# Az Európai Unió C 307/2018

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 307 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 61. évfolyam2018. augusztus 30. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 307

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

61. évfolyam2018. augusztus 30.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | |
| | EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2017–20182017. május 15–18-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 38, 2018.2.1 .
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK2017. május 31. – június 1-jei ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 59, 2018.2.15 .
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK | 1 |

Tartalom

Oldal

EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2017–20182017. május 15–18-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 38, 2018.2.1 .
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK2017. május 31. – június 1-jei ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 59, 2018.2.15 .
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK

EURÓPAI PARLAMENT

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 38, 2018.2.1 .

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 59, 2018.2.15 .

1

---

| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| --- | --- |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai Parlament |
| | 2017. május 16., kedd |
| 2018/C 307/01 | Az Európai Parlament 2017. május 16-i állásfoglalása a 2016–2020-as időszakra vonatkozó uniós e-kormányzati cselekvési tervről (2016/2273(INI)) | 2 |
| 2018/C 307/02 | Az Európai Parlament 2017. május 16-i állásfoglalása az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelméről – a csalás elleni küzdelemről szóló 2015. évi éves jelentésről (2016/2097(INI)) | 11 |
| 2018/C 307/03 | Az Európai Parlament 2017. május 16-i állásfoglalása az élelmiszer-pazarlás csökkentésére és az élelmiszer-biztonság javítására irányuló erőforrás-hatékonysági kezdeményezésről (2016/2223(INI)) | 25 |
| 2018/C 307/04 | Az Európai Parlament 2017. május 16-i állásfoglalása a vámhatóságok teljesítménye és igazgatása mint a kereskedelem elősegítése és az illegális kereskedelem elleni harc egyik eszköze külső vonatkozásainak értékeléséről (2016/2075(INI)) | 44 |
| | 2017. május 17., szerda |
| 2018/C 307/05 | Az Európai Parlament 2017. május 17-i állásfoglalása a szubszidiaritásról és az arányosságról szóló 2014. évi éves jelentésről (2015/2283(INI)) | 52 |
| 2018/C 307/06 | Az Európai Parlament 2017. május 17-i állásfoglalása a pénzügyi technológiáról (FinTech): a technológia hatása a pénzügyi szektor jövőjére (2016/2243(INI)) | 57 |
| 2018/C 307/07 | Az Európai Parlament 2017. május 17-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított GHB119 gyapotot (BCS-GHØØ5-8) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D050182 – 2017/2675(RSP)) | 67 |
| 2018/C 307/08 | Az Európai Parlament 2017. május 17-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított DAS-40278-9 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D050183 – 2017/2674(RSP)) | 71 |
| 2018/C 307/09 | Az Európai Parlament 2017. május 17-i állásfoglalása a magyarországi helyzetről (2017/2656(RSP)) | 75 |
| 2018/C 307/10 | Az Európai Parlament 2017. május 17-i állásfoglalása az egész életen át tartó tanulás európai képesítési keretrendszeréről (2016/2798(RSP)) | 79 |
| | 2017. május 18., csütörtök |
| 2018/C 307/11 | Az Európai Parlament 2017. május 18-i állásfoglalása Zambiáról, különösen Hakainde Hichilema ügyéről (2017/2681(RSP)) | 84 |
| 2018/C 307/12 | Az Európai Parlament 2017. május 18-i állásfoglalása Etiópiáról, nevezetesen Dr. Merera Gudina ügyéről (2017/2682(RSP)) | 87 |
| 2018/C 307/13 | Az Európai Parlament 2017. május 18-i állásfoglalása Dél-Szudánról (2017/2683(RSP)) | 92 |
| 2018/C 307/14 | Az Európai Parlament 2017. május 18-i állásfoglalása a megfelelő finanszírozási szerkezet Európa régiói számára: az uniós kohéziós politikában a pénzügyi eszközök és támogatások egyensúlyáról (2016/2302(INI)) | 96 |
| 2018/C 307/15 | Az Európai Parlament 2017. május 18-i állásfoglalása a kohéziós politika keretében nyújtott technikai segítségnyújtás jövőbeli perspektíváiról (2016/2303(INI)) | 103 |
| 2018/C 307/16 | Az Európai Parlament 2017. május 18-i állásfoglalása az Európai Unió és a Koreai Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodás végrehajtásáról (2015/2059(INI)) | 109 |
| 2018/C 307/17 | Az Európai Parlament 2017. május 18-i állásfoglalása a kétállami megoldás megvalósításáról a Közel-Keleten (2016/2998(RSP)) | 113 |
| 2018/C 307/18 | Az Európai Parlament 2017. május 18-i állásfoglalása a Szíriára vonatkozó uniós stratégiáról (2017/2654(RSP)) | 117 |
| 2018/C 307/19 | Az Európai Parlament 2017. május 18-i állásfoglalása a közúti fuvarozásról az Európai Unióban (2017/2545(RSP)) | 123 |
| 2018/C 307/20 | Az Európai Parlament 2017. május 18-i állásfoglalása a dadaabi menekülttáborról (2017/2687(RSP)) | 131 |
| 2018/C 307/21 | Az Európai Parlament 2017. május 18-i állásfoglalása az áthelyezés megvalósításáról (2017/2685(RSP)) | 137 |
| 2018/C 307/22 | Az Európai Parlament 2017. május 18-i állásfoglalása az LMBTI-személyek emberi jogaival kapcsolatos tanácsi iránymutatások végrehajtásáról, különösen a homoszexuális (illetve annak vélt) férfiak csecsenföldi (Oroszország) üldöztetésével kapcsolatban (2017/2688(RSP)) | 140 |
| | 2017. június 1., csütörtök |
| 2018/C 307/23 | Az Európai Parlament 2017. június 1-jei állásfoglalása a növekedést, a versenyképességet és a kohéziót célzó internetkapcsolatról: a gigabitalapú európai társadalom és az 5G (2016/2305(INI)) | 144 |
| 2018/C 307/24 | Az Európai Parlament 2017. június 1-jei állásfoglalása a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a segítségre szoruló felnőttek védelméről (2015/2085(INL)) | 154 |
| 2018/C 307/25 | Az Európai Parlament 2017. június 1-jei állásfoglalása az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének 2018–2022 közötti többéves keretéről (2017/2702(RSP)) | 161 |
| 2018/C 307/26 | Az Európai Parlament 2017. június 1-jei állásfoglalása az európai ipar digitalizációjáról (2016/2271(INI)) | 163 |
| 2018/C 307/27 | Az Európai Parlament 2017. június 1-jei állásfoglalása a Parlament, a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői, az Európai Parlament és a Bizottság Új európai konszenzus a fejlesztési politikáról – A mi világunk, a mi méltóságunk, a mi jövőnk című együttes nyilatkozatáról (2017/2586(RSP)) | 175 |
| 2018/C 307/28 | Az Európai Parlament 2017. június 1-i állásfoglalása a rezilienciáról mint az EU külső tevékenységének egyik stratégiai prioritásáról (2017/2594(RSP)) | 177 |
| 2018/C 307/29 | Az Európai Parlament 2017. június 1-jei állásfoglalása az antiszemitizmus elleni küzdelemről (2017/2692(RSP)) | 183 |
| 2018/C 307/30 | Az Európai Parlament 2017. június 1-jei állásfoglalása a 14. fenntartható fejlesztési cél végrehajtásának elősegítéséről szóló magas szintű ENSZ-konferenciáról (ENSZ Óceán-konferencia) (2017/2653(RSP)) | 186 |

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2017. május 16., kedd

2018/C 307/01

Az Európai Parlament 2017. május 16-i állásfoglalása a 2016–2020-as időszakra vonatkozó uniós e-kormányzati cselekvési tervről (2016/2273(INI))

2

2018/C 307/02

Az Európai Parlament 2017. május 16-i állásfoglalása az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelméről – a csalás elleni küzdelemről szóló 2015. évi éves jelentésről (2016/2097(INI))

11

2018/C 307/03

Az Európai Parlament 2017. május 16-i állásfoglalása az élelmiszer-pazarlás csökkentésére és az élelmiszer-biztonság javítására irányuló erőforrás-hatékonysági kezdeményezésről (2016/2223(INI))

25

2018/C 307/04

Az Európai Parlament 2017. május 16-i állásfoglalása a vámhatóságok teljesítménye és igazgatása mint a kereskedelem elősegítése és az illegális kereskedelem elleni harc egyik eszköze külső vonatkozásainak értékeléséről (2016/2075(INI))

44

2017. május 17., szerda

2018/C 307/05

Az Európai Parlament 2017. május 17-i állásfoglalása a szubszidiaritásról és az arányosságról szóló 2014. évi éves jelentésről (2015/2283(INI))

52

2018/C 307/06

Az Európai Parlament 2017. május 17-i állásfoglalása a pénzügyi technológiáról (FinTech): a technológia hatása a pénzügyi szektor jövőjére (2016/2243(INI))

57

2018/C 307/07

Az Európai Parlament 2017. május 17-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított GHB119 gyapotot (BCS-GHØØ5-8) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D050182 – 2017/2675(RSP))

67

2018/C 307/08

Az Európai Parlament 2017. május 17-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított DAS-40278-9 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D050183 – 2017/2674(RSP))

71

2018/C 307/09

Az Európai Parlament 2017. május 17-i állásfoglalása a magyarországi helyzetről (2017/2656(RSP))

75

2018/C 307/10

Az Európai Parlament 2017. május 17-i állásfoglalása az egész életen át tartó tanulás európai képesítési keretrendszeréről (2016/2798(RSP))

79

2017. május 18., csütörtök

2018/C 307/11

Az Európai Parlament 2017. május 18-i állásfoglalása Zambiáról, különösen Hakainde Hichilema ügyéről (2017/2681(RSP))

84

2018/C 307/12

Az Európai Parlament 2017. május 18-i állásfoglalása Etiópiáról, nevezetesen Dr. Merera Gudina ügyéről (2017/2682(RSP))

87

2018/C 307/13

Az Európai Parlament 2017. május 18-i állásfoglalása Dél-Szudánról (2017/2683(RSP))

92

2018/C 307/14

Az Európai Parlament 2017. május 18-i állásfoglalása a megfelelő finanszírozási szerkezet Európa régiói számára: az uniós kohéziós politikában a pénzügyi eszközök és támogatások egyensúlyáról (2016/2302(INI))

96

2018/C 307/15

Az Európai Parlament 2017. május 18-i állásfoglalása a kohéziós politika keretében nyújtott technikai segítségnyújtás jövőbeli perspektíváiról (2016/2303(INI))

103

2018/C 307/16

Az Európai Parlament 2017. május 18-i állásfoglalása az Európai Unió és a Koreai Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodás végrehajtásáról (2015/2059(INI))

109

2018/C 307/17

Az Európai Parlament 2017. május 18-i állásfoglalása a kétállami megoldás megvalósításáról a Közel-Keleten (2016/2998(RSP))

113

2018/C 307/18

Az Európai Parlament 2017. május 18-i állásfoglalása a Szíriára vonatkozó uniós stratégiáról (2017/2654(RSP))

117

2018/C 307/19

Az Európai Parlament 2017. május 18-i állásfoglalása a közúti fuvarozásról az Európai Unióban (2017/2545(RSP))

123

2018/C 307/20

Az Európai Parlament 2017. május 18-i állásfoglalása a dadaabi menekülttáborról (2017/2687(RSP))

131

2018/C 307/21

Az Európai Parlament 2017. május 18-i állásfoglalása az áthelyezés megvalósításáról (2017/2685(RSP))

137

2018/C 307/22

Az Európai Parlament 2017. május 18-i állásfoglalása az LMBTI-személyek emberi jogaival kapcsolatos tanácsi iránymutatások végrehajtásáról, különösen a homoszexuális (illetve annak vélt) férfiak csecsenföldi (Oroszország) üldöztetésével kapcsolatban (2017/2688(RSP))

140

2017. június 1., csütörtök

2018/C 307/23

Az Európai Parlament 2017. június 1-jei állásfoglalása a növekedést, a versenyképességet és a kohéziót célzó internetkapcsolatról: a gigabitalapú európai társadalom és az 5G (2016/2305(INI))

144

2018/C 307/24

Az Európai Parlament 2017. június 1-jei állásfoglalása a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a segítségre szoruló felnőttek védelméről (2015/2085(INL))

154

2018/C 307/25

Az Európai Parlament 2017. június 1-jei állásfoglalása az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének 2018–2022 közötti többéves keretéről (2017/2702(RSP))

161

2018/C 307/26

Az Európai Parlament 2017. június 1-jei állásfoglalása az európai ipar digitalizációjáról (2016/2271(INI))

163

2018/C 307/27

Az Európai Parlament 2017. június 1-jei állásfoglalása a Parlament, a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői, az Európai Parlament és a Bizottság Új európai konszenzus a fejlesztési politikáról – A mi világunk, a mi méltóságunk, a mi jövőnk című együttes nyilatkozatáról (2017/2586(RSP))

175

2018/C 307/28

Az Európai Parlament 2017. június 1-i állásfoglalása a rezilienciáról mint az EU külső tevékenységének egyik stratégiai prioritásáról (2017/2594(RSP))

177

2018/C 307/29

Az Európai Parlament 2017. június 1-jei állásfoglalása az antiszemitizmus elleni küzdelemről (2017/2692(RSP))

183

2018/C 307/30

Az Európai Parlament 2017. június 1-jei állásfoglalása a 14. fenntartható fejlesztési cél végrehajtásának elősegítéséről szóló magas szintű ENSZ-konferenciáról (ENSZ Óceán-konferencia) (2017/2653(RSP))

186

---

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Parlament |
| | 2017. június 1., csütörtök |
| 2018/C 307/31 | Az Európai Parlament 2017. június 1-jei határozata a Kovács Béla mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2016/2266(IMM)) | 188 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2017. június 1., csütörtök

2018/C 307/31

Az Európai Parlament 2017. június 1-jei határozata a Kovács Béla mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2016/2266(IMM))

188

---

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | EURÓPAI PARLAMENT |
| | 2017. május 16., kedd |
| 2018/C 307/32 | Az Európai Parlament 2017. május 16-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Mongólia közötti partnerségi és együttműködési keretmegállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az Európai Unió és tagállamai nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (09264/2016 – C8-0455/2016 – 2015/0113(NLE)) | 191 |
| 2018/C 307/33 | Az Európai Parlament 2017. május 16-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Bosznia-Hercegovina közötti stabilizációs és társulási megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az Unió és tagállamai nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (13824/2016 – C8-0527/2016 – 2016/0311(NLE)) | 192 |
| 2018/C 307/34 | Az Európai Parlament 2017. május 16-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Norvég Királyság közötti, a 2014 és 2020 közötti időszakra szóló, a Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó kiegészítő szabályokról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (13710/2016 – C8-0005/2017 – 2016/0322(NLE)) | 193 |
| 2018/C 307/35 | Az Európai Parlament 2017. május 16-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Uniónak a gyapottal foglalkozó nemzetközi tanácsadó bizottsághoz (ICAC) való csatlakozásáról szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről 15540/2016 – C8-0024/2017 – 2016/0349(NLE)) | 194 |
| | 2017. május 17., szerda |
| 2018/C 307/36 | Az Európai Parlament 2017. május 17-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Finnország kérelme – EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems) (COM(2017)0157 – C8-0131/2017 – 2017/2058(BUD)) | 195 |
| 2018/C 307/37 | Az Európai Parlament 2017. május 17-i jogalkotási állásfoglalása a gépjármű-nyilvántartási adatokra vonatkozó, Horvátországgal való automatizált adatcsere megindításáról szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló tervezetről (05318/2017 – C8-0033/2017 – 2017/0801(CNS)) | 200 |
| 2018/C 307/38 | Az Európai Parlament 2017. május 17-i állásfoglalása az (EU) 2015/849 európai parlamenti és tanácsi irányelv kiegészítéséről szóló (EU) 2016/1675 felhatalmazáson alapuló rendeletnek a melléklet I. pontjában szereplő táblázatból Guyana törlésének és Etiópia említett táblázatba való felvételének tekintetében történő módosításáról szóló, 2017. március 24-i, felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletről (C(2017)01951 – 2017/2634(DEA)) | 201 |
| | 2017. május 18., csütörtök |
| 2018/C 307/39 | Az Európai Parlament 2017. május 18-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió, Izland, a Liechtensteini Hercegség és a Norvég Királyság közötti, a 2014–2021 közötti időszakra vonatkozó EGT Finanszírozási Mechanizmusról szóló megállapodás, a Norvég Királyság és az Európai Unió közötti, a 2014–2021 közötti időszakra vonatkozó Norvég Finanszírozási Mechanizmusról szóló megállapodás, az Európai Gazdasági Közösség és a Norvég Királyság közötti megállapodáshoz csatolt kiegészítő jegyzőkönyv, valamint az Európai Gazdasági Közösség és Izland közötti megállapodáshoz csatolt kiegészítő jegyzőkönyv megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (06679/2016 – C8-0175/2016 – 2016/0052(NLE)) | 203 |
| 2018/C 307/40 | P8_TA(2017)0224Az online tartalomszolgáltatások határokon átnyúló hordozhatósága a belső piacon ***IAz Európai Parlament 2017. május 18-i jogalkotási állásfoglalása az online tartalomszolgáltatások határokon átnyúló hordozhatóságának a belső piacon történő biztosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2015)0627 – C8-0392/2015 – 2015/0284(COD))P8_TC1-COD(2015)0284Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. május 18-án került elfogadásra az online tartalomszolgáltatásoknak a belső piacon való, határokon átnyúló hordozhatóságáról szóló (EU) .../2017 európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 204 |
| | 2017. június 1., csütörtök |
| 2018/C 307/41 | Az Európai Parlament 2017. június 1-jei jogalkotási állásfoglalása a 2006/112/EK irányelvnek a könyvekre, újságokra és folyóiratokra alkalmazott hozzáadottértékadó-mérték tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2016)0758 – C8-0529/2016 – 2016/0374(CNS)) | 205 |
| 2018/C 307/42 | Az Európai Parlament 2017. június 1-jén elfogadott módosításai a társulási megállapodás keretében elérhető kereskedelmi kedvezményeket kiegészítő, Ukrajnára vonatkozó ideiglenes autonóm kereskedelmi intézkedések bevezetéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2016)0631 – C8-0392/2016 – 2016/0308(COD)) | 212 |
| 2018/C 307/43 | P8_TA(2017)0237A vízumok egységes formátuma ***IAz Európai Parlament 2017. június 1-jei jogalkotási állásfoglalása a vízumok egységes formátumának meghatározásáról szóló, 1995. május 29-i 1683/95/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2015)0303 – C8-0164/2015 – 2015/0134(COD))P8_TC1-COD(2015)0134Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. június 1-jén került elfogadásra a vízumok egységes formátumának meghatározásáról szóló 1683/95/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 220 |
| 2018/C 307/44 | Az Európai Parlament 2017. június 1-jei jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége 2018–2022 közötti többéves keretének létrehozásáról szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (14423/2016 – C8-0528/2016 – 2016/0204(APP)) | 221 |

III   Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2017. május 16., kedd

2018/C 307/32

Az Európai Parlament 2017. május 16-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Mongólia közötti partnerségi és együttműködési keretmegállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az Európai Unió és tagállamai nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (09264/2016 – C8-0455/2016 – 2015/0113(NLE))

191

2018/C 307/33

Az Európai Parlament 2017. május 16-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Bosznia-Hercegovina közötti stabilizációs és társulási megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az Unió és tagállamai nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (13824/2016 – C8-0527/2016 – 2016/0311(NLE))

192

2018/C 307/34

Az Európai Parlament 2017. május 16-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Norvég Királyság közötti, a 2014 és 2020 közötti időszakra szóló, a Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó kiegészítő szabályokról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (13710/2016 – C8-0005/2017 – 2016/0322(NLE))

193

2018/C 307/35

Az Európai Parlament 2017. május 16-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Uniónak a gyapottal foglalkozó nemzetközi tanácsadó bizottsághoz (ICAC) való csatlakozásáról szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről 15540/2016 – C8-0024/2017 – 2016/0349(NLE))

194

2017. május 17., szerda

2018/C 307/36

Az Európai Parlament 2017. május 17-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Finnország kérelme – EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems) (COM(2017)0157 – C8-0131/2017 – 2017/2058(BUD))

195

2018/C 307/37

Az Európai Parlament 2017. május 17-i jogalkotási állásfoglalása a gépjármű-nyilvántartási adatokra vonatkozó, Horvátországgal való automatizált adatcsere megindításáról szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló tervezetről (05318/2017 – C8-0033/2017 – 2017/0801(CNS))

200

2018/C 307/38

Az Európai Parlament 2017. május 17-i állásfoglalása az (EU) 2015/849 európai parlamenti és tanácsi irányelv kiegészítéséről szóló (EU) 2016/1675 felhatalmazáson alapuló rendeletnek a melléklet I. pontjában szereplő táblázatból Guyana törlésének és Etiópia említett táblázatba való felvételének tekintetében történő módosításáról szóló, 2017. március 24-i, felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletről (C(2017)01951 – 2017/2634(DEA))

201

2017. május 18., csütörtök

2018/C 307/39

Az Európai Parlament 2017. május 18-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió, Izland, a Liechtensteini Hercegség és a Norvég Királyság közötti, a 2014–2021 közötti időszakra vonatkozó EGT Finanszírozási Mechanizmusról szóló megállapodás, a Norvég Királyság és az Európai Unió közötti, a 2014–2021 közötti időszakra vonatkozó Norvég Finanszírozási Mechanizmusról szóló megállapodás, az Európai Gazdasági Közösség és a Norvég Királyság közötti megállapodáshoz csatolt kiegészítő jegyzőkönyv, valamint az Európai Gazdasági Közösség és Izland közötti megállapodáshoz csatolt kiegészítő jegyzőkönyv megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (06679/2016 – C8-0175/2016 – 2016/0052(NLE))

203

2018/C 307/40

P8_TA(2017)0224Az online tartalomszolgáltatások határokon átnyúló hordozhatósága a belső piacon ***IAz Európai Parlament 2017. május 18-i jogalkotási állásfoglalása az online tartalomszolgáltatások határokon átnyúló hordozhatóságának a belső piacon történő biztosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2015)0627 – C8-0392/2015 – 2015/0284(COD))P8_TC1-COD(2015)0284Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. május 18-án került elfogadásra az online tartalomszolgáltatásoknak a belső piacon való, határokon átnyúló hordozhatóságáról szóló (EU) .../2017 európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

204

2017. június 1., csütörtök

2018/C 307/41

Az Európai Parlament 2017. június 1-jei jogalkotási állásfoglalása a 2006/112/EK irányelvnek a könyvekre, újságokra és folyóiratokra alkalmazott hozzáadottértékadó-mérték tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2016)0758 – C8-0529/2016 – 2016/0374(CNS))

205

2018/C 307/42

Az Európai Parlament 2017. június 1-jén elfogadott módosításai a társulási megállapodás keretében elérhető kereskedelmi kedvezményeket kiegészítő, Ukrajnára vonatkozó ideiglenes autonóm kereskedelmi intézkedések bevezetéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2016)0631 – C8-0392/2016 – 2016/0308(COD))

212

2018/C 307/43

P8_TA(2017)0237A vízumok egységes formátuma ***IAz Európai Parlament 2017. június 1-jei jogalkotási állásfoglalása a vízumok egységes formátumának meghatározásáról szóló, 1995. május 29-i 1683/95/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2015)0303 – C8-0164/2015 – 2015/0134(COD))P8_TC1-COD(2015)0134Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. június 1-jén került elfogadásra a vízumok egységes formátumának meghatározásáról szóló 1683/95/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

220

2018/C 307/44

Az Európai Parlament 2017. június 1-jei jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége 2018–2022 közötti többéves keretének létrehozásáról szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (14423/2016 – C8-0528/2016 – 2016/0204(APP))

221

---

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| *** | Egyetértési eljárás |
| ***I | Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat |
| ***II | Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat |
| ***III | Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

***

Egyetértési eljárás

***I

Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat

***II

Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat

***III

Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat

(Az eljárás típusát a tervezet által javasolt jogalap határozza meg.)

A Parlament módosításai:

Az új szövegrészeket
  félkövér és dőlt
  betűtípus mutatja. A törléseket a ▌jel vagy áthúzás jelöli. A módosított szövegrészeknél az új szöveget
  félkövér és dőlt
  betűtípus, a törléseket pedig törlés vagy áthúzás jelöli.

félkövér és dőlt

félkövér és dőlt

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

30.8.2018

| 30.8.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 307/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 307/1

---

EURÓPAI PARLAMENT

ÜLÉSSZAK: 2017–2018

2017. május 15–18-i ülések

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 38, 2018.2.1.

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

2017. május 31. – június 1-jei ülések

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 59, 2018.2.15.

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2017. május 16., kedd

| 30.8.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 307/2 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 307/2

---

P8_TA(2017)0205

Uniós e-kormányzati cselekvési terv 2016–2020

Az Európai Parlament 2017. május 16-i állásfoglalása a 2016–2020-as időszakra vonatkozó uniós e-kormányzati cselekvési tervről (2016/2273(INI))

(2018/C 307/01)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a G8-ak nyílt hozzáférésű adatokra vonatkozó chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a G8-ak nyílt hozzáférésű adatokra vonatkozó chartájára,

| — | tekintettel „A 2011–2015-ös időszakra szóló európai elektronikus kormányzati cselekvési terv – Az IKT az intelligens, fenntartható és innovatív kormányzat szolgálatában” című bizottsági közleményre (COM(2010)0743), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A 2011–2015-ös időszakra szóló európai elektronikus kormányzati cselekvési terv – Az IKT az intelligens, fenntartható és innovatív kormányzat szolgálatában” című bizottsági közleményre (COM(2010)0743),

| — | tekintettel a „Versenyképes egységes digitális piac – az e-kormányzat mint élenjáró kezdeményezés” című, 2012. április 20-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Versenyképes egységes digitális piac – az e-kormányzat mint élenjáró kezdeményezés” című, 2012. április 20-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az „Uniós e-kormányzati cselekvési terv 2016–2020 – A közigazgatás digitális átalakításának felgyorsítása” című bizottsági közleményre (COM(2016)0179), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Uniós e-kormányzati cselekvési terv 2016–2020 – A közigazgatás digitális átalakításának felgyorsítása” című bizottsági közleményre (COM(2016)0179),

| — | tekintettel az e-kormányzati teljesítményértékelésről szóló 2016-os bizottsági jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az e-kormányzati teljesítményértékelésről szóló 2016-os bizottsági jelentésre,

| — | tekintettel az „Európai digitális egységes piaci stratégia” című bizottsági közleményre (COM(2015)0192) és a közleményt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2015)0100), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európai digitális egységes piaci stratégia” című bizottsági közleményre (COM(2015)0192) és a közleményt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2015)0100),

| — | tekintettel a digitális egységes piaci intézkedéscsomag megvalósításáról szóló, 2016. január 19-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a digitális egységes piaci intézkedéscsomag megvalósításáról szóló, 2016. január 19-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az európai közigazgatások, üzleti vállalkozások és polgárok rendelkezésére álló interoperabilitási megoldásokra és közös keretekre vonatkozó programnak (ISA2 program) mint a közszféra korszerűsítése eszközének létrehozásáról szóló, 2015. november 25-i (EU) 2015/2240 európai parlamenti és tanácsi határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai közigazgatások, üzleti vállalkozások és polgárok rendelkezésére álló interoperabilitási megoldásokra és közös keretekre vonatkozó programnak (ISA2 program) mint a közszféra korszerűsítése eszközének létrehozásáról szóló, 2015. november 25-i (EU) 2015/2240 európai parlamenti és tanácsi határozatra,

| — | tekintettel az „Európai szabványok a 21. század számára” című, 2016. június 1-i bizottsági közleményre (COM(2016)0358), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európai szabványok a 21. század számára” című, 2016. június 1-i bizottsági közleményre (COM(2016)0358),

| — | tekintettel „A kritikus informatikai infrastruktúrák védelme. Eredmények és következő lépések: a globális kiberbiztonság felé” című, 2011. március 31-i bizottsági közleményre (COM(2011)0163), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A kritikus informatikai infrastruktúrák védelme. Eredmények és következő lépések: a globális kiberbiztonság felé” című, 2011. március 31-i bizottsági közleményre (COM(2011)0163),

| — | tekintettel a hálózati és információs rendszerek biztonságának az egész Unióban egységesen magas szintjét biztosító intézkedésekről szóló, 2016. július 6-i (EU) 2016/1148 európai parlamenti és tanácsi irányelvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a hálózati és információs rendszerek biztonságának az egész Unióban egységesen magas szintjét biztosító intézkedésekről szóló, 2016. július 6-i (EU) 2016/1148 európai parlamenti és tanácsi irányelvre,

| — | tekintettel az „Úton a prosperáló, adatközpontú gazdaság felé” című, 2014. július 2-i bizottsági közleményre (COM(2014)0442), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Úton a prosperáló, adatközpontú gazdaság felé” című, 2014. július 2-i bizottsági közleményre (COM(2014)0442),

| — | tekintettel az „Úton a prosperáló, adatközpontú gazdaság felé” című, 2016. március 10-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Úton a prosperáló, adatközpontú gazdaság felé” című, 2016. március 10-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (általános adatvédelmi rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel a természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (általános adatvédelmi rendelet),

| — | tekintettel az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásáról, a 913/2010/EU rendelet módosításáról és a 680/2007/EK és 67/2010/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1316/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásáról, a 913/2010/EU rendelet módosításáról és a 680/2007/EK és 67/2010/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 11-i 1316/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre,

| — | tekintettel „Az összekapcsoltság a versenyképes digitális egységes piac szolgálatában: Úton a gigabitalapú európai információs társadalom felé” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett bizottsági közleményre (COM(2016)0587), valamint a közleményt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2016)0300), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az összekapcsoltság a versenyképes digitális egységes piac szolgálatában: Úton a gigabitalapú európai információs társadalom felé” című, az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett bizottsági közleményre (COM(2016)0587), valamint a közleményt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2016)0300),

| — | tekintettel az Európai Elektronikus Hírközlési Kódex létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2016)0590), valamint annak 1–11. mellékleteire: Hatásvizsgálat (SWD(2016)0303), A hatásvizsgálat vezetői összefoglalója (SWD(2016)0304), és Az értékelés vezetői összefoglalója (SWD(2016)0305), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Elektronikus Hírközlési Kódex létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2016)0590), valamint annak 1–11. mellékleteire: Hatásvizsgálat (SWD(2016)0303), A hatásvizsgálat vezetői összefoglalója (SWD(2016)0304), és Az értékelés vezetői összefoglalója (SWD(2016)0305),

| — | tekintettel az 1316/2013/EU és a 283/2014/EU rendeletnek az internetkapcsolat helyi közösségekben történő előmozdítása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2016)0589), |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1316/2013/EU és a 283/2014/EU rendeletnek az internetkapcsolat helyi közösségekben történő előmozdítása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2016)0589),

| — | tekintettel a nyílt internet-hozzáférés megteremtéséhez szükséges intézkedések meghozataláról, továbbá az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló 2002/22/EK irányelv és az Unión belüli nyilvános mobilhírközlő hálózatok közötti barangolásról (roaming) szóló 531/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2015. november 25-i (EU) 2015/2120 európai parlamenti és tanácsi rendeletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nyílt internet-hozzáférés megteremtéséhez szükséges intézkedések meghozataláról, továbbá az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló 2002/22/EK irányelv és az Unión belüli nyilvános mobilhírközlő hálózatok közötti barangolásról (roaming) szóló 531/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2015. november 25-i (EU) 2015/2120 európai parlamenti és tanácsi rendeletre,

| — | tekintettel a közszférabeli szervezetek honlapjainak és mobilalkalmazásainak akadálymentesítéséről szóló, 2016. október 26-i (EU) 2016/2102 európai parlamenti és tanácsi irányelvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a közszférabeli szervezetek honlapjainak és mobilalkalmazásainak akadálymentesítéséről szóló, 2016. október 26-i (EU) 2016/2102 európai parlamenti és tanácsi irányelvre,

| — | tekintettel a belső piacon történő elektronikus tranzakciókhoz kapcsolódó elektronikus azonosításról és bizalmi szolgáltatásokról, valamint az 1999/93/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. július 23-i 910/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre („eIDAS-rendelet”) |
| --- | --- |

—

tekintettel a belső piacon történő elektronikus tranzakciókhoz kapcsolódó elektronikus azonosításról és bizalmi szolgáltatásokról, valamint az 1999/93/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. július 23-i 910/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre („eIDAS-rendelet”)

| — | tekintettel a közszféra információinak további felhasználásáról szóló, 2013. június 26-i 2013/37/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a közszféra információinak további felhasználásáról szóló, 2013. június 26-i 2013/37/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre,

| — | tekintettel az európai szolgáltatási e-kártya és a kapcsolódó adminisztratív eszközök bevezetéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló, 2017. január 10-i bizottsági javaslatra (COM(2016)0824), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai szolgáltatási e-kártya és a kapcsolódó adminisztratív eszközök bevezetéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló, 2017. január 10-i bizottsági javaslatra (COM(2016)0824),

| — | tekintettel „A személyes adatok cseréje és védelme a globalizált világban” című, 2017. január 10-i bizottsági közleményre (COM(2017)0007), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A személyes adatok cseréje és védelme a globalizált világban” című, 2017. január 10-i bizottsági közleményre (COM(2017)0007),

| — | tekintettel „Az európai adatközpontú gazdaság kiépítése” című, 2017. január 10-i bizottsági közleményre (COM(2017)0009), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai adatközpontú gazdaság kiépítése” című, 2017. január 10-i bizottsági közleményre (COM(2017)0009),

| — | tekintettel az elektronikus kommunikáció során a magánélet tiszteletben tartásáról és a személyes adatok védelméről, valamint a 2002/58/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre (az adatvédelemről és az elektronikus kommunikációkról szóló rendelet) irányuló, 2017. január 10-i bizottsági javaslatra (COM(2017)0010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az elektronikus kommunikáció során a magánélet tiszteletben tartásáról és a személyes adatok védelméről, valamint a 2002/58/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre (az adatvédelemről és az elektronikus kommunikációkról szóló rendelet) irányuló, 2017. január 10-i bizottsági javaslatra (COM(2017)0010),

| — | tekintettel a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek által történő kezelése tekintetében az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló, 2017. január 10-i bizottsági javaslatra (COM(2017)0008), |
| --- | --- |

