimą arbitražą, susijusį su nedidelės apimties projektams taikoma 10 mln. EUR riba ir, neskirdama pagalbos daugiau nei vienai investicijai į tą patį paramą gaunantį įrenginį, neleidžia investicijas nepagrįstai dalyti į mažesnius projektus.

Pakeitimas 101

Pakeitimas 101

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 6 punktas

1 straipsnio 6 punktas

Direktyva 2003/87/EB

10c straipsnio 6 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Jeigu esama pagrįsto įtarimo, kad padarytas pažeidimas, arba valstybė narė nepateikia ataskaitos pagal 2–6 dalių nuostatas, Komisija gali atlikti nepriklausomą tyrimą, prireikus padedant samdytam trečiajam subjektui. Komisija taip pat išnagrinėja kitus galimus pažeidimus, pavyzdžiui, trečiojo energetikos teisės aktų rinkinio nuostatų neįgyvendinimą. Atitinkama valstybė narė pateikia visą informaciją apie investicijas ir tyrimui reikalingą prieigą, įskaitant galimybę patekti prie įrenginių ir į statybvietes. Komisija paskelbia to tyrimo ataskaitą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6a.
     
  Jeigu esama pagrįsto įtarimo, kad padarytas pažeidimas, arba valstybė narė nepateikia ataskaitos pagal 2–6 dalių nuostatas, Komisija gali atlikti nepriklausomą tyrimą, prireikus padedant samdytam trečiajam subjektui. Komisija taip pat išnagrinėja kitus galimus pažeidimus, pavyzdžiui, trečiojo energetikos teisės aktų rinkinio nuostatų neįgyvendinimą. Atitinkama valstybė narė pateikia visą informaciją apie investicijas ir tyrimui reikalingą prieigą, įskaitant galimybę patekti prie įrenginių ir į statybvietes. Komisija paskelbia to tyrimo ataskaitą.

6a.

Jeigu esama pagrįsto įtarimo, kad padarytas pažeidimas, arba valstybė narė nepateikia ataskaitos pagal 2–6 dalių nuostatas, Komisija gali atlikti nepriklausomą tyrimą, prireikus padedant samdytam trečiajam subjektui. Komisija taip pat išnagrinėja kitus galimus pažeidimus, pavyzdžiui, trečiojo energetikos teisės aktų rinkinio nuostatų neįgyvendinimą. Atitinkama valstybė narė pateikia visą informaciją apie investicijas ir tyrimui reikalingą prieigą, įskaitant galimybę patekti prie įrenginių ir į statybvietes. Komisija paskelbia to tyrimo ataskaitą.

Pakeitimas 102

Pakeitimas 102

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 6 punktas

1 straipsnio 6 punktas

Direktyva 2003/87/EB

10c straipsnio 6 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 6b.
     
  Tuo atveju, jeigu pažeidžiami Sąjungos klimato ir energetikos teisės aktai, įskaitant trečiąjį energetikos dokumentų rinkinį, arba šiame straipsnyje išdėstyti kriterijai, Komisija gali reikalauti, kad atitinkama valstybė narė nemokamų leidimų neskirtų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6b.
     
  Tuo atveju, jeigu pažeidžiami Sąjungos klimato ir energetikos teisės aktai, įskaitant trečiąjį energetikos dokumentų rinkinį, arba šiame straipsnyje išdėstyti kriterijai, Komisija gali reikalauti, kad atitinkama valstybė narė nemokamų leidimų neskirtų.

6b.

Tuo atveju, jeigu pažeidžiami Sąjungos klimato ir energetikos teisės aktai, įskaitant trečiąjį energetikos dokumentų rinkinį, arba šiame straipsnyje išdėstyti kriterijai, Komisija gali reikalauti, kad atitinkama valstybė narė nemokamų leidimų neskirtų.

Pakeitimas 149

Pakeitimas 149

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 7 punktas

1 straipsnio 7 punktas

Direktyva 2003/87/EB

10d straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   2021–2030 m. laikotarpiui įsteigiamas ir kaip išdėstyta 10 straipsnyje finansuojamas fondas, skirtas investicijoms į energetikos
  sistemos
  modernizavimą ir energijos vartojimo efektyvumo gerinimą remti valstybėse narėse, kurių BVP vienam gyventojui 2013 m. buvo mažesnis kaip 60 % Sąjungos vidurkio. | 1.   2021–2030 m. laikotarpiui įsteigiamas ir kaip išdėstyta 10 straipsnyje finansuojamas fondas, skirtas investicijoms į energetikos
  sistemų, įskaitant centralizuotą šilumos tiekimą,
  modernizavimą ir energijos vartojimo efektyvumo gerinimą remti
  ir skatinti
  valstybėse narėse, kurių BVP vienam gyventojui 2013
  , 2014 arba 2015
   m. buvo mažesnis kaip 60 % Sąjungos vidurkio. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   2021–2030 m. laikotarpiui įsteigiamas ir kaip išdėstyta 10 straipsnyje finansuojamas fondas, skirtas investicijoms į energetikos
  sistemos
  modernizavimą ir energijos vartojimo efektyvumo gerinimą remti valstybėse narėse, kurių BVP vienam gyventojui 2013 m. buvo mažesnis kaip 60 % Sąjungos vidurkio.

sistemos

1.   2021–2030 m. laikotarpiui įsteigiamas ir kaip išdėstyta 10 straipsnyje finansuojamas fondas, skirtas investicijoms į energetikos
  sistemų, įskaitant centralizuotą šilumos tiekimą,
  modernizavimą ir energijos vartojimo efektyvumo gerinimą remti
  ir skatinti
  valstybėse narėse, kurių BVP vienam gyventojui 2013
  , 2014 arba 2015
   m. buvo mažesnis kaip 60 % Sąjungos vidurkio.

sistemų, įskaitant centralizuotą šilumos tiekimą,

ir skatinti

, 2014 arba 2015

Pakeitimas 104

Pakeitimas 104

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 7 punktas

1 straipsnio 7 punktas

Direktyva 2003/87/EB

10d straipsnio 1 dalies antra pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Remiamos investicijos turi atitikti šios direktyvos ir Europos strateginių investicijų fondo tikslus. | Remiamos investicijos turi atitikti
  skaidrumo, nediskriminavimo, vienodo požiūrio, patikimo finansų valdymo ir ekonomiškai naudingiausio pasiūlymo principus. Jos turi atitikti
  šios direktyvos
  tikslus, ilgalaikius Sąjungos klimato
  ir
  energetikos tikslus bei
  Europos strateginių investicijų fondo tikslus
  , be to: |
| | i) | duoti naudos energijos taupymo, atsinaujinančiųjų išteklių energijos sistemų, energijos kaupimų ir elektros tinklų jungčių, perdavimo ir paskirstymo sektoriuose. Kai projektai yra susiję su elektros energijos gamyba, bendras elektros energijos kilovatvalandei įrenginyje pagaminti išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis užbaigus projektą neturi viršyti 450 gramų CO2 ekvivalento. Ne vėliau kaip 2021 m. sausio 1 d. Komisija priima deleguotąjį aktą pagal 30b straipsnį, kad būtų iš dalies pakeista ši direktyva ir projektams, susijusiems su šilumos gamyba, būtų nustatytas bendras neviršytinas šilumos energijos kilovatvalandei įrenginyje pagaminti išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Remiamos investicijos turi atitikti šios direktyvos ir Europos strateginių investicijų fondo tikslus.

Remiamos investicijos turi atitikti
  skaidrumo, nediskriminavimo, vienodo požiūrio, patikimo finansų valdymo ir ekonomiškai naudingiausio pasiūlymo principus. Jos turi atitikti
  šios direktyvos
  tikslus, ilgalaikius Sąjungos klimato
  ir
  energetikos tikslus bei
  Europos strateginių investicijų fondo tikslus
  , be to:

skaidrumo, nediskriminavimo, vienodo požiūrio, patikimo finansų valdymo ir ekonomiškai naudingiausio pasiūlymo principus. Jos turi atitikti

tikslus, ilgalaikius Sąjungos klimato

energetikos tikslus bei

, be to:

i)

i)

duoti naudos energijos taupymo, atsinaujinančiųjų išteklių energijos sistemų, energijos kaupimų ir elektros tinklų jungčių, perdavimo ir paskirstymo sektoriuose. Kai projektai yra susiję su elektros energijos gamyba, bendras elektros energijos kilovatvalandei įrenginyje pagaminti išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis užbaigus projektą neturi viršyti 450 gramų CO2 ekvivalento. Ne vėliau kaip 2021 m. sausio 1 d. Komisija priima deleguotąjį aktą pagal 30b straipsnį, kad būtų iš dalies pakeista ši direktyva ir projektams, susijusiems su šilumos gamyba, būtų nustatytas bendras neviršytinas šilumos energijos kilovatvalandei įrenginyje pagaminti išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis;

duoti naudos energijos taupymo, atsinaujinančiųjų išteklių energijos sistemų, energijos kaupimų ir elektros tinklų jungčių, perdavimo ir paskirstymo sektoriuose. Kai projektai yra susiję su elektros energijos gamyba, bendras elektros energijos kilovatvalandei įrenginyje pagaminti išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis užbaigus projektą neturi viršyti 450 gramų CO2

| ii) | remiantis sąnaudų ir naudos analize, duoti grynosios teigiamos naudos išmetamųjų teršalų sumažinimo atžvilgiu ir dideliu iš anksto nustatytu mastu sumažinti CO2 kiekį; |
| --- | --- |

ii)

ii)

remiantis sąnaudų ir naudos analize, duoti grynosios teigiamos naudos išmetamųjų teršalų sumažinimo atžvilgiu ir dideliu iš anksto nustatytu mastu sumažinti CO2 kiekį;

remiantis sąnaudų ir naudos analize, duoti grynosios teigiamos naudos išmetamųjų teršalų sumažinimo atžvilgiu ir dideliu iš anksto nustatytu mastu sumažinti CO2

| iii) | būti papildomos, nors ir jos gali būti naudojamos siekiant atitinkamų tikslų, nustatytų pagal 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją, aiškiai atitikti keitimo ir modernizavimo poreikius ir neskatinti energijos paklausos rinkoje; |
| --- | --- |

iii)

iii)

būti papildomos, nors ir jos gali būti naudojamos siekiant atitinkamų tikslų, nustatytų pagal 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją, aiškiai atitikti keitimo ir modernizavimo poreikius ir neskatinti energijos paklausos rinkoje;

būti papildomos, nors ir jos gali būti naudojamos siekiant atitinkamų tikslų, nustatytų pagal 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją, aiškiai atitikti keitimo ir modernizavimo poreikius ir neskatinti energijos paklausos rinkoje;

| iv) | nedidinti naujo energijos gamybos kūrenant anglimi pajėgumo ir priklausomybės nuo anglies. |
| --- | --- |

iv)

iv)

nedidinti naujo energijos gamybos kūrenant anglimi pajėgumo ir priklausomybės nuo anglies.

nedidinti naujo energijos gamybos kūrenant anglimi pajėgumo ir priklausomybės nuo anglies.

Pakeitimas 105

Pakeitimas 105

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 7 punktas

1 straipsnio 7 punktas

Direktyva 2003/87/EB

10d straipsnio 1 dalies 2 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Komisija nuolat peržiūri šioje dalyje nustatytus reikalavimus, atsižvelgdama į EIB klimato strategiją. Jeigu, remiantis technologijų pažanga, vienas ar daugiau šioje dalyje nustatytų reikalavimų tampa neaktualūs, Komisija iki 2024 m. priima deleguotąjį aktą pagal 30b straipsnį siekiant iš dalies pakeisti šią direktyvą išdėstant naujus ar atnaujintus reikalavimus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Komisija nuolat peržiūri šioje dalyje nustatytus reikalavimus, atsižvelgdama į EIB klimato strategiją. Jeigu, remiantis technologijų pažanga, vienas ar daugiau šioje dalyje nustatytų reikalavimų tampa neaktualūs, Komisija iki 2024 m. priima deleguotąjį aktą pagal 30b straipsnį siekiant iš dalies pakeisti šią direktyvą išdėstant naujus ar atnaujintus reikalavimus.

Komisija nuolat peržiūri šioje dalyje nustatytus reikalavimus, atsižvelgdama į EIB klimato strategiją. Jeigu, remiantis technologijų pažanga, vienas ar daugiau šioje dalyje nustatytų reikalavimų tampa neaktualūs, Komisija iki 2024 m. priima deleguotąjį aktą pagal 30b straipsnį siekiant iš dalies pakeisti šią direktyvą išdėstant naujus ar atnaujintus reikalavimus.

Pakeitimas 106

Pakeitimas 106

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 7 punktas

1 straipsnio 7 punktas

Direktyva 2003/87/EB

10d straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Iš fondo lėšų taip pat finansuojami smulkaus masto investiciniai energetikos sistemų modernizavimo ir energijos vartojimo efektyvumo didinimo projektai. Tuo tikslu investicijų taryba parengia
  su tokiais projektais susijusias
  gaires ir
  investicijų
  atrankos
  kriterijus
  . | 2.   Iš fondo lėšų taip pat finansuojami smulkaus masto investiciniai energetikos sistemų modernizavimo ir energijos vartojimo efektyvumo didinimo projektai. Tuo tikslu
  fondo
  investicijų taryba
  pagal šios direktyvos tikslus ir 1 dalyje nustatytus kriterijus
  parengia
  tokiems projektams skirtas investicijų
  gaires ir
  atrankos kriterijus. Tos gairės ir atrankos kriterijai skelbiami viešai. |
| | Taikant šios dalies nuostatas, smulkaus masto investiciniu projektu laikomas nacionalinio skatinamojo finansavimo banko teikiamomis paskolomis arba dotacijomis finansuojamas projektas, padedantis įgyvendinti nacionalinę programą, kuria siekiama konkrečių tikslų, atitinkančių Modernizavimo fondo tikslus, kai panaudojama ne daugiau kaip 10 % valstybių narių dalies, nustatytos IIb priede. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2.   Iš fondo lėšų taip pat finansuojami smulkaus masto investiciniai energetikos sistemų modernizavimo ir energijos vartojimo efektyvumo didinimo projektai. Tuo tikslu investicijų taryba parengia
  su tokiais projektais susijusias
  gaires ir
  investicijų
  atrankos
  kriterijus
  .

su tokiais projektais susijusias

investicijų

kriterijus

2.   Iš fondo lėšų taip pat finansuojami smulkaus masto investiciniai energetikos sistemų modernizavimo ir energijos vartojimo efektyvumo didinimo projektai. Tuo tikslu
  fondo
  investicijų taryba
  pagal šios direktyvos tikslus ir 1 dalyje nustatytus kriterijus
  parengia
  tokiems projektams skirtas investicijų
  gaires ir
  atrankos kriterijus. Tos gairės ir atrankos kriterijai skelbiami viešai.

fondo

pagal šios direktyvos tikslus ir 1 dalyje nustatytus kriterijus

tokiems projektams skirtas investicijų

atrankos kriterijus. Tos gairės ir atrankos kriterijai skelbiami viešai.

