# Euroopa Liidu C 323/12.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 323 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 61. aastakäik12. september 2018 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 323

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

61. aastakäik12. september 2018

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | |
| 2018/C 323/01 | Teatis lugejatele | 1 |

Sisukord

Lehekülg

2018/C 323/01

Teatis lugejatele

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Kontrollikoda |
| 2018/C 323/02 | Euroopa Kontrollikoja eelarveaasta 2017 raamatupidamise aastaaruanne | 2 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Kontrollikoda

2018/C 323/02

Euroopa Kontrollikoja eelarveaasta 2017 raamatupidamise aastaaruanne

2

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

12.9.2018

| 12.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 323/1 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 323/1

---

TEATIS LUGEJATELE

(2018/C 323/01)

Kontrollikoja raamatupidamise aastaaruannet on alates eelarveaasta 1987 sulgemisest igal aastal kontrollinud välisaudiitor, ilma et see piiraks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 (mille kohaselt vastutab kontrollikoda Euroopa Liidu kõigi tulude ja kulude auditeerimise eest) ning sama lepingu artikli 319 (mis puudutab eelarve täitmisele heakskiidu andmist) sätete kohaldamist.

Kontrollikoja välisaudiitori poolt eelarveaastate 1987–1991 raamatupidamise aastaaruannete kohta koostatud aruanded edastati ainult Euroopa Parlamendi eelarvekontrollikomisjoni esimehele.

Vastavalt kontrollikoja liikmete 8. juuli 1993. aasta istungi otsusele avaldatakse sõltumatu audiitori aruanded alates eelarveaastast 1992 Euroopa Liidu Teatajas.

Kontrollikoja nimel

Euroopa Kontrollikoja peasekretär

Eduardo RUIZ GARCÍA

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Kontrollikoda

| 12.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 323/2 |
| --- | --- | --- | --- |

12.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 323/2

---

EUROOPA KONTROLLIKOJA EELARVEAASTA 2017 RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANNE

(2018/C 323/02)

SISUKORD

| Raamatupidamise aastaaruande kinnitamine | 3 |
| --- | --- |

| Välisaudiitori aruanne | 4 |
| --- | --- |

| Raamatupidamise aastaaruanne ja selgitavad lisad | 7 |
| --- | --- |

| Bilanss | 7 |
| --- | --- |

| Tulemiaruanne | 8 |
| --- | --- |

| Rahavoogude aruanne | 9 |
| --- | --- |

| Netovara muutuste aruanne | 9 |
| --- | --- |

| Arvestuspõhimõtted ja finantsaruannete lisad | 10 |
| --- | --- |

| 1. | Üldine teave | 10 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Õiguslik alus ja raamatupidamiseeskirjad | 10 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Bilansi lisad | 12 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Tulemiaruande lisad | 15 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Muu avalikustatav teave | 15 |
| --- | --- | --- |

5.

| Teave eelarveaasta 2017 eelarve kohta | 17 |
| --- | --- |

| A | Eelarvetulemi arvutamine | 17 |
| --- | --- | --- |

A

| B | Eelarvetulemi ja majandustulemi selgitav võrdlus | 18 |
| --- | --- | --- |

B

| Välisaudiitori kinnitav aruanne | 19 |
| --- | --- |

RAAMATUPIDAMISE AASTAARUANDE KINNITAMINE

Euroopa Kontrollikoja 2017. aasta raamatupidamise aastaaruande kinnitamine

Euroopa Kontrollikoja 2017. aasta raamatupidamise aastaaruanne on koostatud vastavalt Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatava finantsmääruse IX jaotisele, komisjoni peaarvepidaja poolt vastu võetud raamatupidamiseeskirjadele ning minu poolt vastu võetud arvestuspõhimõtetele ja -meetoditele.

Olen teadlik oma kohustusest koostada ja esitada Euroopa Kontrollikoja raamatupidamise aastaaruanne kooskõlas finantsmääruse artikliga 68.

Olen saanud eelarvevahendite käsutajalt kogu teabe, mis on vajalik Euroopa Kontrollikoja varasid ja kohustusi ning eelarve täitmist kajastava raamatupidamise aastaaruande koostamiseks, ning kinnituse selle teabe usaldusväärsuse kohta.

Deklareerin, et kõnealuse teabe ja kontrolli põhjal, mida pidasin vajalikuks teha raamatupidamise aastaaruande heakskiitmiseks, on mul piisav kindlus selle kohta, et käesolev raamatupidamise aastaaruanne kajastab kõigis olulistes aspektides õiglaselt Euroopa Kontrollikoja finantsolukorda ning finantstulemusi ja rahavoogusid.

Luxembourg, 17. mai 2018

Euroopa Kontrollikoja peaarvepidaja

Pilar CALVO FUENTES

---

AUDITIARUANNE

Euroopa Kontrollikoja

juhtkonnale

Meie arvamus

Oleme seisukohal, et lisatud finantsaruanded annavad õige ja õiglase ülevaate Euroopa Kontrollikoja (edaspidi „majandusüksus“) finantsolukorrast 31. detsembri 2017. aasta seisuga ning lõppenud eelarveaasta finantstulemustest ja rahavoogudest vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrusele (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 1605/2002, (1) ning selle hilisematele muudatustele (edaspidi „finantsmäärus“), ning komisjoni delegeeritud määrusele (EL) nr 1268/2012, (2) mis käsitleb finantsmääruse kohaldamise eeskirju, ning selle hilisematele muudatustele.

Mida me auditeerisime

Majandusüksuse finantsaruanded koosnevad järgmistest dokumentidest:

| — | bilanss seisuga 31. detsember 2017; |
| --- | --- |

—

bilanss seisuga 31. detsember 2017;

| — | lõppenud eelarveaasta tulemiaruanne; |
| --- | --- |

—

lõppenud eelarveaasta tulemiaruanne;

| — | lõppenud eelarveaasta rahavoogude aruanne; |
| --- | --- |

—

lõppenud eelarveaasta rahavoogude aruanne;

| — | lõppenud eelarveaasta netovara muutuste aruanne ning |
| --- | --- |

—

lõppenud eelarveaasta netovara muutuste aruanne ning

| — | finantsaruannete lisad, mis sisaldavad oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet. |
| --- | --- |

—

finantsaruannete lisad, mis sisaldavad oluliste arvestuspõhimõtete kokkuvõtet.

Alus arvamuse esitamiseks

Viisime auditi läbi kooskõlas 23. juulil 2016 vastu võetud audiitortegevuse seadusega (edaspidi „23. juuli 2016. aasta seadus“) ning Commission de surveillance du secteur financier’ (CSSF) poolt Luksemburgi jaoks vastu võetud rahvusvaheliste auditeerimisstandarditega (ISA). Meie vastutust vastavalt nimetatud seadusele ja standarditele kirjeldatakse meie aruande osas „Audiitori (reviseur d’entreprises agréé) vastutus finantsaruannete auditeerimisel“.

Oleme seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane arvamuse avaldamiseks.

Kooskõlas rahvusvahelise arvestusekspertide eetikakoodeksite nõukogu (IESBA) eetikakoodeksi ja finantsaruannete auditeerimiseks seisukohast asjakohaste eetikanõuetega (nagu CSSF need Luksemburgi jaoks vastu on võtnud) oleme me majandusüksusest sõltumatud. Me oleme täitnud oma muud eetikaalased kohustused vastavalt nimetatud eetikanõuetele.

Muu teave

Muu teabe eest vastutab juhtkond. Muu teave hõlmab leheküljel 18 esitatud eelarveaasta 2017 eelarveteavet, kuid ei sisalda finantsaruandeid ja meie poolt nende kohta esitatud auditiaruannet.

Meie arvamus finantsaruannete kohta ei hõlma muud teavet ja me ei tee selle kohta mingit kindlustandvat järeldust.