—

tekintettel a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek által történő kezelése tekintetében az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló, 2017. január 10-i bizottsági javaslatra (COM(2017)0008),

| — | tekintettel az adatbázisok jogi védelméről szóló, 1996. március 11-i 96/9/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az adatbázisok jogi védelméről szóló, 1996. március 11-i 96/9/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre,

| — | tekintettel az „Európai számításifelhő-kezdeményezés – a versenyképes adat- és tudásalapú gazdaság kiépítése Európában” című, 2016. április 19-i bizottsági közleményre (COM(2016)0178), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európai számításifelhő-kezdeményezés – a versenyképes adat- és tudásalapú gazdaság kiépítése Európában” című, 2016. április 19-i bizottsági közleményre (COM(2016)0178),

| — | tekintettel a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26-i 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26-i 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre,

| — | tekintettel az elektronikus számlázás közbeszerzésben történő alkalmazásáról szóló, 2014. április 16-i 2014/55/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az elektronikus számlázás közbeszerzésben történő alkalmazásáról szóló, 2014. április 16-i 2014/55/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre,

| — | tekintettel az „Új európai készségfejlesztési program” című, 2016. június 10-i bizottsági közleményre (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Új európai készségfejlesztési program” című, 2016. június 10-i bizottsági közleményre (COM(2016)0381),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére, valamint az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és a Jogi Bizottság véleményére (A8-0178/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére, valamint az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és a Jogi Bizottság véleményére (A8-0178/2017),

| A. | mivel a közigazgatások modernizációs stratégiáit a változó környezethez kell igazítani, hogy lehetővé váljon a kormányzás digitális átalakítása; |
| --- | --- |

A.

mivel a közigazgatások modernizációs stratégiáit a változó környezethez kell igazítani, hogy lehetővé váljon a kormányzás digitális átalakítása;

| B. | mivel a kormányzati szolgáltatások digitalizálásának elő kell segítenie az egységes piacban rejlő lehetőségek teljes kiaknázását, az állampolgári jogok jobb gyakorlását, a polgárok életminőségének javulását, a régiók társadalmi és gazdasági fejlődését, a polgárok közszolgálatokkal kapcsolatos ismereteinek és az azokban való részvételének fokozását és e közszolgálatok hatékonyságának és költséghatékonyságának növelését, valamint a polgárok hatóságokkal folytatott párbeszédének fokozásán és az átláthatóság növelésén keresztül a politikai részvétel megerősítését; mivel az EU-nak ösztönöznie kell a bevált gyakorlatok és technológiák tagállamok közötti cseréjét; |
| --- | --- |

B.

mivel a kormányzati szolgáltatások digitalizálásának elő kell segítenie az egységes piacban rejlő lehetőségek teljes kiaknázását, az állampolgári jogok jobb gyakorlását, a polgárok életminőségének javulását, a régiók társadalmi és gazdasági fejlődését, a polgárok közszolgálatokkal kapcsolatos ismereteinek és az azokban való részvételének fokozását és e közszolgálatok hatékonyságának és költséghatékonyságának növelését, valamint a polgárok hatóságokkal folytatott párbeszédének fokozásán és az átláthatóság növelésén keresztül a politikai részvétel megerősítését; mivel az EU-nak ösztönöznie kell a bevált gyakorlatok és technológiák tagállamok közötti cseréjét;

| C. | mivel az ikt-ágazat azt a feladatot kapta, hogy ezt az átalakulást a közigazgatásokra szabott egyedi megoldások nyújtásával segítse; |
| --- | --- |

C.

mivel az ikt-ágazat azt a feladatot kapta, hogy ezt az átalakulást a közigazgatásokra szabott egyedi megoldások nyújtásával segítse;

| D. | mivel a kormányzás digitális átalakítását uniós, tagállami, regionális és helyi szinten kell kezdeményezni; |
| --- | --- |

D.

mivel a kormányzás digitális átalakítását uniós, tagállami, regionális és helyi szinten kell kezdeményezni;

| E. | mivel a digitális közigazgatásban rejlő lehetőségeket csak akkor lehet teljes mértékben kiaknázni, ha a polgárok és a vállalatok maradéktalanul megbízhatnak a kínált szolgáltatásokban; |
| --- | --- |

E.

mivel a digitális közigazgatásban rejlő lehetőségeket csak akkor lehet teljes mértékben kiaknázni, ha a polgárok és a vállalatok maradéktalanul megbízhatnak a kínált szolgáltatásokban;

| F. | mivel az EU e-igazságügyi portálja alapvető eszköze az információhoz és az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés biztosításának, és fontos lépést jelent az EU közigazgatása modernizálásának megvalósításában; |
| --- | --- |

F.

mivel az EU e-igazságügyi portálja alapvető eszköze az információhoz és az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférés biztosításának, és fontos lépést jelent az EU közigazgatása modernizálásának megvalósításában;

| G. | mivel a jogbiztonságot növelné és a vállalkozások költségeit csökkentené, ha az információhoz jobban hozzá lehetne férni, illetve ha a korszerűbb digitális eszközöket szélesebb körben használnák a vállalkozások életciklusa során a társasági joggal összefüggő formaságok intézésére; |
| --- | --- |

G.

mivel a jogbiztonságot növelné és a vállalkozások költségeit csökkentené, ha az információhoz jobban hozzá lehetne férni, illetve ha a korszerűbb digitális eszközöket szélesebb körben használnák a vállalkozások életciklusa során a társasági joggal összefüggő formaságok intézésére;

| H. | mivel Európa-szerte jelenleg is erőfeszítések zajlanak az elektronikus cég- és csődnyilvántartások összekötésére, ami a belső piac átláthatósága és jogbiztonsága szempontjából fontos; |
| --- | --- |

H.

mivel Európa-szerte jelenleg is erőfeszítések zajlanak az elektronikus cég- és csődnyilvántartások összekötésére, ami a belső piac átláthatósága és jogbiztonsága szempontjából fontos;

| I. | mivel a tagállamok által használt technikai szabványok eltérései miatt még nem lehetséges az e-igazságügyi portálon keresztül egységesen hozzáférni ezekhez a nyilvántartásokhoz; mivel további erőfeszítésekre van szükség az EU nyilvánossága számára hozzáférhető, interoperábilis és felhasználóbarát e-kormányzati eszközök rendelkezésre állásának megvalósításához; mivel egy bizonyos fokú adatbiztonság és feldolgozási védelem az e-igazságszolgáltatás használatának alapvető előfeltétele, tekintettel az igazságügyi munka során érintett adatok jellegére; |
| --- | --- |

I.

mivel a tagállamok által használt technikai szabványok eltérései miatt még nem lehetséges az e-igazságügyi portálon keresztül egységesen hozzáférni ezekhez a nyilvántartásokhoz; mivel további erőfeszítésekre van szükség az EU nyilvánossága számára hozzáférhető, interoperábilis és felhasználóbarát e-kormányzati eszközök rendelkezésre állásának megvalósításához; mivel egy bizonyos fokú adatbiztonság és feldolgozási védelem az e-igazságszolgáltatás használatának alapvető előfeltétele, tekintettel az igazságügyi munka során érintett adatok jellegére;

| 1. | úgy véli, hogy az e-kormányzat fejlesztése a digitális egységes piac alapvető fontosságú eleme, és arra kéri a Bizottságot, hogy a cselekvési tervre vonatkozóan határozzon meg teljesítménymutatókon alapuló, konkrét, mérhető célokat, valamint kísérje figyelemmel ezek teljesítését és évente készítsen jelentést a Parlamentnek a terv megvalósítása terén elért haladásról; hangsúlyozza, hogy a 2011–2015 közötti e-kormányzati cselekvési terv uniós és tagállami szinten egyaránt kedvező eredményekkel járt; arra ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az e-szolgáltatások kihasználtsági szintjének fokozása érdekében mérjék fel a fogyasztói igényeket; |
| --- | --- |

1.

A közigazgatások digitalizálása

| 2. | véleménye szerint a közigazgatásoknak 2022-re nyitottnak, átláthatónak, hatékonynak és inkluzívnak kell lenniük, a polgárok és vállalkozások számára határok nélküli, egyénre szabott, felhasználóbarát, hozzáférhető és „végponttól végpontig” jellegű digitális közszolgáltatásokat kell nyújtaniuk, csökkentve ezáltal a polgárokat és vállalkozásokat, különösen pedig a kkv-kat terhelő költségeket, korlátokat és adminisztrációs akadályokat, ezáltal kihasználva a digitális forradalom kínálta valamennyi előnyt; úgy véli ugyanakkor, hogy ennek összhangban kell lennie a közigazgatás méltányos átszervezésével; |
| --- | --- |

2.

| 3. | támogatja az arra irányuló tervet, hogy a jövőbeli kezdeményezések az „alapértelmezésben digitális” elven alapuljanak és hangsúlyozza az egyszeri adatszolgáltatás elve alkalmazásának fontosságát, amely a szükségtelenül hosszadalmas adminisztratív eljárások elkerülésével megkönnyíti a polgárok és a vállalatok számára a közigazgatásokkal való interakciót, valamint lehetővé teszi a korábban már megadott adatok más alkalmazásokhoz való újbóli felhasználását; kiemeli, hogy a Bizottság tanulmányai szerint az „alapértelmezésben digitális” megközelítés uniós szintű végrehajtása 2017-ig mintegy 5 milliárd EUR megtakarítást eredményezne; felszólítja a Bizottságot, hogy számoljon be a Parlamentnek a vállalatok egyszeri adatszolgáltatásával kapcsolatos nagyszabású kísérleti projekt eredményeiről, valamint 2017 végéig indítson nagyszabású kísérleti projektet a polgárok egyszeri adatszolgáltatása tárgyában is; |
| --- | --- |

3.

| 4. | üdvözli a Bizottság ama szándékát, hogy a lehető leghamarabb egyablakos digitális portált alakítson ki, amely az egységes piac online szolgáltatásait nemzeti és uniós szinten egyaránt összekapcsoló, koherens – az uniós én nemzeti szabályokra és a segítségnyújtási szolgáltatásokra vonatkozó információra kiterjedő – csomagot kínálna a polgároknak és a vállalkozásoknak, valamint teljes körű online ügyintézést biztosítson a határokon átnyúló helyzetekre vonatkozó eljárások során a polgárok és a vállalkozások számára, illetve elősegítse az egyszeri adatszolgáltatás elve alkalmazását; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák az egyablakos ügyintézés gyors és teljes végrehajtását, valamint tegyenek meg minden szükséges intézkedést ennek hatékony működése és interoperabilitása garantálásához, kiaknázva az abban rejlő összes potenciált és előnyt; kiemeli, hogy elő kell mozdítani a már most is ügyfélportálokat alkalmazó tagállamokban bevált gyakorlatokat; véleménye szerint e kezdeményezésnek biztosítania kell, hogy az összes tagállami online szolgáltatás és a rendelkezésre álló, interoperábilis uniós szolgáltatások portáljaként valamennyi tagállam egyetlen hivatalos e-szolgáltatási portált hozzon létre; sürgeti a tagállamokat, hogy biztosítsák az egyablakos ügyintézési portál gyors és teljes végrehajtását; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, milyen további módokon lehet a cégek életciklusa alatt jelentkező formaságok – a céges dokumentumok elektronikus kitöltése és a határokon átnyúló és egyéb információ cégnyilvántartásokban való megadása – digitális megoldások alkalmazásával történő intézését népszerűsíteni; megjegyzi, hogy ezen a területen a jogi szabályozás lehet az egyetlen módja annak, hogy az Unió teljes területén használt digitális megoldások számára megfelelő jogi keretet biztosítsanak; |
| --- | --- |

5.

| 6. | úgy véli, hogy a tagállamok elektronikus cég- és csődnyilvántartásainak összekötésére irányuló munkát tovább kellene fokozni, és hangsúlyozza, hogy ennek elvégzése mennyire fontos a belső piac szempontjából; hangsúlyozza, hogy a megadandó információknak közös európai sablont vagy keretet kellene követniük; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kiemeli, hogy az inkluzív, hozzáférhető és mindenki számára igénybe vehető digitális közszolgáltatások alapvető fontosságúak a versenyképesség, a növekedés és a munkahelyek ösztönzésére irányuló politikák megtervezésének és megvalósításának támogatása szempontjából, és felszólítja a tagállamokat, hogy maradéktalanul hajtsák végre és alkalmazzák a közszektorbeli szervezetek webhelyeinek és mobilalkalmazásainak a fogyatékossággal élők és az idősek számára történő akadálymentesítéséről szóló új irányelvet; |
| --- | --- |

7.

| 8. | hangsúlyozza a nyílt hozzáférésű adatok fontosságát, amely értelmében a közigazgatásokon belül és azok között szabadon fel- és újrahasználhatók – akár harmadik felek által is – egyes közszektorbeli információk, akár harmadik felek által is; kiemeli, hogy biztosítékokra van szükség a szerzői jogok és az adatvédelem tiszteletben tartásának biztosításához; megismétli, hogy a nyitott és befogadó szabad adatáramlás új innovatív megoldások továbbfejlesztését és megteremtését, valamint a hatékonyság és az átláthatóság növelését tenné lehetővé; hangsúlyozza, hogy az ismeretszerzés új lehetőségeinek előmozdítása, valamint egy nyitott társadalom kialakításának és megerősítésének elősegítése céljából az ilyen jellegű adatokat és nyilvános információkat lehetőség szerint elérhetővé kell tenni; emlékeztet arra, hogy a közigazgatásoknak – amennyire csak lehetséges – nyilvánossá kell tenniük az adatokat, különösen nagyon nagy mennyiségű előállított adat, például az európai térinformációs infrastruktúra (INSPIRE) program esetében; úgy véli, hogy nagyobb erőfeszítéseket kell tenni az adatokra irányuló összehangolt stratégiák európai intézményekben és tagállamokban való végrehajtása érdekében egyaránt, beleértve a nyilvános megosztású adatok növelését és gyorsabb megosztását, az adatok minőségének javítását, az adatokhoz való hozzáférés megkönnyítését, valamint az e-jogszabályok számítógéppel olvasható formában való megadását; |
| --- | --- |

8.

| 9. | felhívja a figyelmet az elektronikus részvétel előnyeire, és kiemeli, hogy a tagállamoknak jobban ki kellene használniuk az e-konzultációt, az e-tájékoztatást és az e-döntéshozatalt; hangsúlyozza, hogy a rendszerekkel való visszaélés elkerülése, valamint az elszámoltathatóság és az átláthatóság biztosítása érdekében az e-részvételnek és különösen az e-döntéshozatalnak összhangban kell lennie az eIDAS-rendelettel; |
| --- | --- |

9.

| 10. | üdvözli az uniós és tagállami szintű e-részvétel fokozása érdekében az összes uniós intézmény által tett kezdeményezéseket, és kéri a Bizottságot az olyan digitális eszközök továbbfejlesztésére, amilyen például az elektronikus szavazási rendszer, valamint a polgárok és vállalatok uniós döntéshozatali rendszerben való részvételének fokozását célzó e-petíciók; |
| --- | --- |

10.

| 11. | megjegyzi, hogy az elmúlt öt évben megnőtt a mobilkészülékek használata, ugyanakkor a nyilvános weboldalak csupán egyharmada mobilbarát; ezért felszólítja a tagállamokat, hogy mérjék fel az e-kormányzati szolgáltatásokat célzó mobil megoldások fejlesztésének lehetőségeit, valamint tegyék azokat mindenki számára felhasználóbaráttá és akadálymentessé; hangsúlyozza, hogy az e-kormányzati szolgáltatásokhoz való hozzáférés jövőbiztossá tételéhez a közigazgatási honlapokat és eszközöket a legkorszerűbb eszközökhöz és a folyamatosan fejlődő kiberbiztonsági követelményekhez kell igazítani; |
| --- | --- |

11.

| 12. | felszólítja a tagállamokat, hogy termékek vagy szolgáltatások beszerzése vagy a kivitelezési munkák pályáztatása során mozdítsák elő és alkalmazzák az e-közbeszerzést, ezáltal átláthatóbbá és hatékonyabbá téve a közkiadásokat, valamint csökkentve a költségeket és a bürokráciát; felszólítja a tagállamokat arra is, hogy növeljék az állami szektorokban a szerződés-nyilvántartások és interoperábilis elektronikus aláírások használatát; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyék meg az annak biztosításához szükséges lépéseket, hogy a nyilvános közbeszerzési eljárások átláthatóak legyenek és az információk valós időben álljanak az eljárások valamennyi résztvevője rendelkezésére; felszólítja e tekintetben a Bizottságot a közbeszerzési felhívások során innovációs feltételek alkalmazását illető bevált gyakorlatok cseréjének előmozdítására, különösen annak biztosításával, hogy a pályázatok ne akadályozzák a megoldásokat, ehelyett inkább hagyjanak teret arra, hogy a pályázók innovatív, nyitott megoldásokat javasolhassanak; felszólítja a Bizottságot, hogy folytassa az e-számlázási szabványokra, az e-benyújtásra és az e-hirdetményre irányuló tevékenységét, valamint az ilyen rendszerekben végzett valamennyi művelet elszámoltathatóságának és nyomon követhetőségének javítása érdekében ösztönözze a közigazgatások belső rendszereiben az elektronikus azonosítás alkalmazását; |
| --- | --- |

12.

| 13. | hangsúlyozza, hogy biztonságos, megbízható és interoperábilis, határokon átnyúló közszolgáltatásokat kell kialakítani, elkerülve a további széttöredezettséget és támogatva a mobilitást; hangsúlyozza, hogy az interoperabilitás és a szabványosítás az e-kormányzati struktúrák végrehajtásának kulcsfontosságú részét képezi, ezért üdvözli a Bizottság „Európai szabványok a 21. század számára” című közleményét, illetve ezzel összefüggésben az európai interoperabilitási keret felülvizsgálatát; hangsúlyozza, hogy a nyílt szabványok használata alapvető ahhoz, hogy lehetővé váljon az uniós polgárok számára a kormányzati platformokon való részvétel, továbbá kiemeli, hogy a szabványoknak inkluzív, tisztességes és jövőbiztos jellegük, valamint nyitott és átlátható kidolgozásuk révén a társadalom egészének érdekét kell szolgálniuk; ezért felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a közszféra digitális megoldásainak fejlesztésekor mozdítsák elő a nyílt szabványokat, valamint fordítsanak nagyobb figyelmet az interoperabilitásra és a digitális technológia hatékony használatának potenciális előnyeire; |
| --- | --- |

13.

| 14. | sajnálatát fejezi ki, hogy a vidéki területeken található európai háztartások csupán 28 %-a rendelkezett gyors vezetékes internetkapcsolattal 2015-ben, valamint hogy bár a 4G átlagos lefedettsége az EU egészére vonatkozóan 86 %-os, ez a szám a vidéki területeken csak 36 %, felhívja továbbá a figyelmet arra, hogy sürgős szükség van a szélessávú internetkapcsolat kiépítésének támogatására, különösen vidéki területeken, mivel a nagysebességű szélessávú internet hozzáférés nélkülözhetetlen az e-kormányzati szolgáltatások használatához és az általuk kínált előnyök kihasználásához; ezért felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz vagy egyéb megfelelő uniós programok keretében 2020 után is biztosítsanak megfelelő finanszírozást a szélessávú internetkapcsolat kiszélesítéséhez, a digitális szolgáltatási infrastruktúrához és a közigazgatások határokon átnyúló interakciójához, ezáltal biztosítva a hosszú távú fenntarthatóságot; felszólítja e tekintetben az üzemeltetőket, hogy fektessenek be többet az infrastruktúrába az internetkapcsolat vidéki területeken történő javítására és annak biztosításába, hogy az 5G formájában a vidéki területek is részesülhessenek a nagyon nagy kapacitású internetes hálózatok előnyeiből, tekintve, hogy ez fogja jelenteni a digitális társadalmaink egyik kulcsfontosságú építőelemét; |
| --- | --- |

14.

| 15. | hangsúlyozza, hogy a biztonságos, megfelelő, ellenállóképes, megbízható és nagy teljesítményű infrastruktúra – mint például az ultragyors széles sávú és távközlési hálózatok – teljes körű bevezetése alapvetően fontos az e-kormányzati szolgáltatások működéséhez; ezért az európai stratégiai célkitűzések elérése érdekében felhív az Európai Elektronikus Hírközlési Kódex (EEHK) mielőbbi elfogadására; döntő fontosságúnak tekinti, hogy a közigazgatási szervek lépést tartsanak a technológiai fejlődéssel, valamint hogy elegendő kapacitásuk legyen a felhasználók igényeit kielégítő innovatív technológiák, például a nagy adathalmazok és a dolgok internete bevezetéséhez, vagy a mobilszolgáltatások, például az 5G használatához; |
| --- | --- |

15.

| 16. | úgy véli, hogy az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz műszaki építőelemeinek a köz- és a magánszféra egészében való további felhasználása döntő fontosságú a digitális szolgáltatási infrastruktúra működéséhez; hangsúlyozza, hogy garantálni kell az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz műszaki építőelemeinek, valamint a nagy volumenű kísérleti projektek és az ISA2 eredményeinek 2020 utáni, hosszú távú fenntarthatóságát; kiemeli a Wifi4EU kezdeményezés által nyújtott lehetőséget a nagy sebességű hálózatokhoz való egyetemes hozzáférés előmozdítása tekintetében; felhívja ezért a Bizottságot, hogy a digitális egységes piac céljainak elérése érdekében működjön együtt a tagállamokkal a hosszú távú irányítási struktúra kialakítása céljából, amelynek prioritása az kell, hogy legyen, hogy megfeleljen a polgárok és az üzleti vállalkozások igényeinek, és amelynek mindenhol, ahol csak lehetséges, elő kell mozdítania a közös standardok használatát; |
| --- | --- |

16.

| 17. | megjegyzi, hogy az adatintenzív állami szolgáltatásokkal kapcsolatos innovatív megoldások, például a felhőalapú szolgáltatások terjedése még mindig lassú, elterjedtsége pedig töredezett; emlékeztet arra, hogy az INSPIRE-höz hasonló szolgáltatások nagy mennyiségű adatot generálnak, ami nagyobb tárolási kapacitást tesz szükségessé; e tekintetben üdvözli a Bizottság Európai számításifelhő-kezdeményezését, és úgy véli, hogy az európai nyílt tudományosadat-felhő felhasználói bázisát ki kell terjeszteni a közszférára; |
| --- | --- |

17.

| 18. | felszólítja a Bizottságot, hogy hívja fel az emberek figyelmét az e-igazságügyi portál jelentőségére és felhasználási lehetőségeire, továbbá hogy tegye azt az igazságszolgáltatásra vonatkozó valamennyi releváns információ és az igazságszolgáltatáshoz való tagállami hozzáférés egyablakos elérési pontjává; megállapítja azonban, hogy az eljárásokban részt vevő felek közül nem mindegyik rendelkezik egyenlő hozzáféréssel vagy a szükséges készségekkel ahhoz, hogy az információs és kommunikációs technológiákat használja, ami azt jelentheti, hogy az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférésük korlátozott; hangsúlyozza, hogy különös figyelmet kell fordítani arra, hogy az e-igazságügyi portálhoz hozzáférést biztosítsanak a fogyatékossággal élők számára; |
| --- | --- |

18.

| 19. | a közszolgáltatások határokon átnyúló elérését elősegítő egyik legfontosabb lépésként üdvözli az e-CODEX bevezetését, amely lehetővé teszi a polgárok és az összes tagállam bírósága közti közvetlen kommunikációt; |
| --- | --- |

19.

| 20. | gratulál a Tanácsnak és a Bizottságnak a jogi kutatás és a bíróságok közötti párbeszéd előmozdítása szempontjából rendkívül hasznos európai esetjogi azonosító (ECLI) bevezetésére fordított munkájáért, és üdvözli az ECLI keresőmotorjának létrehozását, amely az Unió teljes területén megkönnyíti a jogi tájékoztatáshoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

20.

| 21. | megismétli, hogy a digitális kirekesztés kockázatainak minimalizálása érdekében nemzeti, regionális és helyi szintű képzési tevékenységek kidolgozásával és támogatásával javítani kell a közigazgatási alkalmazottak, valamint valamennyi polgár és vállalkozás digitális készségeit, továbbá az e-kormányzással foglalkozó szakirányú képzéseket kell bevezetni a köztisztviselők és a döntéshozók számára; hangsúlyozza, hogy a digitális készségek az e-kormányzásban való részvétel elengedhetetlen feltételét jelentik; bátorítja az európai kreditátviteli és -gyűjtési (ECTS) rendszerben elismert, egységes elektronikus távoktatási tanterv kidolgozását; úgy véli, hogy az e-kormányzat fejlesztésének egyik legfontosabb eleme a digitális készségek folyamatos fejlesztése; hangsúlyozza, hogy meg kell szüntetni és meg kell előzni a különböző földrajzi területeken, társadalmi-gazdasági szinteken élők és a generációk közötti digitális szakadékot; felszólítja a tagállamokat, hogy kövessék az e-kormányzati cselekvési terv azon javaslatait, amelyek különösen a fiatalok számára teszik lehetővé, hogy az élet más területén folytatott kommunikációs szokásaikat tükröző módon intézzék ügyeiket a közigazgatási szervekkel, valamint tovább hangsúlyozza, hogy a digitális készségek oktatása különösen fontos az idősek esetén, akik gyakran nem rendelkeznek az e-szolgáltatások használatához szükséges készségekkel vagy önbizalommal; véleménye szerint a tagállamoknak elő kellene mozdítaniuk az egész életen át tartó tanulást és elő kellene segíteniük a kommunikációs és oktatási kampányokat, köztük a médiaműveltség oktatására szakosodott hálózatok létrehozását azért, hogy az uniós polgárok teljes mértékben kihasználhassák az új e-kormányzati portálok és szolgáltatások kínálta kapacitásokat; |
| --- | --- |

21.

| 22. | hangsúlyozza, hogy a kirekesztés elkerülése érdekében inkluzív, kettős – online és offline – megközelítésre van szükség, figyelembe véve a digitális írástudatlanság jelenlegi mértékét és azt, hogy az európaiak több mint 22 %-a, különösen az idősek nem szívesen használják az internetes szolgáltatásokat a közigazgatással való kapcsolatukban; hangsúlyozza, hogy számos oka lehet az online szolgáltatások használata elutasításának – például ismerethiány, készségek hiánya, bizalomhiány és téves elképzelések –, amelyekkel foglalkozni kell vagy amelyeket fel kell számolni; úgy véli, hogy annak érdekében, hogy elkerüljük a digitális kirekesztést, illetve a digitális szakadék továbbmélyülését, biztosítani kell az e-kormányzati szolgáltatásokhoz való hozzáférést és ezek megfelelő minőségét a vidéki, hegyvidéki és távoli területeken élő polgárok számára; |
| --- | --- |

22.

| 23. | hangsúlyozza, hogy a digitalizálás költségmegtakarításokat hozhat a hatóságoknak; tudatában van annak, hogy a digitalizációt és a modernizációs csomagokból fakadó további kihívásokat költségvetési megszorítások mellett kell kezelni, különösen pedig annak, hogy a regionális és helyi hatóságoknak továbbra is hatalmas munkateherrel kell megküzdeniük a következő években, amelyekhez ezért nemcsak a nyílt szabványokon alapuló – és ezáltal a fenntartási költségeket csökkentő és az innovációt serkentő – digitális megoldások elfogadására, hanem a köz-magán társulások előmozdítására is szükség van; hangsúlyozza, hogy a költséghatékonyság idővel jelentkezni fog, mivel a digitalizációra irányuló befektetések a jövőben csökkenteni fogják az igazgatási kiadásokat; kiemeli, hogy ennek bekövetkeztéig továbbra is elkerülhetetlenül szükség van az online és offline megközelítésre; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rámutat, hogy az egyes közigazgatási eljárások digitalizálásának mérlegelésekor figyelembe kell venni a kiemelkedően fontos közérdeken alapuló kifogásokat; |
| --- | --- |

24.

Határokon átnyúló e-kormányzás a közigazgatás valamennyi szintjén

| 25. | hangsúlyozza a határokon átnyúló, fenntartható e-kormányzási infrastruktúrák létrehozásának fontosságát a négy alapvető szabadságjoghoz való hozzáférés és e jogok gyakorlásának egyszerűsítése érdekében; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kiemeli a határokon átnyúló e-kormányzati szolgáltatásoknak a polgárok mindennapi életében betöltött jelentőségét, továbbá hangsúlyozza a szociális biztonságra vonatkozó információk elektronikus adatcseréje (EESSI) és az EURES (az Európai Foglalkoztatási Mobilitás Portálja), illetve a határokon átnyúló e-egészségügyi szolgáltatások továbbfejlesztésének előnyeit; |
| --- | --- |

26.

| 27. | üdvözli a határokon átnyúló digitális vények kifejlesztésére irányuló különböző bizottsági kezdeményezéseket, különösen az interoperabilitás és szabványosítás tekintetében; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy túlságosan lassan terjednek el e megoldások az uniós polgároknak kínált értékeihez és jelentőségéhez képest; felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az adatvédelemtől kezdve az adatcserék biztonságán át a szükséges digitális infrastruktúra és szolgáltatások kiépítéséig megfelelő keret álljon rendelkezésre a tagállamok közötti bizalom előmozdítására és a határokon átnyúló digitális vények kifejlesztésének felgyorsítására; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kéri a Bizottságot, hogy a munkaadók és az álláskeresők Európai Unión belüli mobilitásának megkönnyítése és fokozása érdekében fejlessze tovább és mozdítsa elő az EURES (az Európai Foglalkoztatási Mobilitás Portálja) alkalmazását az állami foglalkoztatási szolgálat rendszerei és az EURES portál közötti szorosabb integráción és együttműködésen keresztül; |
| --- | --- |

28.

| 29. | hangsúlyozza, hogy az e-egészségügy jelentős mértékben javíthatja a polgárok életminőségét azzal, hogy elérhetőbb, költséghatékonyabb és hatékonyabb egészségügyi ellátást biztosít a betegek számára; |
| --- | --- |

29.

| 30. | úgy véli, hogy a határokon átnyúló e-kormányzati szolgáltatások teljes körű működése érdekében foglalkozni kell a nyelvi akadályokkal, és a közigazgatásoknak – különösen a határ menti régiókban – nem csak az érintett tagállam nyelvén, hanem más releváns európai nyelveken is hozzáférhetővé kell tenniük az információkat és a szolgáltatásokat; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kiemeli a bevált gyakorlatok, minták és projekttapasztalatok valamennyi közigazgatási szint közötti cseréjének fontosságát a tagállamokon belül és a tagállamok között egyaránt; elismeri, hogy az uniós finanszírozású nagyszabású kísérleti projektek – például az eSENSE, eCODEX és TOOP – jelentősen hozzájárultak a határokon átnyúló szolgáltatások kibővítéséhez Európában; |
| --- | --- |

31.

| 32. | véleménye szerint az e-kormányzat tagállami teljesítménye átfogó nyomon követésének biztosítania kell, hogy a teljesítmény-módszertan megfelelően figyelembe vegye a nemzeti sajátosságokat; kiemeli a megbízhatóan mért tagállami teljesítmény előnyeit a döntéshozók és a közvélemény számára; |
| --- | --- |

32.

| 33. | rámutat, hogy az interoperabilitás, a nyílt szabványok és a nyílt hozzáférésű adatok nem csak határokon átnyúló helyzetben alapvetőek, de az egyes tagállamok nemzeti, regionális és helyi közigazgatási szintjei között is szükségesek, figyelembe véve egyszersmind az adatvédelem szükségességét is az információk átadása során; |
| --- | --- |

33.

| 34. | felszólítja a Bizottságot és a többi uniós intézményt, hogy mutassanak példát az e-kormányzás területén, és kínáljanak átlátható, felhasználóbarát kapcsolódási felületet a polgárok és a vállalkozások számára, valamint a „végponttól végpontig” digitális szolgáltatások területén, különösen az uniós finanszírozás és közbeszerzés alkalmazása során, felszólítja továbbá a Bizottságot, hogy fokozza erőfeszítéseit a honlapjai valamennyi uniós nyelvre való lefordítása és a bevált gyakorlatok kiemelése érdekében; |
| --- | --- |

34.