Taikant šios dalies nuostatas, smulkaus masto investiciniu projektu laikomas nacionalinio skatinamojo finansavimo banko teikiamomis paskolomis arba dotacijomis finansuojamas projektas, padedantis įgyvendinti nacionalinę programą, kuria siekiama konkrečių tikslų, atitinkančių Modernizavimo fondo tikslus, kai panaudojama ne daugiau kaip 10 % valstybių narių dalies, nustatytos IIb priede.

Taikant šios dalies nuostatas, smulkaus masto investiciniu projektu laikomas nacionalinio skatinamojo finansavimo banko teikiamomis paskolomis arba dotacijomis finansuojamas projektas, padedantis įgyvendinti nacionalinę programą, kuria siekiama konkrečių tikslų, atitinkančių Modernizavimo fondo tikslus, kai panaudojama ne daugiau kaip 10 % valstybių narių dalies, nustatytos IIb priede.

Pakeitimas 107

Pakeitimas 107

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 7 punktas

1 straipsnio 7 punktas

Direktyva 2003/87/EB

10d straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Bet kuri valstybė narė gavėja, nusprendusi skirti nemokamus apyvartinius taršos leidimus pereinamuoju laikotarpiu pagal 10c straipsnį, tuos leidimus gali perduoti kaip savo įnašo į Modernizavimo fondą dalį, nustatytą IIb priede, ir juos paskirstyti pagal 10d straipsnio nuostatas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a.
     
  Bet kuri valstybė narė gavėja, nusprendusi skirti nemokamus apyvartinius taršos leidimus pereinamuoju laikotarpiu pagal 10c straipsnį, tuos leidimus gali perduoti kaip savo įnašo į Modernizavimo fondą dalį, nustatytą IIb priede, ir juos paskirstyti pagal 10d straipsnio nuostatas.

3a.

Bet kuri valstybė narė gavėja, nusprendusi skirti nemokamus apyvartinius taršos leidimus pereinamuoju laikotarpiu pagal 10c straipsnį, tuos leidimus gali perduoti kaip savo įnašo į Modernizavimo fondą dalį, nustatytą IIb priede, ir juos paskirstyti pagal 10d straipsnio nuostatas.

Pakeitimas 108

Pakeitimas 108

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 7 punktas

1 straipsnio 7 punktas

Direktyva 2003/87/EB

10d straipsnio 4 dalies pirma pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4.   
  Fondui vadovauja investicijų taryba ir valdymo komitetas
  ,
  kuriuos
  sudaro
  valstybių narių gavėjų
  , Komisijos,
  EIB atstovai ir trys atstovai, kuriuos 5 metų kadencijai išrenka kitos valstybės narės
  . Investicijų taryba yra atsakinga už Sąjungos lygmens investicijų politikos,
  tinkamų finansinių priemonių
  ir
  investicijų atrankos kriterijų
  nustatymą. | 4.   
  Už fondo valdymą atsakingos valstybės narės gavėjos. Jos drauge įsteigia investicijų tarybą
  ,
  kurią
  sudaro
  po vieną atstovą iš kiekvienos valstybės narės gavėjos
  , Komisijos
  ir Europos investicijų banko
  ,
  taip pat trys suinteresuotųjų subjektų (pramonės federacijų, profesinių sąjungų, nevyriausybinių organizacijų ir pan.) stebėtojai
  . Investicijų taryba yra atsakinga už Sąjungos lygmens investicijų politikos,
  atitinkančios šiame straipsnyje nustatytus reikalavimus
  ir
  derančios su Sąjungos politika,
  nustatymą. |
| | Įsteigiama nuo investicijų tarybos nepriklausoma patariamoji taryba. Patariamąją tarybą sudaro trys valstybių narių gavėjų atstovai, trys kitų valstybių narių atstovai, Komisijos atstovas, Europos investicijų banko atstovas ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko atstovas, atrinkti penkių metų laikotarpiui. Patariamosios tarybos nariai turi turėti didelės aktualios rinkos patirties projektų rengimo ir projektų finansavimo srityje. Patariamoji taryba teikia investicijų tarybai patarimus ir rekomendacijas dėl projekto atitikties atrankos reikalavimams bei dėl sprendimų dėl investicijų ir finansavimo, taip pat prireikus teikia bet kokią kitą pagalbą projektų vystymo srityje. |
| Valdymo komitetas atsakingas už kasdienį fondo valdymą. | Įsteigiamas valdymo komitetas.
  Valdymo komitetas atsakingas už kasdienį fondo valdymą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4.   
  Fondui vadovauja investicijų taryba ir valdymo komitetas
  ,
  kuriuos
  sudaro
  valstybių narių gavėjų
  , Komisijos,
  EIB atstovai ir trys atstovai, kuriuos 5 metų kadencijai išrenka kitos valstybės narės
  . Investicijų taryba yra atsakinga už Sąjungos lygmens investicijų politikos,
  tinkamų finansinių priemonių
  ir
  investicijų atrankos kriterijų
  nustatymą.

Fondui vadovauja investicijų taryba ir valdymo komitetas

kuriuos

valstybių narių gavėjų

EIB atstovai ir trys atstovai, kuriuos 5 metų kadencijai išrenka kitos valstybės narės

tinkamų finansinių priemonių

investicijų atrankos kriterijų

4.   
  Už fondo valdymą atsakingos valstybės narės gavėjos. Jos drauge įsteigia investicijų tarybą
  ,
  kurią
  sudaro
  po vieną atstovą iš kiekvienos valstybės narės gavėjos
  , Komisijos
  ir Europos investicijų banko
  ,
  taip pat trys suinteresuotųjų subjektų (pramonės federacijų, profesinių sąjungų, nevyriausybinių organizacijų ir pan.) stebėtojai
  . Investicijų taryba yra atsakinga už Sąjungos lygmens investicijų politikos,
  atitinkančios šiame straipsnyje nustatytus reikalavimus
  ir
  derančios su Sąjungos politika,
  nustatymą.

Už fondo valdymą atsakingos valstybės narės gavėjos. Jos drauge įsteigia investicijų tarybą

kurią

po vieną atstovą iš kiekvienos valstybės narės gavėjos

ir Europos investicijų banko

taip pat trys suinteresuotųjų subjektų (pramonės federacijų, profesinių sąjungų, nevyriausybinių organizacijų ir pan.) stebėtojai

atitinkančios šiame straipsnyje nustatytus reikalavimus

derančios su Sąjungos politika,

Įsteigiama nuo investicijų tarybos nepriklausoma patariamoji taryba. Patariamąją tarybą sudaro trys valstybių narių gavėjų atstovai, trys kitų valstybių narių atstovai, Komisijos atstovas, Europos investicijų banko atstovas ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko atstovas, atrinkti penkių metų laikotarpiui. Patariamosios tarybos nariai turi turėti didelės aktualios rinkos patirties projektų rengimo ir projektų finansavimo srityje. Patariamoji taryba teikia investicijų tarybai patarimus ir rekomendacijas dėl projekto atitikties atrankos reikalavimams bei dėl sprendimų dėl investicijų ir finansavimo, taip pat prireikus teikia bet kokią kitą pagalbą projektų vystymo srityje.

Įsteigiama nuo investicijų tarybos nepriklausoma patariamoji taryba. Patariamąją tarybą sudaro trys valstybių narių gavėjų atstovai, trys kitų valstybių narių atstovai, Komisijos atstovas, Europos investicijų banko atstovas ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko atstovas, atrinkti penkių metų laikotarpiui. Patariamosios tarybos nariai turi turėti didelės aktualios rinkos patirties projektų rengimo ir projektų finansavimo srityje. Patariamoji taryba teikia investicijų tarybai patarimus ir rekomendacijas dėl projekto atitikties atrankos reikalavimams bei dėl sprendimų dėl investicijų ir finansavimo, taip pat prireikus teikia bet kokią kitą pagalbą projektų vystymo srityje.

Valdymo komitetas atsakingas už kasdienį fondo valdymą.

Įsteigiamas valdymo komitetas.
  Valdymo komitetas atsakingas už kasdienį fondo valdymą.

Įsteigiamas valdymo komitetas.

Pakeitimas 109

Pakeitimas 109

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 7 punktas

1 straipsnio 7 punktas

Direktyva 2003/87/EB

10d straipsnio 4 dalies antra pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Investicijų
  taryba Komisijos atstovą išrenka
  pirmininku. Investicijų taryba stengiasi sprendimus priimti bendru sutarimu.
  Jei per pirmininko nustatytą terminą investicijų
  taryba
  negali sprendimo priimti bendru sutarimu, investicijų taryba sprendimą
  priima paprasta dauguma. | Vienas iš
  investicijų
  tarybos narių vienų metų kadencijai išrenkamas jos
  pirmininku. Investicijų taryba stengiasi sprendimus priimti bendru sutarimu.
  Patariamoji
  taryba
  savo nuomones
  priima paprasta dauguma. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Investicijų
  taryba Komisijos atstovą išrenka
  pirmininku. Investicijų taryba stengiasi sprendimus priimti bendru sutarimu.
  Jei per pirmininko nustatytą terminą investicijų
  taryba
  negali sprendimo priimti bendru sutarimu, investicijų taryba sprendimą
  priima paprasta dauguma.

taryba Komisijos atstovą išrenka

Jei per pirmininko nustatytą terminą investicijų

negali sprendimo priimti bendru sutarimu, investicijų taryba sprendimą

Vienas iš
  investicijų
  tarybos narių vienų metų kadencijai išrenkamas jos
  pirmininku. Investicijų taryba stengiasi sprendimus priimti bendru sutarimu.
  Patariamoji
  taryba
  savo nuomones
  priima paprasta dauguma.

Vienas iš

tarybos narių vienų metų kadencijai išrenkamas jos

Patariamoji

savo nuomones

Pakeitimas 110

Pakeitimas 110

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 7 punktas

1 straipsnio 7 punktas

Direktyva 2003/87/EB

10d straipsnio 4 dalies trečia pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Valdymo
  komitetą sudaro
  investicijų tarybos
  paskirti atstovai
  .
  Valdymo komitetas sprendimus priima paprasta balsų dauguma
  . | Investicijų taryba, patariamoji taryba ir
  valdymo
  komitetas savo veiklą vykdo atvirai ir skaidriai. Abiejų tarybų posėdžių protokolai skelbiami viešai. Paskelbiama
  investicijų tarybos
  ir patariamosios tarybos sudėtis, o jų narių gyvenimo aprašymai ir interesų deklaracijos skelbiami viešai ir reguliariai atnaujinami
  .
  Investicijų taryba ir patariamoji taryba nuolat tikrina, ar nėra interesų konfliktų. Patariamoji taryba kas šeši mėnesiai Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai pateikia suteiktų konsultacijų dėl projektų sąrašą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Valdymo
  komitetą sudaro
  investicijų tarybos
  paskirti atstovai
  .
  Valdymo komitetas sprendimus priima paprasta balsų dauguma
  .

komitetą sudaro

paskirti atstovai

Valdymo komitetas sprendimus priima paprasta balsų dauguma

Investicijų taryba, patariamoji taryba ir
  valdymo
  komitetas savo veiklą vykdo atvirai ir skaidriai. Abiejų tarybų posėdžių protokolai skelbiami viešai. Paskelbiama
  investicijų tarybos
  ir patariamosios tarybos sudėtis, o jų narių gyvenimo aprašymai ir interesų deklaracijos skelbiami viešai ir reguliariai atnaujinami
  .
  Investicijų taryba ir patariamoji taryba nuolat tikrina, ar nėra interesų konfliktų. Patariamoji taryba kas šeši mėnesiai Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai pateikia suteiktų konsultacijų dėl projektų sąrašą.

Investicijų taryba, patariamoji taryba ir

komitetas savo veiklą vykdo atvirai ir skaidriai. Abiejų tarybų posėdžių protokolai skelbiami viešai. Paskelbiama

ir patariamosios tarybos sudėtis, o jų narių gyvenimo aprašymai ir interesų deklaracijos skelbiami viešai ir reguliariai atnaujinami

Investicijų taryba ir patariamoji taryba nuolat tikrina, ar nėra interesų konfliktų. Patariamoji taryba kas šeši mėnesiai Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai pateikia suteiktų konsultacijų dėl projektų sąrašą.