Finantsaruannete auditi raames on meie ülesanne eespool loetletud muu teabega tutvuda ja otsustada, kas see erineb oluliselt finantsaruannetes esitatud või meie auditi käigus hangitud teabest, või tundub muul viisil oluliselt väärkajastatud. Kui me otsustame tehtud töö põhjal, et muu teave on oluliselt väärkajastatud, meil sellest asjaolust aru anda. Meil ei ole sellel teemal tähelepanekuid.

Juhtkonna ja finantsaruannete valitsemise eest vastutavate isikute kohustused

Juhtkond vastutab finantsaruannete koostamise ja õiglase esitamise eest kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (3) (edaspidi „finantsmäärus“), ning selle hilisemate muudatustega, ning komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 1268/2012, (4) mis käsitleb finantsmääruse kohaldamise eeskirju, ning selle hilisemate muudatustega; lisaks vastutab juhtkond sellise sisekontrollisüsteemi loomise eest, mis on vajalik pettusest või vigadest tulenevaid olulisi väärkajastamisi mittesisaldavate finantsaruannete koostamiseks.

Finantsaruannete koostamisel on juhtkonna ülesanne hinnata majandusüksuse vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest, välja arvatud juhul, kui juhtkond kavatseb majandusüksuse likvideerida või tegevuse lõpetada, või kui tal puuduvad muud realistlikud alternatiivid.

Isikud, kelle ülesandeks on majandusüksuse valitsemine, vastutavad selle finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest.

Audiitori (reviseur d’entreprises agréé) vastutus finantsaruannete auditeerimisel

Meie auditi eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et finantsaruanded tervikuna ei sisalda kas pettusest või veast tingitud olulist väärkajastamist, ning esitada arvamust sisaldav auditiaruanne. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, vastavalt 23. juuli 2016. aasta seadusele ja CSSFi poolt Luksemburgi jaoks vastu võetud rahvusvahelistele auditeerimisstandarditele tehtud auditi käigus võimalik oluline väärkajastamine alati avastatakse. Väärkajastamised võivad tuleneda pettusest või vigadest ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad finantsaruannete alusel teevad.

Vastavalt 23. juuli 2016. aasta seadusele ja CSSFi poolt Luksemburgi jaoks vastu võetud rahvusvahelistele auditeerimisstandarditele tugineme me kogu auditi vältel oma professionaalsusele ja kutsealasele skeptitsismile. Lisaks on meie ülesanne

| — | kindlaks teha ja hinnata finantsaruannetes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise riski, töötada välja ja rakendada auditimenetlusi nende riskide käsitlemiseks ning saada auditi tõendusmaterjali, mis annaks meie arvamusele piisava ja nõuetekohase aluse. Pettusest tuleneva olulise väärkajastamise avastamata jätmise risk on suurem kui vigade puhul, sest pettus võib hõlmata keelatud kokkuleppeid, võltsimist, tahtlikku tegevusetust, andmete moonutamist või sisekontrolli eiramist; |
| --- | --- |

—

kindlaks teha ja hinnata finantsaruannetes pettusest või vigadest põhjustatud olulise väärkajastamise riski, töötada välja ja rakendada auditimenetlusi nende riskide käsitlemiseks ning saada auditi tõendusmaterjali, mis annaks meie arvamusele piisava ja nõuetekohase aluse. Pettusest tuleneva olulise väärkajastamise avastamata jätmise risk on suurem kui vigade puhul, sest pettus võib hõlmata keelatud kokkuleppeid, võltsimist, tahtlikku tegevusetust, andmete moonutamist või sisekontrolli eiramist;

| — | asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte majandusüksuse sisekontrollisüsteemi mõjususe kohta arvamuse esitamiseks) teha endale selgeks auditi seisukohast oluline sisekontrollisüsteem; |
| --- | --- |

—

asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte majandusüksuse sisekontrollisüsteemi mõjususe kohta arvamuse esitamiseks) teha endale selgeks auditi seisukohast oluline sisekontrollisüsteem;

| — | hinnata kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ning juhtkonna koostatud arvestushinnangute ja nendega seotud avalduste põhjendatust; |
| --- | --- |

—

hinnata kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ning juhtkonna koostatud arvestushinnangute ja nendega seotud avalduste põhjendatust;

| — | teha järeldus selle kohta, kas juhtkond lähtub raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest, ning hinnata saadud auditi tõendusmaterjali põhjal, kas on olulist ohtu sündmusteks või tingimusteks, mis võivad majandusüksuse tegevuse jätkuvuse tõsise kahtluse alla seada. Kui oluline ebakindlus meie hinnangul eksisteerib, siis peame oma auditiaruandes tähelepanu juhtima finantsaruannete esitatud asjaomastele andmetele, või kui need on puudulikud, siis modifitseerima oma arvamust. Meie järeldused põhinevad enne auditiaruande valmimise kuupäeva saadud auditi tõendusmaterjalil. Edaspidised sündmused või tingimused võivad aga põhjustada olukorra, kus majandusüksusel ei ole võimalik oma tegevust jätkata; |
| --- | --- |

—

teha järeldus selle kohta, kas juhtkond lähtub raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest, ning hinnata saadud auditi tõendusmaterjali põhjal, kas on olulist ohtu sündmusteks või tingimusteks, mis võivad majandusüksuse tegevuse jätkuvuse tõsise kahtluse alla seada. Kui oluline ebakindlus meie hinnangul eksisteerib, siis peame oma auditiaruandes tähelepanu juhtima finantsaruannete esitatud asjaomastele andmetele, või kui need on puudulikud, siis modifitseerima oma arvamust. Meie järeldused põhinevad enne auditiaruande valmimise kuupäeva saadud auditi tõendusmaterjalil. Edaspidised sündmused või tingimused võivad aga põhjustada olukorra, kus majandusüksusel ei ole võimalik oma tegevust jätkata;

| — | hinnata finantsaruannete ja nendega seotud avalduste üldist esitusviisi, ülesehitust ja sisu, ning seda, kas finantsaruanded kajastavad nende aluseks olevaid tehinguid ja sündmusi õiglaselt. |
| --- | --- |

—

hinnata finantsaruannete ja nendega seotud avalduste üldist esitusviisi, ülesehitust ja sisu, ning seda, kas finantsaruanded kajastavad nende aluseks olevaid tehinguid ja sündmusi õiglaselt.

Me vahetame majandusüksuse valitsemise eest vastutavate isikutega teavet muu hulgas auditi kavandatud ulatuse ja ajakava ning meie auditi käigus tehtud oluliste leidude (sh sisekontrolli oluliste puuduste) kohta.

Luxembourg, 17. mai 2018

PricewaterhouseCoopers, Société coopérative

esindaja

Rima ADAS

---

(1)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

1

(2)  ELT L 362, 31.12.2012, lk 1.

2

(3)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

3

(4)  ELT L 362, 31.12.2012, lk 1.

4

---

FINANTSARUANDED JA SELGITAVAD LISAD (1)

Bilanss

| (eurodes) |
| --- |
| | Lisa | 31. detsember 2017 | 31. detsember 2016 |
| Põhivara | | | |
| Immateriaalne vara | 3.1. | 1 977 442 | 3 530 432 |
| Materiaalne põhivara | 3.2. | 74 664 292 | 78 146 338 |
| Nõuded | | — | — |
| | | 76 641 734 | 81 676 770 |
| Käibevara | | | |
| Nõuded | 3.3. | 655 198 | 691 455 |
| Raha ja raha ekvivalendid | 3.4. | 7 110 125 | 8 356 341 |
| | | 7 765 323 | 9 047 796 |
| Varad kokku | | 84 407 057 | 90 724 566 |
| Lühiajalised kohustused | | | |
| Eraldised | | — | — |
| Võlad | 3.5. | 6 042 069 | 5 354 888 |
| | | 6 042 069 | 5 354 888 |
| Kohustused kokku | | 6 042 069 | 5 354 888 |
| Netovarad | | 78 364 988 | 85 369 678 |
| Akumuleeritud tulem / (negatiivne tulem) | | 85 369 678 | 88 953 458 |
| Eelarveaasta majandustulem | | (7 004 690 ) | (3 583 780 ) |
| Netovarad | | 78 364 988 | 85 369 678 |

(eurodes)

Lisa

31. detsember 2017

31. detsember 2016

Põhivara

Immateriaalne vara

3.1.