Adatvédelem és adatbiztonság

| 35. | hangsúlyozza, hogy a 2016–2020-as időszakra vonatkozó uniós e-kormányzati cselekvési terv sikeréhez alapvetően fontos a polgárok személyes adatok védelmébe vetett bizalma, és kiemeli, hogy a digitális szolgáltatások iránti bizalom növelése érdekében a közigazgatásoknak biztonságosan és az általános adatvédelmi rendelettel (GDPR) és az uniós adatvédelmi jogszabályokkal teljes mértékben összhangban kell a személyes adatokat kezelniük; |
| --- | --- |

35.

| 36. | hangsúlyozza, hogy az e-egészségügyi tervet az e-kormányzati cselekvési tervvel összefüggésben is meg kell vizsgálni, tekintve, hogy annak fontos részét képezi; véleménye szerint javítani kell az adatok gyűjtését és átadását, illetve bizonyos esetekben lehetővé kell tenni az adatok határokon átnyúló átadását, mivel ez valamennyi uniós polgár számára elősegítené az egészségügyi szolgáltatások nyújtását; |
| --- | --- |

36.

| 37. | egyúttal arra is rámutat, hogy az adatvédelmi jogszabályokat nem akadályozó tényezőnek, hanem sokkal inkább innovatív e-kormányzati megoldások kiindulópontjának kell tekinteni, ezért hangsúlyozza, hogy a GDPR alkalmazására vonatkozó hatékony iránymutatásra és az érintett felekkel való folyamatos kapcsolattartásra van szükség; |
| --- | --- |

37.

| 38. | megjegyzi, hogy az európaiak csupán 15 %-a nyilatkozik úgy, hogy úgy érzi, teljes ellenőrzést gyakorol személyes adatai használata felett; fontosnak tartja az adatok feletti rendelkezési jog elvének további feltárását, és bízik abban, hogy a későbbi intézkedéseket „Az európai adatközpontú gazdaság kiépítése” című bizottsági közleményre és további kapcsolódó javaslatra lehet majd építeni; |
| --- | --- |

38.

| 39. | sürgeti a tagállamokat az eIDAS-rendelet gyors és teljes végrehajtásának biztosítására, mivel az elektronikus aláírás, az elektronikus azonosítás és az elektronikus hitelesítés a határokon átnyúló digitális közszolgáltatások építőköveinek tekinthetők; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy ösztönözzék a polgárokat, a vállalkozásokat és a közigazgatásokat az eIDAS-rendelet keretében bejelentett elektronikus azonosítási rendszerek alkalmazására; e tekintetben kiemeli, hogy a digitális szolgáltatások kiépítése során prioritást kell biztosítani e kulcsfontosságú tényezők elfogadásának a magán- és a közszektorban egyaránt; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy lépjen fel a digitális azonosítás és aláírás határokon és ágazatokon átnyúló használata terén a köz- és magánszféra közötti együttműködés elősegítése és előmozdítása érdekében; üdvözli az ISA2-programot, amely valamennyi olyan uniós politikára kiterjed, amely megköveteli az uniós és nemzeti szinten működő rendszerek kölcsönös interoperabilitását; |
| --- | --- |

39.

| 40. | hangsúlyozza, hogy rendkívül fontosak a hatóságok kibertámadásokkal szembeni védelmére és az ilyen támadásokkal szembeni ellenállóvá tételükre irányuló intézkedések, amelyeket tovább kell fejleszteni; kiemeli, hogy ezen a téren európai szintű megközelítésre van szükség, különösen amiatt, hogy az e-kormányzással kapcsolatos európai cselekvési terv részét képező egyszeri adatszolgáltatás elve a polgárok adatai európai igazgatási szervek közötti cseréjének függvénye; |
| --- | --- |

40.

| 41. | hangsúlyozza, hogy az adatok biztonságát már a modern és könnyen használható alkalmazások, valamint a hatékony közigazgatási eljárások („alapértelmezett adatvédelem”) tervezési szakaszában is figyelembe kell venni ahhoz, hogy a polgárok és a vállalatok maradéktalanul kiaknázhassák a modern technológiák nyújtotta előnyöket; |
| --- | --- |

41.

o

o o

| 42. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

42.

---

(1)  HL C 258. E, 2013.9.7., 64. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0009.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0089.

---

| 30.8.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 307/11 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 307/11

---

P8_TA(2017)0206

2015. évi éves jelentés az EU pénzügyi érdekeinek védelméről – Csalás elleni küzdelem

Az Európai Parlament 2017. május 16-i állásfoglalása az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelméről – a csalás elleni küzdelemről szóló 2015. évi éves jelentésről (2016/2097(INI))

(2018/C 307/02)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 325. cikkének (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 325. cikkének (5) bekezdésére,

| — | tekintettel a Bizottság és az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) korábbi éves jelentéseiről szóló állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság és az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) korábbi éves jelentéseiről szóló állásfoglalásaira,

| — | tekintettel „Az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelme – a csalás elleni küzdelem – 2015. évi éves jelentés” című, 2016. július 14-i bizottsági jelentésre (COM(2016)0472) és az azt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumokra (SWD(2016)0234, SWD(2016)0235, SWD(2016)0236, SWD(2016)0237, SWD(2016)0238, SWD(2016)0239), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelme – a csalás elleni küzdelem – 2015. évi éves jelentés” című, 2016. július 14-i bizottsági jelentésre (COM(2016)0472) és az azt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumokra (SWD(2016)0234, SWD(2016)0235, SWD(2016)0236, SWD(2016)0237, SWD(2016)0238, SWD(2016)0239),

| — | tekintettel az OLAF 2015. évi éves jelentésére és az OLAF Felügyelő Bizottságának 2015. évi tevékenységi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az OLAF 2015. évi éves jelentésére és az OLAF Felügyelő Bizottságának 2015. évi tevékenységi jelentésére,

| — | tekintettel a Számvevőszéknek a 2015-ös pénzügyi évre szóló költségvetés végrehajtásáról szóló éves jelentésére, az intézmények válaszaival együtt, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Számvevőszéknek a 2015-ös pénzügyi évre szóló költségvetés végrehajtásáról szóló éves jelentésére, az intézmények válaszaival együtt,

| — | tekintettel az Európai Unió költségvetésének 2015 végéig megvalósított védelméről szóló, 2016. július 18-i bizottsági közleményre (COM(2016)0486), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió költségvetésének 2015 végéig megvalósított védelméről szóló, 2016. július 18-i bizottsági közleményre (COM(2016)0486),

| — | tekintettel az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelme területén végzett tevékenységek előmozdítására irányuló program (Herkules III program) létrehozásáról és a 804/2004/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26-i 250/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió pénzügyi érdekeinek védelme területén végzett tevékenységek előmozdítására irányuló program (Herkules III program) létrehozásáról és a 804/2004/EK határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26-i 250/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel az Európai Ügyészség létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló, 2013. július 17-i bizottsági javaslatra (COM(2013)0534), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Ügyészség létrehozásáról szóló tanácsi rendeletre irányuló, 2013. július 17-i bizottsági javaslatra (COM(2013)0534),

| — | tekintettel az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. szeptember 11-i 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról, valamint az 1073/1999/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1074/1999/Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. szeptember 11-i 883/2013/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló, 2012. július 11-i bizottsági javaslatra (COM(2012)0363), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló, 2012. július 11-i bizottsági javaslatra (COM(2012)0363),

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel a korrupció elleni küzdelemről és a CRIM bizottság állásfoglalásának nyomon követéséről szóló, 2016. október 25-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a korrupció elleni küzdelemről és a CRIM bizottság állásfoglalásának nyomon követéséről szóló, 2016. október 25-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendeletre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösségek pénzügyi érdekeinek védelméről szóló, 1995. december 18-i 2988/95/EK, Euratom tanácsi rendeletre (5),

| — | tekintettel a Bizottság által megrendelt, a héabevétel-kiesésről szóló 2015. évi jelentésre, valamint a héára vonatkozó cselekvési tervről szóló, 2016. április 7-i bizottsági közleményre (COM(2016)0148), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által megrendelt, a héabevétel-kiesésről szóló 2015. évi jelentésre, valamint a héára vonatkozó cselekvési tervről szóló, 2016. április 7-i bizottsági közleményre (COM(2016)0148),

| — | tekintettel az Európai Bíróság által a C-105/14. számú, Taricco és társai ügyben hozott ítéletre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bíróság által a C-105/14. számú, Taricco és társai ügyben hozott ítéletre (6),

| — | tekintettel az Európai Számvevőszék „A Közösségen belüli héacsalás kezelése: fokozottabb fellépésre van szükség” című, 2016. március 3-i 24/2015. sz. különjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszék „A Közösségen belüli héacsalás kezelése: fokozottabb fellépésre van szükség” című, 2016. március 3-i 24/2015. sz. különjelentésére,

| — | tekintettel „A visszaélést bejelentő személyek szerepéről az Unió pénzügyi érdekeinek védelmében” című, 2017. február 14-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A visszaélést bejelentő személyek szerepéről az Unió pénzügyi érdekeinek védelmében” című, 2017. február 14-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26-i 2014/24/EU európai parlamenti és a tanácsi irányelvre (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26-i 2014/24/EU európai parlamenti és a tanácsi irányelvre (8),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére, valamint a Regionális Fejlesztési Bizottság és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A8-0159/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére, valamint a Regionális Fejlesztési Bizottság és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A8-0159/2017),

| A. | mivel a tagállamok és a Bizottság jog szerint közösen felelősek az uniós költségvetés mintegy 80 %-ának végrehajtásáért; mivel azonban ténylegesen a Bizottság és az e forrásokat elköltő tagállamok felelősek a projektek felügyeletéért azzal a céllal, hogy biztosítsák azok bizonyos szintű ellenőrzését; mivel elsődlegesen a tagállamok felelősek a saját források – többek között héa és vámok formájában történő – beszedéséért; |
| --- | --- |

A.

mivel a tagállamok és a Bizottság jog szerint közösen felelősek az uniós költségvetés mintegy 80 %-ának végrehajtásáért; mivel azonban ténylegesen a Bizottság és az e forrásokat elköltő tagállamok felelősek a projektek felügyeletéért azzal a céllal, hogy biztosítsák azok bizonyos szintű ellenőrzését; mivel elsődlegesen a tagállamok felelősek a saját források – többek között héa és vámok formájában történő – beszedéséért;

| B. | mivel az EU pénzügyi érdekei védelmének központi helyet kell elfoglalnia az uniós politikában a polgárok bizalmának növelése érdekében, pénzük megfelelő, a „minden euró legjobb felhasználása” elve szerinti felhasználásának biztosítása által; |
| --- | --- |

B.

mivel az EU pénzügyi érdekei védelmének központi helyet kell elfoglalnia az uniós politikában a polgárok bizalmának növelése érdekében, pénzük megfelelő, a „minden euró legjobb felhasználása” elve szerinti felhasználásának biztosítása által;

| C. | mivel az egyszerűsítési folyamatok révén jó teljesítmény eléréséhez a bemenetek, a kimenetek, az eredmények és a hatások rendszeres teljesítményértékelésére van szükség; |
| --- | --- |

C.

mivel az egyszerűsítési folyamatok révén jó teljesítmény eléréséhez a bemenetek, a kimenetek, az eredmények és a hatások rendszeres teljesítményértékelésére van szükség;

| D. | mivel az EUMSZ 325. cikkének (2) bekezdése értelmében a „tagállamok az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalás leküzdésére megteszik ugyanazokat az intézkedéseket, mint amelyeket a saját pénzügyi érdekeiket sértő csalás leküzdésére tesznek”; |
| --- | --- |

D.

mivel az EUMSZ 325. cikkének (2) bekezdése értelmében a „tagállamok az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalás leküzdésére megteszik ugyanazokat az intézkedéseket, mint amelyeket a saját pénzügyi érdekeiket sértő csalás leküzdésére tesznek”;

| E. | mivel az EUMSZ 325. cikkének (3) bekezdése értelmében a tagállamok „a Bizottsággal együtt megszervezik a megfelelő hatáskörrel rendelkező hatóságaik közötti szoros és rendszeres együttműködést”; |
| --- | --- |

E.

mivel az EUMSZ 325. cikkének (3) bekezdése értelmében a tagállamok „a Bizottsággal együtt megszervezik a megfelelő hatáskörrel rendelkező hatóságaik közötti szoros és rendszeres együttműködést”;

| F. | mivel a tagállamok jogi és közigazgatási rendszereinek sokfélesége olyan környezetet teremt, amelynek viszonyai között nagy kihívást jelent a szabálytalanságok felszámolása és a csalás leküzdése; és mivel ezért a Bizottságnak fokoznia kell erőfeszítéseit annak biztosítása érdekében, hogy a csalás elleni küzdelem hatékonyabban valósuljon meg, valamint kézzelfoghatóbb és kielégítőbb eredményekkel járjon; |
| --- | --- |

F.

mivel a tagállamok jogi és közigazgatási rendszereinek sokfélesége olyan környezetet teremt, amelynek viszonyai között nagy kihívást jelent a szabálytalanságok felszámolása és a csalás leküzdése; és mivel ezért a Bizottságnak fokoznia kell erőfeszítéseit annak biztosítása érdekében, hogy a csalás elleni küzdelem hatékonyabban valósuljon meg, valamint kézzelfoghatóbb és kielégítőbb eredményekkel járjon;

| G. | mivel az érzékeny adatok felhasználása egyre egyértelműbben a csaláshoz hozzájáruló tényezővé válik; |
| --- | --- |

G.

mivel az érzékeny adatok felhasználása egyre egyértelműbben a csaláshoz hozzájáruló tényezővé válik;

| H. | mivel a héa fontos és egyre növekvő bevételi forrást jelent a tagállamoknak, amely 2014-ben közel 1 billió EUR-t hozott, és 2014-ben 17 667 millió EUR-val, azaz az EU összes bevételének 12,27 %-ával járult hozzá az EU saját forrásaihoz; |
| --- | --- |

H.

mivel a héa fontos és egyre növekvő bevételi forrást jelent a tagállamoknak, amely 2014-ben közel 1 billió EUR-t hozott, és 2014-ben 17 667 millió EUR-val, azaz az EU összes bevételének 12,27 %-ával járult hozzá az EU saját forrásaihoz;

| I. | mivel a jelenlegi héarendszer, különösen a határokon átnyúló tranzakciók során alkalmazva, ki van téve a csalásnak és az adóelkerülési stratégiáknak, amelyek közül a Közösségen belüli, „eltűnő kereskedő” útján elkövetett csalás (MTIC), közismert nevén „körhintacsalás” 2014-ben önmagában véve mintegy 50 milliárd EUR héabevétel-kiesésért volt felelős; |
| --- | --- |

I.

mivel a jelenlegi héarendszer, különösen a határokon átnyúló tranzakciók során alkalmazva, ki van téve a csalásnak és az adóelkerülési stratégiáknak, amelyek közül a Közösségen belüli, „eltűnő kereskedő” útján elkövetett csalás (MTIC), közismert nevén „körhintacsalás” 2014-ben önmagában véve mintegy 50 milliárd EUR héabevétel-kiesésért volt felelős;

| J. | mivel a héabevétel-kiesés 2014-ben közel 159,5 milliárd EUR-ra volt tehető, amelynek aránya az adott országtól függően a nem egészen 5 %-tól a több mint 40 %-ig terjedt; |
| --- | --- |

J.

mivel a héabevétel-kiesés 2014-ben közel 159,5 milliárd EUR-ra volt tehető, amelynek aránya az adott országtól függően a nem egészen 5 %-tól a több mint 40 %-ig terjedt;

| K. | mivel a korrupció valamennyi tagállamot érinti, különösen a szervezett bűnözés formájában, és amellett, hogy terhet jelent az EU gazdasága számára, a demokráciát és a jogállamiságot is aláássa egész Európában; mivel azonban a pontos számok ismeretlenek, miután a Bizottság úgy döntött, hogy az EU korrupcióellenes politikáról szóló jelentésében nem hoz nyilvánosságra adatokat; |
| --- | --- |

K.

mivel a korrupció valamennyi tagállamot érinti, különösen a szervezett bűnözés formájában, és amellett, hogy terhet jelent az EU gazdasága számára, a demokráciát és a jogállamiságot is aláássa egész Európában; mivel azonban a pontos számok ismeretlenek, miután a Bizottság úgy döntött, hogy az EU korrupcióellenes politikáról szóló jelentésében nem hoz nyilvánosságra adatokat;

| L. | mivel a csalás a szándékos jogsértés egy példája, és bűncselekménynek minősül, és mivel a szabálytalanság a szabály betartásának elmulasztása; |
| --- | --- |

L.

mivel a csalás a szándékos jogsértés egy példája, és bűncselekménynek minősül, és mivel a szabálytalanság a szabály betartásának elmulasztása;

| M. | mivel a szabálytalanságok számában tapasztalható ingadozás összekapcsolható a többéves programozási ciklusok előrehaladásával (a programok lezárása miatt a felderítés szintje a ciklusok végén magasabb), valamint egyes tagállamok késői jelentéstételével, miután a tagállamok hajlamosak egyszerre jelenteni a megelőző többéves programok szabálytalanságainak többségét; |
| --- | --- |

M.

mivel a szabálytalanságok számában tapasztalható ingadozás összekapcsolható a többéves programozási ciklusok előrehaladásával (a programok lezárása miatt a felderítés szintje a ciklusok végén magasabb), valamint egyes tagállamok késői jelentéstételével, miután a tagállamok hajlamosak egyszerre jelenteni a megelőző többéves programok szabálytalanságainak többségét;

A szabálytalanságok feltárása és jelentése

| 1. | aggodalommal állapítja meg, hogy a csalárd és nem csalárd, bejelentett szabálytalanságok száma 36 %-kal jelentősen nőtt, ami a kohéziós politikai területen két tagállamban kialakult bizonyos sajátos helyzetek miatt a nyilvántartott szabálytalanságok számának 2014-hez képest 5 876 esettel, összesen 22 349 esetre való növekedéséhez vezetett; megállapítja, hogy bár a szabálytalanságok száma nőtt, az általuk 2015-ben érintett összeg (3,21 milliárd EUR) kismértékben, 1 %-kal csökkent 2014-hez képest (3,24 milliárd EUR); |
| --- | --- |

1.

| 2. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy bár a csalárdként jelentett szabálytalanságok száma 11 %-kal csökkent (2014-ben 1 649, míg 2015-ben 1 461 eset volt), az érintett összeg nagysága 18 %-kal, a 2014-es 538 millió EUR-ról 2015-ben 637,6 millió EUR-ra nőtt; tudomásul veszi, hogy a csalások legelterjedtebb típusát a hamis vagy hamisított okiratok és nyilatkozatok tették ki 34 %-kal, míg a csalárdként jelentett szabálytalanságok legnagyobb részét (52 %) a mezőgazdasági ágazatban derítették fel, és a csalárd szabálytalanságokat legnagyobb arányban (75 %) az ágazatspecifikus szabályozásokban előírt közigazgatási ellenőrzési rendszerek keretében derítették fel; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rámutat, hogy nem minden szabálytalanság csalárd jellegű, valamint hogy egyértelműen különbséget kell tenni a hibák és a csalás között; |
| --- | --- |

3.

| 4. | úgy véli, hogy a Bizottság és a tagállamok között a csalások felderítése területén folytatott együttműködés nem elég hatékony; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nem osztja a Bizottság azon véleményét, miszerint az uniós költségvetésben rendelkezésre álló források évi 14 %-os növekedése indokolhatná a szabálytalanságok számának 36 %-kal való emelkedését; |
| --- | --- |

5.

| 6. | üdvözli a közös irányítás területét érintő szabálytalanságok bejelentésére vonatkozó, négy felhatalmazáson alapuló és négy végrehajtási rendeletből álló bizottsági csomagot, amelynek célja, hogy javítsa a tagállamok által jelentett szabálytalanságokkal és csalásokkal kapcsolatos tájékoztatás minőségét és egységességét; sajnálja, hogy e rendeletek nem szabályozzák a szabálytalanságok tagállamok általi bejelentésére vonatkozó határidőket; sajnálattal állapítja meg, hogy a jelentett nem csalárd szabálytalanságokat illetően a 2015-ben Írország által jelentett 538 szabálytalanságból 537 a 2000–2006 közötti időszakra szóló korábbi jelentéstételi programra vonatkozott, míg a Spanyolország által jelentett 5 619 szabálytalanságból 5 105 a 2007–2013 közötti időszak folyamán felderített, a kohéziós politikai ágazattal összefüggő szabálytalanságokra vonatkozott, amelyek mindegyikét egyszerre jelentették 2015-ben, és hogy Hollandia 2014-ben csak egy esetet jelentett a halászati ágazattal kapcsolatban a 2015-ös 53 esethez képest; kiemeli, hogy évek óta visszatérő jelenség, hogy a tagállamok nem továbbítják időben az adatokat, vagy az általuk benyújtott adatok nem pontosak; hangsúlyozza, hogy nem lehet összehasonlítást és tárgyilagos elemzést végezni az Európai Unió tagállamaiban fennálló csalás mértékéről; |
| --- | --- |

6.

| 7. | megjegyzi, hogy az adókból, vámokból, illetékekből és egyéb intézkedésekből eredő követelések behajtására irányuló kölcsönös segítségnyújtásról szóló 2010/24/EU tanácsi irányelv 27. cikkének (3) bekezdése értelmében „a Bizottság ötévenként jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az ezen irányelvben megállapított intézkedések működéséről”; sajnálja, hogy a legkésőbb 2017. január 1-jére tervezett értékelést még mindig nem tették közzé; felszólítja a Bizottságot, hogy késedelem nélkül tegye közzé az értékelést; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ösztönzi a Bizottságot, hogy az uniós jogszabályok egyszerűsítése érdekében folytassa a REFIT-hez hasonló programok kidolgozására tett erőfeszítéseit; hangsúlyozza, hogy a szabályok és eljárások egyszerűsítése segíti a szabálytalanságok számának csökkentését, amelyek gyakran a szabályok és követelmények bonyolultságával függenek össze; megjegyzi, hogy az adminisztratív terhek csökkentése mind a közigazgatások, mind az uniós polgárok számára költségcsökkentést jelent, és ösztönzi a kedvezményezetteket, hogy vállaljanak új uniós programokat; hangsúlyozza, hogy a szabályok egyszerűsítését az eredményorientált uniós költségvetés elvével összhangban kell elvégezni; |
| --- | --- |

8.

| 9. | emlékeztet arra, hogy az uniós költségvetés mintegy 80 %-át a tagállamok kezelik; ezért úgy véli, hogy a Bizottságnak segítséget kell nyújtania számukra csalás elleni nemzeti stratégiáik létrehozásában; |
| --- | --- |

9.

| 10. | sajnálja, hogy nem minden tagállam fogadott el csalás elleni nemzeti stratégiát; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ismét felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon létre egységes rendszert a tagállamokból származó, szabálytalanságokra és csalásokra vonatkozó összehasonlítható adatok gyűjtésére annak érdekében, hogy szabványosítsa a jelentéstételi eljárást, és garantálja a szolgáltatott adatok minőségét és összehasonlíthatóságát; |
| --- | --- |

11.

| 12. | üdvözli az Európai Parlament és a Tanács 2015. szeptember 9-i (EU) 2015/1525 rendeletének elfogadását, amely javította a vámcsalások uniós és nemzeti szintű felderítésének és kivizsgálásának jelenlegi keretét; |
| --- | --- |

12.

| 13. | elismeri a tagállamok által a szabálytalanságok felderítése, értékelése és bejelentése, valamint a hatékony és arányos csalásellenes intézkedések végrehajtása terén tett erőfeszítéseket; hangsúlyozza, hogy a csalás felszámolását célzó fellépés hozzájárul a fejlesztés ösztönzéséhez; felhívja a Bizottságot arra is, hogy eredményes kontrollrendszerek biztosítása érdekében használja a technikai segítségnyújtást az irányító hatóságok technikai és igazgatási kapacitásának megerősítése céljából, többek között egyszerűbb és átláthatóbb alkalmazások bevezetése révén, amelyek alkalmasak a csalás kockázatának csökkentésére és a veszteségek visszakövetelhetőségének biztosítására; javasolja az átláthatóság javítását a projektirányítás minden szintjén; ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy továbbra is kövessék ezt az irányt és fokozatosan építsék be ellenőrzési rendszereikbe és eljárásaikba az informatikai eszközök rendszeres használatát a szabálytalanságok elleni küzdelem céljából; sürgeti a Bizottságot különleges iránymutatások kidolgozására és elfogadására a nemzeti hatóságoknak a szabálytalanságok észlelésében való támogatása érdekében; |
| --- | --- |

13.

Bevételek – saját források

| 14. | aggodalmát fejezi ki a héabevétel-kiesés és a Közösségen belüli héacsalás miatt keletkező hiány miatt, amelyek 2014-ben 159,5 milliárd, illetve 50 milliárd EUR bevételkiesésért feleltek; megjegyzi, hogy csupán két tagállam – az Egyesült Királyság és Belgium – gyűjt és terjeszt statisztikákat a határokon átnyúló héacsalás miatt keletkező bevételkieséssel kapcsolatban; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rámutat, hogy a Bizottság nem fér hozzá a tagállamok közötti információcseréhez, amelynek célja a Közösségen belüli, „eltűnő kereskedő” útján elkövetett csalás (MTIC), közismert nevén „körhintacsalás” megelőzése és visszaszorítása; véleménye szerint a tagállamok közötti adatcsere jobb ellenőrzése, értékelése és tökéletesítése érdekében hozzáférést kell biztosítani a Bizottság számára az Eurofics hálózathoz; felhív minden tagállamot, hogy vegyenek részt az Eurofics hálózatban, annak minden tevékenységi területén annak érdekében, hogy az Európai Számvevőszék ajánlásával összhangban megkönnyítsék és felgyorsítsák az igazságügyi és bűnüldöző hatóságokkal, például az Europollal és az OLAF-fal folytatott információcserét; felhívja a tagállamokat és a Tanácsot, hogy az együttműködés elősegítése, az adatok megbízhatóságának javítása és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelem érdekében biztosítsanak hozzáférést a Bizottság számára ezekhez az adatokhoz; |
| --- | --- |

15.

| 16. | megjegyzi, hogy a héainformációcsere-rendszer (VIES) hasznos eszköznek bizonyult a csalás elleni küzdelemben azáltal, hogy a különböző országok adóhatóságai számára összeegyeztethetővé tette a kereskedőkre vonatkozó adatokat; felhívja a tagállamokat, hogy az információnyújtás, a kérdésekre való válaszadás és a jelzett hibákra történő reagálás terén – az Európai Számvevőszék ajánlásának megfelelően – javítsák reakcióidejüket; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tudomásul veszi a Bizottság 2016. április 7-én közzétett, „Úton egy egységes uniós héaövezet felé” című, héára vonatkozó cselekvési tervét; mély sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy „Az adóigazgatások közötti, illetve a vámhatóságokkal és bűnüldöző szervekkel való együttműködés, valamint az adóigazgatások kapacitásának javítását célzó intézkedések” című, a cselekvési tervben 2016-ra tervezett kiadvány egy évet késik; hangsúlyozza, hogy a határokon átnyúló héacsalások problémája határozott, összehangolt és gyors intézkedéseket tesz szükségessé; ezért sürgeti a Bizottságot eljárásainak felgyorsítására és megoldások kidolgozására az uniós és tagállami adóbevétel-kiesés elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

17.

| 18. | hangsúlyozza, hogy a héaveszteségek orvoslását célzó rövid távú intézkedések végrehajtásának nem kellene késleltetnie a Bizottság végleges héarendszerre vonatkozó, a cselekvési tervben meghatározott javaslatának benyújtását; |
| --- | --- |

18.

| 19. | némi elégedettséggel jegyzi meg, hogy a 2014-ben csalásban érintett tradicionális saját források kiemelkedő értéke egyszeri eset volt, és hogy 2015-ben ennek szintje (427 millió EUR) ismét megfelelt a 2011–2015-ös évek átlagának; elégedetlenségét fejezi ki azonban azzal kapcsolatban, hogy egyes tagállamok egyáltalán nem közlik a tradicionális saját forrásokkal kapcsolatos szabálytalanságok eseteit; |
| --- | --- |

19.

| 20. | sürgeti a tagállamokat, hogy szedjék be gyorsabban a tradicionális saját források összegét, különösen azok a tagállamok, amelyeknek a legnagyobb összegeket kell beszedniük; sürgeti Görögországot, Romániát, Lettországot, Máltát és Hollandiát, hogy javítsanak a tradicionális saját források beszedésén, mivel a beszedendő tradicionális saját források rájuk eső része továbbra is jelentősen az 1,71 %-os uniós átlag felett van (8,95 %, 5,07 %, 5,04 %, 3,84 % és 3,81 %); |
| --- | --- |

20.

| 21. | rámutat, hogy az önként jelentett szabálytalanságok eseteinek száma növekszik, és felhívja a tagállamokat, hogy ennek megfelelően, az önkéntes jelentéstétel eredményeit figyelembe véve igazítsák ki vámvizsgálati stratégiáikat; |
| --- | --- |

21.

| 22. | figyelembe veszi különösen azt, hogy az összes bejelentett csalási eset 75 %-a olyan árukkal kapcsolatos, mint például a dohány, az elektromos gépek, a lábbelik, a textil, a vas és az acél, és hogy a bejelentésekben Kína, az Egyesült Arab Emírségek, az Egyesült Államok, Belarusz, Oroszország és Ukrajna szerepel a leggyakrabban ezen árucikkek származási országaként; hangsúlyozza, hogy a hamisított áruk legfőbb származási országa (80 %-ban) Kína, amelyet Hongkong, az Egyesült Arab Emírségek, Törökország és India követ; kéri a Bizottságot, hogy ezeket a problémákat vesse fel az említett országokkal folytatott kereskedelmi tárgyalásain; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rámutat, hogy a magas adótartalmú termékek csempészete komoly bevételkiesést okoz az EU és a tagállamok költségvetései számára, és hogy csak a cigarettacsempészet következtében keletkező közvetlen vámbevétel-kiesés becsült összege meghaladja az évi 10 milliárd EUR-t; |
| --- | --- |

23.

| 24. | aggodalommal állapítja meg, hogy az utóbbi években fokozódott az Unióba irányuló dohánycsempészet, és ez a becslések szerint évi 10 milliárd EUR bevételkiesést jelent az EU és a tagállamok költségvetései számára, és egyúttal a szervezett bűnözés, ezen belül a terrorizmus egyik jelentős forrása; hangsúlyozza, hogy a dohánytermékek tiltott kereskedelme súlyosan károsítja a jogszerű kereskedelmet és a nemzetgazdaságokat egyaránt; rámutat továbbá arra, hogy a csempészett dohány jelentős része Belaruszból származik; felhívja az Uniót és a tagállamokat, hogy gyakoroljanak nyomást Belaruszra a dohánytermékek tiltott kereskedelme és a szervezett bűnözés elleni fellépés érdekében, és szükség esetén vezessenek be szankciókat; felhívja a tagállamokat, hogy fokozzák együttműködésüket ezen a területen; |
| --- | --- |

24.

| 25. | örömmel veszi tudomásul, hogy az OLAF és a tagállamok különböző harmadik országbeli szolgálatokkal folytatott együttműködésével zajló közös vámműveletek számos esetben sikerrel zárultak, és ezek eredményeképpen lefoglaltak – többek között – 16 millió szál cigarettát és 2 tonna kannabiszt; rámutat, hogy a lengyel vámhatóságok irányításával az OLAF-fal, az Europollal és öt tagállammal (Finnország, Észtország, Lettország, Litvánia és Svédország) együttműködésben végrehajtott Baltica művelet során 13 millió szál, harmadik országból, például Belaruszból és Oroszországból származó cigarettát foglaltak le; |
| --- | --- |

25.

| 26. | megjegyzi, hogy 241 bejelentett cigarettacsempészési esetben a tradicionális saját forrásokban a becslések szerint mintegy 31 millió EUR hiány keletkezett; megkérdőjelezi egyes olyan tagállamok vámszerveinek éberségét, amelyek 2015-ben egyetlen egy cigarettacsempészési esetet sem jelentettek; |
| --- | --- |

26.

| 27. | megállapítja, hogy 2015-ben az áruk vámkezelése során végzett vámellenőrzés és a csalás elleni szolgálatok ellenőrzései bizonyultak a legsikeresebb módszereknek a csalárd esetek felderítése tekintetében az uniós költségvetés bevételi oldalán; |
| --- | --- |

27.

| 28. | mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a vámszervek személyzetének csökkenése károsan befolyásolhatja az ellenőrzések számát, és ezért negatív hatással lehet az uniós költségvetés bevételi oldalát érintő csalárd tevékenységek felderítésére; |
| --- | --- |

28.

| 29. | megismétli, hogy a hatékony vámellenőrzések kulcsszerepet játszanak az EU pénzügyi érdekeinek védelmében, és hogy a költségvetési intézkedések nem akadályozhatják a tagállami hatóságokat feladataik ellátásában; |
| --- | --- |

29.

| 30. | aggodalmát fejezi ki a vámellenőrzésekkel és az uniós költségvetés saját forrásának minősülő adók ehhez kapcsolódó behajtásával kapcsolatban; rámutat, hogy a tagállamok vámhatóságai végzik el azokat az ellenőrzéseket, amelyek célja annak megállapítása, hogy az importőrök betartják-e a vámokra és a behozatalra vonatkozó jogszabályokat, és felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az EU határain végzett ellenőrzések megfelelőek és összehangoltak legyenek, ezáltal szavatolva az EU biztonságát, védelmét és gazdasági érdekeit, és hogy kötelezze el magát különösen az illegális és hamisított áruk elleni küzdelem mellett; |
| --- | --- |

30.

| 31. | üdvözli a Bizottság azon ajánlását, hogy a tagállamok teremtsenek megfelelő egyensúlyt a kereskedelem előmozdítása és az EU pénzügyi érdekeinek védelme között; e tekintetben rámutat a vámhatóságok gyorsított eljárásaira az alacsony kockázatúnak ítélt vállalatok esetében, ami önmagában jó rendszer lehet az áruk gyors vámkezelésére, de sebezhetőnek bizonyult a vámtisztviselők korrupt gyakorlataival szemben; |
| --- | --- |

31.