Pakeitimas 111

Pakeitimas 111

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 7 punktas

1 straipsnio 7 punktas

Direktyva 2003/87/EB

10d straipsnio 4 dalies ketvirta pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Jei EIB rekomenduoja nefinansuoti investicijos ir nurodo
  tokios rekomendacijos priežastis
  ,
  sprendimas priimamas
  tik
  jei du trečdaliai
  visų narių
  balsuoja už tokios investicijos finansavimą
  . Tokiu atveju valstybė narė, kurioje bus įgyvendinama investicija, ir EIB neturi teisės dalyvauti tokiame balsavime.
  Du pirmesni sakiniai netaikomi nacionalinio skatinamojo finansavimo banko teikiamomis paskolomis arba dotacijomis finansuojamiems mažiems projektams, kurie padeda įgyvendinti nacionalinę programą, kuria siekiama konkrečių tikslų, atitinkančių Modernizavimo fondo tikslus, su sąlyga, kad pagal tą programą panaudojama ne daugiau kaip 10 % valstybės narės dalies, nustatytos IIb priede. | Jei EIB rekomenduoja
  patariamajai tarybai
  nefinansuoti investicijos ir nurodo
  priežastis, kodėl tokia rekomendacija neatitinka investicijų tarybos patvirtintos investicijų politikos ir 1 dalyje nustatytų atrankos kriterijų
  ,
  teigiama nuomonė priimama
  tik
  dviejų trečdalių
  visų narių
  balsų dauguma
  . Tokiu atveju valstybė narė, kurioje bus įgyvendinama investicija, ir EIB neturi teisės dalyvauti tokiame balsavime. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Jei EIB rekomenduoja nefinansuoti investicijos ir nurodo
  tokios rekomendacijos priežastis
  ,
  sprendimas priimamas
  tik
  jei du trečdaliai
  visų narių
  balsuoja už tokios investicijos finansavimą
  . Tokiu atveju valstybė narė, kurioje bus įgyvendinama investicija, ir EIB neturi teisės dalyvauti tokiame balsavime.
  Du pirmesni sakiniai netaikomi nacionalinio skatinamojo finansavimo banko teikiamomis paskolomis arba dotacijomis finansuojamiems mažiems projektams, kurie padeda įgyvendinti nacionalinę programą, kuria siekiama konkrečių tikslų, atitinkančių Modernizavimo fondo tikslus, su sąlyga, kad pagal tą programą panaudojama ne daugiau kaip 10 % valstybės narės dalies, nustatytos IIb priede.

tokios rekomendacijos priežastis

sprendimas priimamas

jei du trečdaliai

balsuoja už tokios investicijos finansavimą

Du pirmesni sakiniai netaikomi nacionalinio skatinamojo finansavimo banko teikiamomis paskolomis arba dotacijomis finansuojamiems mažiems projektams, kurie padeda įgyvendinti nacionalinę programą, kuria siekiama konkrečių tikslų, atitinkančių Modernizavimo fondo tikslus, su sąlyga, kad pagal tą programą panaudojama ne daugiau kaip 10 % valstybės narės dalies, nustatytos IIb priede.

Jei EIB rekomenduoja
  patariamajai tarybai
  nefinansuoti investicijos ir nurodo
  priežastis, kodėl tokia rekomendacija neatitinka investicijų tarybos patvirtintos investicijų politikos ir 1 dalyje nustatytų atrankos kriterijų
  ,
  teigiama nuomonė priimama
  tik
  dviejų trečdalių
  visų narių
  balsų dauguma
  . Tokiu atveju valstybė narė, kurioje bus įgyvendinama investicija, ir EIB neturi teisės dalyvauti tokiame balsavime.

patariamajai tarybai

priežastis, kodėl tokia rekomendacija neatitinka investicijų tarybos patvirtintos investicijų politikos ir 1 dalyje nustatytų atrankos kriterijų

teigiama nuomonė priimama

dviejų trečdalių

balsų dauguma

Pakeitimas 112

Pakeitimas 112

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 7 punktas

1 straipsnio 7 punktas

Direktyva 2003/87/EB

10d straipsnio 5 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Investicijas gaunančios valstybės narės kasmet
  pateikia ataskaitą valdymo komitetui
  apie investicijas, kurios finansuotos iš fondo lėšų. Ataskaita
  yra
  skelbiama viešai
  ir
  joje pateikiama: | 5.   Investicijas gaunančios valstybės narės kasmet
  investicijų tarybai ir patariamajai tarybai pateikia ataskaitas
  apie investicijas, kurios finansuotos iš fondo lėšų. Ataskaita skelbiama viešai. Joje pateikiama: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5.   Investicijas gaunančios valstybės narės kasmet
  pateikia ataskaitą valdymo komitetui
  apie investicijas, kurios finansuotos iš fondo lėšų. Ataskaita
  yra
  skelbiama viešai
  ir
  joje pateikiama:

pateikia ataskaitą valdymo komitetui

yra

ir

5.   Investicijas gaunančios valstybės narės kasmet
  investicijų tarybai ir patariamajai tarybai pateikia ataskaitas
  apie investicijas, kurios finansuotos iš fondo lėšų. Ataskaita skelbiama viešai. Joje pateikiama:

investicijų tarybai ir patariamajai tarybai pateikia ataskaitas

Pakeitimas 113

Pakeitimas 113

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 7 punktas

1 straipsnio 7 punktas

Direktyva 2003/87/EB

10d straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6.   Kiekvienais metais
  valdymo komitetas
  Komisijai pateikia investicijų vertinimo ir atrankos patirties ataskaitą. Komisija
  iki
  2024 m. gruodžio 31 d. peržiūri projektų atrankos pagrindą ir prireikus pateikia pasiūlymus
  valdymo komitetui
  . | 6.   Kiekvienais metais
  patariamoji taryba
  Komisijai pateikia investicijų vertinimo ir atrankos patirties ataskaitą. Komisija
  ne vėliau kaip
  2024 m. gruodžio 31 d. peržiūri projektų atrankos pagrindą ir prireikus pateikia pasiūlymus
  investicijų tarybai ir patariamajai tarybai
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6.   Kiekvienais metais
  valdymo komitetas
  Komisijai pateikia investicijų vertinimo ir atrankos patirties ataskaitą. Komisija
  iki
  2024 m. gruodžio 31 d. peržiūri projektų atrankos pagrindą ir prireikus pateikia pasiūlymus
  valdymo komitetui
  .

valdymo komitetas

iki

valdymo komitetui

6.   Kiekvienais metais
  patariamoji taryba
  Komisijai pateikia investicijų vertinimo ir atrankos patirties ataskaitą. Komisija
  ne vėliau kaip
  2024 m. gruodžio 31 d. peržiūri projektų atrankos pagrindą ir prireikus pateikia pasiūlymus
  investicijų tarybai ir patariamajai tarybai
  .

patariamoji taryba

ne vėliau kaip

investicijų tarybai ir patariamajai tarybai

Pakeitimas 114

Pakeitimas 114

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 7 punktas

1 straipsnio 7 punktas

Direktyva 2003/87/EB

10d straipsnio 7 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 7.   Komisijai pagal
  23
  straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti
  deleguotąjį aktą
  ,
  kuriuo įgyvendinamas šis straipsnis
  . | 7.   Komisijai pagal
  30b
  straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti
  deleguotuosius aktus
  ,
  kuriais ši direktyva papildoma nustatant išsamią Modernizavimo fondo veiksmingo veikimo tvarką
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7.   Komisijai pagal
  23
  straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti
  deleguotąjį aktą
  ,
  kuriuo įgyvendinamas šis straipsnis
  .

23

deleguotąjį aktą

kuriuo įgyvendinamas šis straipsnis

7.   Komisijai pagal
  30b
  straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti
  deleguotuosius aktus
  ,
  kuriais ši direktyva papildoma nustatant išsamią Modernizavimo fondo veiksmingo veikimo tvarką
  .

30b

deleguotuosius aktus

kuriais ši direktyva papildoma nustatant išsamią Modernizavimo fondo veiksmingo veikimo tvarką

Pakeitimas 115

Pakeitimas 115

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 1 dalies 8 a punktas (naujas)

1 straipsnio 1 dalies 8 a punktas (naujas)

Direktyva 2003/87/EB

11 straipsnio 1 dalies antra a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 8a) | 11 straipsnio 1 dalis papildoma tokia pastraipa:



  „Nuo 2021 m. valstybės narės taip pat užtikrina, kad kiekvienais kalendoriniais metais kiekvienas operatorius pateiktų informaciją apie gamybos veiklą, kad, vadovaujantis 10a straipsnio 7 dalimi, būtų galima pakoreguoti leidimus.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

8a)

8a)

11 straipsnio 1 dalis papildoma tokia pastraipa:

„Nuo 2021 m. valstybės narės taip pat užtikrina, kad kiekvienais kalendoriniais metais kiekvienas operatorius pateiktų informaciją apie gamybos veiklą, kad, vadovaujantis 10a straipsnio 7 dalimi, būtų galima pakoreguoti leidimus.“

„Nuo 2021 m. valstybės narės taip pat užtikrina, kad kiekvienais kalendoriniais metais kiekvienas operatorius pateiktų informaciją apie gamybos veiklą, kad, vadovaujantis 10a straipsnio 7 dalimi, būtų galima pakoreguoti leidimus.“

Pakeitimas 116

Pakeitimas 116

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 8 b punktas (naujas)

1 straipsnio 8 b punktas (naujas)

Direktyva 2003/87/EB

11 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 8b) | 11 straipsnis papildomas šia dalimi:



  „3a
     
  Jeigu esama pagrįsto įtarimo, kad padarytas pažeidimas, arba valstybė narė nepateikė 1–3 dalyse nurodytos informacijos, Komisija gali pradėti nepriklausomą tyrimą, prireikus padedant samdytam trečiajam subjektui. Atitinkama valstybė narė pateikia visą informaciją ir tyrimui reikalingą prieigą, įskaitant galimybę patekti prie įrenginių ir susipažinti su gamybos duomenimis. Komisija laikosi tokio paties neskelbtinos komercinės informacijos konfidencialumo lygio, kokio laikosi atitinkama valstybė narė, ir paskelbia tyrimo ataskaitą.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

8b)

8b)

11 straipsnis papildomas šia dalimi:

„3a
     
  Jeigu esama pagrįsto įtarimo, kad padarytas pažeidimas, arba valstybė narė nepateikė 1–3 dalyse nurodytos informacijos, Komisija gali pradėti nepriklausomą tyrimą, prireikus padedant samdytam trečiajam subjektui. Atitinkama valstybė narė pateikia visą informaciją ir tyrimui reikalingą prieigą, įskaitant galimybę patekti prie įrenginių ir susipažinti su gamybos duomenimis. Komisija laikosi tokio paties neskelbtinos komercinės informacijos konfidencialumo lygio, kokio laikosi atitinkama valstybė narė, ir paskelbia tyrimo ataskaitą.“

„3a

Jeigu esama pagrįsto įtarimo, kad padarytas pažeidimas, arba valstybė narė nepateikė 1–3 dalyse nurodytos informacijos, Komisija gali pradėti nepriklausomą tyrimą, prireikus padedant samdytam trečiajam subjektui. Atitinkama valstybė narė pateikia visą informaciją ir tyrimui reikalingą prieigą, įskaitant galimybę patekti prie įrenginių ir susipažinti su gamybos duomenimis. Komisija laikosi tokio paties neskelbtinos komercinės informacijos konfidencialumo lygio, kokio laikosi atitinkama valstybė narė, ir paskelbia tyrimo ataskaitą.“

Pakeitimas 117

Pakeitimas 117

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 10 a punktas (naujas)

1 straipsnio 10 a punktas (naujas)

Direktyva 2003/87/EB

12 straipsnio 3a dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 10a) | 12 straipsnio 3a dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

10a)

10a)

12 straipsnio 3a dalis pakeičiama taip:

„3a.   Pareiga
  išduoti apyvartinį
  taršos
  leidimą
  netaikoma emisijoms, kurios, kaip patvirtinta, surenkamos ir nugabenamos nuolatiniam saugojimui į saugyklą, turinčią galiojantį pagal 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą2009/31/EB dėl anglies dioksido geologinio saugojimo išduotą leidimą.“

| | „3a.   Pareiga
  atsisakyti apyvartinio
  taršos
  leidimo
  netaikoma emisijoms, kurios, kaip patvirtinta, surenkamos ir nugabenamos nuolatiniam saugojimui į saugyklą, turinčią galiojantį pagal 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/31/EB dėl anglies dioksido geologinio saugojimo

  1

  išduotą leidimą
  , ir emisijoms, kurios, kaip patvirtinta, surenkamos ir (arba) pakartotinai naudojamos taip, kad būtų užtikrinta nuolatinė CO2 ribinė koncentracija anglies dioksido surinkimo ir pakartotinio naudojimo tikslais
  .“ |
| --- | --- |

„3a.   Pareiga
  atsisakyti apyvartinio
  taršos
  leidimo
  netaikoma emisijoms, kurios, kaip patvirtinta, surenkamos ir nugabenamos nuolatiniam saugojimui į saugyklą, turinčią galiojantį pagal 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/31/EB dėl anglies dioksido geologinio saugojimo

  1

  išduotą leidimą
  , ir emisijoms, kurios, kaip patvirtinta, surenkamos ir (arba) pakartotinai naudojamos taip, kad būtų užtikrinta nuolatinė CO2 ribinė koncentracija anglies dioksido surinkimo ir pakartotinio naudojimo tikslais
  .“

Pakeitimas 118

Pakeitimas 118

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 12 punktas

1 straipsnio 12 punktas

Direktyva 2003/87/EB

14 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (12) | 14 straipsnio 1 
  dalies antra pastraipa
  pakeičiama taip: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

(12)

14 straipsnio 1 
  dalies antra pastraipa
  pakeičiama taip:

dalies antra pastraipa

| 12) | 14 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip: |
| --- | --- |

12)

12)

14 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

| | „Komisijai
  pagal
  23
  straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti
  deleguotąjį aktą
  .“ |
| --- | --- |

„Komisijai
  pagal
  23
  straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti
  deleguotąjį aktą
  .“

| | „1.
     
  Komisijai
  pagal
  30b
  straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti
  deleguotuosius aktus, kuriais papildoma ši direktyva ir nustatoma išsami išmetamų teršalų stebėjimo ir ataskaitų apie juos teikimo tvarka, prireikus apimanti ir duomenis apie I priede išvardytų rūšių veiklą ir tonų vienam kilometrui duomenis, siekiant taikyti 3e arba 3f straipsnius – ši tvarka grindžiama IV priede išdėstytais stebėsenos ir ataskaitų teikimo principais ir kiekvienų šiltnamio efektą sukeliančių dujų indėlio į visuotinį atšilimą specifikacijomis, nurodytomis tų dujų išmetimo stebėsenos ir ataskaitų apie jį teikimo reikalavimuose
  .