1 977 442

3 530 432

Materiaalne põhivara

3.2.

74 664 292

78 146 338

Nõuded

—

—

76 641 734

81 676 770

Käibevara

Nõuded

3.3.

655 198

691 455

Raha ja raha ekvivalendid

3.4.

7 110 125

8 356 341

7 765 323

9 047 796

Varad kokku

84 407 057

90 724 566

Lühiajalised kohustused

Eraldised

—

—

Võlad

3.5.

6 042 069

5 354 888

6 042 069

5 354 888

Kohustused kokku

6 042 069

5 354 888

Netovarad

78 364 988

85 369 678

Akumuleeritud tulem / (negatiivne tulem)

85 369 678

88 953 458

Eelarveaasta majandustulem

(7 004 690 )

(3 583 780 )

Netovarad

78 364 988

85 369 678

Tulemiaruanne

| (eurodes) |
| --- |
| | Lisa | 2017 | 2016 |
| Komisjoni poolt teistele institutsioonidele tehtud siirded | 4.1. | 115 900 000 | 116 700 000 |
| Tulu haldustegevusest | 4.2. | 20 918 724 | 20 234 812 |
| Muud tegevustulud | 4.3. | 10 460 | 49 328 |
| Tegevustulud kokku | 4.4. | 136 829 184 | 136 984 140 |
| Personalikulud | 4.5. | (115 939 175 ) | (112 410 058 ) |
| Varadega seotud kulud | 4.6. | (7 512 025 ) | (7 764 105 ) |
| Muud halduskulud | 4.7. | (20 366 931 ) | (20 351 775 ) |
| Tegevuskulud | 4.8. | (7 168 ) | (25 270 ) |
| Tegevuskulud kokku | | (143 825 299 ) | (140 551 208 ) |
| Tegevustulem / (negatiivne tulem) | | (6 996 115 ) | (3 567 068 ) |
| Finantskulud | 4.9. | (8 575 ) | (16 712 ) |
| Põhitegevuse väline tulem/ (negatiivne tulem) | | (8 575 ) | (16 712 ) |
| Eelarveaasta majandustulem | | (7 004 690 ) | (3 583 780 ) |

(eurodes)

Lisa

2017

2016

Komisjoni poolt teistele institutsioonidele tehtud siirded

4.1.

115 900 000

116 700 000

Tulu haldustegevusest

4.2.

20 918 724

20 234 812

Muud tegevustulud

4.3.

10 460

49 328

Tegevustulud kokku

4.4.

136 829 184

136 984 140

Personalikulud

4.5.

(115 939 175 )

(112 410 058 )

Varadega seotud kulud

4.6.

(7 512 025 )

(7 764 105 )

Muud halduskulud

4.7.

(20 366 931 )

(20 351 775 )

Tegevuskulud

4.8.

(7 168 )

(25 270 )

Tegevuskulud kokku

(143 825 299 )

(140 551 208 )

Tegevustulem / (negatiivne tulem)

(6 996 115 )

(3 567 068 )

Finantskulud

4.9.

(8 575 )

(16 712 )

Põhitegevuse väline tulem/ (negatiivne tulem)

(8 575 )

(16 712 )

Eelarveaasta majandustulem

(7 004 690 )

(3 583 780 )

Rahavoogude aruanne

| (eurodes) |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| Eelarveaasta majandustulem | (7 004 690 ) | (3 583 780 ) |
| Rahavood põhitegevusest – korrigeerimised | | |
| Amortisatsioon (immateriaalne vara) | 1 566 045 | 1 600 449 |
| Kulum (materiaalne põhivara) | 5 927 200 | 6 146 461 |
| Eraldiste muutus | — | (50 000 ) |
| Saadaolevate summade muutus | 36 257 | (87 142 ) |
| Võlakohustuste muutus | 687 182 | (1 627 120 ) |
| Netorahavood põhitegevusest | 1 211 994 | 2 398 868 |
| Rahavood investeerimistegevusest | | |
| Materiaalse ja immateriaalse põhivara soetamine (-) | (2 476 990 ) | (1 274 770 ) |
| Materiaalsest ja immateriaalsest põhivarast laekunud tulu (+) | 18 780 | 17 195 |
| Netorahavood investeerimistegevusest | (2 458 210 ) | (1 257 575 ) |
| Töötajate hüvitiste muutus | — | — |
| Raha ja raha ekvivalentide netomuutus | (1 246 216 ) | 1 141 293 |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga | 8 356 341 | 7 215 048 |
| Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpus | 7 110 125 | 8 356 341 |

(eurodes)

2017

2016

Eelarveaasta majandustulem

(7 004 690 )

(3 583 780 )

Rahavood põhitegevusest – korrigeerimised

Amortisatsioon (immateriaalne vara)

1 566 045

1 600 449

Kulum (materiaalne põhivara)

5 927 200

6 146 461

Eraldiste muutus

—

(50 000 )

Saadaolevate summade muutus

36 257

(87 142 )

Võlakohustuste muutus

687 182

(1 627 120 )

Netorahavood põhitegevusest

1 211 994

2 398 868

Rahavood investeerimistegevusest

Materiaalse ja immateriaalse põhivara soetamine (-)

(2 476 990 )

(1 274 770 )

Materiaalsest ja immateriaalsest põhivarast laekunud tulu (+)

18 780

17 195

Netorahavood investeerimistegevusest

(2 458 210 )

(1 257 575 )

Töötajate hüvitiste muutus

—

—

Raha ja raha ekvivalentide netomuutus

(1 246 216 )

1 141 293

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta alguse seisuga

8 356 341

7 215 048

Raha ja raha ekvivalendid eelarveaasta lõpus

7 110 125

8 356 341

Netovara muutuste aruanne

| (eurodes) |
| --- |
| Netovara | Akumuleeritud tulem / (negatiivne tulem) | Eelarveaasta majandustulem | Kokku |
| Saldo seisuga 31.12.2016 | 88 953 458 | (3 583 780 ) | 85 369 678 |
| Eelmise eelarveaasta majandustulem | (3 583 780 ) | 3 583 780 | — |
| Eelarveaasta majandustulem | — | (7 004 690 ) | (7 004 690 ) |
| Saldo seisuga 31.12.2017 | 85 369 678 | (7 004 690 ) | 78 364 988 |

(eurodes)

Netovara

Akumuleeritud tulem / (negatiivne tulem)

Eelarveaasta majandustulem

Kokku

Saldo seisuga 31.12.2016

88 953 458

(3 583 780 )

85 369 678

Eelmise eelarveaasta majandustulem

(3 583 780 )

3 583 780

—

Eelarveaasta majandustulem

—

(7 004 690 )

(7 004 690 )

Saldo seisuga 31.12.2017

85 369 678

(7 004 690 )

78 364 988

Arvestuspõhimõtted ja finantsaruannete lisad

1.   
  Üldine teave

Euroopa Kontrollikoda (edaspidi „kontrollikoda“) asutati 22. juuli 1975. aasta Brüsseli lepinguga ja alustas tööd 1977. aasta oktoobris asukohaga Luxembourgis.

| Euroopa Kontrollikoja missioon

  Euroopa Kontrollikoja missioon on kaasa aidata ELi finantsjuhtimise parandamisele, edendada aruandekohustuse täitmist ja läbipaistvust ning tegutseda liidu kodanike finantshuvide sõltumatu kaitsjana. Kontrollikoja kui ELi sõltumatu välisaudiitori roll on kontrollida, kas ELi rahalised vahendid on õigesti arvutatud, kogutud ja kasutatud vastavalt asjakohastele õigusnormidele, ning kas nendega saavutati kuludele vastav tulu.
  Kontrollikoda kontrollib, kas Euroopa Liidu eelarvet on korrektselt täidetud ning ELi vahendeid kogutud ja kasutatud seaduslikult ja kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega.
  Kontrollikoda on ELi rahalisi vahendeid auditeeriv ELi institutsioon ning on võtnud endale kohustuseks olla tõhus organisatsioon, kes on avaliku sektori auditi ja halduse arendamisel esirinnas. |
| --- |

Euroopa Kontrollikoja missioon

Euroopa Kontrollikoja missioon on kaasa aidata ELi finantsjuhtimise parandamisele, edendada aruandekohustuse täitmist ja läbipaistvust ning tegutseda liidu kodanike finantshuvide sõltumatu kaitsjana. Kontrollikoja kui ELi sõltumatu välisaudiitori roll on kontrollida, kas ELi rahalised vahendid on õigesti arvutatud, kogutud ja kasutatud vastavalt asjakohastele õigusnormidele, ning kas nendega saavutati kuludele vastav tulu.