Kiadások

| 32. | elismeri, hogy a Bizottság által közvetlenül kezelt alapoknál a bejelentett (mind a csalárd, mind a nem csalárd) szabálytalanságok száma alacsony (0,7 % alatti); kéri a Bizottságot, hogy adjon részletesebb tájékoztatást a Bizottság által közvetlenül kezelt alapokhoz tartozó, nem megfelelően kezelt uniós pénzeszközöknek az Unión kívüli országok törvényesen itt tartózkodó állampolgáraitól származó visszatérítéseivel kapcsolatban; |
| --- | --- |

32.

| 33. | megjegyzi, hogy a kiadásokkal kapcsolatos, csalárdként jelentett szabálytalanságok száma 2015-ben 10 %-kal csökkent; |
| --- | --- |

33.

| 34. | rámutat, hogy a kiadási oldalon felderített csalárd és nem csalárd szabálytalanságok a 2015-ös uniós költségvetés kifizetéseinek 1,98 %-át képviselik; |
| --- | --- |

34.

| 35. | megállapítja, hogy a 2015-ben a költségvetés kiadási oldalán a nemzeti forrásokra vonatkozóan jelentett csalárd szabálytalanságok száma 14 %-kal alacsonyabb volt, mint 2014-ben, és hogy az érintett összeg 8 %-kal magasabb volt; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy ezen a területen a nem csalárd szabálytalanságok száma 2015-ben 28 %-kal, az ezekben érintett összeg pedig 44 %-kal nőtt; |
| --- | --- |

35.

| 36. | súlyosan aggódik amiatt, hogy az Európai Mezőgazdasági Garanciaalappal (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alappal (EMVA) kapcsolatban bejelentett csalárd és nem csalárd szabálytalanságok száma immár legalább öt egymást követő évben évről évre nő: míg 2011-ben 1 970 esetről, 2015-ben már 4 612 esetről számoltak be; megállapítja ugyanakkor, hogy az EMGA-t érintő szabálytalanságok száma az évek során stabil maradt (+6 % 2014-hez és 10 % 2011-hez képest), és hogy az EMVA-hoz kapcsolódó szabálytalanságok száma folyamatosan nőtt; rámutat, hogy az érintett összeg a 2011-es 211 millió EUR-ról 2012-re 119 millió EUR-ra csökkent, majd állandó növekedéssel 2015-re 394 millió EUR-ra emelkedett, ami az EMVA esetében azt jelenti, hogy a teljes alap közel 2 %-a érintett a szabálytalanságokban; sürgeti a legtöbb nem csalárd szabálytalanságról beszámoló tagállamokat – Romániát, Olaszországot, Spanyolországot Lengyelországot, Magyarországot, Portugáliát és Litvániát –, hogy sürgősen és hatékonyan szabályozzák a helyzetet e tendencia visszafordítása érdekében; |
| --- | --- |

36.

| 37. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy 2015-ben az ERFA-kiadásokban becsült hibák több mint kétharmadát a kiadásokat alátámasztó igazoló dokumentumok hiánya és a közbeszerzési eljárásokra vonatkozó szabályok be nem tartása okozta; rámutat, hogy a nyomon követés eredményességéhez teljes körű, az alvállalkozókra is kiterjedő átláthatóságra van szükség; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy haladéktalanul lépjenek fel e hiányosságok ellen; felhívja a Bizottságot, hogy mihamarabb kövesse nyomon és értékelje a közbeszerzésre vonatkozó 2014/24/EU és 2014/25/EU irányelvek nemzeti jogba történő átültetését; |
| --- | --- |

37.

| 38. | aggodalmát fejezi ki a különböző tagállamok által jelentett szabálytalanságok számában mutatkozó eltérések miatt; rámutat, hogy a jelentett szabálytalanságok magas száma esetlegesen annak is köszönhető lehet, hogy a nemzeti ellenőrzési rendszer nagyobb kapacitással rendelkezik a szabálytalanságok észlelésére és felderítésére; sürgeti a Bizottságot, hogy többek között a csalásellenes koordinációs szolgálaton keresztül és a nemzeti csalásellenes stratégiák valamennyi tagállamban való kidolgozásának befejezése révén továbbra is tegyen meg mindent annak érdekében, hogy támogassa a tagállamokat ellenőrzéseik színvonalának és minőségének fokozása terén; |
| --- | --- |

38.

| 39. | üdvözli, hogy 2015 végére hat tagállam elfogadta a csalás elleni nemzeti stratégiáját, és felhívja a többi tagállamot, hogy gyorsan zárják le a folyamatban levő elfogadási eljárásaikat és alakítsák ki csalás elleni saját nemzeti stratégiáikat; |
| --- | --- |

39.

| 40. | mély aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a közös halászati politikához kapcsolódó csalárd és nem csalárd szabálytalanságok 2015-ben 2014-hez képest megkétszereződtek, számuk a valaha volt legmagasabb: 202 (19 csalárd és 183 nem csalárd) esetet jelentettek, amelyek 22,7 millió EUR összeget érintettek (ebből a csalárd esetek 3,2 millió EUR-t tettek ki); |
| --- | --- |

40.

| 41. | hangsúlyozza, hogy az igazgatási szabályok egyszerűsítése csökkenteni fogja a nem csalárd szabálytalanságok számát, segíteni fog a csalárd esetek azonosításában, és hozzáférhetőbbé teszi az uniós forrásokat a kedvezményezettek számára; |
| --- | --- |

41.

| 42. | sajnálja, hogy a kohéziós politika terén a nem csalárd szabálytalanságok számának ugrásszerű emelkedéséről számoltak be, amelyek 2014 és 2015 között a 2007–2013 előtti programozási időszakok vonatkozásában 104 %-kal, míg a 2007–2013-as programozási időszak vonatkozásában 108 %-kal nőttek; megállapítja ugyanakkor, hogy a nem csalárd szabálytalanságok esetében érintett pénzösszegek 2014-hez képest 9 %-ot nem meghaladó mértékben nőttek 2015-ben; sajnálatát fejezi ki továbbá amiatt, hogy a csalárd szabálytalanságok száma 2015-ben 21 %-kal, az ezekben érintett összeg pedig 74 %-kal nőtt; |
| --- | --- |

42.

| 43. | úgy véli, hogy az éves jelentésben olvasható adatoknak a nemzeti kiadási programokra, így a szabálytalanságokra és a csalásra vonatkozó összevethető adatokkal való összehasonlító elemzése segíthet abban, hogy célzott következtetéseket vonhassunk le a kohéziós politikához tartozó kiadásokkal, ezen belül a kapacitásbővítési szükségletekkel kapcsolatosan; |
| --- | --- |

43.

| 44. | e tekintetben utal az Európai Számvevőszék 10/2015. sz. különjelentésére, amely ajánlásként fogalmazta meg többek között, hogy a Bizottság és a tagállamok ruházzanak be a közbeszerzési hibák módszeres elemzésébe, és kéri a Bizottságot, hogy nyújtson be ilyen részletes elemzést a Parlamentnek; különösen arra kéri fel a Bizottságot, hogy nyilvánítson véleményt a visszatérő hibákkal kapcsolatban, és fejtse ki, hogy az ilyen hibák miért nem tekintendők lehetséges csalárd tevékenységekre utaló jelzéseknek; felhívja a Bizottságot, hogy a közbeszerzésről szóló, újonnan elfogadott irányelvvel összhangban mielőbb véglegesítse a közbeszerzésről szóló iránymutatásokat; |
| --- | --- |

44.

| 45. | rámutat, hogy alapvető fontosságú a kiadások elszámolásának teljes átláthatósága, különösen a közvetlenül uniós alapokból vagy pénzügyi eszközökkel finanszírozott infrastrukturális munkálatok esetében; felhívja a Bizottságot, hogy az uniós polgárok számára biztosítson teljes körű hozzáférést a társfinanszírozott projektekkel kapcsolatos információkhoz; |
| --- | --- |

45.

| 46. | részletes magyarázatot kér a Bizottságtól arra vonatkozóan, hogy milyen okok húzódnak meg a kutatás és technológiai fejlesztés (KTF), valamint az innováció és a vállalkozás terén tapasztalható csalárd esetek magas száma mögött, amely a 2007–2013-as programozási időszakban jelentett évi 6 esetről évi 91-re emelkedett; ez 263 millió EUR összeget érint, amely a kohéziós politikával kapcsolatban bejelentett összes csalási eset több mint 20 %-át teszi ki; |
| --- | --- |

46.

| 47. | üdvözli, hogy az előcsatlakozási támogatás esetében összességében csökkent a bejelentett szabálytalanságok száma; megjegyzi azonban, hogy az Előcsatlakozási Támogatási Eszközzel (IPA I) kapcsolatos szabálytalanságok száma folyamatosan nő, és hogy az esetek 46 %-ában Törökország érintett, a bejelentett szabálytalanságokban érintett összegek 83 %-át képviselve; felhívja a Bizottságot, hogy vegye fontolóra a „többet többért” elv fordítottjának („kevesebbet kevesebbért”) alkalmazását, tekintettel a jelenlegi törökországi politikai helyzetre, amely közvetlen fenyegetést jelent az ország felvevőképességére nézve; |
| --- | --- |

47.

Azonosított problémák és szükséges intézkedések

Hatékonyabb jelentéstétel

| 48. | sajnálja, hogy a Parlament valamennyi tagállamban egységes jelentéstételi elvek megállapítására vonatkozó számos felhívása ellenére a helyzet továbbra sem kielégítő, és továbbra is jelentősek a különbségek az egyes tagállamok által jelentett csalárd és nem csalárd szabálytalanságok számában; úgy véli, hogy e probléma torzítja a jogsértések mértékének és az EU pénzügyi érdekei védelmének tényleges helyzetéről alkotott képet; ismételten felhívja a Bizottságot, hogy tegyen komoly erőfeszítéseket, hogy egységesítse a tagállamokban a szabálytalanságok megelőzése, feltárása és jelentése tekintetében fennálló különböző megközelítéseket és az uniós jogi keret alkalmazása terén mutatkozó nem egységes értelmezéseket; felszólít egy egységes jelentéstételi rendszer létrehozására; |
| --- | --- |

48.

| 49. | megismétli a Bizottsághoz intézett azon felhívását, hogy dolgozzon ki egy rendszert, melyben az illetékes hatóságok információt cserélhetnek egymással a két vagy több tagállam között megvalósuló tranzakciókra vonatkozó számviteli nyilvántartások ellenőrzése érdekében, amelynek célja a strukturális és beruházási alapok tekintetében megvalósuló, határokon átnyúló csalások megelőzése, és ezáltal egy horizontális és teljes körű megközelítés kialakítása a tagállamok pénzügyi érdekeinek védelme terén; |
| --- | --- |

49.

| 50. | felhívja a figyelmet a Herkules III program keretében a korrupcióellenes küzdelem területén finanszírozott együttműködési projekt következtetéseire, amelyek sürgetik a Bizottságot, hogy nyújtson be külön jogalkotási javaslatot a kölcsönös közigazgatási segítségnyújtásra a strukturális és beruházási alapok kapcsán, mivel szükség van egy ilyen jogi együttműködési eszközre a sikkasztások veszélyének elkerülése érdekében, kiinduló pontként véve az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF) által lefolytatott vizsgálatokról szóló 883/2013/EU, Euratom rendelet végrehajtásának folyamatban levő félidős értékelését; |
| --- | --- |

50.

| 51. | rámutat, hogy vészhelyzetekben, például az alapok menekültek javára történő felhasználásakor gyakran eltérnek a rendes közbeszerzési eljárásoktól, ami az alapokhoz való közvetlen hozzáféréssel jár; felhívja a Bizottságot, hogy hatékonyabban kövesse figyelemmel e kivételek alkalmazását és a közbeszerzési szerződések feldarabolásának elterjedt gyakorlatát, amely azt a célt szolgálja, hogy ne lépjék túl azt az értékhatárt, amely fölött kötelező a rendes közbeszerzési eljárások alkalmazása; |
| --- | --- |

51.

| 52. | támogatja a Bizottság azon megközelítését, miszerint javasolja a továbbra is nagyon kevés csalárd szabálytalanságról beszámoló tagállamok által végzett, a csalások felderítésével és/vagy jelentésével kapcsolatos munka megerősítését; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kedvezően értékeli a Bizottság által a csalárd és nem csalárd szabálytalanságok, valamint a bejelentett szabálytalanságok statisztikai értékelésének minősége vonatkozásában nyilvánosságra hozott adatok mennyiségének növekedését; |
| --- | --- |

53.

| 54. | felhívja a tagállamokat, hogy teljes egészében ratifikálják a pénzmosásról szóló uniós irányelvet, és vezessenek be állami nyilvántartást a társaságok és a vagyonkezelő társaságok tulajdonviszonyairól; |
| --- | --- |

54.

| 55. | rámutat arra, hogy számos tagállamban nincsenek külön jogszabályok a szervezett bűnözéssel szemben, bár annak részvétele az EU pénzügyi érdekeit érintő, határokon átnyúló tevékenységekben és ágazatokban – ilyen például a csempészet és a pénzhamisítás – folyamatosan erősödik; alapvető fontosságúnak tartja, hogy a tagállamok elfogadják a szervezett bűnözés elleni küzdelemről szóló állásfoglalásaiban (9) foglalt intézkedéseket; |
| --- | --- |

55.

| 56. | hangsúlyozza, hogy a megelőzésnek magában kell foglalnia az illetékes hatóságokon belül az alapok kezelésével és ellenőrzésével kapcsolatos feladatokat ellátó személyzet folyamatos képzését és támogatását, valamint az információk és a bevált gyakorlatok tagállamok közötti cseréjét; rámutat a helyi és regionális hatóságoknak és érdekelt feleknek a csalás elleni küzdelem terén betöltött meghatározó szerepére; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a kohéziós politikára vonatkozó előzetes feltételeket megállapító rendelkezések teljes körű tiszteletben tartásával járjanak el, különösen a közbeszerzések terén; felhívja a tagállamokat, hogy fokozzák a Bizottság éves jelentésében szereplő területeken tett erőfeszítéseiket, különösen a közbeszerzést, a pénzügyi bűncselekményeket, az összeférhetetlenséget, a korrupciót, a visszaélések bejelentését és a csalás meghatározását illetően; |
| --- | --- |

56.

| 57. | intézkedéseket javasol a 2014–2020-as időszakra vonatkozó egyszerűsítési intézkedések igénybevételének növelése érdekében, tekintettel az európai strukturális és beruházási alapokra vonatkozó, 2020 utáni szabályozási keretre mint a hibák által okozott szabálytalanságok kockázatának csökkentésére szolgáló eszközre; hangsúlyozza, hogy fontos alkalmazni az egységes ellenőrzés elvét; úgy véli, hogy a szabályok és eljárások egyszerűsítése hozzájárul majd a nem csalárd szabálytalanságok számának csökkentéséhez; ösztönzi a tagállamokat és azok helyi és regionális hatóságait az e téren bevált gyakorlataik megosztására, minden esetben figyelembe véve a felügyeleti eszközök és az egyszerűsített eljárások közötti megfelelő egyensúly szükségességét; |
| --- | --- |

57.

Jobb ellenőrzések

| 58. | üdvözli, hogy az előzetes és utólagos „közösségi ellenőrzések” során egyre több szabálytalanságra derül fény; úgy véli azonban, hogy a megelőzés könnyebb, mint a veszteségek visszafizettetése, és hogy minden esetben rendelkezni kell a finanszírozandó projektek független előzetes értékeléséről; ezért sürgeti a tagállamokat, hogy a Bizottság segítségével végezzék alaposabban az előzetes ellenőrzéseket, és használjanak fel minden rendelkezésre álló információt az uniós alapokkal kapcsolatos hibák és szabálytalan kifizetések megelőzésére; ennek kapcsán emlékeztet arra, hogy nem lehet költségvetési korlátokra hivatkozva csökkenteni az ilyen előzetes ellenőrzéseket végző munkatársak létszámát, hiszen a szabálytalanságok megelőzése kifizetődik; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ösztönzi a Bizottságot, hogy fokozza tovább felügyeleti szerepét audit-, ellenőrzési és vizsgálati tevékenységek, korrekciós cselekvési tervek és korai figyelmeztető levelek révén, hogy csökkenjen a szabálytalanságok száma; |
| --- | --- |

59.

| 60. | sürgeti a Bizottságot, hogy összhangban a vonatkozó jogalappal, az uniós költségvetést érintő szabálytalanságokkal szembeni megelőző intézkedésként tartsa fenn a kifizetések megszakítására és felfüggesztésére vonatkozó szigorú politikáját; |
| --- | --- |

60.

| 61. | támogatja a Herkules III programot, amely a „minden euró legjobb felhasználása” megközelítés jó példája; hangsúlyozza e program fontosságát és hozzájárulását a vámhatóságok arra vonatkozó képességeinek javításához, hogy ellenőrizzék a határokon átnyúló bűnözést, és megelőzzék a hamisított és csempészett áruk eljutását a tagállamokba; kéri a Bizottságot, hogy végezze el a Herkules III program eredményeinek időközi értékelését annak céljaihoz viszonyítva, és szorosan kövesse nyomon a folyósított támogatások felhasználását és eredményességét; |
| --- | --- |

61.

| 62. | felhívja a Bizottságot, hogy a csalás elleni intézkedések erősítése érdekében vizsgálja meg az Arachne kockázatértékelő eszköz kötelező használatának lehetőségét valamennyi tagállamban; |
| --- | --- |

62.

| 63. | érdeklődve várja a Bizottság 2018-ra tervezett félidős értékelését, amelynek célja annak megállapítása, hogy a kohéziós politika új szabályozási szerkezete jobban megelőzi-e és csökkenti-e a szabálytalanságok – többek között a csalás – kockázatát, és várakozással tekint az irányítási és kontrollrendszerekre vonatkozó új szabályok hatásairól szóló részletes információk elé is, mind a szabálytalanságok és a csalás kockázata, mind a politika általános végrehajtása tekintetében; |
| --- | --- |

63.

| 64. | úgy véli, hogy az új többéves pénzügyi keret elfogadása előtt értékelni kell a kohéziós alapok pénzügyi ellenőrzési rendszerét a rendszer hiányosságainak kijavítása érdekében; |
| --- | --- |

64.

| 65. | hangsúlyozza, hogy a kohéziós politika 2018-ban esedékes, félidős értékelése során a Bizottságnak megfelelően figyelembe kell vennie a szabálytalanságok, így a csalárd szabálytalanságok kockázata megelőzésének és csökkentésének szükségességét; sajnálattal állapítja meg, hogy az összetett eljárások kevésbé vonzóvá teszik az uniós alapok révén történő finanszírozást; javasolja, hogy a Bizottság elemezze, hogy milyen előnyökkel járna a kiadások hatékonyságának növelését célzó ösztönzők bevezetése; felhívja a Bizottságot, hogy hozzon létre egy, az illetékes nemzeti hatóságok közötti információcserét elősegítő mechanizmust, hogy lehetségessé váljon a két vagy több tagállam közötti tranzakciókra vonatkozó számviteli nyilvántartások összehasonlítása, hogy ezáltal feltárhatók legyenek a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret összefüggésében elkövetett transznacionális csalások; |
| --- | --- |

65.

| 66. | aggodalmának ad hangot a tagállami ellenőrzési struktúrák közötti együttműködés szintjével kapcsolatban; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák az ellenőrzési struktúrák közötti együttműködési képesség megerősítésére irányuló kezdeményezéseket, különösen azon struktúrák tekintetében, amelyek az ellenőrzés első vonalában, a kedvezményezettekkel közvetlen kapcsolatban tevékenykednek; rámutat, hogy a csalás és a korrupció egyre inkább transznacionális jellegűvé válik; ebben az összefüggésben célszerűnek tartja egy független Európai Ügyészség felállítását az EU pénzügyi érdekeinek védelmére, intézkedve ugyanakkor annak biztosításáról, hogy az ügyészség és a meglévő uniós szervezetek közötti kapcsolat egyértelmű legyen, és a hatáskörök mindennemű felesleges átfedés elkerülése érdekében világosan elkülönüljenek; |
| --- | --- |

66.

Az uniós valuta védelme

| 67. | üdvözli, hogy a 2014-ben hatályba lépett 2014/62/EU irányelv rögzíti, hogy a szándékosan elkövetett cselekmények, például a pénzhamisítás, a hamis pénz forgalomba hozatala, továbbá az arra való felbujtás és annak pártolása és kísérlete is bűncselekménynek minősülnek; sajnálja, hogy Belgium, Franciaország és Írország nem ültették át az irányelvet az előírt időpontig, azaz 2016. május 23-ig; |
| --- | --- |

67.

| 68. | megjegyzi, hogy az Európai Központi Bank szerint az euró 2002-es bevezetése óta a pénzhamisítás legalább 500 millió EUR pénzügyi veszteséget okozott az uniós gazdaságnak 2016-ig; |
| --- | --- |

68.

Visszaélést bejelentő személyek

| 69. | hangsúlyozza a visszaélést bejelentő személyek szerepét a csalások megelőzésében, felderítésében és jelentésében, és hogy meg kell őket védeni; üdvözli, hogy 2015-ben a Bizottság elindította a tapasztalatcsere-programot, amely a korrupció megelőzése terén alkalmazott bevált gyakorlatoknak a tagállamokkal együttműködve történő összehangolására és megosztására irányul; |
| --- | --- |

69.

| 70. | hangsúlyozza, hogy a korrupció és a csalás alapvetően negatív hatással van az EU pénzügyi érdekeire, és bár az EU többszintű ellenőrzési mechanizmussal rendelkezik, az egyének szerepe egyáltalán nem helyettesíthető az ellenőrzési rendszer legalsó szintjén; rámutat, hogy ezért a visszaéléseket bejelentő személyeknek olyan egyértelmű helyzetben kell lenniük az EU és a tagállamok jogi keretén belül, amely világosan meghatározza jogaikat és kötelességeiket; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák a visszaéléseket bejelentő európai személyek védelmének minimumszintjét; |
| --- | --- |

70.

| 71. | üdvözli, hogy a Parlament, a Bizottság, a Tanács, a Bíróság, a Számvevőszék, az Európai Külügyi Szolgálat, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, a Régiók Bizottsága, az európai ombudsman, az európai adatvédelmi biztos és az uniós ügynökségek többsége belső szabályokat léptetett életbe a visszaélést bejelentő személyek védelmére, a személyzeti szabályzat 22a., 22b. és 22c. cikkének megfelelően, és a visszaélést bejelentő személyek védelmére vonatkozó szabályok további javulását várja; |
| --- | --- |

71.

| 72. | emlékeztet „a visszaélést bejelentő személyek szerepéről az EU pénzügyi érdekeinek védelmében” című, 2017. február 14-i állásfoglalására (10), és felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy időben hajtsák végre az abban foglalt ajánlásokat, továbbá tájékoztassák a Parlamentet ezen állásfoglalás nyomon követéséről; megismétli a Bizottsághoz intézett felhívását, hogy sürgősen nyújtson be jogalkotási javaslatot a visszaélést bejelentő személyek védelméről, hogy hatékonyan meg lehessen előzni az Európai Unió pénzügyi érdekeit sértő csalásokat és fel lehessen lépni azokkal szemben; |
| --- | --- |

72.

Korrupció

| 73. | megjegyzi, hogy a korrupció elleni küzdelem 2015-ben továbbra is prioritásként szerepelt az európai szemeszter keretében és az ahhoz kapcsolódó gazdasági kormányzás folyamatában; üdvözli az e küzdelem keretében meghozott intézkedéseket, így például a tagállamok nemzeti kapcsolattartó pontjaival tartott megbeszélések megszervezését, a tagállamoknak szóló tapasztalatcsere-program elindítását, valamint azt, hogy az OLAF a Bizottság nevében részt vesz az európai és nemzetközi korrupcióellenes fórumokon; |
| --- | --- |

73.

| 74. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság már nem érzi szükségesnek az uniós korrupcióellenes jelentés kiadását, ami miatt 2015-ben nem lehet értékelni a korrupció mértékét; különösen sajnálja azt, hogy ezt a döntést a Parlamenttel való bármiféle egyeztetés nélkül hozták meg; úgy véli, hogy bármi is legyen a Bizottság szándéka a korrupció elleni küzdelemmel kapcsolatban, ez az utolsó pillanatban történő visszavonás negatív üzenetet közvetít nem csupán a tagállamok, hanem a polgárok felé is; megjegyzi, hogy amióta az Európai Unió 2008. november 12-én az Egyesült Nemzetek korrupció elleni egyezményének (UNCAC) részes fele lett, nem vett részt az egyezményben meghatározott felülvizsgálati mechanizmusban, továbbá nem tette meg az első lépést sem azon önértékelés elvégzése érdekében, hogy miként hajtja végre az egyezmény szerinti kötelezettségeit; felhívja az Európai Uniót, hogy teljesítse az UNCAC szerinti kötelezettségeit azáltal, hogy elvégzi az azzal kapcsolatos önértékelést, hogy miként hajtja végre az egyezmény szerinti kötelezettségeit, és részt vesz a kölcsönös felülvizsgálati mechanizmusban; sürgeti a Bizottságot, hogy gondolja át az EU korrupcióellenes jelentésével kapcsolatos álláspontját; felhívja a Bizottságot, hogy végezzen további elemzést mind az uniós intézmények, mind a tagállamok szintjén a politikák végrehajtásának környezetéről annak érdekében, hogy azonosítsa az azzal járó kritikus tényezőket, érzékeny területeket és a korrupciót elősegítő kockázati tényezőket; |
| --- | --- |

74.

| 75. | kéri az EU-t, hogy minél előbb sürgesse meg az Európa Tanács Korrupció Elleni Államok Csoportjához (GRECO) benyújtott tagsági kérelmét, és hogy az Európai Parlament kapjon folyamatos tájékoztatást az említett kérelem állásáról; |
| --- | --- |

75.

| 76. | ismét hangot ad azon véleményének, hogy a korrupció hatalmas kihívás az EU és a tagállamok számára, és hatékony korrupcióellenes intézkedések hiányában aláássa a gazdasági teljesítményt, a jogállamiságot és a demokratikus intézmények Unión belüli hitelességét; |
| --- | --- |

76.

| 77. | sürgeti a Bizottságot, hogy adja ki a második korrupcióellenes jelentést, és rendszeresen tegyen közzé ilyen jelentéseket, hogy tájékoztassa a nyilvánosságot a korrupció elleni küzdelem, többek között a korrupcióellenes tapasztalatcsere-program keretében elért eredményeiről; |
| --- | --- |

77.

| 78. | riasztónak találja azon kutatási eredményeket, amelyek szerint nagyobb a csalás és a korrupció veszélye akkor, ha egy tagállam európai forrásokat költ, különösen abban az esetben, ha az európai finanszírozás aránya jelentősen meghaladja az összes költség 50 %-át; azon a véleményen van, hogy ezekben az esetekben a tagállamok nem felelnek meg teljes mértékben az EUMSZ 325. cikke (2) bekezdésének, amely megköveteli, hogy a tagállamok az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalás leküzdésére megtegyék ugyanazokat az intézkedéseket, mint amelyeket a saját pénzügyi érdekeiket sértő csalás leküzdésére tesznek; felhívja ezért a tagállamokat, hogy maradéktalanul alkalmazzák a 325. cikk (2) bekezdésében hivatkozott elvet, és a Bizottságot, hogy gondoskodjon arról, hogy a tagállamok valóban így tegyenek; |
| --- | --- |

78.

| 79. | ismét felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki a stockholmi programban meghatározott követelményeken alapuló, szigorú mutatókat és könnyen alkalmazható egységes kritériumokat magában foglaló rendszert a korrupció szintjének mérésére a tagállamokban és korrupció elleni politikájuk értékelésére; felkéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki korrupciós indexet a tagállamok kategóriákba sorolása érdekében; úgy véli, hogy a korrupciós index olyan szilárd alapot biztosíthat, melyre a Bizottság felépítheti országspecifikus ellenőrzési mechanizmusát az uniós források elköltésének ellenőrzése érdekében; |
| --- | --- |

79.

Oknyomozó újságírás

| 80. | úgy véli, hogy az oknyomozó újságírás kulcsszerepet játszik a átláthatóság szükséges szintjének biztosításában az EU-ban és a tagállamokban; úgy véli, hogy az oknyomozó újságírást a tagállamokban és az EU-ban jogi eszközökkel kell ösztönözni és támogatni, továbbá támogatja azt az előkészítő fellépést, amely létrehoz egy támogatási rendszert a határokon átnyúló oknyomozó újságírás számára, amelynek forrásait egy közvetítő szervezet, nevezetesen a lipcsei Európai Sajtószabadság Központ révén fogják kiosztani; |
| --- | --- |

80.

A PIF-irányelv és az Európai Ügyészségről szóló rendelet

| 81. | üdvözli, hogy sikeresen lezárultak a tárgyalások az Unió pénzügyi érdekeit érintő csalás ellen büntetőjogi eszközökkel folytatott küzdelemről szóló irányelvre (PIF-irányelv) irányuló javaslattal kapcsolatban, amelynek hatálya a héacsalásra is kiterjed; megjegyzi, hogy az irányelv meghatározza a büntetendő csalárd magatartások fajtáit, és definiálja a korrupciót; |
| --- | --- |

81.

| 82. | emlékeztet az Európai Ügyészségről és az Eurojustról szóló, 2016. október 5-i állásfoglalására (11), amely megerősíti, hogy a Parlament régóta támogatja egy hatékony és független Európai Ügyészség létrehozását, hogy csökkenjen az uniós költségvetés védelme érdekében tett tagállami jogérvényesítési erőfeszítések jelenlegi széttöredezettsége; úgy véli, hogy egy hatékony Európai Ügyészség erősíteni fogja az EU-n belüli csalás elleni küzdelmet, feltéve, ha megkapja az ehhez szükséges jogszabályi támogatást, és hatékonyan együtt tud működni más, már meglévő uniós szervekkel és a tagállamok hatóságaival; megjegyzi, hogy a PIF-irányelv hatálya közvetlenül meghatározza az Európai Ügyészség mandátumát; aggodalommal veszi tudomásul, hogy a Tanácsban eltérnek az EUMSZ 86. cikkében említett Európai Ügyészséggel kapcsolatos vélemények; úgy véli, hogy annak rendelkezéseit nem lehet megerősített együttműködés keretében végrehajtani; úgy véli, hogy az Európai Ügyészség csak akkor lehet hatékony, ha hatásköre valamennyi tagállamra kiterjed; felhívja a tagállamokat, hogy vizsgálják felül álláspontjukat, és tegyenek meg minden tőlük telhetőt annak érdekében, hogy konszenzus jöjjön létre a Tanácsban; |
| --- | --- |

82.

Dohányáruk

| 83. | rámutat a Bizottság azon döntésére, hogy nem újítja meg a 2016. július 9-én lejárt PMI-megállapodást; emlékeztet arra, hogy 2016. március 9-én kérte a Bizottságot, hogy lejáratát követően ne újítsa meg, terjessze ki vagy tárgyalja újra a PMI-vel kötött megállapodást; úgy véli, hogy a többi három megállapodást (BAT, JTI, ITL) sem indokolt megújítani; |
| --- | --- |

83.

| 84. | sürgeti a Bizottságot, hogy uniós szinten hozzon meg minden ahhoz szükséges intézkedést, hogy nyomon lehessen követni a PMI dohánytermékeit, továbbá tegyen jogi lépéseket a gyártó termékeinek bármiféle jogellenes elkobzása ellen mindaddig, amíg a dohánytermékekről szóló irányelv teljes körűen nem érvényesíthető, annak érdekében, hogy ne legyen szabályozási hézag a PMI-megállapodás lejárta, illetve a dohánytermékekről szóló irányelv és a dohányzás visszaszorításáról szóló keretegyezmény (FCTC) hatálybalépése között; |
| --- | --- |

84.

| 85. | rámutat arra, hogy a dohánytermékekre vonatkozó megállapodásról (PMI-megállapodás) szóló, 2016. március 9-i állásfoglalásában (12) szereplő kérése nyomán a Bizottságnak cselekvési tervet kell előterjesztenie a dohánytermékek tiltott kereskedelme és ezen belül a márkátlan („olcsó fehér”) cigaretták magas aránya elleni fellépés érdekében; sürgeti a Bizottságot, hogy további késedelem nélkül nyújtsa be az említett cselekvési tervre irányuló javaslatát a Parlamentnek; |
| --- | --- |

85.

| 86. | üdvözli, hogy a Bizottság támogatja a dohánytermékek illegális kereskedelmének felszámolásáról szóló WTO-jegyzőkönyv – a cigarettacsempészet problémájának átfogó és világméretű kezelésére irányuló első többoldalú jogi eszköz – időben történő megerősítését, és szorgalmazza annak végrehajtását; |
| --- | --- |

86.

| 87. | emlékeztet arra, hogy eddig 25 fél erősítette meg a keretegyezményt, melyek közül csak hét uniós tagállam, illetve az EU maga; sürgeti a tagállamokat, hogy erősítsék meg a dohánytermékek illegális kereskedelmének felszámolásáról szóló jegyzőkönyvet; |
| --- | --- |

87.