  Ne vėliau kaip 2018 m. gruodžio 31 d. Komisija pakoreguoja šiuo metu galiojančias Komisijos reglamente (ES) Nr. 601/2012

   (*3)

  apibrėžtas išmetamų teršalų stebėjimo ir ataskaitų apie juos teikimo taisykles, kad būtų pašalintos su reguliavimu susijusios kliūtys, trukdančios investuoti į naujesnes mažo anglies dioksido kiekio technologijas, pvz., anglies dioksido surinkimo ir panaudojimo. Nuo 2019 m. sausio 1 d. tos naujos taisyklės galioja visoms anglies dioksido surinkimo ir panaudojimo technologijoms.




  Tuo reglamentu taip pat nustatomos supaprastintos mažiems teršėjams taikytinos stebėsenos, ataskaitų teikimo ir tikrinimo procedūros. |
| --- | --- |

„1.
     
  Komisijai
  pagal
  30b
  straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti
  deleguotuosius aktus, kuriais papildoma ši direktyva ir nustatoma išsami išmetamų teršalų stebėjimo ir ataskaitų apie juos teikimo tvarka, prireikus apimanti ir duomenis apie I priede išvardytų rūšių veiklą ir tonų vienam kilometrui duomenis, siekiant taikyti 3e arba 3f straipsnius – ši tvarka grindžiama IV priede išdėstytais stebėsenos ir ataskaitų teikimo principais ir kiekvienų šiltnamio efektą sukeliančių dujų indėlio į visuotinį atšilimą specifikacijomis, nurodytomis tų dujų išmetimo stebėsenos ir ataskaitų apie jį teikimo reikalavimuose
  .

Ne vėliau kaip 2018 m. gruodžio 31 d. Komisija pakoreguoja šiuo metu galiojančias Komisijos reglamente (ES) Nr. 601/2012

   (*3)

  apibrėžtas išmetamų teršalų stebėjimo ir ataskaitų apie juos teikimo taisykles, kad būtų pašalintos su reguliavimu susijusios kliūtys, trukdančios investuoti į naujesnes mažo anglies dioksido kiekio technologijas, pvz., anglies dioksido surinkimo ir panaudojimo. Nuo 2019 m. sausio 1 d. tos naujos taisyklės galioja visoms anglies dioksido surinkimo ir panaudojimo technologijoms.

Tuo reglamentu taip pat nustatomos supaprastintos mažiems teršėjams taikytinos stebėsenos, ataskaitų teikimo ir tikrinimo procedūros.

Pakeitimas 119

Pakeitimas 119

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 13 punktas

1 straipsnio 13 punktas

Direktyva 2003/87/EB

15 straipsnio 4 ir 5 dalys

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (13) | 15 straipsnio penkta
  pastraipa pakeičiama
  taip: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

(13)

15 straipsnio penkta
  pastraipa pakeičiama
  taip:

pastraipa pakeičiama

| 13) | 15 straipsnio
  ketvirta ir
  penkta
  pastraipos pakeičiamos
  taip: |
| --- | --- |

13)

15 straipsnio
  ketvirta ir
  penkta
  pastraipos pakeičiamos
  taip:

ketvirta ir

pastraipos pakeičiamos

| | „Komisijai pagal
  23
  straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti
  deleguotąjį aktą
  .“ |
| --- | --- |

„Komisijai pagal
  23
  straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti
  deleguotąjį aktą
  .“

| | „Komisijai pagal
  30b
  straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti
  deleguotuosius aktus, kuriais papildoma ši direktyva ir nustatoma išsami V priede išdėstytais principais pagrįstų teršalų išmetimo ataskaitų tikrinimo ir tikrintojų akreditavimo bei priežiūros tvarka
  .
  Joje nustatomos akreditavimo, akreditacijos panaikinimo, tarpusavio pripažinimo ir akreditavimo institucijų tarpusavio vertinimo sąlygos, kiek tai reikalinga.“ |
| --- | --- |

„Komisijai pagal
  30b
  straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti
  deleguotuosius aktus, kuriais papildoma ši direktyva ir nustatoma išsami V priede išdėstytais principais pagrįstų teršalų išmetimo ataskaitų tikrinimo ir tikrintojų akreditavimo bei priežiūros tvarka
  .
  Joje nustatomos akreditavimo, akreditacijos panaikinimo, tarpusavio pripažinimo ir akreditavimo institucijų tarpusavio vertinimo sąlygos, kiek tai reikalinga.“

Pakeitimas 120

Pakeitimas 120

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 13 a punktas (naujas)

1 straipsnio 13 a punktas (naujas)

Direktyva 2003/87/EB

16 straipsnio 7 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 13a) | 16 straipsnio 7 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

13a)

13a)

16 straipsnio 7 dalis pakeičiama taip:

7.
     Prašymus, pavyzdžiui, nurodytus 5 dalyje, pateikus Komisijai, ji informuoja kitas valstybes nares per jų atstovus
  23
  straipsnio 1 dalyje nurodytame komitete, laikantis komiteto darbo tvarkos taisyklių.

7.

23

| | 7.   Prašymus, pavyzdžiui, nurodytus 5 dalyje, pateikus Komisijai, ji informuoja kitas valstybes nares per jų atstovus
  30c
  straipsnio 1 dalyje nurodytame komitete, laikantis komiteto darbo tvarkos taisyklių. |
| --- | --- |

7.   Prašymus, pavyzdžiui, nurodytus 5 dalyje, pateikus Komisijai, ji informuoja kitas valstybes nares per jų atstovus
  30c
  straipsnio 1 dalyje nurodytame komitete, laikantis komiteto darbo tvarkos taisyklių.

30c

Pakeitimas 121

Pakeitimas 121

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 14 punktas

1 straipsnio 14 punktas

Direktyva 2003/87/EB

16 straipsnio 12 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 12.   Prireikus nustatomos išsamios taisyklės dėl šiame straipsnyje nurodytos tvarkos. Tokie įgyvendinimo aktai priimami pagal
  22a straipsnyje
  nurodytą procedūrą. | 12.   Prireikus nustatomos išsamios taisyklės dėl šiame straipsnyje nurodytos tvarkos. Tokie įgyvendinimo aktai priimami pagal
  30c straipsnio 2 dalyje
  nurodytą
  nagrinėjimo
  procedūrą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

12.   Prireikus nustatomos išsamios taisyklės dėl šiame straipsnyje nurodytos tvarkos. Tokie įgyvendinimo aktai priimami pagal
  22a straipsnyje
  nurodytą procedūrą.

22a straipsnyje

12.   Prireikus nustatomos išsamios taisyklės dėl šiame straipsnyje nurodytos tvarkos. Tokie įgyvendinimo aktai priimami pagal
  30c straipsnio 2 dalyje
  nurodytą
  nagrinėjimo
  procedūrą.

30c straipsnio 2 dalyje

nagrinėjimo

Pakeitimas 122

Pakeitimas 122

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 15 punktas

1 straipsnio 15 punktas

Direktyva 2003/87/EB

19 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (15) | 19 straipsnio 3
  dalies trečias sakinys pakeičiamas
  taip: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

(15)

19 straipsnio 3
  dalies trečias sakinys pakeičiamas
  taip:

dalies trečias sakinys pakeičiamas

| 15) | 19 straipsnio 3
  dalis pakeičiama
  taip: |
| --- | --- |

15)

19 straipsnio 3
  dalis pakeičiama
  taip:

dalis pakeičiama

| | „Į jį
  taip pat įtraukiamos nuostatos
  siekiant
  įgyvendinti taisykles dėl apyvartinių taršos leidimų abipusio pripažinimo susitarimuose dėl apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemų susiejimo.
  Komisijai pagal 23 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotąjį aktą.“ |
| --- | --- |

„Į jį
  taip pat įtraukiamos nuostatos
  siekiant
  įgyvendinti taisykles dėl apyvartinių taršos leidimų abipusio pripažinimo susitarimuose dėl apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemų susiejimo.
  Komisijai pagal 23 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotąjį aktą.“

„Į jį

siekiant

Komisijai pagal 23 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotąjį aktą.“

| | „3.
     
  Komisijai pagal 30b straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais ši direktyva papildoma nustatant išsamią tvarką dėl standartizuotos ir apsaugotos registrų sistemos, t. y. standartizuotų elektroninių duomenų bazių, kuriose būtų laikomi bendri duomenų elementai, leidžiantys registruoti išduotus, turimus, perleistus ir panaikintus leidimus, būtų numatyta prieiga visuomenei ir, tam tikrais atvejais, slaptumas ir būtų užtikrinta, kad nebūtų atliekami jokie perleidimai, nesuderinami su prievolėmis, kylančiomis iš Kioto protokolo. Į tuos deleguotuosius aktus taip pat įtraukiamos nuostatos dėl patvirtintų išmetamųjų teršalų mažinimo vienetų ir išmetamųjų teršalų mažinimo vienetų naudojimo ir identifikavimo ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemoje ir dėl tokio naudojimo lygio stebėsenos. Į tuos aktus taip pat įtraukiamos nuostatos, skirtos
  įgyvendinti taisykles dėl apyvartinių taršos leidimų abipusio pripažinimo susitarimuose dėl apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemų susiejimo.“ |
| --- | --- |

„3.
     
  Komisijai pagal 30b straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais ši direktyva papildoma nustatant išsamią tvarką dėl standartizuotos ir apsaugotos registrų sistemos, t. y. standartizuotų elektroninių duomenų bazių, kuriose būtų laikomi bendri duomenų elementai, leidžiantys registruoti išduotus, turimus, perleistus ir panaikintus leidimus, būtų numatyta prieiga visuomenei ir, tam tikrais atvejais, slaptumas ir būtų užtikrinta, kad nebūtų atliekami jokie perleidimai, nesuderinami su prievolėmis, kylančiomis iš Kioto protokolo. Į tuos deleguotuosius aktus taip pat įtraukiamos nuostatos dėl patvirtintų išmetamųjų teršalų mažinimo vienetų ir išmetamųjų teršalų mažinimo vienetų naudojimo ir identifikavimo ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemoje ir dėl tokio naudojimo lygio stebėsenos. Į tuos aktus taip pat įtraukiamos nuostatos, skirtos
  įgyvendinti taisykles dėl apyvartinių taršos leidimų abipusio pripažinimo susitarimuose dėl apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemų susiejimo.“

Pakeitimas 123

Pakeitimas 123

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 15 a punktas (naujas)

1 straipsnio 15 a punktas (naujas)

Direktyva 2003/87/EB

21 straipsnio 1 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 15a) | 21 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

15a)

15a)

21 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   Kiekvienais metais valstybės narės įteikia Komisijai šios direktyvos taikymo ataskaitą. Šioje ataskaitoje daugiausia dėmesio skiriama apyvartinių taršos leidimų skyrimo tvarkai, registrų veikimui, stebėsenos ir ataskaitų teikimo įgyvendinimo priemonių taikymui, tikrinimui bei akreditavimui ir su direktyvos laikymusi susijusiems klausimams bei, jei taikytina, leidimų apmokestinimo tvarkai. Pirma ataskaita Komisijai įteikiama iki 2005 m. birželio 30 d. Ataskaita rengiama atsižvelgiant į klausimyną arba gaires, kurias Komisija paruošė Direktyvos 91/692/EEB 6 straipsnyje nustatyta tvarka. Klausimynas arba gairės valstybei narei nusiunčiami iki pirmos ataskaitos pateikimo dienos likus bent šešiems mėnesiams.“

| | „1.   Kiekvienais metais valstybės narės įteikia Komisijai šios direktyvos taikymo ataskaitą. Šioje ataskaitoje daugiausia dėmesio skiriama apyvartinių taršos leidimų skyrimo tvarkai,
  finansinėms priemonėms pagal 10a straipsnio 6 dalį,
  registrų veikimui, stebėsenos ir ataskaitų teikimo įgyvendinimo priemonių taikymui, tikrinimui bei akreditavimui ir su direktyvos laikymusi susijusiems klausimams bei, jei taikytina, leidimų apmokestinimo tvarkai. Pirma ataskaita Komisijai įteikiama iki 2005 m. birželio 30 d. Ataskaita rengiama atsižvelgiant į klausimyną arba gaires, kurias Komisija paruošė Direktyvos 91/692/EEB 6 straipsnyje nustatyta tvarka. Klausimynas arba gairės valstybei narei nusiunčiami iki pirmos ataskaitos pateikimo dienos likus bent šešiems mėnesiams.“ |
| --- | --- |

„1.   Kiekvienais metais valstybės narės įteikia Komisijai šios direktyvos taikymo ataskaitą. Šioje ataskaitoje daugiausia dėmesio skiriama apyvartinių taršos leidimų skyrimo tvarkai,
  finansinėms priemonėms pagal 10a straipsnio 6 dalį,
  registrų veikimui, stebėsenos ir ataskaitų teikimo įgyvendinimo priemonių taikymui, tikrinimui bei akreditavimui ir su direktyvos laikymusi susijusiems klausimams bei, jei taikytina, leidimų apmokestinimo tvarkai. Pirma ataskaita Komisijai įteikiama iki 2005 m. birželio 30 d. Ataskaita rengiama atsižvelgiant į klausimyną arba gaires, kurias Komisija paruošė Direktyvos 91/692/EEB 6 straipsnyje nustatyta tvarka. Klausimynas arba gairės valstybei narei nusiunčiami iki pirmos ataskaitos pateikimo dienos likus bent šešiems mėnesiams.“

Pakeitimas 124

Pakeitimas 124

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 15 b punktas (naujas)

1 straipsnio 15 b punktas (naujas)

Direktyva 2003/87/EB

21 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 15b) | 21 straipsnyje įterpiama ši dalis:



  „2a.
     
  Ataskaitoje, naudojant bendradarbiaujant pagal 18b straipsnį pateiktus duomenis, pridedamas veiklos vykdytojų, kuriems taikomi šios direktyvos reikalavimai ir kurie neužsiregistravo registre, sąrašas.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

15b)

15b)

21 straipsnyje įterpiama ši dalis:

„2a.
     