Kontrollikoda kontrollib, kas Euroopa Liidu eelarvet on korrektselt täidetud ning ELi vahendeid kogutud ja kasutatud seaduslikult ja kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtetega.

Kontrollikoda on ELi rahalisi vahendeid auditeeriv ELi institutsioon ning on võtnud endale kohustuseks olla tõhus organisatsioon, kes on avaliku sektori auditi ja halduse arendamisel esirinnas.

Kontrollikoja eelarveaasta kestab 1. jaanuarist 31. detsembrini.

2.   
  Õiguslik alus ja raamatupidamiseeskirjad

2.1.   Koostamise alused

Kontrollikoja finantsaruanded koostatakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrusega (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (1) (edaspidi „finantsmäärus“), ning komisjoni delegeeritud määrusega (EL) nr 1268/2012, (2) milles sätestatakse üksikasjalikud finantsmääruse kohaldamise eeskirjad, ning nende hilisemate muudatustega.

2.2.   Raamatupidamispõhimõtted

Finantsaruanded koostatakse tekkepõhise raamatupidamisarvestuse eeskirjade alusel, mis põhinevad rahvusvahelistel avaliku sektori raamatupidamisstandarditel (IPSAS). ELi raamatupidamiseeskirjad võtab vastu komisjoni peaarvepidaja pärast konsulteerimist teiste institutsioonidega.

Finantsaruannete koostamisel järgitavad arvestuspõhimõtted on sätestatud ELi raamatupidamiseeskirjas nr 1 „Finantsaruanded“ ja kattuvad rahvusvahelises avaliku sektori raamatupidamisstandardis nr 1 kirjeldatud põhimõtetega: õiglane esitusviis, tekkepõhisus, tegevuse jätkuvus, esitusviisi järjepidevus, andmete summeerimine, saldeerimine ja võrreldav teave. Finantsaruannete kvalitatiivsed omadused on finantsmääruse artikli 144 kohaselt asjakohasus, usaldusväärsus, arusaadavus ja võrreldavus.

IPSASe ja üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtete kohaselt peavad finantsaruannetes esitatud summad põhinema kõige usaldusväärsemal kättesaadaval teabel tuginevatel juhtkonna prognoosidel ja hinnangutel.

2.3.   Valuuta ja ümberarvestamise alused

Finantsaruanded on esitatud eurodes, sest euro on ELi arvestus- ja aruandlusvaluuta.

Välisvääringutes tehtud tehingud arvestatakse eurodesse ümber tehingupäeval kehtinud vahetuskursi alusel.

Kasum või kahjum vahetuskursi muutustest, mis tuleneb muudes vääringutes arveldatud tehingutest ning muudes vääringutes fikseeritud rahaliste varade ja kohustuste vahetuskursside ümberarvestamisest eelarveaasta lõpus, kajastatakse tulemiaruandes.

Välisvaluutas fikseeritud rahaliste varade ja kohustuste eelarveaasta lõppsaldod arvestatakse eurodesse ümber 31. detsembril kehtinud vahetuskursside alusel.

2.4.   Immateriaalne põhivara

Omandatud tarkvaralitsentsid on kajastatud soetusmaksumuses, millest on lahutatud akumuleeritud kulum ja väärtuse langus. Varad amortiseeritakse lineaarselt nelja aasta jooksul. Asutusesiseselt väljatöötatud immateriaalne põhivara kapitaliseeritakse, kui täidetud on asjaomased ELi raamatupidamiseeskirjades ettenähtud kriteeriumid. Kapitaliseerida võib kõiki varaga seotud otseseid kulusid, mis on tehtud vara loomiseks, tootmiseks ja kontrollikoja juhtkonna poolt ette nähtud töökorda viimiseks. Teadusuuringute kulud, kapitaliseerimata arenduskulud ja hoolduskulud kajastatakse kuludena.

2.5.   Materiaalne põhivara

Materiaalne põhivara on kajastatud soetusmaksumuses, millest on lahutatud akumuleeritud kulum ja väärtuse langus. Soetusmaksumus sisaldab vara soetamiseks või ehitamiseks tehtud otseseid kulusid.

Hilisemad kulud võetakse arvesse vara bilansilises väärtuses või kajastatakse eraldi varana vaid juhul, kui on tõenäoline, et varaga seotud tulevane majanduslik kasu või teenusepotentsiaal läheb kontrollikojale ja selle kulusid saab usaldusväärselt mõõta. Parandus- ja hooldustööde kulud kajastatakse kuluna tulemiaruandes selle arvestusperioodi all, mille vältel vastavad kulud kanti. Kuna kontrollikoda ei võta laene materiaalse põhivara soetamiseks, siis laenukulusid soetamisega ei kaasne.

Amortiseeritavate varade puhul kontrollitakse alati, kas nende väärtus ei ole langenud, kui sündmused või asjaolude muutumine viitavad sellele, et bilansiline väärtus võib olla turuhinnast väiksem. Väärtuse vähenemine kajastatakse summas, mille võrra vara bilansiline väärtus ületab selle võimalikust müügist saadava tulu.

Maad ja kunstiteoseid ei amortiseerita, kuna nende kasutusiga loetakse igaveseks. Pooleliolevaid ehitisi ei amortiseerita, kuna need varad ei ole veel kasutatavad. Muude varade kulum arvutatakse lineaarsel meetodil, mille kohaselt jaotatakse nende kulud jääkmaksumusele nende eeldatava kasuliku kasutusea peale järgmiselt:

| Hooned | 4 % |
| --- | --- |
| Seadmed, masinad ja tööriistad | 12,5 –25 % |
| Sisustus ja sõidukid | 10–25 % |
| Arvutiriistvara | 25 % |
| Muud seadmed ja sisustus | 12,5 –25 % |

Hooned

4 %

Seadmed, masinad ja tööriistad

12,5 –25 %

Sisustus ja sõidukid

10–25 %

Arvutiriistvara

25 %

Muud seadmed ja sisustus

12,5 –25 %

2.6.   Eraldised

Eraldised kajastatakse, kui kontrollikojal on kolmandate isikute ees minevikus toimunud sündmustest tulenev juriidiline või faktiline kohustus, ressursside vähenemine kohustuse tasumisel on tõenäolisem kui nende mittevähenemine ja vähenemise summat on võimalik usaldusväärselt hinnata. Eraldisi ei kajastata tulevase tegevuskahjumi katmiseks. Eraldisena kajastatud summa on kõige tõenäolisemaks peetav hinnang selle kohta, kui suured kulud on eeldatavasti vajalikud olemasoleva kohustuse täitmiseks aruandluskuupäeval.

2.7.   Kulude kajastamine

ELi raamatupidamiseeskirjade kohaselt kajastatakse tehinguid ja sündmusi raamatupidamise aastaaruandes sellel perioodil, millega need seonduvad. Arvestusperioodi lõpus kajastatakse viitkulud aruandeperioodi eest ülekandmisele kuuluva prognoositud summa alusel. Viitkulud arvutatakse peaarvepidaja koostatud üksikasjalike praktiliste tegevusjuhiste kohaselt, mille eesmärk on tagada, et finantsaruanded annaksid õige ja õiglase ülevaate.