Vizsgálatok és az OLAF szerepe

| 88. | sajnálja, hogy annak ellenére, hogy az OLAF biztosítékot adott arra, hogy minden tőle telhetőt megtesz nyomozásai lerövidítése érdekében, a nyomozati szakasz időtartama 2012 óta folyamatosan nő: a lezárt eseteknél 22,5 hónapról 25,1 hónapra, míg az összes esetet tekintve 17,3 hónapról 18,7 hónapra emelkedett; |
| --- | --- |

88.

| 89. | tudomásul veszi az OLAF szerepét a különböző közös vámügyi műveletekben, amelyekkel megakadályozzák, hogy az EU költségvetését veszteségek érjék, és kéri az OLAF-ot, hogy jövőbeli éves jelentéseiben szerepeltessen több információt és konkrét számokat az uniós költségvetés bevételi oldalának védelmében való közreműködésére vonatkozóan; |
| --- | --- |

89.

| 90. | aggodalmának ad hangot a határokon átnyúló csalások számának az OLAF legutóbbi éves jelentésében említett növekedése miatt; felhívja a Bizottságot, hogy értékelje a közös fellépések használatát, összhangban a vámok tekintetében és a kiadások terén a 883/2013/EU, Euratom rendelet 1. cikkének (2) bekezdése alapján már sikeresen alkalmazott módszerekkel és eljárásokkal; |
| --- | --- |

90.

| 91. | támogatja az OLAF részvételét a csalás elleni fellépéssel foglalkozó nemzeti és nemzetközi találkozókon, például a korrupció elleni európai kapcsolattartó pontok hálózatában, amely 2015 novemberében elfogadta a korrupció elleni küzdelem fokozásáról szóló Párizsi Nyilatkozatot; |
| --- | --- |

91.

| 92. | rámutat, hogy a csalás elleni küzdelemben számos előrelépésre került sor; üdvözli ebben a vonatkozásban az európai strukturális és beruházási alapokkal foglalkozó új vizsgálati osztály felállítását az OLAF-on belül; |
| --- | --- |

92.

| 93. | kéri az OLAF-ot, hogy éves tevékenységi jelentéseiben hasonlítsa össze az OLAF pénzügyi visszafizettetésekre vonatkozó ajánlásait a ténylegesen visszafizettetett összegekkel; |
| --- | --- |

93.

| 94. | emlékeztet arra, hogy az intézmények közötti kölcsönös és jóhiszemű együttműködés és a gondos ügyintézés elve, valamint a jogbiztonság követelménye fényében az OLAF-nak és Felügyelő Bizottságának munkaleírásuk alapján meg kell szervezniük együttműködésüket, teljes mértékben tiszteletben tartva az alkalmazandó jogi rendelkezéseket; |
| --- | --- |

94.

| 95. | üdvözli az OLAF elemzését az OLAF 2008. január 1. és 2015. december 31. között kiadott igazságszolgáltatási ajánlásainak tagállami nyomon követéséről, amely áttekinti annak fő okait, hogy miért nem teljesítették az OLAF ajánlásait; megjegyzi azonban, hogy a dokumentumban összegyűjtött adatok csak az igazságügyi ajánlásokra vonatkoznak, és nem foglalkoznak a közigazgatási, fegyelmi és pénzügyi ajánlásokkal, ezért nem reprezentálják teljes körűen az OLAF ajánlásainak nyomon követését; felhívja a Bizottságot, hogy reagáljon átfogóan az OLAF igazságügyi ajánlásainak tagállami nyomon követéséről nemrégiben kiadott OLAF-elemzésre, és kéri az OLAF-ot, hogy éves jelentésébe illesszen be egy fejezetet ezen ajánlások nyomon követéséről; felhívja az OLAF-ot, hogy a Bizottsággal együttműködésben készítsen részletes elemzést, amely tartalmazza az uniós források visszafizettetésére vonatkozó adatokat; |
| --- | --- |

95.

| 96. | sajnálja, hogy az OLAF 2008 és 2015 között az illetékes hatóságok részére kiadott igazságügyi ajánlásainak csaknem egyharmadával (317-ből 94) megfelelő bizonyítékok hiányára hivatkozva nem foglalkoztak; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg, miként lehetne a közigazgatási vizsgálatokat jobban felhasználni az igazságügyi esetekben; arra ösztönzi a tagállamok illetékes hatóságait, hogy nyújtsanak részletes információt az eljárások megszüntetésének okairól, hogy az OLAF jobban a nemzeti jogszabályokhoz tudja igazítani ajánlásait; |
| --- | --- |

96.

| 97. | úgy véli, hogy nem elég nagy (50 % körüli) az OLAF nemzeti hatóságoknak tett azon ajánlásainak aránya, amelyek vádemeléshez vezettek; felhívja a tagállami hatóságokat, hogy javítsák együttműködésüket az OLAF-fal; felhívja a tagállamokat, a Bizottságot és az OLAF-ot, hogy határozzanak meg olyan feltételeket, amelyek biztosítják az OLAF által szolgáltatott bizonyítékok elfogadhatóságát; arra ösztönzi a tagállami hatóságokat és az OLAF-ot, hogy a lehető legjobb eredmény elérése érdekében végezzenek közös vizsgálatokat; |
| --- | --- |

97.

| 98. | sürgeti a Bizottságot, hogy tekintettel az OLAF főigazgatója mandátumának lejártára azonnal kezdje meg az új főigazgató kiválasztására irányuló eljárást, és kezdjen konzultációs eljárást a Parlamenttel; |
| --- | --- |

98.

| 99. | felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a 883/2013/EU, Euratom rendeletet, és nyújtson be javaslatot az OLAF vizsgálati jogkörének megerősítésére; javasolja több forrás előirányzását az OLAF részére, hogy sokkal több bejelentett gyanús esetet vizsgálhasson ki; |
| --- | --- |

99.

| 100. | aggodalmának ad hangot az OLAF-hoz a tagállamokból érkező, hivatalos, illetve magánforrásokból kapott információk közötti eltérésekkel kapcsolatban; felhívja a Bizottságot, hogy támogassa a nyilvános információk gyűjtésének fokozására irányuló kezdeményezéseket, valamint felhívja a tagállamokat, hogy javítsák a rendelkezésre bocsátott adatok minőségét; |
| --- | --- |

100.

| 101. | megjegyzi, hogy az OLAF igazságügyi ajánlásait a tagállamok eddig csak korlátozott mértékben hajtották végre; úgy véli, hogy ez a helyzet elfogadhatatlan és felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a tagállamok maradéktalanul végrehajtsák az OLAF ajánlásait; |
| --- | --- |

101.

| 102. | sajnálja, hogy egyes tagállamok igazságügyi hatóságai alacsony prioritást tulajdonítanak az OLAF uniós pénzek nem megfelelő felhasználásával kapcsolatos ajánlásainak; emlékeztet arra, hogy az EUMSZ 325. cikkének (2) bekezdése értelmében „a tagállamok az Unió pénzügyi érdekeit sértő csalás leküzdésére megteszik ugyanazokat az intézkedéseket, mint amelyeket a saját pénzügyi érdekeiket sértő csalás leküzdésére tesznek”; |
| --- | --- |

102.

| 103. | elsődleges fontosságúnak tartja a tagállamok és az OLAF közötti elégtelen kommunikáció problémájának vizsgálatát; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mozdítsák elő az olyan kezdeményezéseket, amelyek jobb kommunikációhoz vezetnek nem csupán a közigazgatási struktúrák között, hanem az uniós tagállamokban működő civil társadalom és az OLAF között is; hangsúlyozza, hogy ez fontos a tagállamokban tapasztalható korrupció elleni fellépés szempontjából; |
| --- | --- |

103.

o

o o

| 104. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Unió Bíróságának, az Európai Számvevőszéknek, az Európai Csalás Elleni Hivatalnak (OLAF) és az OLAF Felügyelő Bizottságának. |
| --- | --- |

104.

---

(1)  HL L 84., 2014.3.20., 6. o.

(2)  HL L 248., 2013.9.18., 1. o.

(3)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0403.

(5)  HL L 312., 1995.12.23., 1. o.

(6)  A Bíróság (nagytanács) 2015. szeptember 8-i ítélete – Taricco és társai, C-105/14, ECLI:EU:C:2015:555.

(7)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0022.

(8)  HL L 94., 2014.3.28., 65. o.

(9)  Az Európai Parlament 2016. október 25-i állásfoglalása a korrupció elleni küzdelemről és a CRIM bizottság állásfoglalásának nyomon követéséről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0403); Az Európai Parlament 2013. október 23-i állásfoglalása a szervezett bűnözés, a korrupció és a pénzmosás problémájáról: megvalósítandó intézkedésekre és kezdeményezésekre vonatkozó ajánlások (HL C 208., 2016.6.10., 89. o.).

(10)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0022.

(11)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0376.

(12)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0082.

---

| 30.8.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 307/25 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 307/25

---

P8_TA(2017)0207

Erőforrás-hatékonyság: az élelmiszer-pazarlás csökkentése és az élelmiszer-biztonság javítása

Az Európai Parlament 2017. május 16-i állásfoglalása az élelmiszer-pazarlás csökkentésére és az élelmiszer-biztonság javítására irányuló erőforrás-hatékonysági kezdeményezésről (2016/2223(INI))

(2018/C 307/03)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel „Az anyagkörforgás megvalósítása – a körforgásos gazdaságra vonatkozó uniós cselekvési terv” című bizottsági közleményre (COM(2015)0614), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az anyagkörforgás megvalósítása – a körforgásos gazdaságra vonatkozó uniós cselekvési terv” című bizottsági közleményre (COM(2015)0614),

| — | tekintettel az „Úton a körkörös gazdaság felé: ’zéró hulladék’ program Európa számára” című bizottsági közleményre (COM(2014)0398), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Úton a körkörös gazdaság felé: ’zéró hulladék’ program Európa számára” című bizottsági közleményre (COM(2014)0398),

| — | tekintettel „Az erőforrás-hatékonyságról: úton a körforgásos gazdaság felé” című, 2015. július 9-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az erőforrás-hatékonyságról: úton a körforgásos gazdaság felé” című, 2015. július 9-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a fogyasztásra alkalmas eladatlan élelmiszerek jótékonysági célú adományozásáról szóló, 2015. október 14-i 0061/2015. számú írásbeli nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyasztásra alkalmas eladatlan élelmiszerek jótékonysági célú adományozásáról szóló, 2015. október 14-i 0061/2015. számú írásbeli nyilatkozatra,

| — | tekintettel a „Hogyan kerüljük el az élelmiszer-pazarlást: hatékonyabb élelmiszerláncra irányuló stratégiák az EU-ban” című, 2012. január 19-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Hogyan kerüljük el az élelmiszer-pazarlást: hatékonyabb élelmiszerláncra irányuló stratégiák az EU-ban” című, 2012. január 19-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az élelmiszer-ellátási láncban a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló, 2016. június 7-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az élelmiszer-ellátási láncban a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló, 2016. június 7-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az élelmiszer-veszteségről és élelmiszer-hulladékról szóló, 2016. június 28-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az élelmiszer-veszteségről és élelmiszer-hulladékról szóló, 2016. június 28-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának az élelmiszer-hulladékokról szóló, 2016. június 15-i véleményére (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának az élelmiszer-hulladékokról szóló, 2016. június 15-i véleményére (4),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „A civil társadalom hozzájárulása az élelmiszer-veszteség és -pazarlás megelőzését, illetve csökkentését célzó stratégiához” című, 2013. március 20-i véleményére (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „A civil társadalom hozzájárulása az élelmiszer-veszteség és -pazarlás megelőzését, illetve csökkentését célzó stratégiához” című, 2013. március 20-i véleményére (5),

| — | tekintettel az Európai Számvevőszék „Az élelmiszer-hulladék elleni küzdelem: az Európai Unió esélye az élelmiszer-ellátási lánc erőforrás-hatékonyságának javítására” című 34/2016. sz. különjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszék „Az élelmiszer-hulladék elleni küzdelem: az Európai Unió esélye az élelmiszer-ellátási lánc erőforrás-hatékonyságának javítására” című 34/2016. sz. különjelentésére,

| — | tekintettel az ENSZ Környezetvédelmi Közgyűlésének az élelmiszer-hulladékok képződésének megelőzéséről, csökkentéséről, illetve újrafelhasználásáról szóló, 2016. május 27-i határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Környezetvédelmi Közgyűlésének az élelmiszer-hulladékok képződésének megelőzéséről, csökkentéséről, illetve újrafelhasználásáról szóló, 2016. május 27-i határozatára,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „Összehasonlító tanulmány az Európai Unió tagállamainak élelmiszer-adományozási jogszabályairól és gyakorlatáról” című 2014. júniusi tanulmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „Összehasonlító tanulmány az Európai Unió tagállamainak élelmiszer-adományozási jogszabályairól és gyakorlatáról” című 2014. júniusi tanulmányára,

| — | tekintettel az élelmiszer-hulladékok európai mennyiségének becsléséről szóló, 2016. évi FUSIONS (Élelmiszerek társadalmilag innovatív felhasználása hulladékcsökkentő stratégiák optimalizálásával) tanulmányra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az élelmiszer-hulladékok európai mennyiségének becsléséről szóló, 2016. évi FUSIONS (Élelmiszerek társadalmilag innovatív felhasználása hulladékcsökkentő stratégiák optimalizálásával) tanulmányra,

| — | tekintettel az élelmiszer-hulladékok mennyiségét befolyásoló uniós jogszabályok és szakpolitikák 2015. évi FUSIONS felülvizsgálatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az élelmiszer-hulladékok mennyiségét befolyásoló uniós jogszabályok és szakpolitikák 2015. évi FUSIONS felülvizsgálatára,

| — | tekintettel „Az élelmiszer-hulladékok fogalommeghatározási kerete” című, 2014. évi FUSIONS dokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az élelmiszer-hulladékok fogalommeghatározási kerete” című, 2014. évi FUSIONS dokumentumra,

| — | tekintettel az élelmiszer-veszteségek és élelmiszer-hulladékok elszámolására és bejelentésére vonatkozó, 2016 júniusában kiadott globális standardra (FLW-standard), |
| --- | --- |

—

tekintettel az élelmiszer-veszteségek és élelmiszer-hulladékok elszámolására és bejelentésére vonatkozó, 2016 júniusában kiadott globális standardra (FLW-standard),

| — | tekintettel az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének (FAO) „Az élelmiszer-hulladék ökológiai lábnyoma – A természeti erőforrásokra gyakorolt hatások” című tanulmányára (FAO 2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetének (FAO) „Az élelmiszer-hulladék ökológiai lábnyoma – A természeti erőforrásokra gyakorolt hatások” című tanulmányára (FAO 2013),

| — | tekintettel a FAO globális élelmiszer-veszteségekről és élelmiszer-hulladékokról szóló tanulmányára (FAO 2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a FAO globális élelmiszer-veszteségekről és élelmiszer-hulladékokról szóló tanulmányára (FAO 2011),

| — | tekintettel a „Vessünk véget az élelmiszer-pazarlásnak Európában” című petícióra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Vessünk véget az élelmiszer-pazarlásnak Európában” című petícióra,

| — | tekintettel a 2015. évi milánói világkiállítás alatt elfogadott Milánói Charta-ra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2015. évi milánói világkiállítás alatt elfogadott Milánói Charta-ra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére (A8-0175/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére (A8-0175/2017),

| A. | mivel a FAO becslései szerint a világon körülbelül 1,3 milliárd tonna élelmiszer, azaz az emberi fogyasztásra előállított összes élelmiszernek súly szerint közel egyharmada évente kárba vész vagy kidobásra kerül; |
| --- | --- |

A.

mivel a FAO becslései szerint a világon körülbelül 1,3 milliárd tonna élelmiszer, azaz az emberi fogyasztásra előállított összes élelmiszernek súly szerint közel egyharmada évente kárba vész vagy kidobásra kerül;

| B. | mivel az élelmiszer egy értékes árucikk; mivel az élelmiszeripari rendszer jelentős mennyiségű erőforrást, többek között földterületet, talajt, vizet, foszfort és energiát használ, ezért kiemelt jelentőségű az ezen erőforrásokkal való hatékony és fenntartható gazdálkodás; mivel az élelmiszer-hulladék hatalmas gazdasági és környezetvédelmi költségekkel jár, amelyek a FAO becslése (6) szerint évente világszinten elérik az 1,7 billió USD összeget; mivel az élelmiszer-hulladék megelőzése és csökkentése gazdasági előnyöket nyújt mind a háztartások, mind a társadalom egésze számára, ugyanakkor mérsékli a környezeti károkat; |
| --- | --- |

B.

mivel az élelmiszer egy értékes árucikk; mivel az élelmiszeripari rendszer jelentős mennyiségű erőforrást, többek között földterületet, talajt, vizet, foszfort és energiát használ, ezért kiemelt jelentőségű az ezen erőforrásokkal való hatékony és fenntartható gazdálkodás; mivel az élelmiszer-hulladék hatalmas gazdasági és környezetvédelmi költségekkel jár, amelyek a FAO becslése (6) szerint évente világszinten elérik az 1,7 billió USD összeget; mivel az élelmiszer-hulladék megelőzése és csökkentése gazdasági előnyöket nyújt mind a háztartások, mind a társadalom egésze számára, ugyanakkor mérsékli a környezeti károkat;

| C. | mivel az élelmiszerpazarlás magas társadalmi, gazdasági és környezeti költségekkel, valamint etikai következményekkel jár; mivel a kárba veszett vagy kidobott élelmiszer az összes emberi eredetű globális üvegházhatásúgáz-kibocsátás (ÜHG-kibocsátás) közel 8 %-át kitevő globális szénlábnyomnak megfelelő mértékben járul hozzá az éghajlatváltozáshoz, és szűkös erőforrások – mint amilyenek például a termőföld, az energia és a víz – elpazarlását (7) jelenti az érintett termékek életciklusa során; mivel ha emberi fogyasztásra is fel lehet használni azt, az élelmiszerlánc többletének nem kellene közvetlenül élelmiszer-hulladékká válnia, és az élelmiszertöbbletre vonatkozó megfelelő jogszabályok lehetővé tennék az élelmiszer-hulladék erőforrássá alakítását; |
| --- | --- |

C.

mivel az élelmiszerpazarlás magas társadalmi, gazdasági és környezeti költségekkel, valamint etikai következményekkel jár; mivel a kárba veszett vagy kidobott élelmiszer az összes emberi eredetű globális üvegházhatásúgáz-kibocsátás (ÜHG-kibocsátás) közel 8 %-át kitevő globális szénlábnyomnak megfelelő mértékben járul hozzá az éghajlatváltozáshoz, és szűkös erőforrások – mint amilyenek például a termőföld, az energia és a víz – elpazarlását (7) jelenti az érintett termékek életciklusa során; mivel ha emberi fogyasztásra is fel lehet használni azt, az élelmiszerlánc többletének nem kellene közvetlenül élelmiszer-hulladékká válnia, és az élelmiszertöbbletre vonatkozó megfelelő jogszabályok lehetővé tennék az élelmiszer-hulladék erőforrássá alakítását;

| D. | mivel a legfrissebb kutatások alapján 1 kilogramm élelmiszer előállítása átlagosan 4,5 kilogramm szén-dioxid légköri kibocsátásával jár; mivel Európában a mintegy 89 Mt elpazarolt élelmiszer 170 Mt szén-dioxid kibocsátásával jár éves szinten, amelynek megoszlása a következő: élelmiszeripar –59 Mt szén-dioxid évente háztartási fogyasztás –78 Mt szén-dioxid évente, egyéb – 33 Mt szén-dioxid évente; mivel a 30 %-nak megfelelő el nem fogyasztott élelmiszer előállítása 50 %-kal több öntözővíz használatát teszi szükségessé, egy kilogramm marhahús előállításához pedig 5–10 tonna vizet használnak fel; |
| --- | --- |

D.

mivel a legfrissebb kutatások alapján 1 kilogramm élelmiszer előállítása átlagosan 4,5 kilogramm szén-dioxid légköri kibocsátásával jár; mivel Európában a mintegy 89 Mt elpazarolt élelmiszer 170 Mt szén-dioxid kibocsátásával jár éves szinten, amelynek megoszlása a következő: élelmiszeripar –59 Mt szén-dioxid évente háztartási fogyasztás –78 Mt szén-dioxid évente, egyéb – 33 Mt szén-dioxid évente; mivel a 30 %-nak megfelelő el nem fogyasztott élelmiszer előállítása 50 %-kal több öntözővíz használatát teszi szükségessé, egy kilogramm marhahús előállításához pedig 5–10 tonna vizet használnak fel;

| E. | mivel számos tanulmány is rámutat, hogy a táplálkozási szokások alapvető megváltoztatása bizonyult az élelmiszer-fogyasztásból fakadó környezeti hatások csökkentése legeredményesebb módszerének; mivel a fenntartható európai élelmiszertermelési és -fogyasztási rendszer kialakításához átfogó és integrált élelmiszer-politikára van szükség; |
| --- | --- |

E.

mivel számos tanulmány is rámutat, hogy a táplálkozási szokások alapvető megváltoztatása bizonyult az élelmiszer-fogyasztásból fakadó környezeti hatások csökkentése legeredményesebb módszerének; mivel a fenntartható európai élelmiszertermelési és -fogyasztási rendszer kialakításához átfogó és integrált élelmiszer-politikára van szükség;

| F. | mivel az Élelmezési Világprogram (WFP) szerint 795 millió olyan ember él a világon, aki nem jut elegendő élelmiszerhez ahhoz, hogy egészséges és tevékeny életet élhessen; mivel az elégtelen táplálkozás felelős az öt év alatti gyermekek közötti halálesetek közel feléért (45 %) vagyis 3,1 millió gyermek haláláért; mivel a világon minden hatodik gyermek alultáplált, és minden negyedik visszamaradott a fejlődésben; mivel következésképp nemcsak gazdasági és környezeti, hanem erkölcsi kötelességünk is, hogy csökkentsük az élelmiszer-hulladékot (8); |
| --- | --- |

F.

mivel az Élelmezési Világprogram (WFP) szerint 795 millió olyan ember él a világon, aki nem jut elegendő élelmiszerhez ahhoz, hogy egészséges és tevékeny életet élhessen; mivel az elégtelen táplálkozás felelős az öt év alatti gyermekek közötti halálesetek közel feléért (45 %) vagyis 3,1 millió gyermek haláláért; mivel a világon minden hatodik gyermek alultáplált, és minden negyedik visszamaradott a fejlődésben; mivel következésképp nemcsak gazdasági és környezeti, hanem erkölcsi kötelességünk is, hogy csökkentsük az élelmiszer-hulladékot (8);

| G. | mivel ma a világban csaknem 793 millió ember alultáplált (9), és több mint 700 millió ember él a szegénységi küszöb alatt (10) napi 1,90 USD jövedelmet el nem érő keresettel, mivel ezért az élelmiszer-termelésre szánt természeti erőforrások felelőtlen kezelése és az élelmiszerpazarlás morálisan elfogadhatatlan; |
| --- | --- |

G.

mivel ma a világban csaknem 793 millió ember alultáplált (9), és több mint 700 millió ember él a szegénységi küszöb alatt (10) napi 1,90 USD jövedelmet el nem érő keresettel, mivel ezért az élelmiszer-termelésre szánt természeti erőforrások felelőtlen kezelése és az élelmiszerpazarlás morálisan elfogadhatatlan;

| H. | mivel a kisebb élelmiszerpazarlás hatékonyabbá tenné a földhasználatot és a vízkészletekkel való gazdálkodást, előnyökkel járna az egész mezőgazdasági ágazat számára világszerte, valamint jelentősen hozzájárulna az alultápláltság elleni küzdelemhez a fejlődő országokban; |
| --- | --- |

H.

mivel a kisebb élelmiszerpazarlás hatékonyabbá tenné a földhasználatot és a vízkészletekkel való gazdálkodást, előnyökkel járna az egész mezőgazdasági ágazat számára világszerte, valamint jelentősen hozzájárulna az alultápláltság elleni küzdelemhez a fejlődő országokban;

| I. | mivel az Unió aláírta az Egyesült Nemzetek által 2015. szeptember 25-én elfogatott, a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendet; mivel a 12.3 fenntartható fejlesztési cél arra irányul, hogy 2030-ig világszinten az egy főre jutó élelmiszer-hulladék mennyisége 50 %-kal csökkenjen kiskereskedelmi és fogyasztói szinten, valamint a termelési és elosztási láncban keletkező élelmiszer-veszteség csökkenjen, ideértve az elsődleges termelési, szállítási és tárolási veszteséget is; mivel az ENSZ becslése szerint a világ népessége a jelenlegi 7,3 milliárdról 2050-re 9,7 milliárdra nő (11); mivel az élelmiszer-hulladék csökkentése alapvető lépés a világot sújtó éhínség csökkentésében, és szükséges ahhoz, hogy táplálni tudjuk a világ folyamatosan növekvő népességét; |
| --- | --- |

I.

mivel az Unió aláírta az Egyesült Nemzetek által 2015. szeptember 25-én elfogatott, a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendet; mivel a 12.3 fenntartható fejlesztési cél arra irányul, hogy 2030-ig világszinten az egy főre jutó élelmiszer-hulladék mennyisége 50 %-kal csökkenjen kiskereskedelmi és fogyasztói szinten, valamint a termelési és elosztási láncban keletkező élelmiszer-veszteség csökkenjen, ideértve az elsődleges termelési, szállítási és tárolási veszteséget is; mivel az ENSZ becslése szerint a világ népessége a jelenlegi 7,3 milliárdról 2050-re 9,7 milliárdra nő (11); mivel az élelmiszer-hulladék csökkentése alapvető lépés a világot sújtó éhínség csökkentésében, és szükséges ahhoz, hogy táplálni tudjuk a világ folyamatosan növekvő népességét;

| J. | mivel 70 ország 400 kiskereskedőjét, gyártóját, szolgáltatóját és egyéb érdekelt felét tömörítő Consumer Goods Forum (fogyasztási cikkek fóruma) arra vonatkozó nyilvános állásfoglalást fogadott el, hogy a saját tagjai tevékenységéből származó élelmiszer-hulladék mennyiségét 2025-ig – a 12.3. fenntartható fejlesztési célnál 5 évvel korábban – felére csökkentik; |
| --- | --- |

J.

mivel 70 ország 400 kiskereskedőjét, gyártóját, szolgáltatóját és egyéb érdekelt felét tömörítő Consumer Goods Forum (fogyasztási cikkek fóruma) arra vonatkozó nyilvános állásfoglalást fogadott el, hogy a saját tagjai tevékenységéből származó élelmiszer-hulladék mennyiségét 2025-ig – a 12.3. fenntartható fejlesztési célnál 5 évvel korábban – felére csökkentik;

| K. | mivel az élelmiszer-hulladékok megelőzése környezeti haszonnal és előnyökkel jár szociális és gazdasági értelemben; mivel becslések szerint az Európai Unióban évente 88 millió tonna élelmiszert dobnak ki, ami egy főre vetítve 173 kg-nyi kidobott élelmiszernek felel meg, és az Európai Unióban az élelmiszer-hulladékok keletkezése és ártalmatlanítása 170 tonna szén-dioxid kibocsátásával jár, és 26 millió tonna erőforrás elfogyasztását veszi igénybe; mivel az ilyen mennyiségű élelmiszer-hulladékhoz kapcsolódó költségek becslések szerint közel 143 milliárd EUR-t tesznek ki (12); mivel a FAO szerint 800 millió ember éhezik a világon; |
| --- | --- |

K.

mivel az élelmiszer-hulladékok megelőzése környezeti haszonnal és előnyökkel jár szociális és gazdasági értelemben; mivel becslések szerint az Európai Unióban évente 88 millió tonna élelmiszert dobnak ki, ami egy főre vetítve 173 kg-nyi kidobott élelmiszernek felel meg, és az Európai Unióban az élelmiszer-hulladékok keletkezése és ártalmatlanítása 170 tonna szén-dioxid kibocsátásával jár, és 26 millió tonna erőforrás elfogyasztását veszi igénybe; mivel az ilyen mennyiségű élelmiszer-hulladékhoz kapcsolódó költségek becslések szerint közel 143 milliárd EUR-t tesznek ki (12); mivel a FAO szerint 800 millió ember éhezik a világon;

| L. | mivel a 2014-ös adatok alapján 55 millió ember, azaz az EU-28 lakosságának 9,6 %-a nem tudott minőségi ételhez jutni minden második nap; mivel a 2015-ös adatok alapján 118,8 millió embert, azaz az EU-28 lakosságának 23,7 %-át fenyegeti a szegénység vagy társadalmi kirekesztés kockázata (13); |
| --- | --- |

L.

mivel a 2014-ös adatok alapján 55 millió ember, azaz az EU-28 lakosságának 9,6 %-a nem tudott minőségi ételhez jutni minden második nap; mivel a 2015-ös adatok alapján 118,8 millió embert, azaz az EU-28 lakosságának 23,7 %-át fenyegeti a szegénység vagy társadalmi kirekesztés kockázata (13);

| M. | mivel az élelmiszer-hulladék csökkentése az életszínvonal visszaesése nélkül javíthatja a háztartások gazdasági helyzetét; |
| --- | --- |

M.

mivel az élelmiszer-hulladék csökkentése az életszínvonal visszaesése nélkül javíthatja a háztartások gazdasági helyzetét;

| N. | mivel a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok és az árdömping az élelmiszer-ágazatban gyakran ahhoz vezetnek, hogy az élelmiszert tényleges értékén aluli áron értékesítik, ami azonban növeli az élelmiszer-hulladék mennyiségét; |
| --- | --- |

N.

mivel a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok és az árdömping az élelmiszer-ágazatban gyakran ahhoz vezetnek, hogy az élelmiszert tényleges értékén aluli áron értékesítik, ami azonban növeli az élelmiszer-hulladék mennyiségét;

| O. | mivel az élelmiszerlánc valamennyi lépésénél előfordul, hogy élelmiszerek vesznek kárba vagy kerülnek kidobásra, legyen szó akár a termelésről, a feldolgozásról, a szállításról, a tárolásról, a kiskereskedelemről, az értékesítésről és a fogyasztásról; mivel a FUSIONS projekten alapuló becslések szerint az Európai Unióban az élelmiszer-hulladékok keletkezéséhez leginkább hozzájáruló ágazatok a háztartások 53 %-kal és a feldolgozó ágazat 19 %-kal, további hozzájárulók közé tartozik a vendéglátóipar 12 %-kal, az elsődleges termelés 10 %-kal és a nagykereskedelem 5 %-kal (14); mivel e becslések szerint a háztartási és feldolgozóipari élelmiszer-hulladék csökkentésére irányuló intézkedések járnának a legnagyobb hatással; mivel a fejlődő országokban az élelmiszer-hulladék főként az infrastruktúrabeli és technológiai korlátozások következtében keletkezik; |
| --- | --- |

O.

mivel az élelmiszerlánc valamennyi lépésénél előfordul, hogy élelmiszerek vesznek kárba vagy kerülnek kidobásra, legyen szó akár a termelésről, a feldolgozásról, a szállításról, a tárolásról, a kiskereskedelemről, az értékesítésről és a fogyasztásról; mivel a FUSIONS projekten alapuló becslések szerint az Európai Unióban az élelmiszer-hulladékok keletkezéséhez leginkább hozzájáruló ágazatok a háztartások 53 %-kal és a feldolgozó ágazat 19 %-kal, további hozzájárulók közé tartozik a vendéglátóipar 12 %-kal, az elsődleges termelés 10 %-kal és a nagykereskedelem 5 %-kal (14); mivel e becslések szerint a háztartási és feldolgozóipari élelmiszer-hulladék csökkentésére irányuló intézkedések járnának a legnagyobb hatással; mivel a fejlődő országokban az élelmiszer-hulladék főként az infrastruktúrabeli és technológiai korlátozások következtében keletkezik;

| P. | mivel a FUSIONS projektből származó adatok különböző forrásokból és az „élelmiszer-hulladék” különböző meghatározásainak használatából erednek; |
| --- | --- |

P.

mivel a FUSIONS projektből származó adatok különböző forrásokból és az „élelmiszer-hulladék” különböző meghatározásainak használatából erednek;

| Q. | mivel a FUSIONS projekt arra a következtetésre jutott, hogy nagyon kevés mérést végeznek a mezőgazdaságban, a kertészetben, az akvakultúrában, a halászatban vagy egyéb elsődleges termelési tevékenységek terén; mivel mindez megakadályozza az európai élelmiszer-veszteség és -hulladék tényleges mennyiségének helyes felmérését; |
| --- | --- |

Q.

mivel a FUSIONS projekt arra a következtetésre jutott, hogy nagyon kevés mérést végeznek a mezőgazdaságban, a kertészetben, az akvakultúrában, a halászatban vagy egyéb elsődleges termelési tevékenységek terén; mivel mindez megakadályozza az európai élelmiszer-veszteség és -hulladék tényleges mennyiségének helyes felmérését;

| R. | mivel az élelmiszer-hulladék elleni küzdelem terén megfelelőbbek a gazdasági szereplők és a láncon belüli szakasz szerint célzott fellépések, mivel nem azonosak a felmerülő problémák; |
| --- | --- |

R.

mivel az élelmiszer-hulladék elleni küzdelem terén megfelelőbbek a gazdasági szereplők és a láncon belüli szakasz szerint célzott fellépések, mivel nem azonosak a felmerülő problémák;

| S. | mivel az egyesült királyságbeli hulladék- és erőforrás-gazdálkodási cselekvési program (Waste and Resource Action Programme – WARAP) tanulmánya kimutatta, hogy a háztartási élelmiszer-hulladék legalább 60 %-a elkerülhető és elfogyasztható lenne jobb élelmiszer-gazdálkodás esetén (15); |
| --- | --- |

S.

mivel az egyesült királyságbeli hulladék- és erőforrás-gazdálkodási cselekvési program (Waste and Resource Action Programme – WARAP) tanulmánya kimutatta, hogy a háztartási élelmiszer-hulladék legalább 60 %-a elkerülhető és elfogyasztható lenne jobb élelmiszer-gazdálkodás esetén (15);

| T. | mivel az elsődleges termelés szintjén némi veszteség és hulladék a termékjellemzőkre vonatkozó kiskereskedői normákra, a fogyasztói kereslet változása miatt törölt megrendelésekre, és a szezonális kereslet kielégítésére vonatkozó elvárások miatti túltermelésre vezethető vissza; mivel az élelmiszerek gyártósoron bekövetkező romlása egy másik ok, amely miatt a feldolgozás során élelmiszer vész kárba. |
| --- | --- |

T.

mivel az elsődleges termelés szintjén némi veszteség és hulladék a termékjellemzőkre vonatkozó kiskereskedői normákra, a fogyasztói kereslet változása miatt törölt megrendelésekre, és a szezonális kereslet kielégítésére vonatkozó elvárások miatti túltermelésre vezethető vissza; mivel az élelmiszerek gyártósoron bekövetkező romlása egy másik ok, amely miatt a feldolgozás során élelmiszer vész kárba.

| U. | mivel a FAO véleménye szerint Európában a gyümölcs- és zöldségfélék 20 %-a, a gyökér- és gumótermésűek 20 %-a, és az olajos magvúak és hüvelyesek 10 %-a veszendőbe megy a mezőgazdaságban, ezenkívül a gyümölcs- és zöldségfélék és a gyökér- és gumótermésűek 5 %-a vész el a betakarítást követően (16); |
| --- | --- |

U.

mivel a FAO véleménye szerint Európában a gyümölcs- és zöldségfélék 20 %-a, a gyökér- és gumótermésűek 20 %-a, és az olajos magvúak és hüvelyesek 10 %-a veszendőbe megy a mezőgazdaságban, ezenkívül a gyümölcs- és zöldségfélék és a gyökér- és gumótermésűek 5 %-a vész el a betakarítást követően (16);

| V. | mivel a természeti katasztrófa által megsérült, valamint a piacvesztés vagy alacsony árak miatt a családi gazdaságokban megtermelt megsemmisítésre került vagy beszántott gyümölcsök és zöldségek a befektetés és a jövedelem elvesztését jelentik a gazdálkodó számára; |
| --- | --- |

V.

mivel a természeti katasztrófa által megsérült, valamint a piacvesztés vagy alacsony árak miatt a családi gazdaságokban megtermelt megsemmisítésre került vagy beszántott gyümölcsök és zöldségek a befektetés és a jövedelem elvesztését jelentik a gazdálkodó számára;

| W. | mivel az élelmiszer-ellátási lánc üzleti szereplői gyakran internalizálják az élelmiszer-hulladék költségét, és beleszámítják azt a termék végleges fogyasztói árába (17); |
| --- | --- |

W.