  Ataskaitoje, naudojant bendradarbiaujant pagal 18b straipsnį pateiktus duomenis, pridedamas veiklos vykdytojų, kuriems taikomi šios direktyvos reikalavimai ir kurie neužsiregistravo registre, sąrašas.“

„2a.

Ataskaitoje, naudojant bendradarbiaujant pagal 18b straipsnį pateiktus duomenis, pridedamas veiklos vykdytojų, kuriems taikomi šios direktyvos reikalavimai ir kurie neužsiregistravo registre, sąrašas.“

Pakeitimas 125

Pakeitimas 125

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 15 c punktas (naujas)

1 straipsnio 15 c punktas (naujas)

Direktyva 2003/87/EB

21 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 15c) | 21 straipsnis papildomas šia dalimi:



  „3a.
     
  Jeigu esama pagrįsto įtarimo, kad padarytas pažeidimas, arba valstybė narė nepateikia ataskaitos pagal 1 dalies nuostatas, Komisija gali atlikti nepriklausomą tyrimą, prireikus padedant samdytam trečiajam subjektui. Valstybė narė pateikia visą informaciją ir tyrimui reikalingą prieigą, įskaitant galimybę patekti prie įrenginių. Komisija paskelbia tyrimo ataskaitą.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

15c)

15c)

21 straipsnis papildomas šia dalimi:

„3a.
     
  Jeigu esama pagrįsto įtarimo, kad padarytas pažeidimas, arba valstybė narė nepateikia ataskaitos pagal 1 dalies nuostatas, Komisija gali atlikti nepriklausomą tyrimą, prireikus padedant samdytam trečiajam subjektui. Valstybė narė pateikia visą informaciją ir tyrimui reikalingą prieigą, įskaitant galimybę patekti prie įrenginių. Komisija paskelbia tyrimo ataskaitą.“

„3a.

Jeigu esama pagrįsto įtarimo, kad padarytas pažeidimas, arba valstybė narė nepateikia ataskaitos pagal 1 dalies nuostatas, Komisija gali atlikti nepriklausomą tyrimą, prireikus padedant samdytam trečiajam subjektui. Valstybė narė pateikia visą informaciją ir tyrimui reikalingą prieigą, įskaitant galimybę patekti prie įrenginių. Komisija paskelbia tyrimo ataskaitą.“

Pakeitimas 126

Pakeitimas 126

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 16 punktas

1 straipsnio 16 punktas

Direktyva 2003/87/EB

22 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisijai pagal
  23
  straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti
  deleguotąjį aktą
  . | Komisijai pagal
  30b
  straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti
  deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiama ši direktyva ir nustatomi neesminiai šios direktyvos priedų, išskyrus I, IIa ir IIb priedus, elementai
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Komisijai pagal
  23
  straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti
  deleguotąjį aktą
  .

23

deleguotąjį aktą

Komisijai pagal
  30b
  straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti
  deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiama ši direktyva ir nustatomi neesminiai šios direktyvos priedų, išskyrus I, IIa ir IIb priedus, elementai
  .

30b

deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiama ši direktyva ir nustatomi neesminiai šios direktyvos priedų, išskyrus I, IIa ir IIb priedus, elementai

Pakeitimas 127

Pakeitimas 127

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 17 punktas

1 straipsnio 17 punktas

Direktyva 2003/87/EB

22a straipsnio pavadinimas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (17) | Įterpiamas šis
  22a
   straipsnis |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

(17)

Įterpiamas šis
  22a
   straipsnis

22a

| 17) | Įterpiamas šis straipsnis: |
| --- | --- |

17)

Įterpiamas šis straipsnis:

„
  22a
  straipsnis

22a

„
  30c
  straipsnis

30c

Komiteto procedūra“

Komiteto procedūra“

Pakeitimas 128

Pakeitimas 128

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 18 punktas

1 straipsnio 18 punktas

Direktyva 2003/87/EB

23 straipsnio antraštė

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| „
  23
  straipsnis | „
  30b
  straipsnis |
| Naudojimasis įgaliojimais“ | Naudojimasis įgaliojimais“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

„
  23
  straipsnis

23

„
  30b
  straipsnis

30b

Naudojimasis įgaliojimais“

Naudojimasis įgaliojimais“

Pakeitimas 129

Pakeitimas 129

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 19 punkto a papunktis

1 straipsnio 19 punkto a papunktis

Direktyva 2003/87/EB

24 straipsnio 1 dalies 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Nuo 2008 m. valstybės narės apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą pagal šią direktyvą gali taikyti I priede nenurodytai veiklai ir šiltnamio efektą sukeliančioms dujoms, atsižvelgdamos į visus atitinkamus kriterijus, ypač poveikį vidaus rinkai, galimą konkurencijos iškraipymą,
  Bendrijos
  sistemos vientisumą aplinkos požiūriu ir numatytos stebėjimo ir ataskaitų teikimo sistemos patikimumą, jei tokios veiklos ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų įtraukimui pritaria Komisija. | Nuo 2008 m. valstybės narės apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą pagal šią direktyvą gali taikyti I priede nenurodytai veiklai ir šiltnamio efektą sukeliančioms dujoms, atsižvelgdamos į visus atitinkamus kriterijus, ypač poveikį vidaus rinkai, galimą konkurencijos iškraipymą,
  ES apyvartinių taršos leidimų prekybos
  sistemos vientisumą aplinkos požiūriu ir numatytos stebėjimo ir ataskaitų teikimo sistemos patikimumą, jei tokios veiklos ir
  tokių
  šiltnamio efektą sukeliančių dujų įtraukimui pritaria Komisija.
  Bet koks toks vienašalis įtraukimas pasiūlomas ir patvirtinamas ne vėliau kaip prieš 18 mėnesių iki naujo ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos prekybos laikotarpio pradžios. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Nuo 2008 m. valstybės narės apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą pagal šią direktyvą gali taikyti I priede nenurodytai veiklai ir šiltnamio efektą sukeliančioms dujoms, atsižvelgdamos į visus atitinkamus kriterijus, ypač poveikį vidaus rinkai, galimą konkurencijos iškraipymą,
  Bendrijos
  sistemos vientisumą aplinkos požiūriu ir numatytos stebėjimo ir ataskaitų teikimo sistemos patikimumą, jei tokios veiklos ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų įtraukimui pritaria Komisija.

Bendrijos

Nuo 2008 m. valstybės narės apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą pagal šią direktyvą gali taikyti I priede nenurodytai veiklai ir šiltnamio efektą sukeliančioms dujoms, atsižvelgdamos į visus atitinkamus kriterijus, ypač poveikį vidaus rinkai, galimą konkurencijos iškraipymą,
  ES apyvartinių taršos leidimų prekybos
  sistemos vientisumą aplinkos požiūriu ir numatytos stebėjimo ir ataskaitų teikimo sistemos patikimumą, jei tokios veiklos ir
  tokių
  šiltnamio efektą sukeliančių dujų įtraukimui pritaria Komisija.
  Bet koks toks vienašalis įtraukimas pasiūlomas ir patvirtinamas ne vėliau kaip prieš 18 mėnesių iki naujo ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos prekybos laikotarpio pradžios.

ES apyvartinių taršos leidimų prekybos

tokių

Bet koks toks vienašalis įtraukimas pasiūlomas ir patvirtinamas ne vėliau kaip prieš 18 mėnesių iki naujo ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos prekybos laikotarpio pradžios.

Pakeitimas 130

Pakeitimas 130

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 19 punkto a papunktis

1 straipsnio 19 punkto a papunktis

Direktyva 2003/87/EB

24 straipsnio 1 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Pagal deleguotuosius aktus,
  kuriuos Komisija įgaliojama priimti pagal 23 straipsnį
  , jei įtraukimas susijęs su I priede nenurodyta veikla ir šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis. | Komisijai
  pagal
  30b straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti
  deleguotuosius aktus,
  kuriais papildoma ši direktyva ir nustatoma išsami tvarka dėl pirmoje pastraipoje nurodytos veiklos ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų įtraukimo į apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą patvirtinimo
  , jei
  tas
  įtraukimas susijęs su I priede nenurodyta veikla ir šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Pagal deleguotuosius aktus,
  kuriuos Komisija įgaliojama priimti pagal 23 straipsnį
  , jei įtraukimas susijęs su I priede nenurodyta veikla ir šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis.

kuriuos Komisija įgaliojama priimti pagal 23 straipsnį

Komisijai
  pagal
  30b straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti
  deleguotuosius aktus,
  kuriais papildoma ši direktyva ir nustatoma išsami tvarka dėl pirmoje pastraipoje nurodytos veiklos ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų įtraukimo į apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą patvirtinimo
  , jei
  tas
  įtraukimas susijęs su I priede nenurodyta veikla ir šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis.

Komisijai

30b straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti

kuriais papildoma ši direktyva ir nustatoma išsami tvarka dėl pirmoje pastraipoje nurodytos veiklos ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų įtraukimo į apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą patvirtinimo

tas

Pakeitimas 131

Pakeitimas 131

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 19 punkto b papunktis

1 straipsnio 19 punkto b papunktis

Direktyva 2003/87/EB

24 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | 3
  dalies antra pastraipa
  pakeičiama taip: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

3
  dalies antra pastraipa
  pakeičiama taip:

dalies antra pastraipa

| b) | 3 
  dalis
  pakeičiama taip: |
| --- | --- |

b)

3 
  dalis
  pakeičiama taip:

dalis

| | „Komisijai
  pagal
  23
  straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus
  dėl tokio reglamento
  ,
  susijusio su
  šiltnamio efektą sukeliančių dujų
  kiekio
  ir
  veiklos duomenų
  stebėsena
  bei
  ataskaitų
  teikimu
  .“ |
| --- | --- |

„Komisijai
  pagal
  23
  straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus
  dėl tokio reglamento
  ,
  susijusio su
  šiltnamio efektą sukeliančių dujų
  kiekio
  ir
  veiklos duomenų
  stebėsena
  bei
  ataskaitų
  teikimu
  .“

| | „3.
     
  Komisijai
  pagal
  30b
  straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus
  , kuriais papildoma ši direktyva ir nustatoma išsami tvarka dėl veiklos
  ,
  įrenginių ir
  šiltnamio efektą sukeliančių dujų
  , kurių derinys nenurodytas I priede, stebėsenos
  ir
  ataskaitų apie juos teikimo, jei ta
  stebėsena
  ir
  ataskaitų
  teikimas gali būti vykdomi pakankamai tiksliai
  .“ |
| --- | --- |

„3.
     
  Komisijai
  pagal
  30b
  straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus
  , kuriais papildoma ši direktyva ir nustatoma išsami tvarka dėl veiklos
  ,
  įrenginių ir
  šiltnamio efektą sukeliančių dujų
  , kurių derinys nenurodytas I priede, stebėsenos
  ir
  ataskaitų apie juos teikimo, jei ta
  stebėsena
  ir
  ataskaitų
  teikimas gali būti vykdomi pakankamai tiksliai
  .“

Pakeitimas 132

Pakeitimas 132

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 20 punkto a papunktis

1 straipsnio 20 punkto a papunktis

Direktyva 2003/87/EB

24a straipsnio 1 dalies pirma ir antra pastraipos

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | 1 dalies antra
  pastraipa pakeičiama
  taip: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

1 dalies antra
  pastraipa pakeičiama
  taip:

pastraipa pakeičiama

| a) | 1 dalies
  pirma ir
  antra
  pastraipos pakeičiamos
  taip: |
| --- | --- |

a)

1 dalies
  pirma ir
  antra
  pastraipos pakeičiamos
  taip:

pirma ir

pastraipos pakeičiamos

| | „Tokios priemonės turi derėti su aktais, priimtais pagal 11b straipsnio 7 dalį. Komisijai pagal 23 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotąjį aktą
  .“ |
| --- | --- |

„Tokios priemonės turi derėti su aktais, priimtais pagal 11b straipsnio 7 dalį. Komisijai pagal 23 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotąjį aktą
  .“

| | „1.
     
  Komisijai pagal 30b straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus
  ,
  kuriais ši direktyva papildoma kaip 24 straipsnyje numatytą įtraukimą papildančias nuostatas nustatant išsamią tvarka dėl leidimų ar kreditų skyrimo valstybių narių administruojamiems projektams, kuriais mažinamas ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemai nepriklausančių išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis
  .“ |
| --- | --- |

„1.
     
  Komisijai pagal 30b straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus
  ,
  kuriais ši direktyva papildoma kaip 24 straipsnyje numatytą įtraukimą papildančias nuostatas nustatant išsamią tvarka dėl leidimų ar kreditų skyrimo valstybių narių administruojamiems projektams, kuriais mažinamas ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemai nepriklausančių išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis
  .“

Pakeitimas 133

Pakeitimas 133

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 22 punktas

1 straipsnio 22 punktas

Direktyva 2003/87/EB

25a straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Jei trečioji
  šalis
  patvirtina priemones, kurių tikslas – mažinti iš tos
  šalies
  kylančių ir
  Bendrijoje
  nutūpiančių orlaivių poveikį klimato kaitai, Komisija, pasikonsultavusi su ta trečiąja
  šalimi
  ir valstybėmis narėmis komitete, nurodytame
  23
  straipsnio 1 dalyje, apsvarsto esamas galimybes užtikrinti optimalią
  Bendrijos
  sistemos ir tos
  šalies
  taikomų priemonių sąveiką. | 1.   Jei trečioji
  valstybė
  patvirtina priemones, kurių tikslas – mažinti iš tos
  valstybės
  kylančių ir
  Sąjungoje
  nutūpiančių orlaivių poveikį klimato kaitai, Komisija, pasikonsultavusi su ta trečiąja
  valstybe
  ir valstybėmis narėmis komitete, nurodytame
  30c
  straipsnio 1 dalyje, apsvarsto esamas galimybes užtikrinti optimalią
  ES apyvartinių taršos leidimų prekybos
  sistemos ir tos
  trečiosios valstybės
  taikomų priemonių sąveiką. |
| Prireikus Komisija gali
  priimti pakeitimus
  , kad skrydžiai iš atitinkamos trečiosios
  šalies
  būtų išbraukti iš I priede išvardytų rūšių aviacijos veiklos, arba numatyti kitų I priede išvardytų rūšių aviacijos veiklos pakeitimų, kurie reikalingi
  susitarimo pagal ketvirtą pastraipą
  tikslais.
  Komisijai pagal 23 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotąjį aktą . | Prireikus Komisija gali
  pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto
  , kad skrydžiai iš atitinkamos trečiosios
  valstybės
  būtų išbraukti iš I priede išvardytų rūšių aviacijos veiklos, arba numatyti kitų I priede išvardytų rūšių aviacijos veiklos pakeitimų, kurie reikalingi
  tokio susitarimo
  tikslais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1.   Jei trečioji
  šalis
  patvirtina priemones, kurių tikslas – mažinti iš tos
  šalies
  kylančių ir
  Bendrijoje
  nutūpiančių orlaivių poveikį klimato kaitai, Komisija, pasikonsultavusi su ta trečiąja
  šalimi
  ir valstybėmis narėmis komitete, nurodytame
  23
  straipsnio 1 dalyje, apsvarsto esamas galimybes užtikrinti optimalią
  Bendrijos
  sistemos ir tos
  šalies
  taikomų priemonių sąveiką.