2.8.   Tingimuslikud kohustused

Tingimuslik kohustus on võimalik kohustus, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest ja mille realiseerumine sõltub ühest või mitmest tulevikus toimuda võivast sündmusest, mis ei allu täielikult ELi kontrollile, või olemasolev kohustus, mis tuleneb minevikus toimunud sündmustest, kuid mida ei kajastata kas seetõttu, et ei ole tõenäoline, et kohustuse täitmiseks on vajalik vähendada vahendeid majandusliku kasu või teenusepotentsiaali näol, või on tegu harvaesineva juhuga, mil kohustuse summat ei saa piisava usaldusväärsusega mõõta.

3.   
  Bilansi lisad

PÕHIVARA

3.1.   Immateriaalne põhivara

Immateriaalse põhivara muutused 2017. aastal:

| (eurodes) |
| --- |
| Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2016 | 7 777 459 |
| Soetused | 13 055 |
| Võõrandamised | — |
| Vara liikide vahelised ümberpaigutused | — |
| Muud muutused | — |
| Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2017 | 7 790 514 |
| Akumuleeritud kulum seisuga 31.12.2016 | (4 247 027 ) |
| Aasta amortisatsioonikulud | (1 566 045 ) |
| Tühistatud amortisatsioonikulud | — |
| Võõrandamised | — |
| Vara liikide vahelised ümberpaigutused | — |
| Akumuleeritud kulum seisuga 31.12.2017 | (5 813 072 ) |
| Bilansiline netomaksumus seisuga 31.12.2017 | 1 977 442 |
| Bilansiline netomaksumus seisuga 31.12.2016 | 3 530 432 |

(eurodes)

Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2016

7 777 459

Soetused

13 055

Võõrandamised

—

Vara liikide vahelised ümberpaigutused

—

Muud muutused

—

Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2017

7 790 514

Akumuleeritud kulum seisuga 31.12.2016

(4 247 027 )

Aasta amortisatsioonikulud

(1 566 045 )

Tühistatud amortisatsioonikulud

—

Võõrandamised

—

Vara liikide vahelised ümberpaigutused

—

Akumuleeritud kulum seisuga 31.12.2017

(5 813 072 )

Bilansiline netomaksumus seisuga 31.12.2017

1 977 442

Bilansiline netomaksumus seisuga 31.12.2016

3 530 432

2017. aastal ei kajastatud teadusuuringute kulusid.

3.2.   Materiaalne põhivara

Materiaalse põhivara muutused 2017. aastal:

| (eurodes) |
| --- |
| | Maa ja hooned | Masinad ja seadmed | Sisustus ja sõidukid | Arvutiriistvara | Muud seadmed ja sisustus | Maa ja ehitusjärgus olevad hooned | Pooleliolev põhivara | Kokku |
| Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2016 | 125 179 306 | 939 260 | 5 222 855 | 4 421 414 | 2 262 957 | — | 9 000 | 138 034 792 |
| Soetused | 4 392 | 154 788 | 168 683 | 619 164 | 30 729 | 1 480 179 | 6 000 | 2 463 935 |
| Võõrandamised | — | (12 972 ) | (92 257 ) | (674 347 ) | (33 397 ) | — | — | (812 973 ) |
| Vara liikide vahelised ümberpaigutused | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Muud muutused | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2017 | 125 183 698 | 1 081 076 | 5 299 281 | 4 366 231 | 2 260 289 | 1 480 179 | 15 000 | 139 685 754 |
| Akumuleeritud kulum seisuga 31.12.2016 | (51 061 631 ) | (754 282 ) | (2 904 255 ) | (3 402 841 ) | (1 765 444 ) | — | — | (59 888 453 ) |
| Aasta amortisatsioonikulud | (4 609 285 ) | (80 599 ) | (474 560 ) | (546 806 ) | (215 950 ) | — | — | (5 927 200 ) |
| Tühistatud amortisatsioonikulud | — | 12 971 | 84 959 | 664 725 | 31 536 | — | — | 794 191 |
| Võõrandamised | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Vara liikide vahelised ümberpaigutused | — | — | — | — | — | — | — | — |
| Akumuleeritud kulum seisuga 31.12.2017 | (55 670 916 ) | (821 910 ) | (3 293 856 ) | (3 284 922 ) | (1 949 858 ) | — | — | (65 021 462 ) |
| Bilansiline netomaksumus seisuga 31.12.2017 | 69 512 782 | 259 166 | 2 005 425 | 1 081 309 | 310 431 | 1 480 179 | 15 000 | 74 664 292 |
| Bilansiline netomaksumus seisuga 31.12.2016 | 74 117 675 | 184 978 | 2 318 600 | 1 018 573 | 497 513 | — | 9 000 | 78 146 339 |

(eurodes)

Maa ja hooned

Masinad ja seadmed

Sisustus ja sõidukid

Arvutiriistvara

Muud seadmed ja sisustus

Maa ja ehitusjärgus olevad hooned

Pooleliolev põhivara

Kokku

Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2016

125 179 306

939 260

5 222 855

4 421 414

2 262 957

—

9 000

138 034 792

Soetused

4 392

154 788

168 683

619 164

30 729

1 480 179

6 000

2 463 935

Võõrandamised

—

(12 972 )

(92 257 )

(674 347 )

(33 397 )

—

—

(812 973 )

Vara liikide vahelised ümberpaigutused

—

—

—

—

—

—

—

—

Muud muutused

—

—

—

—

—

—

—

—

Bilansiline brutomaksumus seisuga 31.12.2017

125 183 698

1 081 076

5 299 281

4 366 231

2 260 289

1 480 179

15 000

139 685 754

Akumuleeritud kulum seisuga 31.12.2016

(51 061 631 )

(754 282 )

(2 904 255 )

(3 402 841 )

(1 765 444 )

—

—

(59 888 453 )

Aasta amortisatsioonikulud

(4 609 285 )

(80 599 )

(474 560 )

(546 806 )

(215 950 )

—

—

(5 927 200 )

Tühistatud amortisatsioonikulud

—

12 971

84 959

664 725

31 536

—

—

794 191

Võõrandamised

—

—

—

—

—

—

—

—

Vara liikide vahelised ümberpaigutused

—

—

—

—

—

—

—

—

Akumuleeritud kulum seisuga 31.12.2017

(55 670 916 )

(821 910 )

(3 293 856 )

(3 284 922 )

(1 949 858 )

—

—

(65 021 462 )

Bilansiline netomaksumus seisuga 31.12.2017

69 512 782

259 166

2 005 425

1 081 309

310 431

1 480 179

15 000

74 664 292

Bilansiline netomaksumus seisuga 31.12.2016

74 117 675

184 978

2 318 600

1 018 573

497 513

—

9 000

78 146 339

KÄIBEVARA

3.3.   Nõuded

| (eurodes) |
| --- |
| | 31. detsember 2017 | 31. detsember 2016 |
| Lühiajalised nõuded | (5 770 ) | (4 123 ) |
| Muud nõuded, peamiselt seoses palkade ja lähetuskulude ettemaksetega | 82 724 | 134 738 |
| Ettemakstud tasud hoonete üüri- ja IT-lepingute eest | 578 244 | 551 166 |
| ELi üksustelt saadaolevad summad | — | 9 674 |
| Kokku | 655 198 | 691 455 |

(eurodes)

31. detsember 2017

31. detsember 2016

Lühiajalised nõuded

(5 770 )

(4 123 )

Muud nõuded, peamiselt seoses palkade ja lähetuskulude ettemaksetega

82 724

134 738

Ettemakstud tasud hoonete üüri- ja IT-lepingute eest

578 244

551 166

ELi üksustelt saadaolevad summad

—

9 674

Kokku

655 198

691 455

3.4.   Raha ja raha ekvivalendid

| (eurodes) |
| --- |
| | 31. detsember 2017 | 31. detsember 2016 |
| Sularaha | 1 122 | 1 000 |
| Arvelduskonto | 206 765 | 1 447 332 |
| Usalduskonto | 6 902 238 | 6 908 009 |
| Kokku | 7 110 125 | 8 356 341 |

(eurodes)