mivel az élelmiszer-ellátási lánc üzleti szereplői gyakran internalizálják az élelmiszer-hulladék költségét, és beleszámítják azt a termék végleges fogyasztói árába (17);

| X. | mivel az Európai Számvevőszék 34/2016. sz. különjelentése azt a kérdést vizsgálja, hogy „Eredményesen járul-e hozzá az Európai Unió az élelmiszer-hulladék elleni küzdelem révén az erőforrás-hatékony élelmiszer-ellátási lánchoz?”; mivel a jelentés arra az eredményre jutott, hogy az EU jelenleg nem küzd eredményesen az élelmiszer-hulladék ellen, valamint hogy a hatályos kezdeményezéseket és szakpolitikákat eredményesebben is lehetne hasznosítani az élelmiszer-hulladék problémájának kezelésére; mivel a jelentés megállapította, hogy a Bizottság élelmiszer-hulladék kezelésére irányuló ambíciója csökkent, annak ellenére, hogy az Európai Parlament és tagállamok több alkalommal felkérték a kérdés rendezésére; mivel a jelentés úgy véli, hogy a Bizottság eddigi lépései nem voltak összefüggőek és folyamatosak, valamint nem rendelkeztek világos koordinációval; mivel a jelentés azt ajánlja a Bizottságnak, hogy dolgozzon ki cselekvési tervet az elkövetkező évekre, vegye fontolóra jövőbeli hatásvizsgálataiban az élelmiszer-hulladékot, hangolja jobban össze az EU azon különféle szakpolitikáit, amelyek az élelmiszer-hulladék elleni küzdelemre irányulhatnak, valamint tisztázza azon jogi rendelkezések értelmezését, amelyek akadályt gördítenek az élelmiszer-adományozás útjába, továbbá vizsgálja meg, hogy hogyan segítheti elő az adományozást egyéb szakpolitikai területeken; |
| --- | --- |

X.

mivel az Európai Számvevőszék 34/2016. sz. különjelentése azt a kérdést vizsgálja, hogy „Eredményesen járul-e hozzá az Európai Unió az élelmiszer-hulladék elleni küzdelem révén az erőforrás-hatékony élelmiszer-ellátási lánchoz?”; mivel a jelentés arra az eredményre jutott, hogy az EU jelenleg nem küzd eredményesen az élelmiszer-hulladék ellen, valamint hogy a hatályos kezdeményezéseket és szakpolitikákat eredményesebben is lehetne hasznosítani az élelmiszer-hulladék problémájának kezelésére; mivel a jelentés megállapította, hogy a Bizottság élelmiszer-hulladék kezelésére irányuló ambíciója csökkent, annak ellenére, hogy az Európai Parlament és tagállamok több alkalommal felkérték a kérdés rendezésére; mivel a jelentés úgy véli, hogy a Bizottság eddigi lépései nem voltak összefüggőek és folyamatosak, valamint nem rendelkeztek világos koordinációval; mivel a jelentés azt ajánlja a Bizottságnak, hogy dolgozzon ki cselekvési tervet az elkövetkező évekre, vegye fontolóra jövőbeli hatásvizsgálataiban az élelmiszer-hulladékot, hangolja jobban össze az EU azon különféle szakpolitikáit, amelyek az élelmiszer-hulladék elleni küzdelemre irányulhatnak, valamint tisztázza azon jogi rendelkezések értelmezését, amelyek akadályt gördítenek az élelmiszer-adományozás útjába, továbbá vizsgálja meg, hogy hogyan segítheti elő az adományozást egyéb szakpolitikai területeken;

| Y. | mivel a Bizottság – miután jelentős erőforrást fektetett be és 2013-ban egy igen sikeres nyilvános konzultációt tartott – végül úgy határozott, hogy nem teszi közzé a „Fenntartható európai élelmiszerrendszer kiépítése” című közleményét, annak ellenére, hogy véglegesítették, és három biztos (Környezetvédelmi Főigazgatóság, Egészség- és Fogyasztóügyi Főigazgatóság, Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság) is elfogadta; mivel ebben a közleményben számos jó megközelítés található az élelmiszer-hulladék problémája kapcsán; |
| --- | --- |

Y.

mivel a Bizottság – miután jelentős erőforrást fektetett be és 2013-ban egy igen sikeres nyilvános konzultációt tartott – végül úgy határozott, hogy nem teszi közzé a „Fenntartható európai élelmiszerrendszer kiépítése” című közleményét, annak ellenére, hogy véglegesítették, és három biztos (Környezetvédelmi Főigazgatóság, Egészség- és Fogyasztóügyi Főigazgatóság, Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság) is elfogadta; mivel ebben a közleményben számos jó megközelítés található az élelmiszer-hulladék problémája kapcsán;

| Z. | mivel az „élelmiszer-hulladék” fogalmának még nem létezik egységes következetes meghatározása, és nem létezik egységes módszer az uniós szinten keletkező élelmiszer-hulladékok mennyiségének mérésére, ami megnehezíti a különböző adatkészletek összehasonlítását és az élelmiszer-hulladékok mennyiségének csökkentése tekintetében elért haladás mérését; mivel az átfogó, megbízható és harmonizált adatok összegyűjtésével kapcsolatos nehézségek további akadályát képezik az uniós élelmiszer-pazarlás értékelésének; mivel ezen állásfoglalás alkalmazásában az „élelmiszer-hulladék” emberi fogyasztásra szánt, ehető vagy nem ehető állapotú, az ellátási láncból többek között az előállítás, a feldolgozás, a gyártás, a szállítás, a tárolás, a kiskereskedelem és a fogyasztók szintjén ártalmatlanítás céljából eltávolított élelmiszer, az elsődleges termelési veszteséget kivéve; mivel meg kell határozni az „elsődleges termelési veszteség” fogalmát; |
| --- | --- |

Z.

mivel az „élelmiszer-hulladék” fogalmának még nem létezik egységes következetes meghatározása, és nem létezik egységes módszer az uniós szinten keletkező élelmiszer-hulladékok mennyiségének mérésére, ami megnehezíti a különböző adatkészletek összehasonlítását és az élelmiszer-hulladékok mennyiségének csökkentése tekintetében elért haladás mérését; mivel az átfogó, megbízható és harmonizált adatok összegyűjtésével kapcsolatos nehézségek további akadályát képezik az uniós élelmiszer-pazarlás értékelésének; mivel ezen állásfoglalás alkalmazásában az „élelmiszer-hulladék” emberi fogyasztásra szánt, ehető vagy nem ehető állapotú, az ellátási láncból többek között az előállítás, a feldolgozás, a gyártás, a szállítás, a tárolás, a kiskereskedelem és a fogyasztók szintjén ártalmatlanítás céljából eltávolított élelmiszer, az elsődleges termelési veszteséget kivéve; mivel meg kell határozni az „elsődleges termelési veszteség” fogalmát;

| AA. | mivel különbséget kell tenni az ehető élelmiszer-hulladék és az élelmiszer-hulladék nem ehető részei között, hogy elkerüljük a félrevezető következtetéseket és az eredménytelen intézkedéseket; mivel a csökkentést célzó erőfeszítéseknek az ehető élelmiszer-hulladék kialakulásának elkerülésére kell irányulniuk; |
| --- | --- |

AA.

mivel különbséget kell tenni az ehető élelmiszer-hulladék és az élelmiszer-hulladék nem ehető részei között, hogy elkerüljük a félrevezető következtetéseket és az eredménytelen intézkedéseket; mivel a csökkentést célzó erőfeszítéseknek az ehető élelmiszer-hulladék kialakulásának elkerülésére kell irányulniuk;

| AB. | mivel a Food Loss and Waste Protocol (élelmiszer-veszteségről és -hulladékról szóló jegyzőkönyv) egy több érdekelt felet tömörítő erőfeszítés, amelynek keretében globális elszámolási és jelentéstételi standardot (FLW-standard) dolgoztak ki az élelmiszerellátási láncból eltávolított élelmiszer és ahhoz kapcsolódó ehetetlen részek számszerűsítésére (18); |
| --- | --- |

AB.

mivel a Food Loss and Waste Protocol (élelmiszer-veszteségről és -hulladékról szóló jegyzőkönyv) egy több érdekelt felet tömörítő erőfeszítés, amelynek keretében globális elszámolási és jelentéstételi standardot (FLW-standard) dolgoztak ki az élelmiszerellátási láncból eltávolított élelmiszer és ahhoz kapcsolódó ehetetlen részek számszerűsítésére (18);

| AC. | mivel ha nem csupán az élelmiszer-hulladékot, de az élelmiszer felesleget és az élelmiszer újrahasznosításokat is nyomon követik, teljesebb és hasznosabb képet kapunk, amelynek segítségével megfelelő politikákat valósíthatnak meg az Unió szintjén; |
| --- | --- |

AC.

mivel ha nem csupán az élelmiszer-hulladékot, de az élelmiszer felesleget és az élelmiszer újrahasznosításokat is nyomon követik, teljesebb és hasznosabb képet kapunk, amelynek segítségével megfelelő politikákat valósíthatnak meg az Unió szintjén;

| AD. | mivel a hulladék keretirányelvben (19) megállapított hulladékgazdálkodási hierarchia (megelőzés, az újrahasználatra való előkészítés, újrafeldolgozás, hasznosítás és ártalmatlanítás) nem veszi figyelembe az élelmiszer-hulladékok, egy rendkívül változatos hulladékáram jellegzetességeit; mivel uniós szinten jelenleg nem létezik konkrét hierarchia az el nem fogyasztott élelmiszerek és az élelmiszer-hulladék kezelésére; mivel létre kell hozni egy olyan élelmiszerhulladék-hierarchiát, amely figyelembe veszi a teljes élelmiszerláncot; mivel a megelőzést és az emberi fogyasztás céljára történő újrafelhasználást kiemelt intézkedésnek kell tekinteni; |
| --- | --- |

AD.

mivel a hulladék keretirányelvben (19) megállapított hulladékgazdálkodási hierarchia (megelőzés, az újrahasználatra való előkészítés, újrafeldolgozás, hasznosítás és ártalmatlanítás) nem veszi figyelembe az élelmiszer-hulladékok, egy rendkívül változatos hulladékáram jellegzetességeit; mivel uniós szinten jelenleg nem létezik konkrét hierarchia az el nem fogyasztott élelmiszerek és az élelmiszer-hulladék kezelésére; mivel létre kell hozni egy olyan élelmiszerhulladék-hierarchiát, amely figyelembe veszi a teljes élelmiszerláncot; mivel a megelőzést és az emberi fogyasztás céljára történő újrafelhasználást kiemelt intézkedésnek kell tekinteni;

| AE. | mivel megfelelő ösztönző politikákkal hasznosítani lehet az élelmiszertöbbletet, és az emberek megehetik azt; |
| --- | --- |

AE.

mivel megfelelő ösztönző politikákkal hasznosítani lehet az élelmiszertöbbletet, és az emberek megehetik azt;

| AF. | mivel lehetőség van az eredetileg az élelmiszerláncba tartozó élelmiszerek és melléktermékek állati takarmányozásban való felhasználásának optimalizálására; |
| --- | --- |

AF.

mivel lehetőség van az eredetileg az élelmiszerláncba tartozó élelmiszerek és melléktermékek állati takarmányozásban való felhasználásának optimalizálására;

| AG. | mivel az élelmiszer-hulladék égetése és lerakása továbbra is bevett gyakorlat az EU néhány részén, ami nem összeegyeztethető a körforgásos gazdasággal; |
| --- | --- |

AG.

mivel az élelmiszer-hulladék égetése és lerakása továbbra is bevett gyakorlat az EU néhány részén, ami nem összeegyeztethető a körforgásos gazdasággal;

| AH. | mivel a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról szóló, 2011. október 25-i 1169/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (20) 9. cikke (1) bekezdésének f) pontja előírja az élelmiszer-vállalkozók számára az élelmiszer minőségmegőrzési idejének vagy a fogyaszthatósági idejének feltüntetését; |
| --- | --- |

AH.

mivel a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról szóló, 2011. október 25-i 1169/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (20) 9. cikke (1) bekezdésének f) pontja előírja az élelmiszer-vállalkozók számára az élelmiszer minőségmegőrzési idejének vagy a fogyaszthatósági idejének feltüntetését;

| AI. | mivel a dátumok élelmiszeripari termékeken történő feltüntetésének feladatát különösen a fogyasztók rosszul értelmezik; mivel a „minőségmegőrzési idő” azt az időpontot jelöli, amely után az adott élelmiszer rendszerint még fogyasztható, viszont minőség szempontjából nem a legjobb, a „fogyaszthatósági idő” pedig azt az időpontot jelöli, amely után az adott élelmiszer elfogyasztása már nem biztonságos; mivel az uniós állampolgároknak még a fele sem érti a „minőségmegőrzési idő” és a „fogyaszthatósági idő” jelentését (21); mivel a „minőségmegőrzési idő” és a „fogyaszthatósági idő” és ezek értelmezése tagállamonként, valamint gyártónként, feldolgozónként és elosztónként változik, még ha azonos termékről van is szó; mivel a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról szóló 1169/2011/EU rendelet 13. cikke szerint a lejárat napját könnyen megtalálható és jól olvasható módon kell feltüntetni egy terméken; |
| --- | --- |

AI.

mivel a dátumok élelmiszeripari termékeken történő feltüntetésének feladatát különösen a fogyasztók rosszul értelmezik; mivel a „minőségmegőrzési idő” azt az időpontot jelöli, amely után az adott élelmiszer rendszerint még fogyasztható, viszont minőség szempontjából nem a legjobb, a „fogyaszthatósági idő” pedig azt az időpontot jelöli, amely után az adott élelmiszer elfogyasztása már nem biztonságos; mivel az uniós állampolgároknak még a fele sem érti a „minőségmegőrzési idő” és a „fogyaszthatósági idő” jelentését (21); mivel a „minőségmegőrzési idő” és a „fogyaszthatósági idő” és ezek értelmezése tagállamonként, valamint gyártónként, feldolgozónként és elosztónként változik, még ha azonos termékről van is szó; mivel a fogyasztók élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásáról szóló 1169/2011/EU rendelet 13. cikke szerint a lejárat napját könnyen megtalálható és jól olvasható módon kell feltüntetni egy terméken;

| AJ. | mivel a teljes ellátási lánc mentén keletkező eladatlan élelmiszerek adományozása jelentős csökkenést eredményez az élelmiszer-hulladékok mennyiségében, ugyanakkor segítséget jelent a szükségben lévők számára, akik nem tudnak megvenni bizonyos élelmiszeripari termékeket, vagy egy bizonyos minőségű élelmiszerből elegendő mennyiséget; mivel az áruházak és az élelmiszerüzletek kiemelt szerepet tudnának játszani ebben a folyamatban; |
| --- | --- |

AJ.

mivel a teljes ellátási lánc mentén keletkező eladatlan élelmiszerek adományozása jelentős csökkenést eredményez az élelmiszer-hulladékok mennyiségében, ugyanakkor segítséget jelent a szükségben lévők számára, akik nem tudnak megvenni bizonyos élelmiszeripari termékeket, vagy egy bizonyos minőségű élelmiszerből elegendő mennyiséget; mivel az áruházak és az élelmiszerüzletek kiemelt szerepet tudnának játszani ebben a folyamatban;

| AK. | mivel az uniós alapok, mint például a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap (FEAD) elősegítik az élelmiszer-adományozást, többek között az adományozott élelmiszer tároló- és szállítási infrastruktúrájának finanszírozása révén; mivel a tagállamok nem aknázzák ki kellően az alap nyújtotta lehetőségeket; |
| --- | --- |

AK.

mivel az uniós alapok, mint például a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap (FEAD) elősegítik az élelmiszer-adományozást, többek között az adományozott élelmiszer tároló- és szállítási infrastruktúrájának finanszírozása révén; mivel a tagállamok nem aknázzák ki kellően az alap nyújtotta lehetőségeket;

| AL. | Mivel a még fogyasztható élelmiszerfeleslegek rászorulóknak történő eljuttatását akadályozza a szétosztási csatorna kapacitásának szűkössége, esetenként teljes hiánya; mivel a karitatív szervezetek és az állami vagy önkormányzati fenntartású szociális munkát végző intézmények nem rendelkeznek elegendő anyagi és emberi erőforrással, hogy a karitatív célra felajánlott, még fogyasztható élelmiszereket el tudják szállítani és ki tudják osztani; mivel ez különösen igaz a leghátrányosabb helyzetű régiókra; |
| --- | --- |

AL.

Mivel a még fogyasztható élelmiszerfeleslegek rászorulóknak történő eljuttatását akadályozza a szétosztási csatorna kapacitásának szűkössége, esetenként teljes hiánya; mivel a karitatív szervezetek és az állami vagy önkormányzati fenntartású szociális munkát végző intézmények nem rendelkeznek elegendő anyagi és emberi erőforrással, hogy a karitatív célra felajánlott, még fogyasztható élelmiszereket el tudják szállítani és ki tudják osztani; mivel ez különösen igaz a leghátrányosabb helyzetű régiókra;

| AM. | mivel a szociális és az alulról felfelé építkező programok, mint pl. az élelmiszerbankok vagy segélyszervezetek által működtetett étkezdék, csökkentik az élelmiszer-pazarlást és segítik a legszegényebbeket, ezért segítenek kialakítani a felelős és tudatos társadalmat is; |
| --- | --- |

AM.

mivel a szociális és az alulról felfelé építkező programok, mint pl. az élelmiszerbankok vagy segélyszervezetek által működtetett étkezdék, csökkentik az élelmiszer-pazarlást és segítik a legszegényebbeket, ezért segítenek kialakítani a felelős és tudatos társadalmat is;

| AN. | mivel az egységes piacon számos vállalat termel élelmiszert egynél több országba; mivel az ilyen vállalatok eladatlan termékeit néhány esetben nem lehet az előállító országban eladományozni az idegen nyelvű címkézés miatt; |
| --- | --- |

AN.

mivel az egységes piacon számos vállalat termel élelmiszert egynél több országba; mivel az ilyen vállalatok eladatlan termékeit néhány esetben nem lehet az előállító országban eladományozni az idegen nyelvű címkézés miatt;

| AO. | mivel az élelmiszer-adományozók az élelmiszerjog általános elveiről szóló rendelet (22) értelmében „élelmiszer-vállalkozók” és ennélfogva eleget kell tenniük a felelősségre, a kötelezettségekre, a nyomon követhetőségre vonatkozó valamennyi uniós élelmiszerügyi jogszabálynak és az élelmiszer-higiéniai csomagban megállapított élelmiszer-biztonsági szabályoknak (23); mivel előfordulhat, hogy az adományozott élelmiszerekre vonatkozó felelősséghez kapcsolódó kockázatok arra ösztönzik a potenciális élelmiszer-adományozókat, hogy ahelyett, hogy eladakoznák, inkább dobják ki a felesleges élelmiszereket (24); |
| --- | --- |

AO.

mivel az élelmiszer-adományozók az élelmiszerjog általános elveiről szóló rendelet (22) értelmében „élelmiszer-vállalkozók” és ennélfogva eleget kell tenniük a felelősségre, a kötelezettségekre, a nyomon követhetőségre vonatkozó valamennyi uniós élelmiszerügyi jogszabálynak és az élelmiszer-higiéniai csomagban megállapított élelmiszer-biztonsági szabályoknak (23); mivel előfordulhat, hogy az adományozott élelmiszerekre vonatkozó felelősséghez kapcsolódó kockázatok arra ösztönzik a potenciális élelmiszer-adományozókat, hogy ahelyett, hogy eladakoznák, inkább dobják ki a felesleges élelmiszereket (24);

| AP. | mivel a meglévő adminisztratív akadályok miatt a nagy kiskereskedelmi láncok és áruházak elfogadottnak tartják azt, hogy eldobják az olyan élelmiszert, amely a „minőségmegőrzési idő” dátumához közel áll, ahelyett, hogy eladományoznák azt; |
| --- | --- |

AP.

mivel a meglévő adminisztratív akadályok miatt a nagy kiskereskedelmi láncok és áruházak elfogadottnak tartják azt, hogy eldobják az olyan élelmiszert, amely a „minőségmegőrzési idő” dátumához közel áll, ahelyett, hogy eladományoznák azt;

| AQ. | mivel a Bizottság jelenleg az adományokra vonatkozó európai jogszabályok egyértelműsítésén dolgozik; |
| --- | --- |

AQ.

mivel a Bizottság jelenleg az adományokra vonatkozó európai jogszabályok egyértelműsítésén dolgozik;

| AR. | mivel számos ország olyan jogszabályokat fogadott már el, amelyek korlátozzák az élelmiszer-hulladékok keletkezését, és elsősorban Olaszország olyan jogszabályokat fogadott el, amelyek megkönnyítik az élelmiszer-adományozást azáltal, hogy a jóhiszeműen adományozott és az adományozás időpontjában fogyasztásra alkalmas élelmiszerek esetében kizárják az adományozó felelősségét; |
| --- | --- |

AR.

mivel számos ország olyan jogszabályokat fogadott már el, amelyek korlátozzák az élelmiszer-hulladékok keletkezését, és elsősorban Olaszország olyan jogszabályokat fogadott el, amelyek megkönnyítik az élelmiszer-adományozást azáltal, hogy a jóhiszeműen adományozott és az adományozás időpontjában fogyasztásra alkalmas élelmiszerek esetében kizárják az adományozó felelősségét;

| AS. | mivel az egyes országok az élelmiszer-adományozásra vonatkozó önkéntes nemzeti iránymutatásokat is elfogadhatnak, mint az amelyet Finnországban az élelmiszer-biztonsági hatóságok készítettek, és amelynek célja az elkerülhető élelmiszer-hulladék csökkentése; |
| --- | --- |

AS.

mivel az egyes országok az élelmiszer-adományozásra vonatkozó önkéntes nemzeti iránymutatásokat is elfogadhatnak, mint az amelyet Finnországban az élelmiszer-biztonsági hatóságok készítettek, és amelynek célja az elkerülhető élelmiszer-hulladék csökkentése;

| AT. | mivel a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (héairányelv) (25) előírja, hogy az élelmiszer-adományozás adóköteles és az élelmiszer-adományozásra adómentesség nem alkalmazható; mivel a Bizottság azt javasolja, hogy a közeli minőségmegőrzési idejű vagy értékesítésre nem alkalmas adományozott élelmiszerek értékét adózási célból „nagyon alacsony szinten, akár nullához közel” lenne célszerű meghatározni (26); mivel néhány tagállam oly módon ösztönzi az élelmiszer-adományozást, hogy eltekint a héafizetési kötelezettségtől, azonban a héairányelvnek való megfelelés nem egyértelmű; mivel más tagállamok társaságiadó-kedvezményt biztosítanak az adományozott élelmiszerek után (27); |
| --- | --- |

AT.

mivel a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló, 2006. november 28-i 2006/112/EK tanácsi irányelv (héairányelv) (25) előírja, hogy az élelmiszer-adományozás adóköteles és az élelmiszer-adományozásra adómentesség nem alkalmazható; mivel a Bizottság azt javasolja, hogy a közeli minőségmegőrzési idejű vagy értékesítésre nem alkalmas adományozott élelmiszerek értékét adózási célból „nagyon alacsony szinten, akár nullához közel” lenne célszerű meghatározni (26); mivel néhány tagállam oly módon ösztönzi az élelmiszer-adományozást, hogy eltekint a héafizetési kötelezettségtől, azonban a héairányelvnek való megfelelés nem egyértelmű; mivel más tagállamok társaságiadó-kedvezményt biztosítanak az adományozott élelmiszerek után (27);

| AU. | mivel sajnos számos tagállamban drágább eladományozni a felesleges és fogyasztható élelmiszereket, mint anaerob rothasztás céljára továbbítani, ami ellentétes a közérdekkel, tekintettel a rendkívüli szegényéségben élő emberek számára; |
| --- | --- |

AU.

mivel sajnos számos tagállamban drágább eladományozni a felesleges és fogyasztható élelmiszereket, mint anaerob rothasztás céljára továbbítani, ami ellentétes a közérdekkel, tekintettel a rendkívüli szegényéségben élő emberek számára;

| AV. | mivel az élelmiszer-csomagolás jelentősen hozzájárul az élelmiszer-hulladék csökkentéséhez és fenntarthatóságához a termék felhasználható élettartamának kiterjesztése és a termék védelme révén; mivel az olyan élelmiszer-csomagolás, amely újrafeldolgozható és megújuló nyersanyagokból származik, ugyancsak hozzájárul a környezeti és erőforrás-hatékonysági célkitűzésekhez; |
| --- | --- |

AV.

mivel az élelmiszer-csomagolás jelentősen hozzájárul az élelmiszer-hulladék csökkentéséhez és fenntarthatóságához a termék felhasználható élettartamának kiterjesztése és a termék védelme révén; mivel az olyan élelmiszer-csomagolás, amely újrafeldolgozható és megújuló nyersanyagokból származik, ugyancsak hozzájárul a környezeti és erőforrás-hatékonysági célkitűzésekhez;

| AW. | mivel az élelmiszerrel érintkező aktív és intelligens anyagok javíthatják a csomagolt élelmiszer minőségét, és meghosszabbítják az eltarthatósági időt, illetve jobban nyomon követhetik a csomagolt élelmiszer állapotát, és tájékoztatást adhatnak az élelmiszer frissességéről; |
| --- | --- |

AW.

mivel az élelmiszerrel érintkező aktív és intelligens anyagok javíthatják a csomagolt élelmiszer minőségét, és meghosszabbítják az eltarthatósági időt, illetve jobban nyomon követhetik a csomagolt élelmiszer állapotát, és tájékoztatást adhatnak az élelmiszer frissességéről;

| AX. | mivel tovább forrásokat igényel az eldobott élelmiszerrel való foglalkozás; |
| --- | --- |

AX.

mivel tovább forrásokat igényel az eldobott élelmiszerrel való foglalkozás;

| AY. | mivel az élelmiszer-hulladék elleni küzdelem gazdasági előnyt is jelent, mivel az élelmiszer-hulladék megelőzésére költött 1 EUR-val 265 kg mennyiségű, 535 EUR értékű élelmiszer-hulladék keletkezése kerülhető el, az önkormányzatok pedig 9 EUR-t takaríthatnak meg a hulladékköltségekből és 50 EUR-t az üvegházhatásúgáz-kibocsátással és a légszennyezéssel összefüggő környezetvédelmi költségekből

  1

   (28); |
| --- | --- |

AY.

mivel az élelmiszer-hulladék elleni küzdelem gazdasági előnyt is jelent, mivel az élelmiszer-hulladék megelőzésére költött 1 EUR-val 265 kg mennyiségű, 535 EUR értékű élelmiszer-hulladék keletkezése kerülhető el, az önkormányzatok pedig 9 EUR-t takaríthatnak meg a hulladékköltségekből és 50 EUR-t az üvegházhatásúgáz-kibocsátással és a légszennyezéssel összefüggő környezetvédelmi költségekből

  1

   (28);

| AZ. | mivel az élelmiszer-hulladék csökkentésére irányuló intézkedést a megfelelő szinten kell meghozni; mivel a helyi és regionális hatóságoknak kulcsfontosságú szerepük van az élelmiszer-hulladék csökkentésében a hulladékgazdálkodással kapcsolatos felelősségi köreik és hatásköreik, helyi kampányok kezdeményezésére és rendezésére irányuló képességeik, valamint a civil társadalommal és a karitatív szervezetekkel fennálló közvetlen kapcsolatuk és a velük folytatott együttműködésük révén, tekintettel a közbeszerzésekben meglévő jelentős részesedésükre és sok esetben az oktatási intézmények feletti hatáskörükre; |
| --- | --- |

AZ.

mivel az élelmiszer-hulladék csökkentésére irányuló intézkedést a megfelelő szinten kell meghozni; mivel a helyi és regionális hatóságoknak kulcsfontosságú szerepük van az élelmiszer-hulladék csökkentésében a hulladékgazdálkodással kapcsolatos felelősségi köreik és hatásköreik, helyi kampányok kezdeményezésére és rendezésére irányuló képességeik, valamint a civil társadalommal és a karitatív szervezetekkel fennálló közvetlen kapcsolatuk és a velük folytatott együttműködésük révén, tekintettel a közbeszerzésekben meglévő jelentős részesedésükre és sok esetben az oktatási intézmények feletti hatáskörükre;

| BA. | mivel a bevált gyakorlatok európai és nemzetközi szintű cseréje, valamint a fejlődő országoknak biztosított segítségnyújtás kifejezetten fontos az élelmiszer-hulladék elleni világszintű küzdelemben; |
| --- | --- |

BA.

mivel a bevált gyakorlatok európai és nemzetközi szintű cseréje, valamint a fejlődő országoknak biztosított segítségnyújtás kifejezetten fontos az élelmiszer-hulladék elleni világszintű küzdelemben;

| BB. | mivel 2013 második féléve óta az Európai Parlament átfogó irányelvet valósít meg, amelynek célja az étkeztetési szolgálatai által termelt élelmiszer-hulladék drasztikus csökkentése; mivel a túltermelésből származó el nem fogyasztott élelmiszert a Parlament fő brüsszeli létesítményei eladományozzák; |
| --- | --- |

BB.

mivel 2013 második féléve óta az Európai Parlament átfogó irányelvet valósít meg, amelynek célja az étkeztetési szolgálatai által termelt élelmiszer-hulladék drasztikus csökkentése; mivel a túltermelésből származó el nem fogyasztott élelmiszert a Parlament fő brüsszeli létesítményei eladományozzák;

| 1. | hangsúlyozza, hogy sürgősen csökkenteni kell az élelmiszer-hulladékok mennyiségét, és javítani kell az erőforrás-hatékonyságot az Európai Unióban az élelmiszerlánc valamennyi lépésénél, köztük a gyártásnál, a feldolgozásnál, a szállításnál, a raktározásnál, a kiskereskedelemnél és a fogyasztásnál, figyelembe véve azt, hogy a nagy mértékben iparosodott országokban az élelmiszer pazarlására főként a forgalmazás és a fogyasztás szakaszában kerül sor, míg a fejlődő országokban az élelmiszer pazarlása a gyártási és feldolgozási szakaszokban történik; e tekintetben kiemeli a politikai vezetés, valamint a Bizottság és a tagállamok elkötelezettségének jelentőségét; emlékeztet arra, hogy az Európai Parlament több ízben kérte a Bizottságot, hogy tegyen lépéseket az élelmiszer-hulladék ellen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konkrétabban sürgeti az élelmiszer-hulladék termelésének csökkentését kiskereskedelmi és fogyasztói szinten, valamint a termelési és elosztási láncban keletkező élelmiszer-veszteség csökkentését, ideértve a betakarítás utáni veszteséget is; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ezért kitart amellett, hogy javítani kell a kommunikációt az élelmiszer-ellátási lánc valamennyi szereplője, és különösen a beszállítók és a forgalmazók között, hogy illeszkedjen egymáshoz a kereslet és a kínálat; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uniós és tagállami szinten olyan összehangolt, a kapcsolódó hatásköröknek megfelelő szakpolitikai választ szorgalmaz, amely a hulladékgazdálkodásra, az élelmiszer-biztonságra és az élelmiszerekkel kapcsolatos tájékoztatásra vonatkozó szakpolitikák mellett figyelembe vesz gazdaság-, költségvetési, pénzügyi, kutatás- és innovációs, környezetvédelmi, strukturális (agrár- és halászati), oktatási, szociális, kereskedelmi, fogyasztóvédelmi, energia- és közbeszerzési politikai tényezőket is; e tekintetben koordinációra hív fel az Unió és a tagállamok között; hangsúlyozza, hogy az élelmiszer-hulladék elleni küzdelem uniós stratégiáját meg kell erősíteni, és jobban kell koordinálni; megjegyzi, hogy az élelmiszer-ellátási lánc vállalkozásai túlnyomórészt kkv-k, amelyeket nem kellene indokolatlan kiegészítő adminisztrációval terhelni; |
| --- | --- |

4.

| 5. | sürgeti a Bizottságot, hogy vonja be az élelmiszer-hulladékkal foglalkozó valamennyi érintett szolgálatot, és gondoskodjon a bizottsági szintű folyamatos és fokozott koordinációról; felhívja a Bizottságot, hogy alkalmazzon szisztematikus megközelítést az élelmiszer-hulladékra, készítsen az élelmiszer-hulladékra vonatkozó átfogó cselekvési tervet, amely lefedi a különféle szakpolitikai területeket, és amely körvonalazza az elkövetkező évek stratégiáját; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felhívja a Bizottságot, hogy azonosítsa azokat az uniós jogszabályokat, amelyek akadályozhatják az élelmiszer-hulladék elleni eredményes küzdelmet, és vizsgálja meg, azok hogyan igazíthatók ki az élelmiszer-hulladék megelőzésére irányuló célkitűzés megvalósítása érdekében; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felhívja a Bizottságot, hogy amikor hatásvizsgálatot készít az új vonatkozó jogalkotási javaslatokról, értékelje azok élelmiszer-hulladékra gyakorolt lehetséges hatását; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tartsák fenn az élelmiszer-pazarlás elleni küzdelem terén már meglévő pénzügyi támogatásokat; felhívja a tagállamokat, hogy használják ki jobban az ezzel kapcsolatban az Európai Unió különböző politikái és finanszírozási programjai által kínált lehetőségeket; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza a tagállamok illetékes hatóságainak arra vonatkozó felelősségét, hogy uniós kereteken belül az élelmiszer-hulladék elleni küzdelemre irányuló egyedi megközelítést dolgozzanak ki; elismeri a több tagállamban már elvégzett jelentős munkát; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vegyenek részt az élelmiszerhulladék-megelőzés mikéntjére vonatkozó tudatosító és tájékoztató kampányokban; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felhívja a tagállamokat, hogy hozzanak olyan intézkedéseket, amelyek a teljes ellátási láncban – beleértve az elsődleges termelést, szállítást és tárolást – csökkentik az élelmiszer-hulladék mennyiségét; |
| --- | --- |

11.

| 12. | felhívja a tagállamokat, hogy hozzák meg a szükséges intézkedéseket az Unió élelmiszer-hulladék mennyiségének a 2014-es referenciaszintekhez képest 2025-ig 30 %-kal, 2030-ig pedig 50 %-kal történő csökkentésére irányuló célkitűzés elérése érdekében; |
| --- | --- |

12.

| 13. | felhívja a Bizottságot, hogy 2020. december 31-ig vizsgálja meg egységes módszertant követő számítások alapján kötelező uniós szintű élelmiszerhulladék-csökkentési célértékeket meghatározásának lehetőségét, amelyeket 2025-ig és 2030-ig kell teljesíteni; felhívja a Bizottságot – adott esetben jogalkotási javaslattal kísért – jelentés készítésre; |
| --- | --- |