šalis

šalies

Bendrijoje

šalimi

23

Bendrijos

šalies

1.   Jei trečioji
  valstybė
  patvirtina priemones, kurių tikslas – mažinti iš tos
  valstybės
  kylančių ir
  Sąjungoje
  nutūpiančių orlaivių poveikį klimato kaitai, Komisija, pasikonsultavusi su ta trečiąja
  valstybe
  ir valstybėmis narėmis komitete, nurodytame
  30c
  straipsnio 1 dalyje, apsvarsto esamas galimybes užtikrinti optimalią
  ES apyvartinių taršos leidimų prekybos
  sistemos ir tos
  trečiosios valstybės
  taikomų priemonių sąveiką.

valstybė

valstybės

Sąjungoje

valstybe

30c

ES apyvartinių taršos leidimų prekybos

trečiosios valstybės

Prireikus Komisija gali
  priimti pakeitimus
  , kad skrydžiai iš atitinkamos trečiosios
  šalies
  būtų išbraukti iš I priede išvardytų rūšių aviacijos veiklos, arba numatyti kitų I priede išvardytų rūšių aviacijos veiklos pakeitimų, kurie reikalingi
  susitarimo pagal ketvirtą pastraipą
  tikslais.
  Komisijai pagal 23 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotąjį aktą .

priimti pakeitimus

šalies

susitarimo pagal ketvirtą pastraipą

Komisijai pagal 23 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotąjį aktą .

Prireikus Komisija gali
  pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto
  , kad skrydžiai iš atitinkamos trečiosios
  valstybės
  būtų išbraukti iš I priede išvardytų rūšių aviacijos veiklos, arba numatyti kitų I priede išvardytų rūšių aviacijos veiklos pakeitimų, kurie reikalingi
  tokio susitarimo
  tikslais.

pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto

valstybės

tokio susitarimo

Pakeitimas 134

Pakeitimas 134

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 22 a punktas (naujas)

1 straipsnio 22 a punktas (naujas)

Direktyva 2003/87/EB

27 straipsnio 1 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 22a) | 27 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

22a)

22a)

27 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip:

„1.   
  Valstybės
  narės, pasikonsultavusios su operatoriumi, į 
  Bendrijos sistemą
  gali neįtraukti, įrenginių, kurių emisijų (išskyrus naudojant biomasę išmetamus teršalus) kiekis, apie kurį pranešta kompetentingai institucijai, kiekvienais iš 3 metų prieš pranešimą pagal a punktą, yra mažesnis kaip 25 000 tonų anglies dioksido ekvivalento
  , ir kurių nominalus šiluminis našumas yra mažesnis kaip 35 MW, jei jie vykdo kuro deginimo veiklą,
  ir kuriems taikomos priemonės, garantuojančios lygiavertį emisijų sumažinimą, jeigu atitinkama valstybė narė įvykdo šias sąlygas:

Valstybės

Bendrijos sistemą

, ir kurių nominalus šiluminis našumas yra mažesnis kaip 35 MW, jei jie vykdo kuro deginimo veiklą,

„1.   
  Valstybės
  narės, pasikonsultavusios su operatoriumi
  ir jam sutikus
  , į 
  ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą
  gali neįtraukti
  MVĮ eksploatuojamų
  įrenginių, kurių emisijų (išskyrus naudojant biomasę išmetamus teršalus) kiekis, apie kurį pranešta kompetentingai institucijai, kiekvienais iš 3 metų prieš pranešimą pagal a punktą yra mažesnis kaip 50 000 tonų anglies dioksido ekvivalento ir kuriems taikomos priemonės, garantuojančios lygiavertį emisijų sumažinimą, jeigu atitinkama valstybė narė įvykdo šias sąlygas:

Valstybės

ir jam sutikus

ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą

MVĮ eksploatuojamų

| a) | praneša Komisijai apie kiekvieną tokį įrenginį, nurodydama šiam įrenginiui, kurio įnašas į šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimą bus lygiavertis, taikomas lygiavertes priemones prieš pateikiant įrenginių sąrašą pagal 11 straipsnio 1 dalį ir vėliausiai kai šis sąrašas pateikiamas Komisijai; |
| --- | --- |

a)

praneša Komisijai apie kiekvieną tokį įrenginį, nurodydama šiam įrenginiui, kurio įnašas į šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimą bus lygiavertis, taikomas lygiavertes priemones prieš pateikiant įrenginių sąrašą pagal 11 straipsnio 1 dalį ir vėliausiai kai šis sąrašas pateikiamas Komisijai;

| a) | praneša Komisijai apie kiekvieną tokį įrenginį, nurodydama šiam įrenginiui, kurio įnašas į šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimą bus lygiavertis, taikomas lygiavertes priemones
  ir nurodo priežastis, dėl kurių taikant šias priemones išlaidos tokių įrenginių atitikčiai užtikrinti nebūtų didesnės,
  prieš pateikiant įrenginių sąrašą pagal 11 straipsnio 1 dalį ir vėliausiai kai šis sąrašas pateikiamas Komisijai; |
| --- | --- |

a)

praneša Komisijai apie kiekvieną tokį įrenginį, nurodydama šiam įrenginiui, kurio įnašas į šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimą bus lygiavertis, taikomas lygiavertes priemones
  ir nurodo priežastis, dėl kurių taikant šias priemones išlaidos tokių įrenginių atitikčiai užtikrinti nebūtų didesnės,
  prieš pateikiant įrenginių sąrašą pagal 11 straipsnio 1 dalį ir vėliausiai kai šis sąrašas pateikiamas Komisijai;

ir nurodo priežastis, dėl kurių taikant šias priemones išlaidos tokių įrenginių atitikčiai užtikrinti nebūtų didesnės,

| b) | patvirtina, kad įdiegtos stebėjimo priemonės, leidžiančios įvertinti, ar per vienerius kalendorinius metus įrenginys išmeta 25 000 tonų ar daugiau anglies dioksido ekvivalento, išskyrus naudojant biomasę išmetamus teršalus. Valstybės narės
  gali leisti
  taikyti supaprastintas stebėsenos, ataskaitų teikimo ir tikrinimo priemones įrenginiams, kurių vadovaujantis 14 straipsniu vidutinis metinis patikrintas emisijų kiekis 2008–2010 m. yra mažesnis kaip 5 000 tonų per metus; |
| --- | --- |

b)

patvirtina, kad įdiegtos stebėjimo priemonės, leidžiančios įvertinti, ar per vienerius kalendorinius metus įrenginys išmeta 25 000 tonų ar daugiau anglies dioksido ekvivalento, išskyrus naudojant biomasę išmetamus teršalus. Valstybės narės
  gali leisti
  taikyti supaprastintas stebėsenos, ataskaitų teikimo ir tikrinimo priemones įrenginiams, kurių vadovaujantis 14 straipsniu vidutinis metinis patikrintas emisijų kiekis 2008–2010 m. yra mažesnis kaip 5 000 tonų per metus;

gali leisti

| b) | patvirtina, kad įdiegtos stebėjimo priemonės, leidžiančios įvertinti, ar per vienerius kalendorinius metus įrenginys išmeta 50 000 tonų ar daugiau anglies dioksido ekvivalento, išskyrus naudojant biomasę išmetamus teršalus. Valstybės narės
  , operatoriui paprašius, leidžia
  taikyti supaprastintas stebėsenos, ataskaitų teikimo ir tikrinimo priemones įrenginiams, kurių vadovaujantis 14 straipsniu vidutinis metinis patikrintas emisijų kiekis 2008–2010 m. yra mažesnis kaip 5 000 tonų per metus; |
| --- | --- |

b)

patvirtina, kad įdiegtos stebėjimo priemonės, leidžiančios įvertinti, ar per vienerius kalendorinius metus įrenginys išmeta 50 000 tonų ar daugiau anglies dioksido ekvivalento, išskyrus naudojant biomasę išmetamus teršalus. Valstybės narės
  , operatoriui paprašius, leidžia
  taikyti supaprastintas stebėsenos, ataskaitų teikimo ir tikrinimo priemones įrenginiams, kurių vadovaujantis 14 straipsniu vidutinis metinis patikrintas emisijų kiekis 2008–2010 m. yra mažesnis kaip 5 000 tonų per metus;

, operatoriui paprašius, leidžia

| c) | patvirtina, kad jei per vienerius kalendorinius metus įrenginys išmes 25 000  tonų ar daugiau anglies dioksido ekvivalento, išskyrus naudojant biomasę išmetamus teršalus, arba šiam įrenginiui taikomų priemonių, kurios padės pasiekti lygiaverčio indėlio į emisijų mažinimą, taikymas bus nutrauktas, įrenginys bus vėl įtrauktas į 
  Bendrijos
  sistemą; |
| --- | --- |

c)

patvirtina, kad jei per vienerius kalendorinius metus įrenginys išmes 25 000  tonų ar daugiau anglies dioksido ekvivalento, išskyrus naudojant biomasę išmetamus teršalus, arba šiam įrenginiui taikomų priemonių, kurios padės pasiekti lygiaverčio indėlio į emisijų mažinimą, taikymas bus nutrauktas, įrenginys bus vėl įtrauktas į 
  Bendrijos
  sistemą;

Bendrijos

| c) | patvirtina, kad jei per vienerius kalendorinius metus įrenginys išmes 50 000 tonų ar daugiau anglies dioksido ekvivalento, išskyrus naudojant biomasę išmetamus teršalus, arba šiam įrenginiui taikomų priemonių, kurios padės pasiekti lygiaverčio indėlio į emisijų mažinimą, taikymas bus nutrauktas, įrenginys bus vėl įtrauktas į 
  ES apyvartinių taršos leidimų prekybos
  sistemą; |
| --- | --- |

c)

patvirtina, kad jei per vienerius kalendorinius metus įrenginys išmes 50 000 tonų ar daugiau anglies dioksido ekvivalento, išskyrus naudojant biomasę išmetamus teršalus, arba šiam įrenginiui taikomų priemonių, kurios padės pasiekti lygiaverčio indėlio į emisijų mažinimą, taikymas bus nutrauktas, įrenginys bus vėl įtrauktas į 
  ES apyvartinių taršos leidimų prekybos
  sistemą;

ES apyvartinių taršos leidimų prekybos

| d) | siekdama pasikonsultuoti su visuomene, paskelbia
  a, b ir c punktuose nurodytą informaciją. |
| --- | --- |

d)

siekdama pasikonsultuoti su visuomene, paskelbia
  a, b ir c punktuose nurodytą informaciją.

siekdama pasikonsultuoti su visuomene, paskelbia

| d) | paskelbia visuomenei
  a, b ir c punktuose nurodytą informaciją. |
| --- | --- |

d)

paskelbia visuomenei
  a, b ir c punktuose nurodytą informaciją.

paskelbia visuomenei

Jeigu ligoninės imasi lygiaverčių priemonių, jos taip pat gali būti neįtrauktos į sistemą.“

Jeigu ligoninės imasi lygiaverčių priemonių, jos taip pat gali būti neįtrauktos į sistemą.“

Pakeitimas 135

Pakeitimas 135

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 22 b punktas (naujas)

1 straipsnio 22 b punktas (naujas)

Direktyva 2003/87/EB

27 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 22b) | Įterpiamas šis straipsnis: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

22b)

22b)

Įterpiamas šis straipsnis:

„27a straipsnis

„27a straipsnis

Mažų įrenginių, kuriems netaikomos lygiavertės priemonės, neįtraukimas į sistemą

Mažų įrenginių, kuriems netaikomos lygiavertės priemonės, neįtraukimas į sistemą

1.
     
  Valstybės narės, pasikonsultavusios su operatoriumi, į ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą gali neįtraukti įrenginių, kurių išmetamų teršalų (išskyrus naudojant biomasę išmetamus teršalus) kiekis, apie kurį pranešta kompetentingai institucijai, kiekvienais iš trejų metų prieš pranešimą pagal a punktą yra mažesnis nei 5 000 tonų anglies dioksido ekvivalento, jeigu atitinkama valstybė narė įvykdo šias sąlygas:

1.