31. detsember 2017

31. detsember 2016

Sularaha

1 122

1 000

Arvelduskonto

206 765

1 447 332

Usalduskonto

6 902 238

6 908 009

Kokku

7 110 125

8 356 341

27. jaanuaril 2010 sõlmisid Euroopa Kontrollikoda ja Banque et Caisse d’Épargne de l’État (Luxembourg) usaldusarve lepingu. Usaldusarve võimaldas Euroopa Kontrollikojal hallata eelarvepädevate institutsioonide poolt hoone K3 ehituseks eraldatud vahendeid (vt lisa 5.3). 14. märtsil 2014 esitas kontrollikoda Euroopa Parlamendile ja nõukogule taotluse, et saada luba projekti K3 hinnangulise järelejäänud eelarve (7 miljonit eurot) kasutamiseks kontrollikoja hoone K2 vajalikuks ja kohustuslikuks tehniliseks ajakohastamiseks. Euroopa Parlament ja nõukogu rahuldasid taotluse 1. aprillil 2014. 23. märtsil 2015 teatas kontrollikoda Euroopa Parlamendile ja nõukogule, et projekti K3 lõplik eelarve ülejääk on 9,4 miljonit eurot, ja kuna hoone K2 ajakohastamise hinnanguline maksumus oli 7 miljonit eurot, tagastati 12. mail 2015 ELi eelarvesse 2,4 miljonit eurot. 2017. aasta maksed kokku olid 5 756,78 eurot. Kontrollikoja kavade kohaselt teostatakse tööd aastatel 2019–2020.

LÜHIAJALISED KOHUSTUSED

3.5.   Võlad

| (eurodes) |
| --- |
| | 31. detsember 2017 | 31. detsember 2016 |
| Lühiajalised võlakohustused | 65 297 | 88 815 |
| Mitmesugused kohustused seoses palkade ja töötajatega | (18 589 ) | (14 199 ) |
| Viitvõlad | 5 866 734 | 5 148 263 |
| Võlad konsolideeritud ELi üksustele | 128 627 | 132 009 |
| Kokku | 6 042 069 | 5 354 888 |

(eurodes)

31. detsember 2017

31. detsember 2016

Lühiajalised võlakohustused

65 297

88 815

Mitmesugused kohustused seoses palkade ja töötajatega

(18 589 )

(14 199 )

Viitvõlad

5 866 734

5 148 263

Võlad konsolideeritud ELi üksustele

128 627

132 009

Kokku

6 042 069

5 354 888

4.   
  Tulemiaruande lisad

| 4.1. | „Komisjoni poolt teistele ELi institutsioonidele tehtud siirded“: summa vastab kontrollikoja igakuistele komisjonile esitatud rahastamistaotlustele kontrollikoja pangakonto täiendamiseks. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | „Muu haldustegevusest laekuv tulu“: summa koosneb peamiselt liikmete ja personali palgast maksude ja sotsiaalkindlustusmaksete jaoks tehtud mahaarvamistest. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | „Muud tegevustulud“: muu hulgas valuutakursside muutustest tulenev tulu. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Tulu valuutatehingutest ja mittevaluutatehingutest tekkis järgnevalt:







  (eurodes) |
| --- | --- |
| | 2017 | 2016 |
| Tulu valuutatehingutest | 27 791 | 59 002 |
| Tulu mittevaluutatehingutest | 136 801 393 | 136 925 138 |
| Tulud kokku | 136 829 184 | 136 984 140 |

4.4.

(eurodes)

2017

2016

Tulu valuutatehingutest

27 791

59 002

Tulu mittevaluutatehingutest

136 801 393

136 925 138

Tulud kokku

136 829 184

136 984 140

| 4.5. | „Personalikulud“ sisaldavad liikmete, koosseisuliste töötajate, lepinguliste töötajate ja ajutiste teenistujate palkasid. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | „Varadega seotud kulud“ hõlmavad materiaalse ja immateriaalse põhivara amortisatsiooni. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | „Muude halduskulude“ olulisimad kirjed olid |
| --- | --- |

4.7.

| — | IT ja telekommunikatsioon; |
| --- | --- |

—

IT ja telekommunikatsioon;

| — | lähetuskulud; |
| --- | --- |

—

lähetuskulud;

| — | puhastus- ja turvateenused. |
| --- | --- |

—

puhastus- ja turvateenused.

| 4.8. | „Tegevuskulud“ sisaldavad muu hulgas valuutakursside muutustest tulenevat kahjumit. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | „Finantskulud“ on kontrollikoja arveldus- ja usalduskontodelt võetud pangatasud. |
| --- | --- |

4.9.

5.   
  Muu avalikustatav teave

5.1.   Tingimuslikud varad

Tarnijad on andnud järgmised pangagarantiid lepinguliste kohustuste nõuetekohaseks täitmiseks:

| (eurodes) |
| --- |
| | 31. detsember 2017 | 31. detsember 2016 |
| Hoone renoveerimine | 230 264 | 251 139 |
| Hoone K3 projekti juhtimine | 10 339 | 10 339 |
| Kindlustusselts | 1 361 | 1 361 |
| Telekommunikatsioon | 20 000 | 20 000 |
| EMASi (*1) metoodika alane tugi | — | 4 680 |
| Kokku | 261 964 | 287 519 |

(eurodes)

31. detsember 2017

31. detsember 2016

Hoone renoveerimine

230 264

251 139

Hoone K3 projekti juhtimine

10 339

10 339

Kindlustusselts

1 361

1 361

Telekommunikatsioon

20 000

20 000

EMASi (*1) metoodika alane tugi

—

4 680

Kokku

261 964

287 519

5.2.   Tulevase rahastamise kulukohustused

| (eurodes) |
| --- |
| | 31. detsember 2017 | 31. detsember 2016 |
| Hoonete kasutusrent | 475 000 | 875 000 |
| IT-seadmete, autode ja muude seadmete kasutusrent | 1 760 453 | 2 156 313 |
| Vahesumma | 2 235 453 | 3 031 313 |
| Kulukohustuste ja nende täitmiseks tehtud maksete vahe – täitmata kulukohustused (RAL e restant à liquider) pärast 2017. aasta viitvõlgade mahaarvamist | 5 959 568 | 8 166 271 |
| Kokku | 8 195 021 | 11 197 584 |

(eurodes)

31. detsember 2017

31. detsember 2016

Hoonete kasutusrent

475 000

875 000

IT-seadmete, autode ja muude seadmete kasutusrent

1 760 453

2 156 313

Vahesumma

2 235 453

3 031 313

Kulukohustuste ja nende täitmiseks tehtud maksete vahe – täitmata kulukohustused (RAL e restant à liquider) pärast 2017. aasta viitvõlgade mahaarvamist

5 959 568

8 166 271

Kokku

8 195 021

11 197 584

Täitmata kulukohustused on eelarvelise raamatupidamisarvestuse element, mis kajastab täitmata kulukohustuste summat. Tegemist on võetud kulukohustuste ja tehtud maksete vahelise erinevusega, mis tekib kulukohustuste võtmise ja vastava makse tegemise vahele jääva ajavahemiku tõttu.

5.3.   Kontrollikoja ehitusprojektid

1988. aastal kolis kontrollikoda oma peahoonesse (hoone K1) ning ostis hoone koos sellealuse maaga 1990. aastal välja. 1999. aastal sõlmis kontrollikoda Luksemburgi riigiga raamlepingu, millega anti kontrollikojale ühe euro eest teise maatüki kasutamise õigus 49 aastaks (ühekordse uuendamise võimalusega) juurdeehituse (hoone K2) ehitamiseks. Teise juurdeehituse (K3) puhul pidid Luksemburgi riik ja kontrollikoda siiski projekti elluviimise erinevast korraldusest tulenevalt sõlmima 22. veebruaril 2008 uue raamlepingu.

Luksemburgi riik müüs kahe juurdeehitusega (K2 ja K3) seotud kaks maatükki kontrollikojale sümboolse ühe euro suuruse hinnaga.