13.

| 14. | felkéri a tagállamokat, hogy kövessék nyomon és értékeljék az élelmiszer-hulladék csökkentésére irányuló intézkedések végrehajtását az élelmiszer-hulladék szintjének közös módszertan alapján történő mérésével; sürgeti az Európai Bizottságot, hogy támogassa az élelmiszer-hulladék jogilag kötelező érvényű fogalommeghatározását, és legkésőbb 2017. december 31-ig fogadjon el a minimum minőségi követelményeket magában foglaló közös módszertant az élelmiszer-hulladékok mennyiségének egységes mérésére; úgy véli, hogy az élelmiszer-veszteség közös uniós, az egész ellátási láncra alkalmazandó definíciója és módszertana elősegítené a tagállamok és az érdekelt felek erőfeszítéseit az élelmiszer-hulladék kiszámolására és csökkentésére; |
| --- | --- |

14.

| 15. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az élelmiszer-hulladék következő meghatározását használják: „élelmiszer-hulladék: olyan emberi fogyasztásra szánt, ehető vagy nem ehető állapotban lévő élelmiszer, amelyet hulladék céljából eltávolítottak az élelmiszer-ellátási láncból az elsődleges termelési, feldolgozási, gyártási, szállítási, tárolási, kiskereskedelmi és fogyasztói szinteken”; |
| --- | --- |

15.

| 16. | felhívja a Bizottságot, hogy jövőbeni politikáiban tegyen világos különbséget az élelmiszer-hulladék, valamint az elsődleges termelés szintjén vis maior – például viharok – miatt elkerülhetetlenül bekövetkező élelmiszer-veszteség között; |
| --- | --- |

16.

| 17. | felhívja a Bizottságot, hogy számításai során vegye figyelembe a mezőgazdasági és egyéb elsődleges termelési ágazatok élelmiszer-veszteségét, hogy olyan megközelítést alakítson ki, amely tekintetbe veszi a teljes ellátási láncot; megjegyzi azonban, hogy a veszteségek számszerűsítése az elsődleges termelés szintjén nehézségekbe ütközhet, és felhívja a Bizottságot, hogy tárja fel a tagállamok ilyen irányú adatgyűjtését segítő bevált gyakorlatokat; |
| --- | --- |

17.

| 18. | felszólítja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal és az összes érintett szereplővel együttműködve dolgozza ki a „veszteség” fogalmának közös meghatározását az élelmiszerlánc minden egyes szakaszára vonatkozóan, valamint egy közös mérési módszertant; |
| --- | --- |

18.

| 19. | megjegyzi, hogy az elsődleges termelési szakaszban – a termékek és a kapcsolódó folyamatok sokféleségéből, valamint az élelmiszer-hulladék egyértelmű fogalommeghatározásának hiányából adódóan – nehéz számszerűsíteni az élelmiszer-hulladékot és az élelmiszer-veszteséget; felhívja a Bizottságot, hogy tárja fel és terjessze a tagállamok között az élelmiszer-veszteségekre és élelmiszer-hulladékra vonatkozó adatok mezőgazdasági üzemekben való összegyűjtésével kapcsolatos, a gazdálkodókra további igazgatási vagy költségterhet nem rovó bevált gyakorlatokat; |
| --- | --- |

19.

| 20. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy valamennyi érintett érdekelt féllel folytassanak konzultációt a statisztikai módszertanról, valamint az élelmiszer-hulladék megelőzése érdekében Unió-szerte és valamennyi ágazatban végrehajtandó egyéb intézkedésekről; |
| --- | --- |

20.

| 21. | megjegyzi, hogy nincs közös uniós fogalommeghatározás és módszertan az élelmiszertöbblet mérésére; rámutat, hogy Olaszország olyan jogszabályt fogadott el, amely meghatározza az élelmiszerlánc többletének fogalmát, és az emberi fogyasztásnak prioritást biztosítva megadja a többlet hasznosításának hierarchiáját; felhívja a Bizottságot az említett jogszabálynak az olaszországi élelmiszer-adozmányozásra és az élelmiszer-hulladékra tett hatásainak vizsgálatára, és annak megfontolására, hogy szükség van-e hasonló uniós szintű jogszabály javasolására; |
| --- | --- |

21.

| 22. | felhív egy külön élelmiszerhulladék-hierarchia alkalmazására a 2008/98/EK irányelvben a következők szerint:






  a) | hulladékforrás kialakulásának megelőzése; |
| --- | --- | --- |

22.

a)

hulladékforrás kialakulásának megelőzése;

| b) | ehető élelmiszer megmentése, amely során elsőbbséget kell biztosítani az emberi fogyasztásra való felhasználásnak az állati takarmányozás és a nem-élelmiszer termékekké való feldolgozás céljából való felhasználással szemben; |
| --- | --- |

b)

ehető élelmiszer megmentése, amely során elsőbbséget kell biztosítani az emberi fogyasztásra való felhasználásnak az állati takarmányozás és a nem-élelmiszer termékekké való feldolgozás céljából való felhasználással szemben;

| c) | szerves újrafeldolgozás; |
| --- | --- |

c)

szerves újrafeldolgozás;

| d) | energetikai hasznosítás; |
| --- | --- |

d)

energetikai hasznosítás;

| e) | ártalmatlanítás; |
| --- | --- |

e)

ártalmatlanítás;

| 23. | kiemeli a körforgásos gazdaságra vonatkozó cselekvési tervben szereplő azon kezdeményezéseket, amelyek a befektetések vonzását célzó pénzügyi támogatási platform és a veszteségek csökkentését célzó innovációk életre hívására irányuló intézkedéseket foglalnak magukban, továbbá az egyes élelmiszer-veszteségek és mezőgazdasági melléktermékek energiává alakítására vonatkozó, tagállamokhoz címzett iránymutatásokat; |
| --- | --- |

23.

| 24. | hangsúlyozza, hogy az energiaszükségleteket olyan hulladékok és melléktermékek felhasználásával kell kielégíteni, amelyek egyetlen más, a hulladékhierarchia magasabb szintjén álló folyamathoz sem hasznosíthatók; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kiemeli, hogy az élelmiszer-hulladékkal szembeni sikeres küzdelemhez arra van szükség, hogy a felülvizsgált hulladék keretirányelvben magas szintű újrafeldolgozást írjanak elő, és az EU energiapolitikájába a biomassza tekintetében illesszék be a lépcsőzetes felhasználás elvét; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kiemeli annak szükségességét, hogy kötelezzék a tagállamokat, hogy évente közöljék a Bizottsággal az adott évben keletkezett élelmiszer-hulladékok teljes mennyiségét; |
| --- | --- |

26.

| 27. | felhívja a tagállamokat, hogy hulladékmegelőzési programjaik keretében alakítsanak ki különleges élelmiszerhulladék-megelőzési intézkedéseket; Felhíva különösen a tagállamokat, hogy kössenek önkéntes megállapodásokat, és dolgozzanak ki az élelmiszer adományozását célzó gazdasági és költségvetési ösztönzőket és az élelmiszer-hulladék korlátozását célzó egyéb intézkedésket; |
| --- | --- |

27.

| 28. | úgy véli, hogy ülönösképpen a tagállamoknak támogatniuk kell az otthoni komposztálást, és biztosítaniuk kell a szelektív hulladékgyűjtést a szerves hulladékok kialakulásánál, és biztosítaniuk kell ezeknek a hulladékoknak a szerves újrahasznosítását, hogy garantálják a magas szintű környezetvédelmet és egy magas minőségi standardokkal rendelkező outputot, mint például a fermentált anyag és a komposzt; úgy véli, hogy a tagállamoknak ezen túlmenően biztosítaniuk kell a szerves hulladékok hulladéklerakóba történő lerakásának tilalmát; |
| --- | --- |

28.

| 29. | rámutat arra, hogy az élelmiszer-hulladékban található műanyag és fém a komposztba és a talajba, majd onnan az édesvízi és a tengeri ökoszisztémákba jutva a szennyezés kockázatát hordozza magában, és nyomatékosan kéri e szennyezési útvonal minimalizálását; emlékeztet továbbá a szennyvíziszap mezőgazdasági felhasználásáról szóló irányelv törekvésére a mezőgazdasági talajok szennyeződésének minimalizálásával kapcsolatban; ezért óvatosságra int, és megfelelő biztosítékokat szorgalmaz a hulladékáramok keverésének mérlegelésekor; |
| --- | --- |

29.

| 30. | hangsúlyozza, hogy az élelmiszer-biztonság kiemelt fontosságú, és az élelmiszer-hulladékok csökkentésére irányuló intézkedések nem csorbíthatják a hatályos élelmiszer-biztonsági követelményeket; hangsúlyozza, hogy az élelmiszer-hulladékkal szembeni küzdelem nem csorbíthatja az élelmiszer-biztonsági és környezetvédelmi előírásokat, sem pedig az állatvédelmi, különösen az állategészségügyi és az állatjóléti normákat; |
| --- | --- |

30.

| 31. | felhívja a Bizottságot arra, hogy ösztönözze a tagállamok illetékes hatóságait olyan intézkedések elfogadására, amelyek által ellenőrzik az élelmiszer biztonságát egészségi szempontból, amikor erre szükség van ahhoz, hogy az állampolgárok és a fogyasztók bizalmát elnyerjék az olyan politikákhoz, amelyek hozzájárulnak az élelmiszer-hulladék csökkentéséhez; |
| --- | --- |

31.

| 32. | felhívja a figyelmet arra, hogy az élelmiszer-hulladékok keletkezésének megelőzése az elsődleges intézkedés, amelyet meg kell valósítani a hulladékok megfelelő kezelése során a körforgásos gazdaság elveinek megfelelően; kiemeli ugyanakkor, hogy ma lehetetlen teljesen megszüntetni az élelmiszer-hulladékok keletkezését; úgy véli ezért, hogy szükséges meghatározni az Unió szintjén kötelező intézkedéseket, hogy biztosítsák az élelmiszer-hulladékok új forrássá válását; |
| --- | --- |

32.

| 33. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsanak gazdasági ösztönzőket a fel nem használt élelmiszer összegyűjtésének támogatására, amely aztán karitatív célra szétosztható, vagy egyéb, az élelmiszer-hulladék kialakulását megelőző másodlagos célra – többek között a fel nem használt élelmiszer tenyész- és háziállatok takarmányának előállításában való hasznosítására – újrahasználható; |
| --- | --- |

33.

| 34. | megjegyzi, hogy elsősorban az elkerülhetetlen élelmiszer-veszteségek, illetve -hulladékok és az élelmiszerláncból származó – főként állati eredetű – melléktermékek felhasználásának optimalizálásában lehetőségek rejlenek a takarmány-előállítás, a tápanyag-újrafelhasználás és a talajjavítók előállítása terén, és hogy az az elsődleges termelés szempontjából jelentőséggel bír; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kiemeli, hogy a melléktermékekre vonatkozó hatékonyabb európai jogszabályok a 2008/98/EK irányelv révén hozzájárulhatnak az élelmiszer-hulladékok jelentős csökkentéséhez; felhívja a Bizottságot e célból, hogy különösen a Horizont 2020 programon keresztül támogassa a mezőgazdasági és ipari szinergiák elősegítésére irányuló, az agrár-élelmiszeripari vállalatokat bevonó projekteket; |
| --- | --- |

35.

| 36. | megismétli, hogy a Bizottságnak 2018. december 31-ig jelentést kell készítenie az átfogó szabályozási intézkedések szükségességének értékeléséről a fenntartható fogyasztás és termelés területén, és hatásvizsgálati jelentést kell kiadnia, hogy azonosítsa azon jogszabályokat, amelyek interakciója megakadályozza a különböző ágazatok közötti szinergiák fejlődését, és megakadályozza ennek következtében a melléktermékek felhasználását; |
| --- | --- |

36.

| 37. | hangsúlyozza, hogy az egyébként hulladékká váló készletek és élelmiszerek felhasználása nem jelenti azt, hogy nincs szükség megfelelő kínálatszabályozásra és az élelmiszerlánc bölcs irányítására, amely megelőzi a rendszerszerű strukturális fölöslegeket; |
| --- | --- |

37.

| 38. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mozdítsák elő az eredetileg az élelmiszerláncba tartozó élelmiszerek és melléktermékek állati takarmány előállítása céljából történő nagyobb arányú felhasználását; |
| --- | --- |

38.

| 39. | felhívja a Bizottságot, hogy elemezze az eredetileg élelmiszernek minősülő anyagok takarmány-előállításhoz történő felhasználása útjában álló jogi akadályokat, és mozdítsa elő az e területre vonatkozó kutatást, egyidejűleg hangsúlyozva a fokozott nyomonkövethetőség, a biológiai biztonságra irányuló előírásoknak való megfelelés és az élelmiszer-biztonsági kockázatot nullára csökkentő elkülönítési és kezelési eljárások alkalmazásának szükségességét; |
| --- | --- |

39.

| 40. | üdvözli az élelmiszer-veszteségek és élelmiszer-hulladékok uniós platformjának a közelmúltban történt létrehozását, melynek célja az Unió szintjén megvalósítandó elsődleges intézkedések meghatározása az élelmiszer-veszteségek és élelmiszer-hulladékok megelőzésére, és amely lehetővé teszi az érintett szereplők közötti információcserét; e célból kiemeli, hogy az Európai Parlamentet nagyobb mértékben be kell vonni a platform munkájába; felhívja a Bizottságot, hogy tájékoztassa a Parlamentet a folyamatban lévő intézkedések pontos ütemtervéről, a kitűzött célokról és részcélokról, valamint a közös módszertannal és az adományozással kapcsolatban folyamatban lévő munkák előrehaladásáról; úgy véli, hogy a platform megfelelő eszköz arra, hogy nyomon kövessék nemcsak az élelmiszer-hulladékokat, hanem az élelmiszer-többletet és az élelmiszerek hasznosítását is; meggyőződése azonban, hogy ez mindössze a legelső lépés az élelmiszer-hulladék problémájának kezelésében; |
| --- | --- |

40.

| 41. | felhívja a Bizottságot, hogy az élelmiszer-veszteségek és élelmiszer-hulladékok uniós platformja által készített dokumentumokat fordítsák le az EU 24 nyelvére; |
| --- | --- |

41.

| 42. | felhívja az élelmiszer-veszteségek és élelmiszer-hulladékok uniós platformját, hogy többek között támogassa többféle fogyasztótájékoztatási csatorna, valamint fogyasztótájékoztatási és élelmiszerekkel kapcsolatos oktatási programok kidolgozását; sürgeti a platformot, hogy segítse elő az élelmiszerhulladék-megelőzéssel és adományozási kezdeményezésekkel kapcsolatos együttműködést a helyi érdekeltek között, szem előtt tartva a kapcsolódó tranzakciós költségek csökkentését; ismételten hangsúlyozza annak fontosságát, hogy kicseréljék a bevált gyakorlatokat, összevessék az ismereteket és elkerüljék az átfedéseket más érintett fórumokkal, mint például az uniós kiskereskedelmi fenntarthatósági fórummal, a fenntartható fogyasztás és termelés uniós kerekasztalával, az élelmiszer-ellátási lánc jobb működésével foglalkozó magas szintű fórummal, valamint a fogyasztási cikkek fórumával; |
| --- | --- |

42.

| 43. | felhívja a Bizottságot, hogy az élelmiszer-hulladék csökkentésére irányuló hatékony eszközök jobb meghatározása érdekében, az élelmiszer-veszteséggel és élelmiszer-hulladékkal kapcsolatos uniós platform keretében, értékelje az egyes tagállamokban már végrehajtott bevált gyakorlatokat; |
| --- | --- |

43.

| 44. | úgy véli, hogy az élelmiszer-hulladék maximális visszaszorítása érdekében az élelmiszer-ellátási lánc valamennyi szereplőjét be kell vonni, és ágazatonként kell kezelni a hulladékképződés különböző okait; felhívja ezért a Bizottságot, hogy az élelmiszerlánc egészét vizsgálja meg annak megállapítása érdekében, hogy melyik élelmiszer-ágazatban képződik leginkább az élelmiszer-hulladék, illetve az milyen megoldásokkal előzhető meg; |
| --- | --- |

44.

| 45. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat az érdekelt felek által már jelenleg is alkalmazott sikeres élelmiszerhulladék-csökkentési gyakorlatok és erőforrás-megőrzési módszerek megosztására, előmozdítására és támogatására; ösztönzi a tagállamokat és a helyi és regionális hatóságokat, hogy az élelmiszer-hulladék megelőzése keretében hozandó célzott ágazati intézkedésekről konzultáljanak az érintett érdekelt felekkel; |
| --- | --- |

45.

| 46. | hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak és a tagállamoknak mindenekelőtt konzultálniuk kell valamennyi kulcsfontosságú érdekelt féllel – köztük a mezőgazdasági ágazattal –, és hatásvizsgálatot kell készíteniük minden olyan javasolt intézkedésről, amelynek célja az élelmiszer-pazarlás Unió-szerte történő megelőzése; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ösztönzi az Európai Bizottságot, a tagállamokat és a helyi és regionális hatóságokat, hogy valamennyi érdekelt féllel együttműködve, többek között tudatosságnövelő és oktatási kampányok bevezetése, valamint az átfogó és érthető termékinformációk biztosításának és az ezekhez való könnyebb hozzáférés elősegítése révén vegyenek részt annak elérésében, hogy különösen a fogyasztók jobban megértsék a „fogyaszthatósági idő” és a „minőségmegőrzési idő”, illetve az élelmiszerek „minőségmegőrzési idő” lejártát követő felhasználhatóságának jelentését; rámutat, hogy a kettős dátumcímkézés alkalmazása ugyanazon a terméken – például az „értékesítési idő” és a „fogyaszthatósági idő” – kedvezőtlen hatással lehet a fogyasztók élelmiszer-gazdálkodási döntéseire; hangsúlyozza annak jelentőségét, hogy a fogyasztókat képessé tegyük tájékozott döntések meghozatalára; |
| --- | --- |

47.

| 48. | felhívja a Bizottságot, hogy folyamatban lévő értékelése keretében különösen az alábbiakat értékelje: célravezetők-e a „minőségmegőrzési időre” és a „fogyaszthatósági időre” vonatkozó hatályos uniós jogszabályok és a számos tagállamban jelenleg alkalmazott gyakorlatok; fontolóra kellene-e venni a „fogyaszthatósági idő” és a „minőségmegőrzési idő” fogalmának felülvizsgálatát annak érdekében, hogy azok érthetőbbek legyenek a fogyasztók számára; nem lenne-e hasznos egyes dátumokat eltörölni azon termékek esetében, amelyek semmilyen egészségügyi és környezetvédelmi kockázatot nem jelentenek, és nem lenne-e célravezető uniós szinten bevezetni a témával kapcsolatos iránymutatásokat; felkéri a Bizottságot, hogy készítsen kutatási tanulmányt a dátummegjelölés és az élelmiszerhulladék-megelőzés közötti kapcsolat értékelése érdekében; |
| --- | --- |

48.

| 49. | üdvözli a nagykereskedelem néhány szereplőjének olyan mechanizmusok előmozdítására irányuló kezdeményezését, amelyek a fogyasztói tudatosság növelése és a közeli lejáratú termékek vásárlására való ösztönzés érdekében a lejárati időhöz igazítják a fogyasztási cikkek eladási árait; |
| --- | --- |

49.

| 50. | tekintettel arra, hogy nagyon sok élelmiszeripari termék a megjelölt minőségmegőrzési időt követő napokban is megőrzi – bár kisebb mértékben – érzékszervi és tápértéki jellemzőit, és az élelmiszer-biztonsági elvek betartása esetén továbbra is fogyasztható; felhívja a Bizottságot, hogy határozzon meg olyan logisztikai-szervezési modelleket, amelyek lehetővé tehetik a minőségmegőrzési ideig eladatlan összes terméktípus teljes biztonságban történő hasznosítását; |
| --- | --- |

50.

| 51. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vegyék fontolóra egy, a lejárati időhöz képest változó árképzés lehetőségét mint annak eszközét, hogy csökkenjen a hulladékká váló, ehető élelmiszeripari termékek mennyisége; véleménye szerint jelentős mértékben lecsökkenthető a forgalmazás szakaszában a hulladék keletkezése, ha a termék minőségmegőrzési határidejéhez képest arányos mértékben árengedményeket vezetnek be; úgy véli, hogy e jelenleg önkéntes alapon működő gyakorlatot elő kellene mozdítani és támogatni kellene; |
| --- | --- |

51.

| 52. | felkéri a Bizottságot, hogy az élelmiszerhulladék-megelőzés érdekében tegye naprakésszé a „minőségmegőrzési időre” vonatkozó címkézés alól jelenleg mentességet élvező élelmiszerek jegyzékét; |
| --- | --- |

52.

| 53. | úgy véli, hogy a lejárati dátumot illetően fokozott és termékspecifikus kutatásra és tájékoztatásra van szükség, valamint a friss és ömlesztett áruk fogyasztásának előmozdítására és támogatására, és a tartósan felhasználható termékek és azok raktározásának csökkentésére; |
| --- | --- |

53.

| 54. | felkéri a Bizottságot, a tagállamokat, illetve a regionális és helyi hatóságokat és az érdekelt feleket tájékoztatási és kommunikációs kampányok indítására annak előmozdítása céljából, hogy a fogyasztók és az élelmiszerlánc összes szereplője tisztában legyen az élelmiszer-hulladék megelőzésével, az élelmiszer-biztonsággal, az élelmiszerek értékével, valamint a helyes élelmiszer-feldolgozási, -kezelési és fogyasztási gyakorlatokkal; hangsúlyozza, hogy e kezdeményezéseknek ki kell hangsúlyozniuk, hogy az élelmiszer-pazarlás elleni küzdelem nem csupán környezeti, hanem gazdasági és társadalmi előnyükkel is jár; felszólít a modern információs eszközök telepítésére és előmozdítására, többek között a mobilalkalmazások használatára a digitális médiát leginkább használó fiatalabb nemzedékek elérése érdekében; felhívja a figyelmet a napjainkban súlyos problémát jelentő élelmiszer-pazarlás és éhség kérdésére, amelyekkel megfelelően foglalkozni kell; rámutat a szolidaritás, valamint a leginkább rászorulók támogatásának fontosságára; |
| --- | --- |

54.

| 55. | felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy az európai polgárok tájékoztatását és figyelemfelhívást célzó kulcsfontosságú kezdeményezésként jelöljenek ki egy évet az élelmiszer-hulladék elleni küzdelem európai évének, továbbá hívják fel a nemzeti kormányok figyelmét erre a jelentős témára abból a célból, hogy megfelelő forrásokat irányozzanak elő a közeljövő kihívásainak leküzdésére; |
| --- | --- |

55.

| 56. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy megtanítsák és rávegyék a gyermekeket az élelmiszer-hulladék megelőzésére; megjegyzi, hogy az Európai Számvevőszék élelmiszer-hulladék elleni küzdelemről szóló 34/2016. sz. különjelentése kiemeli annak fontosságát, hogy az iskolatej-program, valamint az iskolagyümölcs- és iskolazöldség-program kiegészítő intézkedéseibe illesszék be az élelmiszer-hulladékkal kapcsolatos oktatási célú üzeneteket, beszámol továbbá arról, hogy igen kevés tagállam döntött ennek megvalósítása mellett; arra buzdítja a tagállamok illetékes hatóságait, hogy aknázzák ki az e rendszerekben rejlő teljes potenciált, hogy a fiatalok helyes étkezési szokásokat alakíthassanak ki, valamint lehetőségük legyen a friss élelmiszerek és a mezőgazdaság termelési folyamatok megismerésére; |
| --- | --- |

56.

| 57. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy – az élelmiszer-pazarlást megelőzendő – arra motiválják a háztartásokat, hogy a heti egyszeri „maradék-napok”elterjesztésén és a fogyasztókkal megismertetett legjobb vásárlási-praktikák és főzési gyakorlatok követésén keresztül kevesebb élelmiszerhulladékot termeljenek; |
| --- | --- |

57.

| 58. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a termékek pazarlásának korlátozása érdekében a forgalmazási, eltarthatósági és csomagolási eljárások szorosan igazodjanak a termékek jellemzőihez és a fogyasztók igényeihez; |
| --- | --- |

58.

| 59. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a hulladék csökkentése érdekében az egyes termékeket a sajátosságainak megfelelő módszerek alkalmazásával forgalmazzák és tárolják; |
| --- | --- |

59.

| 60. | felhívja a Bizottságot, a tagállamokat és az érintett feleket, hogy jobban tájékoztassák a fogyasztókat a termékek eltarthatósági és/vagy újrafelhasználási módszereiről; |
| --- | --- |

60.

| 61. | hangsúlyozza, hogy a kiskereskedelem és a média mellett a helyi önkormányzatok és vállalkozások is jelentős szerepet játszanak abban, hogy az élelmiszer-pazarlás megelőzése és csökkentése érdekében tájékoztatást és támogatást nyújtsanak az állampolgároknak az élelmiszerek legjobb tárolásával és/vagy felhasználásával kapcsolatosan; |
| --- | --- |

61.

| 62. | felhívja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együttműködve intézzen ajánlásokat a hűtési hőmérsékleteket illetően, olyan bizonyítékok alapján, melyek kimutatják, hogy a nem optimális és nem megfelelő hőmérséklet miatt az élelmiszerek túl hamar megromlanak, és ez szükségtelen hulladékhoz vezet; hangsúlyozza, hogy a hőmérsékletszinteknek az egész ellátási láncban történő harmonizálása fokozná a termékek eltarthatóságát és csökkentené az élelmiszer-hulladékot a határokon túlra szállított és értékesített termékek esetében; |
| --- | --- |

62.

| 63. | kiemeli, hogy az élelmiszer-felesleg korlátozása érdekében javítani kell az agrár-élelmiszeripari ágazatban a saját termelés megtervezését; kiemeli ugyanakkor, hogy egy minimális szintű élelmiszer-felesleg jelenleg olyan fiziológiai tényező, amely a teljes ellátási láncot jellemzi, illetve amely nem kontrollálható külső tényezők miatt is keletkezhet; emiatt úgy véli, hogy az adományozásra ösztönző intézkedések fontos eszközt jelenthetnek annak megelőzésében, hogy az élelmiszer-feleslegből ne váljon hulladék; |
| --- | --- |

63.

| 64. | felhívja a Bizottságot és a tagállamot arra, hogy ösztönözzék a mezőgazdasági termeléshez kapcsolódó feldolgozó technológiákba irányuló innovációt és beruházásokat, arra törekedve, hogy csökkenjen az élelmiszerpazarlás az élelmiszer-ellátási láncban és csökkenjenek a családi gazdaságok élelmiszertermelés során keletkező veszteségei; |
| --- | --- |

64.

| 65. | ösztönzi a tagállamokat arra, hogy használják fel az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapot (EMVA) az elsődleges termelési és a feldolgozó ágazat élelmiszer-hulladékának csökkentésére; |
| --- | --- |

65.

| 66. | rámutat annak fontosságára, hogy a gazdálkodók szövetkezetekbe vagy szakmai szervezetekbe tömörüljenek, és így csökkenjenek az élelmiszer-veszteségek azáltal, hogy pontosabb ismeretekre tesznek szert a piacokkal kapcsolatban, hatékonyabb tervezésre és méretgazdaságosságra lesznek képesek, illetve javulnak képességeik a termékeik forgalmazására; |
| --- | --- |

66.

| 67. | hangsúlyozza a többek között a termelői szervezeteken vagy más szerveken, például ágazatközi szervezeteken és szövetkezeteken keresztüli együttműködés jelentőségét a kezelési technológiákkal – például a gazdálkodók számára új termékekhez, piacokhoz és fogyasztókhoz való hozzáférést lehetővé tevő komposztálással és adott esetben anaerob lebontással vagy feldolgozással – kapcsolatos innovációra és beruházásra vonatkozó finanszírozáshoz való fokozott hozzáférés érdekében; ezért felhívja a figyelmet arra, hogy az ágazati szerveződés a termelés jobb kezelését teszi lehetővé és hatékonyabbá teheti az élelmiszer-pazarlás elleni küzdelmet; alapvető fontosságúnak tartja, hogy ez a közelség elvének tiszteletben tartása érdekében helyi vagy regionális szinten történjen; |
| --- | --- |

67.

| 68. | rámutat az együttműködés és a digitalizáció előnyeire, mivel azok lehetővé teszik az adatokhoz és kereslet-előrejelzésekhez való jobb hozzáférést, valamint az előzetes termelési programok kidolgozását a gazdálkodók számára, ami által jobban a kereslethez tudják igazítani termelésüket, jobban össze tudják hangolni tevékenységüket az élelmiszer-ellátási lánc többi ágazatával, a pazarlást pedig a minimális mértékre tudják csökkenteni; az elkerülhetetlen élelmiszer-pazarlás csökkentésének bonyolultságára való tekintettel hangsúlyozza, hogy elő kell mozdítani az élelmiszer-hulladék biogazdaságon belüli hatékony felhasználását; |
| --- | --- |

68.

| 69. | úgy véli, hogy a termékek kínálatának és keresletének jobb összehangolása céljából az alapanyagok származására, illetve a termelési és feldolgozási technikákra vonatkozó megfelelő információkat tartalmazó címkékről szóló jogszabályok lehetővé tennék, hogy a fogyasztók tájékozottabban vásároljanak, s ezáltal közvetlenül befolyásolják a termelési tényezőket, amelyek környezeti, gazdasági és társadalmi szempontból kedvező hatásokat váltanának ki; |
| --- | --- |

69.

| 70. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy nyújtsanak jobb tájékoztatást a gazdálkodók és a fogyasztók számára az energiával, a vízzel és a természeti erőforrásokkal való hatékonyabb gazdálkodás témájában az élelmiszerlánc egészét illetően, hogy ezáltal lényegesen mérséklődjön az erőforrások és az élelmiszerek pazarlása, és így csökkenjenek a ráfordítási költségek és kevesebb tápanyag vesszen kárba, továbbá fokozódjon a gazdálkodási rendszereken belüli innováció és fenntarthatóság; |
| --- | --- |

70.

| 71. | úgy véli, hogy fokozott kutatásra és tájékoztatásra van szükség az élelmiszer-pazarlás elsődleges termelésen belüli megelőzéséhez, valamint annak érdekében, hogy a mezőgazdasági termelés, az élelmiszer-feldolgozás és a forgalmazás során alkalmazott, erőforrás-pazarlással járó gyakorlatokat környezetbarát módszerek váltsák fel; |
| --- | --- |

71.

| 72. | hangsúlyozza, hogy az élelmiszer-pazarlás abszolút minimumon tartása érdekében technikai és gazdasági szempontból is lehetővé kell tenni a gazdálkodók számára, hogy termékeiket a lehető leginkább erőforrás-hatékony módon használhassák fel; |
| --- | --- |

72.

| 73. | úgy véli, hogy a gazdálkodók és közösségek által vezérelt kezdeményezések fenntartható, gazdaságilag életképes gazdasági megoldásokkal szolgálhatnak, és értékkel ruháznák fel azon termékeket, amelyek máskülönben hulladékká válnának, azáltal, hogy piacokat alakítanak ki az élelmiszerláncból egyébként kiszoruló termékek számára, továbbá rámutat a gazdálkodók és közösségek által irányított szociális innovációs projektekben – például a fölösleges élelmiszerek begyűjtésében és élelmiszer-segélyszervezeteknek, többek között élelmiszerbankoknak adományozásában – rejlő lehetőségekre; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ismerjék el ezeket a gyakorlatokat, és azok a KAP 2. pillére alatt támogatást kapjanak; |
| --- | --- |

73.

| 74. | kiemeli, hogy a pazarlás termelési folyamat során történő csökkentése érdekében olyan innovatív technikákat és technológiákat kellene alkalmazni, amelyek lehetővé teszik a teljesítmény optimalizálását a termőföldeken, és feldolgozott termékké alakítják azokat a termékeket, amelyek nem felelnek meg a piaci normáknak; |
| --- | --- |

74.

| 75. | rámutat, hogy nagy mennyiségű, teljesen ehető gyümölcs és zöldség nem kerül piacra esztétikai okokból és piaci normákra való hivatkozva; megjegyzi, hogy vannak olyan sikeres kezdeményezések, amelyek hasznosítják az ilyen termékeket, valamint ösztönzi a nagy- és kiskereskedelmi ágazat érdekelt feleit, hogy mozdítsák elő az ilyen gyakorlatokat; felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ösztönözzék az ilyen termékeket értékesítő piacok kialakítását, valamint vizsgálják meg a forgalmazási előírások és az élelmiszer-hulladék közötti kapcsolatot; |
| --- | --- |

75.

| 76. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy együttesen gyakoroljanak befolyást az ENSZ Európai Gazdasági Bizottsága általános szabványaira annak érdekében, hogy az élelmiszer-hulladékok keletkezésének megelőzésével elkerülhető legyen az erőforrások elpazarlása; |
| --- | --- |

76.

| 77. | szükségesnek tartja a termelők közötti fokozott együttműködést és a termelői szervezetek alkalmazását a másodlagos piaci lehetőségekhez és egyéb értékesítési helyekhez való hozzáférés lehetővé tétele és előmozdítása, valamint az egyébként a talajba visszaforgatott vagy elpazarolt élelmiszertöbblet alternatív hasznosítása érdekében, elsőbbséget biztosítva az emberi fogyasztás céljára történő újrafelhasználásnak, például (feldolgozott élelmiszerek előállításához) az olcsóbb áron történő értékesítésnek és a helyi piacokon való értékesítésnek; |
| --- | --- |

77.

| 78. | megjegyzi, hogy egyértelműen meg kell különböztetni a nem élelmiszer-célú felhasználásra – például takarmánnyá való átalakításra, a termőföld trágyázására vagy komposzt és energia előállítására – még alkalmas termékeket azoktól, amelyek hulladékként kerülnek meghatározásra, hogy ne veszélyeztessék az újrahasználatot; |
| --- | --- |

78.

| 79. | megjegyzi, hogy a kidobott termés mennyisége csökkenthető volna azáltal, ha a fogyasztókhoz közelebb értékesítenék a termékeket, például termelői piacokon vagy a gazdaságok saját üzleteiben, amelyek esetében rövidebbek az értékesítési csatornák, és a megvásárolt termékeket helyben termelték meg és alig dolgozták fel; |
| --- | --- |