Valstybės narės, pasikonsultavusios su operatoriumi, į ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą gali neįtraukti įrenginių, kurių išmetamų teršalų (išskyrus naudojant biomasę išmetamus teršalus) kiekis, apie kurį pranešta kompetentingai institucijai, kiekvienais iš trejų metų prieš pranešimą pagal a punktą yra mažesnis nei 5 000 tonų anglies dioksido ekvivalento, jeigu atitinkama valstybė narė įvykdo šias sąlygas:

| a) | praneša Komisijai apie kiekvieną tokį įrenginį prieš pateikiant įrenginių sąrašą pagal 11 straipsnio 1 dalį, kai tas sąrašas turi būti pateiktas Komisijai, arba vėliausiai, kai jis pateikiamas Komisijai; |
| --- | --- |

a)

a)

praneša Komisijai apie kiekvieną tokį įrenginį prieš pateikiant įrenginių sąrašą pagal 11 straipsnio 1 dalį, kai tas sąrašas turi būti pateiktas Komisijai, arba vėliausiai, kai jis pateikiamas Komisijai;

praneša Komisijai apie kiekvieną tokį įrenginį prieš pateikiant įrenginių sąrašą pagal 11 straipsnio 1 dalį, kai tas sąrašas turi būti pateiktas Komisijai, arba vėliausiai, kai jis pateikiamas Komisijai;

| b) | patvirtina, kad įdiegtos stebėjimo priemonės, leidžiančios įvertinti, ar per kuriuos nors vienerius kalendorinius metus įrenginys išmeta 5 000 tonų ar daugiau anglies dioksido ekvivalento, išskyrus naudojant biomasę išmetamus teršalus; |
| --- | --- |

b)

b)

patvirtina, kad įdiegtos stebėjimo priemonės, leidžiančios įvertinti, ar per kuriuos nors vienerius kalendorinius metus įrenginys išmeta 5 000 tonų ar daugiau anglies dioksido ekvivalento, išskyrus naudojant biomasę išmetamus teršalus;

patvirtina, kad įdiegtos stebėjimo priemonės, leidžiančios įvertinti, ar per kuriuos nors vienerius kalendorinius metus įrenginys išmeta 5 000 tonų ar daugiau anglies dioksido ekvivalento, išskyrus naudojant biomasę išmetamus teršalus;

| c) | patvirtina, kad, jei per kuriuos nors vienerius kalendorinius metus įrenginys išmes 5 000 tonų ar daugiau anglies dioksido ekvivalento, išskyrus naudojant biomasę išmetamus teršalus, įrenginys bus vėl įtrauktas į ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą; |
| --- | --- |

c)

c)

patvirtina, kad, jei per kuriuos nors vienerius kalendorinius metus įrenginys išmes 5 000 tonų ar daugiau anglies dioksido ekvivalento, išskyrus naudojant biomasę išmetamus teršalus, įrenginys bus vėl įtrauktas į ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą;

patvirtina, kad, jei per kuriuos nors vienerius kalendorinius metus įrenginys išmes 5 000 tonų ar daugiau anglies dioksido ekvivalento, išskyrus naudojant biomasę išmetamus teršalus, įrenginys bus vėl įtrauktas į ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą;

| d) | paskelbia visuomenei a, b ir c punktuose nurodytą informaciją. |
| --- | --- |

d)

d)

paskelbia visuomenei a, b ir c punktuose nurodytą informaciją.

paskelbia visuomenei a, b ir c punktuose nurodytą informaciją.

2.
     
  Kai įrenginys vėl įtraukiamas į ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą pagal 1 dalies c punktą, pagal 10a straipsnį išduoti apyvartiniai taršos leidimai suteikiami to įtraukimo į sistemą metais. Tokiems įrenginiams išduoti apyvartiniai taršos leidimai atimami iš apyvartinių taršos leidimų kiekio, kurį valstybė narė, kurioje yra įrenginys, turi parduoti aukcione pagal 10 straipsnio 2 dalį.“

2.

Kai įrenginys vėl įtraukiamas į ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą pagal 1 dalies c punktą, pagal 10a straipsnį išduoti apyvartiniai taršos leidimai suteikiami to įtraukimo į sistemą metais. Tokiems įrenginiams išduoti apyvartiniai taršos leidimai atimami iš apyvartinių taršos leidimų kiekio, kurį valstybė narė, kurioje yra įrenginys, turi parduoti aukcione pagal 10 straipsnio 2 dalį.“

Pakeitimas 136

Pakeitimas 136

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 22 c punktas (naujas)

1 straipsnio 22 c punktas (naujas)

Direktyva 2003/87/EB

29 straipsnis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 22c) | 29 straipsnis iš dalies keičiamas taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

22c)

22c)

29 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

„Ataskaita, teikiama siekiant geresnio anglies dioksido rinkos veikimo

„Ataskaita, teikiama siekiant geresnio anglies dioksido rinkos veikimo

Jei remdamasi 10 straipsnio 5 dalyje nurodytomis įprastomis ataskaitomis
  dėl anglies dioksido rinkos
  Komisija turi įrodymų, kad anglies dioksido rinka veikia netinkamai, ji teikia ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai. Prie šios ataskaitos, jei reikia, gali būti pridėti pasiūlymai dėl
  anglies dvideginio rinkos
  skaidrumo didinimo ir dėl priemonių
  jos
  veikimui gerinti.“

dėl anglies dioksido rinkos

anglies dvideginio rinkos

jos

Jei remdamasi 10 straipsnio 5 dalyje nurodytomis įprastomis ataskaitomis Komisija turi įrodymų, kad anglies dioksido rinka veikia netinkamai, ji teikia ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai.
  Ataskaitoje turi būti dalis, skirta ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos ir kitų Sąjungos ir nacionalinės politikos priemonių sąveikai, susijusiai su išmetamų teršalų kiekio mažinimu, tokių politikos priemonių ekonominiu efektyvumu ir jų poveikiu ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos leidimų paklausai.
  Prie šios ataskaitos, jei reikia, gali būti pridėti pasiūlymai dėl
  ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos
  skaidrumo didinimo
  , galimybių prisidėti siekiant Sąjungos 2030 ir 2050 m. tikslų klimato ir energetikos politikos srityje
  ir dėl priemonių
  sistemos
  veikimui gerinti
  , įskaitant priemones, kuriomis atsižvelgiama į viena kitą papildančių Sąjungos masto energetikos ir klimato politikos priemonių poveikį ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos pasiūlos ir paklausos pusiausvyrai;
  “

Ataskaitoje turi būti dalis, skirta ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos ir kitų Sąjungos ir nacionalinės politikos priemonių sąveikai, susijusiai su išmetamų teršalų kiekio mažinimu, tokių politikos priemonių ekonominiu efektyvumu ir jų poveikiu ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos leidimų paklausai.

ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos

, galimybių prisidėti siekiant Sąjungos 2030 ir 2050 m. tikslų klimato ir energetikos politikos srityje

sistemos

, įskaitant priemones, kuriomis atsižvelgiama į viena kitą papildančių Sąjungos masto energetikos ir klimato politikos priemonių poveikį ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos pasiūlos ir paklausos pusiausvyrai;

Pakeitimas 137

Pakeitimas 137

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 22 d punktas (naujas)

1 straipsnio 22 d punktas (naujas)

Direktyva 2003/87/EB

30 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 22d) | Įterpiamas šis straipsnis: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

22d)

22d)

Įterpiamas šis straipsnis:

„30a straipsnis

„30a straipsnis

Koregavimas atlikus pasaulinę apžvalgą pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją ir Paryžiaus susitarimą

Koregavimas atlikus pasaulinę apžvalgą pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją ir Paryžiaus susitarimą

Per šešis mėnesius nuo 2018 m. sutarimą skatinančio dialogo pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją Komisija skelbia komunikatą, kuriame įvertina Sąjungos klimato kaitos teisės aktų atitiktį Paryžiaus susitarimo tikslams. Visų pirma komunikate įvertinamas ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos vaidmuo ir tinkamumas siekiant Paryžiaus susitarimo tikslų.

Per šešis mėnesius nuo 2018 m. sutarimą skatinančio dialogo pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją Komisija skelbia komunikatą, kuriame įvertina Sąjungos klimato kaitos teisės aktų atitiktį Paryžiaus susitarimo tikslams. Visų pirma komunikate įvertinamas ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos vaidmuo ir tinkamumas siekiant Paryžiaus susitarimo tikslų.

Per šešis mėnesius nuo 2023 m. pasaulinės apžvalgos ir kiekvienos vėlesnės pasaulinės apžvalgos Komisija pateikia ataskaitą, kurioje įvertinamas poreikis atitinkamai koreguoti Sąjungos veiksmus klimato kaitos srityje.

Per šešis mėnesius nuo 2023 m. pasaulinės apžvalgos ir kiekvienos vėlesnės pasaulinės apžvalgos Komisija pateikia ataskaitą, kurioje įvertinamas poreikis atitinkamai koreguoti Sąjungos veiksmus klimato kaitos srityje.

Toje ataskaitoje aptariami ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos pakeitimai, atsižvelgiant į pasaulines poveikio švelninimo pastangas ir pastangas, kurias deda kitos stipriausios ekonomikos šalys. Visų pirma ataskaitoje įvertinama, ar reikia griežčiau riboti išmetalų kiekį, ar reikia keisti nuostatas dėl anglies dioksido nutekėjimo ir ar reikia papildomų politikos priemonių, siekiant įvykdyti Sąjungos ir valstybių narių įsipareigojimus dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų.

Toje ataskaitoje aptariami ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos pakeitimai, atsižvelgiant į pasaulines poveikio švelninimo pastangas ir pastangas, kurias deda kitos stipriausios ekonomikos šalys. Visų pirma ataskaitoje įvertinama, ar reikia griežčiau riboti išmetalų kiekį, ar reikia keisti nuostatas dėl anglies dioksido nutekėjimo ir ar reikia papildomų politikos priemonių, siekiant įvykdyti Sąjungos ir valstybių narių įsipareigojimus dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų.

Ataskaitoje atsižvelgiama į anglies dioksido nutekėjimo riziką, Europos pramonės konkurencingumą, investicijas Sąjungoje ir Sąjungos pramonės politiką.

Ataskaitoje atsižvelgiama į anglies dioksido nutekėjimo riziką, Europos pramonės konkurencingumą, investicijas Sąjungoje ir Sąjungos pramonės politiką.

Jei tinkama, kartu su ataskaita pateikiamas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto. Tokiu atveju Komisija taip pat paskelbia išsamų poveikio vertinimą.“

Jei tinkama, kartu su ataskaita pateikiamas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto. Tokiu atveju Komisija taip pat paskelbia išsamų poveikio vertinimą.“

Pakeitimas 138

Pakeitimas 138

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 straipsnio 22 e punktas (naujas)

1 straipsnio 22 e punktas (naujas)

Direktyva 2003/87/EB

I priedo 3 dalis

| Dabartinis tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 22e) | I priedo 3 dalis pakeičiama taip: |

Dabartinis tekstas

Dabartinis tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

22e)

22e)

I priedo 3 dalis pakeičiama taip:

| „3. | Jei norima apskaičiuoti įrenginio bendrą nominalų šiluminį našumą siekiant nustatyti, ar jį galima įtraukti į 
  Bendrijos
  sistemą, sudedamas visų jo techninių mazgų, kuriuose deginamas kuras, nominalus šiluminis našumas.
  Šie
  mazgai gali būti įvairių tipų katilai, degikliai, turbinos, šildytuvai, kūryklos, atliekų deginimo įrenginiai, kalkių deginimo krosnys, džiovinimo krosnys, krosnys, džiovyklos, varikliai, degalų elementai, cheminio deginimo mazgai, fakelai ir terminio arba katalizinio deginimo įrenginiams. Į mazgus, kurių nominalus šiluminis našumas mažesnis kaip 3 MW, ir mazgus, kurie naudoja tik biomasę, šio skaičiavimo tikslais neatsižvelgiama. „Tik biomasę naudojantys įrenginiai“ yra mazgai, kurie kietąjį iškastinį kurą naudoja tik jį įjungiant ir išjungiant.“ |
| --- | --- |

„3.

Jei norima apskaičiuoti įrenginio bendrą nominalų šiluminį našumą siekiant nustatyti, ar jį galima įtraukti į 
  Bendrijos
  sistemą, sudedamas visų jo techninių mazgų, kuriuose deginamas kuras, nominalus šiluminis našumas.
  Šie
  mazgai gali būti įvairių tipų katilai, degikliai, turbinos, šildytuvai, kūryklos, atliekų deginimo įrenginiai, kalkių deginimo krosnys, džiovinimo krosnys, krosnys, džiovyklos, varikliai, degalų elementai, cheminio deginimo mazgai, fakelai ir terminio arba katalizinio deginimo įrenginiams. Į mazgus, kurių nominalus šiluminis našumas mažesnis kaip 3 MW, ir mazgus, kurie naudoja tik biomasę, šio skaičiavimo tikslais neatsižvelgiama. „Tik biomasę naudojantys įrenginiai“ yra mazgai, kurie kietąjį iškastinį kurą naudoja tik jį įjungiant ir išjungiant.“

Bendrijos

Šie

| „3. | Jei norima apskaičiuoti įrenginio bendrą nominalų šiluminį našumą siekiant nustatyti, ar jį galima įtraukti į 
  ES ATLPS
  sistemą, sudedamas visų jo techninių mazgų, kuriuose deginamas kuras, nominalus šiluminis našumas.
  Tie
  mazgai gali būti įvairių tipų katilai, degikliai, turbinos, šildytuvai, kūryklos, atliekų deginimo įrenginiai, kalkių deginimo krosnys, džiovinimo krosnys, krosnys, džiovyklos, varikliai, degalų elementai, cheminio deginimo mazgai, fakelai ir terminio arba katalizinio deginimo įrenginiams. Į mazgus, kurių nominalus šiluminis našumas mažesnis kaip 3 MW
  , ir į rezervo bei pagalbinius mazgus, naudojamus tik elektrai gaminti tais atvejais, kai toje vietovėje sutrinka elektros tinklo veikla
  , ir mazgus, kurie naudoja tik biomasę, šio skaičiavimo tikslais neatsižvelgiama. „Tik biomasę naudojantys įrenginiai“ yra mazgai, kurie kietąjį iškastinį kurą naudoja tik jį įjungiant ir išjungiant.“ |
| --- | --- |

„3.