Kui kontrollikoda peaks tulevikus kaaluma mõne oma hoone loovutamist kolmandale poolele, kes ei ole liidu asutus ega institutsioon, tagastab kontrollikoda maatüki riigi omandisse sümboolse ühe euro suuruse hinna eest; samuti on riigil võimalik osta kõnealune hoone sõltumatu eksperdi määratud hinnaga. Kui Luksemburgi riik seda õigust kasutada ei soovi, läheb maatüki kasutusõigus hoone ostjale.

5.4.   Tingimuslikud kohustused

Tingimuslikud kohustused puuduvad.

---

(1)  Lisad on käesolevate finantsaruannete lahutamatu osa.

(1)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

(2)  ELT L 362, 31.12.2012, lk 1.

(*1)  EMAS – keskkonnajuhtimis- ja keskkonnaauditeerimissüsteem

---

TEAVE EELARVEAASTA 2017 EELARVE KOHTA

A.   Eelarvetulemi arvutamine

Aasta eelarvetulem arvutatakse eelarve täitmise arvnäitajate alusel.

| (eurodes) |
| --- |
| 2017. aasta assigneeringutest tehtud maksed | (130 130 938 ) |
| Eelmisest aastast üle kantud maksete assigneeringutest tehtud maksed | (8 010 322 ) |
| Sihtotstarbeliste tulude assigneeringutest tehtud maksed | (84 539 ) |
| 2017. aastal laekunud sama aasta tagasinõudekorraldused | 20 937 154 |
| 2017. aastal laekunud enne 2016. aastat väljastatud eelarvelised tagasinõudekorraldused | 11 581 |
| Varasemate aastate tagasinõudekorralduste korrigeerimine | — |
| 2018. aastasse üle kantud maksete assigneeringud | (8 071 426 ) |
| Varasematest aastatest üle kantud assigneeringud | 9 134 560 |
| Eelmisest aastast üle kantud sihtotstarbeliste tulude assigneeringute saldo (seisuga 31.12) korrigeerimine | 129 040 |
| Eelarvetulem | (116 084 890 ) |

(eurodes)

2017. aasta assigneeringutest tehtud maksed

(130 130 938 )

Eelmisest aastast üle kantud maksete assigneeringutest tehtud maksed

(8 010 322 )

Sihtotstarbeliste tulude assigneeringutest tehtud maksed

(84 539 )

2017. aastal laekunud sama aasta tagasinõudekorraldused

20 937 154

2017. aastal laekunud enne 2016. aastat väljastatud eelarvelised tagasinõudekorraldused

11 581

Varasemate aastate tagasinõudekorralduste korrigeerimine

—

2018. aastasse üle kantud maksete assigneeringud

(8 071 426 )

Varasematest aastatest üle kantud assigneeringud

9 134 560

Eelmisest aastast üle kantud sihtotstarbeliste tulude assigneeringute saldo (seisuga 31.12) korrigeerimine

129 040

Eelarvetulem

(116 084 890 )

B.   Eelarvetulemi ja majandustulemi selgitav võrdlus

| (eurodes) |
| --- |
| Eelarveaasta majandustulem | (7 004 690 ) |
| Korrigeerimine – artiklid, mis sisalduvad majandustulemis, kuid mitte eelarvetulemis | (99 619 839 ) |
| | Viitvõlgade muutus seisuga eelmise aasta lõpp ja käesoleva aasta lõpp | (213 369 ) |
| | Komisjoni tasaarvelduskontolt saadud ja tulemiaruandes kajastatud summa | (115 900 000 ) |
| | Aasta lõpu seisuga tasumata, kuid kuludesse kirjendatud arved (klass 6) | 819 508 |
| | Materiaalse ja immateriaalse põhivara kulum | 7 694 587 |
| | Eraldised | — |
| | Väärtuse langus | (352) |
| | 2017. aastal klassis 7 esitatud, kuid veel laekumata tagasinõudekorraldused | (629) |
| | Eelmisest aastast üle kantud maksete assigneeringutest tehtud maksed | 8 010 322 |
| | Muu | (25 220 ) |
| | Vahetuskursimuutused | (4 686 ) |
| Korrigeerimine – artiklid, mis sisalduvad eelarvetulemis, kuid mitte majandustulemis | (9 460 361 ) |
| | Soetatud vara (aasta jooksul makstud) | (2 653 795 ) |
| | 2017. aastal laekunud varasemate aastate eelarvelised tagasinõudekorraldused | 11 581 |
| | 2018. aastasse üle kantud maksete assigneeringud | (8 071 426 ) |
| | Eelmisest aastast üle kantud, kuid kasutamata maksete assigneeringute tühistamine | 1 124 238 |
| | Eelmisest aastast üle kantud sihtotstarbeliste tulude assigneeringute saldo (seisuga 31.12) korrigeerimine | 129 041 |
| | Pensionimaksed (need on eelarvelised maksed, kuid debiteeritakse eraldistest) | — |
| | Muu | — |
| Eelarvetulem | (116 084 890 ) |

(eurodes)

Eelarveaasta majandustulem

(7 004 690 )

Korrigeerimine – artiklid, mis sisalduvad majandustulemis, kuid mitte eelarvetulemis

(99 619 839 )

Viitvõlgade muutus seisuga eelmise aasta lõpp ja käesoleva aasta lõpp

(213 369 )

Komisjoni tasaarvelduskontolt saadud ja tulemiaruandes kajastatud summa

(115 900 000 )

Aasta lõpu seisuga tasumata, kuid kuludesse kirjendatud arved (klass 6)

819 508

Materiaalse ja immateriaalse põhivara kulum

7 694 587

Eraldised

—

Väärtuse langus

(352)

2017. aastal klassis 7 esitatud, kuid veel laekumata tagasinõudekorraldused

(629)

Eelmisest aastast üle kantud maksete assigneeringutest tehtud maksed

8 010 322

Muu

(25 220 )

Vahetuskursimuutused

(4 686 )

Korrigeerimine – artiklid, mis sisalduvad eelarvetulemis, kuid mitte majandustulemis

(9 460 361 )

Soetatud vara (aasta jooksul makstud)

(2 653 795 )

2017. aastal laekunud varasemate aastate eelarvelised tagasinõudekorraldused

11 581

2018. aastasse üle kantud maksete assigneeringud

(8 071 426 )

Eelmisest aastast üle kantud, kuid kasutamata maksete assigneeringute tühistamine

1 124 238

Eelmisest aastast üle kantud sihtotstarbeliste tulude assigneeringute saldo (seisuga 31.12) korrigeerimine

129 041

Pensionimaksed (need on eelarvelised maksed, kuid debiteeritakse eraldistest)

—

Muu

—

Eelarvetulem

(116 084 890 )

---

VÄLISAUDIITORI KINNITAV ARUANNE

Euroopa Kontrollikoja

juhtkonnale

Kontrollisime, kas Euroopa Komisjoni poolt Euroopa Kontrollikojale (edaspidi „kontrollikoda“) eraldatud rahalisi vahendeid kasutati ettenähtud eesmärgil ning kas eelarvevahendite käsutajate paika pandud kontrollimenetlused annavad vajaliku garantii, et perioodil 1. jaanuar kuni 31. detsember 2017 eraldatud ja kasutatud finantsressurssidega tehtud finantstehingud vastavad kohaldatavatele eeskirjadele ja määrustele.

Raamatupidamisarvestus ning asjakohaste kontrollimehhanismide kehtestamine ja rakendamine on kontrollikoja juhtkonna ülesanne. Meie ülesanne on esitada läbiviidud kontrolli põhjal audiitori arvamus.