Jei norima apskaičiuoti įrenginio bendrą nominalų šiluminį našumą siekiant nustatyti, ar jį galima įtraukti į 
  ES ATLPS
  sistemą, sudedamas visų jo techninių mazgų, kuriuose deginamas kuras, nominalus šiluminis našumas.
  Tie
  mazgai gali būti įvairių tipų katilai, degikliai, turbinos, šildytuvai, kūryklos, atliekų deginimo įrenginiai, kalkių deginimo krosnys, džiovinimo krosnys, krosnys, džiovyklos, varikliai, degalų elementai, cheminio deginimo mazgai, fakelai ir terminio arba katalizinio deginimo įrenginiams. Į mazgus, kurių nominalus šiluminis našumas mažesnis kaip 3 MW
  , ir į rezervo bei pagalbinius mazgus, naudojamus tik elektrai gaminti tais atvejais, kai toje vietovėje sutrinka elektros tinklo veikla
  , ir mazgus, kurie naudoja tik biomasę, šio skaičiavimo tikslais neatsižvelgiama. „Tik biomasę naudojantys įrenginiai“ yra mazgai, kurie kietąjį iškastinį kurą naudoja tik jį įjungiant ir išjungiant.“

ES ATLPS

Tie

, ir į rezervo bei pagalbinius mazgus, naudojamus tik elektrai gaminti tais atvejais, kai toje vietovėje sutrinka elektros tinklo veikla

Pakeitimas 139

Pakeitimas 139

Pasiūlymas dėl direktyvos

Pasiūlymas dėl direktyvos

1 a straipsnis (naujas)

1 a straipsnis (naujas)

Sprendimas (ES) 2015/1814

1 straipsnio 5 dalies 1 a ir 1 b pastraipos (naujos)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a straipsnis |
| | Daliniai Sprendimo (ES) 2015/1814 pakeitimai |
| | Sprendimas (ES) 2015/1814 iš dalies keičiamas taip: |
| | 1 straipsnio 5 dalies pirmoji pastraipa papildoma šiomis pastraipomis: |
| | „Taikant nukrypti leidžiančią nuostatą, iki 3 straipsnyje nurodyto peržiūros laikotarpio pabaigos šioje pastraipoje nurodyti procentiniai dydžiai taikomi padvigubinti. Per peržiūrą vertinama galimybė padvigubinti perkeliamą dalį iki bus atkurta rinkos pusiausvyra. |
| | Be to, atliekant peržiūrą nustatoma rinkos stabilumo rezervo viršutinė riba, ir, jei tinkama, kartu pateikiamas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto.“ |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a straipsnis

1a straipsnis

Daliniai Sprendimo (ES) 2015/1814 pakeitimai

Daliniai Sprendimo (ES) 2015/1814 pakeitimai

Sprendimas (ES) 2015/1814 iš dalies keičiamas taip:

Sprendimas (ES) 2015/1814 iš dalies keičiamas taip:

1 straipsnio 5 dalies pirmoji pastraipa papildoma šiomis pastraipomis:

1 straipsnio 5 dalies pirmoji pastraipa papildoma šiomis pastraipomis:

„Taikant nukrypti leidžiančią nuostatą, iki 3 straipsnyje nurodyto peržiūros laikotarpio pabaigos šioje pastraipoje nurodyti procentiniai dydžiai taikomi padvigubinti. Per peržiūrą vertinama galimybė padvigubinti perkeliamą dalį iki bus atkurta rinkos pusiausvyra.

„Taikant nukrypti leidžiančią nuostatą, iki 3 straipsnyje nurodyto peržiūros laikotarpio pabaigos šioje pastraipoje nurodyti procentiniai dydžiai taikomi padvigubinti. Per peržiūrą vertinama galimybė padvigubinti perkeliamą dalį iki bus atkurta rinkos pusiausvyra.

Be to, atliekant peržiūrą nustatoma rinkos stabilumo rezervo viršutinė riba, ir, jei tinkama, kartu pateikiamas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto.“

Be to, atliekant peržiūrą nustatoma rinkos stabilumo rezervo viršutinė riba, ir, jei tinkama, kartu pateikiamas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto.“

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas nagrinėti atsakingam komitetui, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos, pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą (A8-0003/2017).

1

(15)  2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB, nustatanti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Bendrijoje ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 96/61/EB (OL L 275, 2003 10 25, p. 32).

15

(15)  2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB, nustatanti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Bendrijoje ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 96/61/EB (OL L 275, 2003 10 25, p. 32).

15

(16)  
  http://www4.unfccc.int/submissions/indc/Submission%20Pages/submissions.aspx

16

http://www4.unfccc.int/submissions/indc/Submission%20Pages/submissions.aspx

(1a)  
  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/29/EB, iš dalies keičianti Direktyvą 2003/87/EB, siekiant patobulinti ir išplėsti Bendrijos šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą (OL L 140, 2009 6 5, p. 63).

1a

2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/29/EB, iš dalies keičianti Direktyvą 2003/87/EB, siekiant patobulinti ir išplėsti Bendrijos šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą (OL L 140, 2009 6 5, p. 63).

(1b)  
  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 406/2009/EB dėl valstybių narių pastangų mažinti jų šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas, Bendrijai siekiant įvykdyti įsipareigojimus iki 2020 m. sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas (OL L 140, 2009 6 5, p. 136).

1b

2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 406/2009/EB dėl valstybių narių pastangų mažinti jų šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas, Bendrijai siekiant įvykdyti įsipareigojimus iki 2020 m. sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas (OL L 140, 2009 6 5, p. 136).

(1c)  
  2015 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2015/757 dėl jūrų transporto išmetamo anglies dioksido kiekio stebėsenos, ataskaitų teikimo ir tikrinimo, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2009/16/EB (OL L 123, 2015 5 19, p. 55).

1c

2015 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2015/757 dėl jūrų transporto išmetamo anglies dioksido kiekio stebėsenos, ataskaitų teikimo ir tikrinimo, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2009/16/EB (OL L 123, 2015 5 19, p. 55).

(17)  Komunikatas „Atsparios energetikos sąjungos ir perspektyvios klimato kaitos politikos pagrindų strategija“, COM(2015)0080.

17

(17)  Komunikatas „Atsparios energetikos sąjungos ir perspektyvios klimato kaitos politikos pagrindų strategija“, COM(2015)0080.

17

(18)  
  SEC(2015)XX

18

SEC(2015)XX

(19)  Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2015/... dėl Sąjungos šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos rinkos stabilumo rezervo sukūrimo ir veikimo, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2003/87/EB (OL L [...], [...], p. [...]).

19

(19)  
  2015 m. spalio 6 d.
  Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2015/
  1814
  dėl Sąjungos šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos rinkos stabilumo rezervo sukūrimo ir veikimo, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2003/87/EB (OL L 
  264
  ,
  2015 10 9
  , p. 
  1

  ).

19

2015 m. spalio 6 d.

1814

264

2015 10 9

1

(1a)  
  Kaip apibrėžta Rekomendacijos 2003/361/EB priede;

1a

Kaip apibrėžta Rekomendacijos 2003/361/EB priede;

(*1)  
  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (OL L 315, 2012 11 14, p. 1).

*1

2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo, kuria iš dalies keičiamos direktyvos 2009/125/EB ir 2010/30/ES bei kuria panaikinamos direktyvos 2004/8/EB ir 2006/32/EB (OL L 315, 2012 11 14, p. 1).

(*2)  
  2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 406/2009/EB dėl valstybių narių pastangų mažinti jų šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas, Bendrijai siekiant įvykdyti įsipareigojimus iki 2020 m. sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas (OL L 140, 2009 6 5, p. 136).

*2

2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 406/2009/EB dėl valstybių narių pastangų mažinti jų šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas, Bendrijai siekiant įvykdyti įsipareigojimus iki 2020 m. sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas (OL L 140, 2009 6 5, p. 136).

---

2017 m. vasario 16 d., ketvirtadienis

| 18.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 252/428 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 252/428

---

P8_TA(2017)0046

Kova su terorizmu ***I

2017 m. vasario 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl kovos su terorizmu, pakeičiančios Tarybos pamatinį sprendimą 2002/475/TVR dėl kovos su terorizmu (COM(2015)0625 – C8-0386/2015 – 2015/0281(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2018/C 252/43)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2015)0625), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2015)0625),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 83 straipsnio 1 dalį ir 82 straipsnio 2 dalies c punktą, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0386/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 83 straipsnio 1 dalį ir 82 straipsnio 2 dalies c punktą, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0386/2015),

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl pasiūlyto teisinio pagrindo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto nuomonę dėl pasiūlyto teisinio pagrindo,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį ir 83 straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį ir 83 straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 17 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. kovo 17 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos 2001 m. rugsėjo 28 d. rezoliuciją 1373(2001), 2014 m. rugsėjo 24 d. rezoliuciją 2178(2014), 2014 m. gruodžio 19 d. rezoliuciją 2195(2014), 2015 m. vasario 12 d. rezoliuciją 2199(2015), 2015 m. lapkričio 20 d. rezoliuciją 2249(2015) ir 2015 m. gruodžio 17 d. rezoliuciją 2253(2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos 2001 m. rugsėjo 28 d. rezoliuciją 1373(2001), 2014 m. rugsėjo 24 d. rezoliuciją 2178(2014), 2014 m. gruodžio 19 d. rezoliuciją 2195(2014), 2015 m. vasario 12 d. rezoliuciją 2199(2015), 2015 m. lapkričio 20 d. rezoliuciją 2249(2015) ir 2015 m. gruodžio 17 d. rezoliuciją 2253(2015),

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos 2005 m. gegužės 16 d. konvenciją dėl terorizmo prevencijos ir jos 2015 m. gegužės 19 d. papildomą protokolą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos 2005 m. gegužės 16 d. konvenciją dėl terorizmo prevencijos ir jos 2015 m. gegužės 19 d. papildomą protokolą,

| — | atsižvelgdamas į Finansinių veiksmų darbo grupės (FATF) rekomendacijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Finansinių veiksmų darbo grupės (FATF) rekomendacijas,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 1 d. Vašingtone vykusio aukščiausiojo lygio susitikimo komunikatą branduolinio saugumo klausimais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio 1 d. Vašingtone vykusio aukščiausiojo lygio susitikimo komunikatą branduolinio saugumo klausimais,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 30 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. lapkričio 30 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 ir 39 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 ir 39 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8-0228/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A8-0228/2016),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | patvirtina bendrą Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimą, pridėtą prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OL C 177, 2016 5 18, p. 51.

---

P8_TC1-COD(2015)0281

Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. vasario 16 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą (ES) 2017/... dėl kovos su terorizmu, pakeičianti Tarybos pamatinį sprendimą 2002/475/TVR ir iš dalies keičianti Tarybos sprendimą 2005/671/TVR

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Direktyvą (ES) 2017/541.)

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

Bendras Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimas priimant Direktyvą dėl kovos su terorizmu

Pastarojo meto teroristiniai išpuoliai Europoje išryškino būtinybę stiprinti pastangas siekiant užtikrinti saugumą, kartu skatinant pagarbą mūsų bendroms vertybėms, įskaitant teisinės valstybės principą ir žmogaus teises. Siekiant visapusiškai reaguoti į augančią terorizmo grėsmę, sustiprintą kovai su terorizmu skirtą kriminalizavimo sistemą reikia papildyti veiksmingomis radikalizacijos, vedančios prie terorizmo, prevencijos priemonėmis, taip pat veiksmingu keitimusi informacija apie teroristinius nusikaltimus.

Vadovaudamosi šiais principais ES institucijos ir valstybės narės bendrai pareiškia pasiryžimą savo atitinkamose kompetencijos srityse toliau plėtoti veiksmingas prevencijos priemones ir į jas investuoti, laikydamosi visapusiško tarpsektorinio požiūrio, apimančio visas aktualias politikos sritis, visų pirma švietimo, socialinės įtraukties ir integracijos srityse, ir visus suinteresuotuosius subjektus, įskaitant pilietinės visuomenės organizacijas, vietos bendruomenes ar pramonės partnerius.

Komisija rems valstybių narių pastangas visų pirma teikdama finansinę paramą projektams, kuriais siekiama plėtoti kovos su radikalizacija priemones, taip pat remdama ES masto iniciatyvas ir tinklus, pavyzdžiui, Informacijos apie radikalizaciją tinklą.

Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija pabrėžia, kad Sąjungoje būtinas kompetentingų institucijų veiksmingas ir laiku atliekamas keitimasis visa aktualia informacija teroristinių nusikaltimų prevencijos, nustatymo, tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo dėl jų tikslais. Todėl labai svarbu keičiantis informacija visapusiškai naudotis visomis esamomis Sąjungos priemonėmis, kanalais ir agentūromis, taip pat sparčiai įgyvendinti visus šioje srityje priimtus Sąjungos teisės aktus.

Visos trys institucijos patvirtina, kad reikia įvertinti bendros ES keitimosi informacija sistemos veikimą ir imantis realių veiksmų pašalinti galimus trūkumus, be kita ko, atsižvelgiant į Veiksmų gaires, skirtas keitimuisi informacija ir informacijos valdymui, įskaitant sąveikumo sprendimus, stiprinti TVR srityje.

---

| 18.7.2018 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 252/431 |
| --- | --- | --- | --- |

18.7.2018

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 252/431

---

P8_TA(2017)0047

Tikrinimo prie išorės sienų sugriežtinimas naudojant atitinkamas duomenų bazes ***I

2017 m. vasario 16 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl atitinkamų duomenų bazių tikrinimo prie išorės sienų sugriežtinimo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 562/2006 (COM(2015)0670 – C8-0407/2015 – 2015/0307(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2018/C 252/44)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2015)0670), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2015)0670),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 77 straipsnio 2 dalies b punktą, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0407/2015), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 77 straipsnio 2 dalies b punktą, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C8-0407/2015),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 7 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gruodžio 7 d. Tarybos atstovo laišku prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą ir Užsienio reikalų komiteto nuomonę (A8-0218/2016), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą ir Užsienio reikalų komiteto nuomonę (A8-0218/2016),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji ketina pasiūlymą keisti iš esmės arba pakeisti jo tekstą nauju tekstu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2015)0307

Europos Parlamento pozicija, priimta 2017 m. vasario 16 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2017/..., kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) 2016/399 nuostatos, susijusios su atitinkamų duomenų bazių tikrinimo prie išorės sienų sugriežtinimu

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2017/458.)

---