Viisime kontrolli läbi kooskõlas Commission de surveillance du secteur financier’ poolt heakskiidetud rahvusvahelise standardiga kindluse andmise kohta – „Kindlustandvad tööd, mis ei ole ajalooliste perioodide finantsteabe auditid või ülevaated“ (ISAE 3000). Standardi kohaselt tuleb meil kontroll kavandada ja läbi viia nii, et kontrollikoja raamatupidamist olulisel määral mõjutav ressursside väärkasutus avastatakse piisava kindlusega. Peamiselt oli meie ülesandeks uurida valimipõhise kontrollimise abil tõendusmaterjali, mis toetas järgnevaid väiteid:

| — | kontrollikojale eraldatud vahendeid kasutati ettenähtud eesmärgil; |
| --- | --- |

—

kontrollikojale eraldatud vahendeid kasutati ettenähtud eesmärgil;

| — | kehtestatud kontrolliprotseduurid annavad vajaliku garantii finantstehingute vastavuse kohta kohaldatavatele eeskirjadele ja õigusaktidele. |
| --- | --- |

—

kehtestatud kontrolliprotseduurid annavad vajaliku garantii finantstehingute vastavuse kohta kohaldatavatele eeskirjadele ja õigusaktidele.

Kontrollikriteeriumidena kasutati järgmisi eeskirju ja õigusakte:

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve (edaspidi „eelarve“) suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (edaspidi „finantsmäärus“); |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve (edaspidi „eelarve“) suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (edaspidi „finantsmäärus“);

| — | komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavad finantseeskirjad) kohaldamise eeskirju (edaspidi „rakenduseeskirjad“); |
| --- | --- |

—

komisjoni 29. oktoobri 2012. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 1268/2012, mis käsitleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavad finantseeskirjad) kohaldamise eeskirju (edaspidi „rakenduseeskirjad“);

| — | Euroopa Kontrollikoja 2. juuni 2016. aasta otsus nr 38-2016, millega sätestatakse Euroopa Kontrollikoja kodukorra rakenduseeskirjad, eriti selle artiklid 16 ja 42, mida kontrollikoda muutis viimati oma 14. septembri 2017. aasta koosolekul. |
| --- | --- |

—

Euroopa Kontrollikoja 2. juuni 2016. aasta otsus nr 38-2016, millega sätestatakse Euroopa Kontrollikoja kodukorra rakenduseeskirjad, eriti selle artiklid 16 ja 42, mida kontrollikoda muutis viimati oma 14. septembri 2017. aasta koosolekul.

Euroopa Kontrollikoja 12. septembri 2016. aasta otsus nr 54-2016, mis puudutab kontrollikoja eelarve täitmise sise-eeskirju, mida muudeti 14. detsembri 2017. aasta koosolekul vastu võetud otsusega nr 58-2017. Need sätted on osa aluslepingutes sätestatud menetlustest või nendest tulenevatest lepingutest, mis puudutavad eelarve täitmisega seotud tegevust.

Täpsemalt on kriteeriumidena kasutatud järgmisi sise-eeskirju:

| — | artikkel 7.1. Allkirjad: „kõik pooled, kes osalevad nende tehingute ettevalmistamisel, järelevalves ja registreerimisel, mille abil määratakse kindlaks ja nõutakse sisse tulusid või võetakse kulukohustusi ja tehakse makseid, peavad tehtud töö allkirjastama ja dateerima“; |
| --- | --- |

—

artikkel 7.1. Allkirjad: „kõik pooled, kes osalevad nende tehingute ettevalmistamisel, järelevalves ja registreerimisel, mille abil määratakse kindlaks ja nõutakse sisse tulusid või võetakse kulukohustusi ja tehakse makseid, peavad tehtud töö allkirjastama ja dateerima“;

| — | artikkel 8. Ehitusprojektid: „President esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga ehitusprojekti, millel on tõenäoliselt oluline rahaline mõju kontrollikoja eelarvele. Enne, kui kontrollikoda kiidab heaks sellist projekti puudutava lepingulise kohustuse, peab vastutav üksus esitama selgitava dokumendi, milles näidatakse, et projekt on kooskõlas finantsraamistikuga“; |
| --- | --- |

—

artikkel 8. Ehitusprojektid: „President esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga ehitusprojekti, millel on tõenäoliselt oluline rahaline mõju kontrollikoja eelarvele. Enne, kui kontrollikoda kiidab heaks sellist projekti puudutava lepingulise kohustuse, peab vastutav üksus esitama selgitava dokumendi, milles näidatakse, et projekt on kooskõlas finantsraamistikuga“;

| — | artikkel 11.2: „Enne pangakrediidi ülekandekorralduse allkirjastamist peavad alla kirjutama volitatud isikud veenduma, et pangakrediidi ülekandekorraldused vastavad maksekorraldustele“; |
| --- | --- |

—

artikkel 11.2: „Enne pangakrediidi ülekandekorralduse allkirjastamist peavad alla kirjutama volitatud isikud veenduma, et pangakrediidi ülekandekorraldused vastavad maksekorraldustele“;

| — | artikkel 16.2: „Eelarves tehtava ümberpaigutuse taotlusele tuleb lisada artiklis 16.2 loetletud teave“; |
| --- | --- |

—

artikkel 16.2: „Eelarves tehtava ümberpaigutuse taotlusele tuleb lisada artiklis 16.2 loetletud teave“;

| — | artikkel 17.4: „Eelarvevahendite käsutajad peavad tagama, et aasta lõpu seisuga on üle kantud vaid need summad, mille suhtes kehtib seadusest tulenev ülekandmise kohustus“; |
| --- | --- |

—

artikkel 17.4: „Eelarvevahendite käsutajad peavad tagama, et aasta lõpu seisuga on üle kantud vaid need summad, mille suhtes kehtib seadusest tulenev ülekandmise kohustus“;

| — | artikkel 19.1. Vara inventarinimestikud: „Materiaalse põhivara inventarinimestikke peetakse volitatud eelarvevahendite käsutajate ühises andmebaasis vastavalt peasekretäri poolt pärast peaarvepidajaga konsulteerimist kinnitatud menetlustele“; |
| --- | --- |

—

artikkel 19.1. Vara inventarinimestikud: „Materiaalse põhivara inventarinimestikke peetakse volitatud eelarvevahendite käsutajate ühises andmebaasis vastavalt peasekretäri poolt pärast peaarvepidajaga konsulteerimist kinnitatud menetlustele“;

| — | artikkel 21.1. Minimaalsed juhtimis- ja sisekontrolliprotseduurid: „Juhtimis- ja sisekontrolliprotseduurid koostatakse eelarvevahendite käsutajate poolt kooskõlas kontrollikoja vastu võetud minimaalsete sisekontrollistandarditega“. |
| --- | --- |

—

artikkel 21.1. Minimaalsed juhtimis- ja sisekontrolliprotseduurid: „Juhtimis- ja sisekontrolliprotseduurid koostatakse eelarvevahendite käsutajate poolt kooskõlas kontrollikoja vastu võetud minimaalsete sisekontrollistandarditega“.

Oleme seisukohal, et läbiviidud kontroll annab meile piisava aluse arvamuse esitamiseks.

Käesolevas aruandes kirjeldatud audititööle tuginedes võime öelda, et kontrolli käigus ei ilmnenud midagi sellist, mis näitaks, et kõigis olulistes aspektides ja tuginedes eelkirjeldatud kriteeriumidele:

| — | ei oleks kontrollikojale eraldatud vahendeid kasutatud ettenähtud eesmärgil; |
| --- | --- |

—

ei oleks kontrollikojale eraldatud vahendeid kasutatud ettenähtud eesmärgil;

| — | ei annaks kehtestatud kontrolliprotseduurid vajalikku garantiid finantstehingute vastavuse kohta kohaldatavatele eeskirjadele ja määrustele. |
| --- | --- |

—

ei annaks kehtestatud kontrolliprotseduurid vajalikku garantiid finantstehingute vastavuse kohta kohaldatavatele eeskirjadele ja määrustele.

Meie aruanne on koostatud ainult selle esimeses lõigus määratletud eesmärgil ning teie teavitamiseks ja seda ei tohi kasutada ühelgi teisel eesmärgil ega edastada muudele osapooltele, välja arvatud avaldamiseks Euroopa Liidu Teatajas.

Luxembourg, 17. mai 2018

PricewaterhouseCoopers, Société coopérative

esindaja

Rima ADAS

---