79.

| 80. | ösztönzi a tagállamokat és a Bizottságot, hogy népszerűsítsék a helyi élelmiszereket és támogassák a rövid ellátási láncokat, valamint a mezőgazdasági termékek házi értékesítését; |
| --- | --- |

80.

| 81. | hangsúlyozza, hogy a helyi és a regionális termékek, valamint a közösségi támogatású mezőgazdasági rendszerek rövidebb ellátási láncokat tesznek lehetővé, amelyek javítják a termékekre vonatkozó minőségi normákat és támogatják a szezonális keresletet, és ezáltal jelentős társadalmi, környezeti és gazdasági előnyökkel járnak; |
| --- | --- |

81.

| 82. | úgy véli, hogy a rövid ellátási láncok alapvető szerepet játszhatnak az élelmiszer-pazarlás és a túlcsomagolás mérséklésében, az élelmiszer-kilométerek számának csökkentésében, a jobb minőségű élelmiszerek biztosításában és az élelmiszerláncok átláthatóságában, és ezáltal támogatják a vidéki közösségek gazdasági életképességét; |
| --- | --- |

82.

| 83. | szorgalmazza, hogy minden tagállamban reklámozzák a szezonális gyümölcsöket és zöldségeket; |
| --- | --- |

83.

| 84. | rámutat, hogy különös figyelmet kell fordítani az állatok jólétére; |
| --- | --- |

84.

| 85. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fogadjanak el olyan intézkedéseket, amelyek az állatjólét gyenge színvonala miatt fellépő veszteségek csökkentésére irányulnak; |
| --- | --- |

85.

| 86. | hangsúlyozza, hogy az ellátási lánc tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatai élelmiszer-pazarlást idézhetnek elő; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vizsgálják meg, hogy az élelmiszer-ellátási lánc tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatai hogyan generálnak élelmiszer-hulladékot, és szükség esetén alakítsanak ki egy politikai keretet e gyakorlatok felszámolására; |
| --- | --- |

86.

| 87. | úgy véli, hogy a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok problémájának megoldása javítani fogja a leggyengébb láncszemnek számító gazdálkodók helyzetét, illetve a túltermelés és a többletfelhalmozás mérséklése révén nemcsak az árak és a bevételek stabilizálásához, valamint a gazdálkodók számára tisztességes és megtérülést biztosító termelői árak biztosításához, hanem az egész lánc mentén keletkező élelmiszer-pazarlás és a családi gazdaságokon keletkező veszteségek csökkentéséhez is egyaránt hozzájárul majd; kiemeli, hogy a termelők méltányosabb javadalmazása növelné a termékek értékét, ami csökkentené az élelmiszer-pazarlást az ellátási lánc utolsó láncszemeinél; |
| --- | --- |

87.

| 88. | hangsúlyozza, hogy a helyi és regionális hatóságoknak, valamint az érdekelt feleknek kulcsfontosságú szerepük van az élelmiszer-hulladék csökkentésére és megelőzésére irányuló programok végrehajtásában, és felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy erre a folyamat valamennyi szakaszában legyenek tekintettel; |
| --- | --- |

88.

| 89. | felhívja a Bizottságot, hogy ismerje el az általános érdekű szolgáltatásokat nyújtó állami vállalatok szerepét a hulladék-gazdálkodásban és az élelmiszer-pazarlás elleni küzdelemben, illetve a körforgásos gazdasághoz közvetlenül hozzájáruló vállalkozások – például a kkv-k – erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

89.

| 90. | felhívja a tagállamokat, hogy ösztönözzék a helyi önkormányzatokat, a civil társadalmat, a szupermarketeket és a többi érdekelt felet, hogy támogassák az élelmiszer-hulladék csökkentésére irányuló kezdeményezéseket, és járuljanak hozzá egy helyi élelmiszer-stratégia kialakításához, többek között azáltal, hogy egy mobilalkalmazás segítségével tájékoztatják a fogyasztókat az eladatlan élelmiszerekről, így összekötve a keresletet és a kínálatot; |
| --- | --- |

90.

| 91. | üdvözli az olyan élelmezési létesítmények kialakítását, ahol ott lehet hagyni a fogyasztásra alkalmas élelmiszereket a rászorulók számára; felhívja a figyelmet az eljárások egyszerűsítésére, hogy könnyebben létre lehessen hozni ilyen létesítményeket; |
| --- | --- |

91.

| 92. | úgy véli, hogy az Unión belül a még ehető élelmiszer-feleslegek rászorulókhoz való eljuttatásának legfőbb akadálya az elosztási csatornák megfelelő képességeinek szűkössége vagy esetenként teljes hiánya; megjegyzi, hogy a karitatív szervezetek és az állami vagy önkormányzati fenntartású szociális hálózatok nem rendelkeznek elegendő anyagi és humán erőforrással a még ehető, karitatív célokra felajánlott élelmiszerek szállítására és elosztására; megjegyzi, hogy ez különösen a leghátrányosabb helyzetű régiókban igaz; |
| --- | --- |

92.

| 93. | megjegyzi, hogy az élelmiszeripar már indított kezdeményezéseket az élelmiszer-pazarlás csökkentése érdekében, Európa-szerte megerősítve az együttműködést az élelmiszer-segélyszervezetekkel, többek között élelmiszerbankokkal; |
| --- | --- |

93.

| 94. | kéri a Bizottságot, hogy a tagállamokban mozdítsa elő olyan megállapodások létrejöttét, amelyek értelmében az élelmiszer-kiskereskedelmi ágazat szereplői az eladatlan termékeket szétosztják jótékonysági szervezetek között; |
| --- | --- |

94.

| 95. | kéri valamennyi érdekelt fél fokozott szerepvállalását annak biztosítására, hogy a lejárathoz közeli élelmiszereket elsősorban jótékonysági szervezeteknek adományozzák; hozzáteszi ugyanakkor, hogy az adományozásnak még mindig vannak – főként jogi természetű – akadályai; felhívja a Bizottságot, hogy egyértelműsítse az adományozástól visszatartó jogszabályi rendelkezések értelmezését; |
| --- | --- |

95.

| 96. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy – bár 2016-ra jelentették be (29) – egyelőre nem valósult meg „a hulladékokra, élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozó releváns uniós jogszabályok egyértelművé tétele annak érdekében, hogy megkönnyítsük az élelmiszer-adományozást és a korábbi élelmiszerek állati takarmányként való felhasználását”; |
| --- | --- |

96.

| 97. | üdvözli az élelmiszer-adományozásra vonatkozó uniós iránymutatás-tervezetet mint a helyes irányba tett első lépést; az élelmiszer-adományozás útjában álló, az uniós jogszabályokban foglalt különféle akadályokra tekintettel azonban úgy véli, hogy a teljes élelmiszer-ellátási láncban keletkező eladatlan élelmiszerek adományozásának előmozdítását a jogszabályok módosításával kell tovább folytatni; |
| --- | --- |

97.

| 98. | felhívja a Bizottságot, hogy térképezze fel annak lehetőségeit, hogy – a termék csomagolásának nyelvétől függetlenül – az élelmiszert az előállító országban a vállalatok karitatív célokra adományozhassák; rámutat, hogy az említett termékek adományozására akkor kerülhet sor, ha az adott tagállam hivatalos nyelvein a kedvezményezettek rendelkezésére bocsátják az élelmiszer-biztonság fenntartásához alapvetően szükséges – például allergénekkel kapcsolatos – információkat; |
| --- | --- |

98.

| 99. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy segítsék elő a helyi és regionális érdekeltek között az élelmiszer-adományozásra vonatkozó együttműködést azáltal, hogy a részvételi küszöb csökkentése érdekében csökkentik az ügyleti költségeket, például a konkrét helyi igényekhez igazítható sablonok felkínálásával, amelyeket a helyi szereplők az élelmiszertöbblet kínálatának és keresletének összehangolására és a logisztika hatékonyabb megszervezésére használhatnak; |
| --- | --- |

99.

| 100. | üdvözli a „közösségi élelmiszerüzletek” (Social Grocery Shops), valamint a karitatív szervezetekkel kötött köz- és magánszféra közötti partnerségek létrejöttét az ehető, de nem értékesíthető élelmiszerek lehető legjobb felhasználása érdekében; |
| --- | --- |

100.

| 101. | felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsanak intézményi és pénzügyi támogatást a szociális áruházak számára, mivel azok az élelmiszer-adományozás tekintetében kulcsfontosságú közvetítők; |
| --- | --- |

101.

| 102. | kéri, hogy az élelmiszeripari ágazat élelmiszer- felesleget ingyen adományozó szereplői megalapozott eljárási gyakorlatokat kövessenek, hogy a 852/2004/EK rendeletben foglaltaknak megfelelően biztosítsák az élelmiszerek egészségügyi és higiéniai biztonságát; |
| --- | --- |

102.

| 103. | kiemeli, hogy a nemzeti hatóságok jelentős szerepet játszhatnak abban, hogy segítséget nyújtsanak az élelmiszer-ellátási lánc szereplőinek az ehető élelmiszerek és a lejárathoz közeli élelmiszerek felhasználásában, azáltal, hogy az élelmiszer-biztonsági szabályok végrehajtása tekintetében a büntetési megközelítés helyett elősegítő megközelítést alkalmaz; |
| --- | --- |

103.

| 104. | felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az „Irgalmas szamaritánus” jogszabály bevezetésének lehetőségét és hatásait; felhívja az Európai Bizottságot, hogy tisztázza, hogyan szabályozzák az élelmiszer-adományozással kapcsolatos felelősséget az olyan jogalkotási aktusok, mint például a 178/2002/EK rendelet és a 85/374/EGK irányelv; |
| --- | --- |

104.

| 105. | felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a héairányelvet érintő olyan módosításra, amely az élelmiszer-adományok esetében kifejezetten megengedné az adómentességet; felszólítja a tagállamokat, hogy kövessék a Bizottság ajánlásait, és alacsony vagy nullához közeli héa-kulcsot állapítsanak meg, ha az adományozás a javasolt lejárati idő közelében történik vagy ha az élelmiszerek értékesítésre nem alkalmasak; |
| --- | --- |

105.

| 106. | felhívja a Bizottságot a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alapról (FEAD) szóló, 2014. március 11-i 223/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (30) kiegészítésre egy olyan végrehajtási jogi aktussal, amely előmozdítja a FEAD felhasználását az élelmiszer-adomány elősegítésére az összegyűjtés, szállítás, tárolás és elosztás költségeinek finanszírozása tekintetében, valamint szabályozza a KAP keretében létrehozott intervenciós készletek felhasználását; ösztönzi a helyi, regionális és nemzeti hatóságokat, hogy támogassák az élelmiszer-adományozási infrastruktúra kialakítását olyan régiókban és területeken, ahol az nem áll rendelkezésre, nem megfelelő vagy hiányos kapacitású; |
| --- | --- |

106.

| 107. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ne irányítsák át a FEAD élelmiszerbankoknak és karitatív szervezeteknek szánt forrásait más célcsoportok számára; |
| --- | --- |

107.

| 108. | rámutat arra, hogy az élelmiszer-adományozás nem tekinthető a szegénység központi problémáinak megoldására irányuló egyértelmű intézkedésnek; hangsúlyozza ezért, hogy e tekintetben el kell kerülni az alaptalan elvárásokat: nem várható el, hogy az élelmiszer-adományozás egyfelől mérsékelje a társadalmi problémákat, másfelől pedig megelőzze az élelmiszer-pazarlást; felhívja ezért a Bizottságot, hogy tegyen határozottabb lépéseket a szegénység megelőzésére; |
| --- | --- |

108.

| 109. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy éberen ügyeljenek az adományokra, és biztosítsák, hogy azokat ne térítsék el egy alternatív piac létrehozása felé, ami azzal a következménnyel járna, hogy a szükséget szenvedő emberek nem részesülhetnek ezekből az élelmiszeradományokból, a szakmabelieket pedig eltántorítaná az adományozástól; |
| --- | --- |

109.

| 110. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy anélkül, hogy fölösleges terheket rónának a kkv-kra és önkéntes szervezetekre, éberen ügyeljenek az élelmiszer-adományokra, és biztosítsák, hogy azokat ne térítsék el egy alternatív piacon való értékesítés felé, ami azzal a következménnyel járna, hogy a rászorulók nem részesülhetnek ezekből az élelmiszer-adományokból, a kereskedelem szereplőit pedig a tisztességtelen verseny kockázata miatt eltántorítaná az adományozástól; |
| --- | --- |

110.

| 111. | felhívja az élelmiszerlánc valamennyi szereplőjét, hogy vállaljanak közösen felelősséget, és hajtsák végre a „Minden morzsa számít” című közös élelmiszer-pazarlási nyilatkozatot és a „Hulladékra vonatkozó kiskereskedelmi megállapodást”; rámutat, hogy a kiskereskedelmi ágazat naponta több millió fogyasztóval áll kapcsolatban, és egyedülálló helyzetben van ahhoz, hogy az élelmiszer-hulladék kapcsán bővítse az ismereteket és fokozza a tudatosságot, és így elősegítse a tájékozott fogyasztói választást; kiemeli, hogy az olyan értékesítési gyakorlatok, mint az „egyet fizet, kettőt kap” növelik annak kockázatát, hogy a fogyasztók a szükségesnél többet vásárolnak; továbbá hangsúlyozza e tekintetben, hogy a kisebb háztartások számára kisebb csomagolást kell biztosítani; üdvözli, hogy néhány kiskereskedő engedményes áron kínálja a hamarosan lejáró minőségmegőrzési idejű élelmiszertermékeket, ugyanakkor úgy véli, hogy ennek a gyakorlatnak sokkal elterjedtebbnek kellene lennie; |
| --- | --- |

111.

| 112. | ismételten kifejti, hogy a tojáshulladék továbbra is a kiskereskedők egyik fő problémája; felkéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a tojáshulladék csökkentésének lehetőségeit, amely során vegye figyelembe az EFSA tudományos értékelését, valamint kérje fel a tagállamokat, hogy erről a fontos kérdésről megfelelően tájékoztassák a fogyasztókat; |
| --- | --- |

112.

| 113. | felhívja a Bizottságot, hogy készítsen tanulmányt a közös agrárpolitika (KAP) és a közös halászati politika reformjainak az élelmiszer-hulladék keletkezésére és csökkentésére gyakorolt hatásáról; |
| --- | --- |

113.

| 114. | hangsúlyozza, hogy a gazdálkodók megélhetése attól függ, hogy tisztességes feltételek mellett és megtérülést biztosító áron tudják-e eljuttatni termékeiket a piacra, illetve a mezőgazdasági üzemekben a – többek között rendkívüli vagy szokatlan időjárási események, természeti katasztrófa, piac elvesztése vagy az alacsony árak miatti – termeléskiesés beruházási veszteséget és bevételkiesést jelent a gazdálkodók számára; ezzel kapcsolatban felhívja a figyelmet arra, hogy a mezőgazdasági piacok árainak ingadozása kihat a gazdálkodók termelésére és bevételére, és élelmiszer-pazarlást idézhet elő, ezért fontos, hogy a KAP eszközöket kínáljon ezen ingadozás leküzdéséhez; |
| --- | --- |

114.

| 115. | hangsúlyozza, hogy a Bizottság eddig nem készített tanulmányt annak megállapítása céljából, hogy milyen hatással vannak a különböző reformok a mezőgazdasági termelés volumenére és ezen keresztül az élelmiszer-pazarlásra, ezért arra kéri a Bizottságot, hogy az élelmiszer-pazarlás kérdését építse be jövőbeli politikáinak fejlesztésébe és a KAP végrehajtásába; |
| --- | --- |

115.

| 116. | hangsúlyozza, hogy a termelési szakaszban elpazarolt élelmiszer a mezőgazdasági termelési bázis romlásából is eredhet – a termőföldek minősége, a biológiai sokféleség (a beporzás csökkenése) és az összes természeti erőforrás romlása következtében –, amely jelenséget kellőképpen figyelembe kell venni a gazdálkodás és a KAP későbbi fejlesztése során; |
| --- | --- |

116.

| 117. | ösztönzi a tagállamokat, hogy használják ki az Európai Halászati Alapban (EHA) és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapban (ETHA) rejlő teljes potenciált a halak visszadobása miatt keletkező élelmiszer-hulladék csökkentésére és az akvakultúrában tenyésztett organizmusok túlélési arányának javítására; |
| --- | --- |

117.

| 118. | reméli, hogy a közös halászati politika keretében jelenleg fokozatos bevezetés alatt álló kirakodási kötelezettség szelektívebb halászfelszerelések és -gyakorlatok kialakulásához, és végeredményben kevesebb tengeren visszadobott halhoz fog vezetni; megjegyzi azonban, hogy a kirakodási kötelezettség nem vonatkozik valamennyi halfélére, ezért további intézkedésekre van szükség; |
| --- | --- |

118.

| 119. | aggodalmát fejezi ki a halak kifogása utáni hulladékképződés szintje miatt, tekintettel a halak romlékony jellegére és a feldolgozott halak szélsőségesen hosszan tartó útjára, amely gyakran Európából Ázsiába, majd a végső értékesítés céljából vissza Európába vezet; |
| --- | --- |

119.

| 120. | emlékeztet az élelmiszerek és a takarmányok „vízlábnyoma” fogalmának fontosságára; |
| --- | --- |

120.

| 121. | emlékeztet arra, hogy a 178/2002/EK rendelet az élelmiszerek közé sorolja a vizet is, „mint az előállítás, feldolgozás vagy kezelés során szándékosan hozzáadott anyagot”, és hogy a víz a teljes élelmiszer-ellátási lánc stratégiailag fontos erőforrása; |
| --- | --- |

121.

| 122. | hangsúlyozza, hogy az élelmiszer-pazarlás az élelmiszer-előállításhoz felhasznált víz minősége, típusa és mennyisége miatt jelentős vízpazarlást foglal magában; |
| --- | --- |

122.

| 123. | emlékeztet annak fontosságára, hogy javítani kell a vízgazdálkodást a mezőgazdaságban, fejleszteni kell a víz szempontjából intelligens („water-smart”) élelmiszer-termelési rendszereket, és az éghajlatváltozás miatt a legnagyobb kockázatnak kitett területeken növelni kell a víz és az élelmiszerek biztonságát, valamint a vízellátási és élelmezésbiztonságot; |
| --- | --- |

123.

| 124. | hangsúlyozza, hogy többek között az élelmiszertermelés társ- és melléktermékeinek kezelése, az élelmiszerkereskedelem, az élelmiszer-tárolás, az eltarthatósági idő, a digitális technológiák és az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagok területén alkalmazott innovatív és környezetbarát megoldások fontos lehetőségeket kínálhatnak az élelmiszer-hulladékok mennyiségének csökkentésére; ösztönzi a Bizottságot, a tagállamokat és a többi érdekelt felet, hogy támogassák a kutatás ezeken a területeken, és mozdítsák elő a fenntartható és eredményes megoldásokat; meggyőződése, hogy a megosztásalapú szolgáltatások fontosak a fenntartható fogyasztás előmozdításához és az ezzel kapcsolatos tudatosság fokozásához; felhívja a Bizottságot, hogy az uniós költségvetésből finanszírozott kutatási projekteken és programokon, például az európai innovációs partnerségen keresztül mozdítsa elő az innovációt; |
| --- | --- |

124.

| 125. | kiemeli az ellátási lánc valamennyi szereplőjének – többek között a csomagolási rendszerek gyártóinak – felelősségét az élelmiszer-hulladék keletkezésének megelőzésében; hangsúlyozza a csomagolási anyagok és az ellátási lánc élelmiszer-veszteségét és -pazarlását megakadályozó megoldások pozitív hozzájárulását, például az olyan élelmiszer-csomagolás esetében, amely csökkenti az élelmiszer-veszteséget a szállítás, a tárolás és elosztás során, amely hosszabb ideig megőrzi az élelmiszer minőségét és higiéniáját, vagy amely meghosszabbítja az eltarthatósági időt; kiemeli azonban, hogy szükség van a célnak (a túl- és alulcsomagolást elkerülő), illetve a terméknek és a fogyasztók igényeinek megfelelő csomagolás kialakítására, valamint a teljes csomagolt termék tekintetében az életciklust szem előtt tartó szemléletmód figyelembevételére, ideértve a csomagolás kialakítását és felhasználását; felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mérjék fel a biológiai alapú, biológiai úton lebomló és komposztálható anyagból készült csomagolóanyagok előnyeit, figyelembe véve az emberi egészségre és az élelmiszer-biztonságra gyakorolt hatásokat, valamint életciklus-megközelítést alkalmazva; kiemeli, hogy az élelmiszer-hulladékok csökkentésére irányuló célkitűzéseknek összhangban kell lenniük a 94/62/EK irányelvben meghatározott intézkedésekkel és célkitűzésekkel, különösen a nem újrahasznosítható és a túlzott csomagolás felhasználásának lényeges csökkentésére irányuló célkitűzéssel; |
| --- | --- |

125.

| 126. | arra ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák az élelmiszerrel érintkező aktív és intelligens anyagok, valamint az erőforrás-hatékonyságra és a körforgásos gazdaságra kedvező hatást kifejtő egyéb megoldások kifejlesztését és bevezetését; rámutat arra, hogy az élelmiszerrel érintkező anyagokra vonatkozó hatályos jogi szabályozásnak valamennyi csomagolóanyag, így a harmadik országokból behozott anyagok tekintetében is lehetővé kell tennie a fogyasztók legmagasabb szintű védelmét; felhívja ezért a Bizottságot, hogy az élelmiszerrel érintkező anyagok tekintetében terjesszen elő uniós szintű harmonizált szabályozást, és tekintse prioritásnak például a papírra és kartonra vonatkozó különleges intézkedések meghozatalát az élelmiszerekkel érintkezésbe kerülő anyagokról szóló 1935/2004/EK rendelet végrehajtásáról szóló 2016. október 6-i parlamenti állásfoglalással (31) összhangban; |
| --- | --- |

126.

| 127. | ajánlja az élelmiszer-, vendéglátó- és szállodaipar ágazati szervezetei által kidolgozott bevált üzleti gyakorlatokkal kapcsolatos önkéntes szabályzatok használatát a termékek optimális felhasználása és a szociális célra élelmiszertöbbletet gyűjtő programoknak való adományozás elősegítése céljából; |
| --- | --- |

127.

| 128. | felkéri a tagállamokat, hogy bátorítsák az arra irányuló egyezmények vagy egyetértési nyilatkozatok megkötését, hogy támogassák az élelmiszer-hulladék csökkenését célzó felelősségteljes magatartásokat és bevált gyakorlatokat, többek között ellátva az étteremtulajdonosokat többször használható, újrahasznosítható anyagokból készült tárolókkal, amelyekben az étteremben fogyasztók hazavihetik ételmaradékaikat; |
| --- | --- |

128.

| 129. | javasolja, hogy az étkeztetési és vendéglátóipari ágazatban adott esetben használjanak helyi, regionális, valamint szezonális termékeket, hogy a feldolgozási szintek számának csökkentésével lerövidítsék a termelési és fogyasztási láncot, és ezáltal csökkentsék a különféle szakaszokban előállított hulladék mennyiségét; |
| --- | --- |

129.

| 130. | kiemeli, hogy a digitális szektor fejlődése számos lehetőséget kínál az élelmiszer-hulladékok keletkezésének megelőzésére, ilyen különösen az „élelmiszerek megmentésére” irányuló online platformok létrehozása, ahol a vendéglátóipari szereplők kedvező áron kínálhatják a nem eladott ételeket; kiemeli, hogy az ehhez hasonló kísérletek jelentős eredményeket hoztak azokban a tagállamokban, ahol kifejlesztették; |
| --- | --- |

130.

| 131. | felhívja a Bizottságot az olyan társadalmilag felelős kezdeményezések elismerésére, amilyen például az „Egészséges táplálkozási norma”, amelynek célja, hogy önkéntes és együttesen szabályozott élelmiszer-címkézések segítségével jobb tájékoztatást biztosítson az élelmiszerekkel kapcsolatban a különleges igényű vagy preferenciákkal élő fogyasztói csoportoknak az éttermekben és a turisztikai létesítményekben az ezen a területen létrejövő élelmiszerpazarlás csökkentése céljából; |
| --- | --- |

131.

| 132. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy működjenek együtt a fejlődő országokkal az élelmiszerlánc infrastruktúrájának javítása és az élelmiszer-hulladék csökkentése céljából; |
| --- | --- |

132.

| 133. | sürgeti az Európai Unió valamennyi intézményét és szervét, hogy az étkeztetéssel kapcsolatos közbeszerzéseket élelmiszerhulladék-gazdálkodási és -csökkentési tervek kísérjék; felkéri a quaestorokat, hogy tekintsék prioritásnak az élelmiszer-hulladék Európai Parlamenten belüli csökkentésére irányuló intézkedéseket, és ösztönzi a többi európai intézményt ennek követésére; ösztönzi a tagállamokat, valamint a helyi és regionális hatóságokat, hogy csökkentsék a közintézmények által termelt élelmiszer-hulladékot; |
| --- | --- |

133.

| 134. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

134.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0266.

(2)  HL C 227. E, 2013.8.6., 25. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0250.

(4)  HL C 17., 2017.1.18., 28. o.

(5)  HL C 161., 2013.6.6., 46. o.

(6)  FAO, „Az élelmiszer-hulladék ökológiai lábnyoma – A természeti erőforrásokra gyakorolt hatások”; FAO, Róma, 2013.

(7)  FAO, 2015. Az élelmiszer-pazarlás ökológiai lábnyoma és az éghajlat-változás.

(8)  https://www.wfp.org/hunger/stats

(9)  Az élelmiszer-ellátás bizonytalanságának helyzete a világban – 2015, FAO, ENSZ.

(10)  Fejlesztési célok a demográfiai változás korában, globális nyomonkövetési jelentés 2015/2016, Világbank.

(11)  http://www.un.org/en/development/desa/news/population/2015-report.html

(12)  Az európai élelmiszer-hulladék szintjének becsült értékei, FUSIONS, 2016. március.

(13)  „Szegénység vagy társadalmi kirekesztés által veszélyeztetett népesség”, Eurostat.

(14)  Az európai élelmiszer-hulladék szintjének becsült értékei, FUSIONS, 2016. március.

(15)  Háztartási élelmiszer-hulladék az Egyesült Királyságban, 2015, WRAP, 2015.

(16)  A globális élelmiszer-veszteség és élelmiszer-hulladék, FAO, 2011.

(17)  Az Európai Számvevőszék „Az élelmiszer-hulladék elleni küzdelem: az Európai Unió esélye az élelmiszer-ellátási lánc erőforrás-hatékonyságának javítására” című 34/2016. sz. különjelentése, 14. o.

(18)  Élelmiszer-veszteségre és -hulladékra vonatkozó elszámolási és jelentéstételi standard, 2016.

(19)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008/98/EK irányelve (2008. november 19.) a hulladékokról és egyes irányelvek hatályon kívül helyezéséről (HL L 312., 2008.11.22., 3. o.).

(20)  HL L 304., 2011.11.22., 18. o.

(21)  425 . Eurobarometer gyorsfelmérés, Élelmiszer-hulladékok és dátumok jelölése, 2015. szeptember.

(22)  Az Európai Parlament és a Tanács 178/2002/EK rendelete (2002. január 28.) az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszer-biztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszer-biztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról (HL L 31., 2002.2.1., 1. o.).

(23)  Az Európai Parlament és a Tanács 852/2004/EK rendelete (2004. április 29.) az élelemiszer-higiéniáról (HL L 139., 2004.4.30., 1. o.); Az Európai Parlament és a Tanács 853/2004/EK rendelete (2004. április 29.) az állati eredetű élelmiszerek különleges higiéniai szabályainak megállapításáról (HL L 139., 2004.4.30., 55. o.). Az Európai Parlament és a Tanács 854/2004/EK rendelete (2004. április 29.) az emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek hatósági ellenőrzésének megszervezésére vonatkozó különleges szabályok megállapításáról (HL L 139., 2004.4.30., 206. o.).

(24)  Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság által készíttetett Összehasonlító tanulmány az Európai Unió tagállamainak élelmiszer-adományozási jogszabályairól és gyakorlatáról (2014).

(25)  HL L 347., 2006.12.11., 1. o.

(26)  Közös válasz két írásbeli parlamenti kérdésre (E-003730/13, E-002939/13), 2013. május 7.

(27)  Az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság által készíttetett Összehasonlító tanulmány az Európai Unió tagállamainak élelmiszer-adományozási jogszabályairól és gyakorlatáról (2014).

(28)  Bizottsági szolgálati munkadokumentum, a hatásvizsgálati jelentés összefoglalója, hatásvizsgálat az EU hulladékkezelési céljainak felülvizsgálatával összefüggésben az SWD(2014)0207 végrehajtása érdekében az élelmiszer-hulladékkal kapcsolatos intézkedésekről (SWD(2014)0289 , 2014.9.23.).

(29)  Melléklet a Bizottság közleményéhez COM(2015)0614.

(30)  HL L 72., 2014.3.12., 1. o.

(31)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0384.

---

| 30.8.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 307/44 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 307/44

---

P8_TA(2017)0208

A vámhatósági teljesítmény és igazgatás külső aspektusainak értékelése a kereskedelem elősegítése és az illegális kereskedelem elleni küzdelem eszközeként

Az Európai Parlament 2017. május 16-i állásfoglalása a vámhatóságok teljesítménye és igazgatása mint a kereskedelem elősegítése és az illegális kereskedelem elleni harc egyik eszköze külső vonatkozásainak értékeléséről (2016/2075(INI))

(2018/C 307/04)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel „A mindenki számára előnyös kereskedelem: A felelősebb kereskedelem- és beruházáspolitika felé” című, 2015. október 14-i bizottsági közleményre (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A mindenki számára előnyös kereskedelem: A felelősebb kereskedelem- és beruházáspolitika felé” című, 2015. október 14-i bizottsági közleményre (COM(2015)0497),

| — | tekintettel a DG TAXUD 2016–2020 közötti időszakra vonatkozó, 2016. március 14-i stratégiai tervére (Ares (2016) 1266241), |
| --- | --- |

—

tekintettel a DG TAXUD 2016–2020 közötti időszakra vonatkozó, 2016. március 14-i stratégiai tervére (Ares (2016) 1266241),

| — | tekintettel a Bizottság „Az uniós vámügyi kockázatkezelési stratégiáról és cselekvési tervről: a kockázatok kezelése, az ellátási lánc biztonságának megerősítése és a kereskedelem előmozdítása” című, 2014. augusztus 21-i közleményére (COM(2014)0527), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Az uniós vámügyi kockázatkezelési stratégiáról és cselekvési tervről: a kockázatok kezelése, az ellátási lánc biztonságának megerősítése és a kereskedelem előmozdítása” című, 2014. augusztus 21-i közleményére (COM(2014)0527),

| — | tekintettel a Bizottság „Eredményjelentés az uniós vámügyi kockázatkezelési stratégiáról és cselekvési tervről” című, 2016. július 19-i jelentésére (COM(2016)0476), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Eredményjelentés az uniós vámügyi kockázatkezelési stratégiáról és cselekvési tervről” című, 2016. július 19-i jelentésére (COM(2016)0476),

| — | tekintettel az engedélyezett gazdasági szereplőkre vonatkozóiránymutatásokra (TAXUD/B2/047/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az engedélyezett gazdasági szereplőkre vonatkozóiránymutatásokra (TAXUD/B2/047/2011),

| — | tekintettel az EU–Kína intelligens és biztonságos kereskedelmi utak (SSTL) kísérleti projektre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–Kína intelligens és biztonságos kereskedelmi utak (SSTL) kísérleti projektre,

| — | tekintettel az Európai Uniónak a szellemi tulajdonjogok megsértése elleni küzdelemre irányuló 2013–2017-es vámügyi cselekvési tervéről szóló tanácsi állásfoglalásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Uniónak a szellemi tulajdonjogok megsértése elleni küzdelemre irányuló 2013–2017-es vámügyi cselekvési tervéről szóló tanácsi állásfoglalásra (1),

| — | tekintettel a DG TAXUD 2015-re vonatkozó, a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok uniós vámhatóságok általi érvényesítéséről szóló jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a DG TAXUD 2015-re vonatkozó, a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok uniós vámhatóságok általi érvényesítéséről szóló jelentésére,

| — | tekintettel az EU és Kína közötti vámügyi együttműködés stratégiai keretrendszerére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Kína közötti vámügyi együttműködés stratégiai keretrendszerére,

| — | tekintettel a szellemitulajdon-jogok tekintetében az EU és Kína között folytatott vámügyi együttműködésre vonatkozó cselekvési tervre (2014/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szellemitulajdon-jogok tekintetében az EU és Kína között folytatott vámügyi együttműködésre vonatkozó cselekvési tervre (2014/2017),

| — | tekintettel a Bizottság „Cselekvési terv a preferenciális kereskedelmi megállapodások működésének ellenőrzésére” című, 2014. február 26-i közleményére (COM(2014)0105), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Cselekvési terv a preferenciális kereskedelmi megállapodások működésének ellenőrzésére” című, 2014. február 26-i közleményére (COM(2014)0105),

| — | tekintettel a Bizottság „Cselekvési terv a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelem fokozásáról” című, 2016. február 2-i közleményére (COM(2016)0050), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Cselekvési terv a terrorizmusfinanszírozás elleni küzdelem fokozásáról” című, 2016. február 2-i közleményére (COM(2016)0050),

| — | tekintettel a Bizottság „Az EU vámuniójának és a vámunió irányításának továbbfejlesztése” című, 2016. december 21-i közleményére (COM(2016)0813), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Az EU vámuniójának és a vámunió irányításának továbbfejlesztése” című, 2016. december 21-i közleményére (COM(2016)0813),

| — | tekintettel a szellemitulajdon-jogok harmadik országokban történő érvényesítésének stratégiájáról szóló, 2015. június 9-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szellemitulajdon-jogok harmadik országokban történő érvényesítésének stratégiájáról szóló, 2015. június 9-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az Európai Számvevőszék 23/2016. sz. különjelentésére: Tengeri szállítás az Unióban: zavaros vizeken – sok eredménytelen és fenntarthatatlan beruházás, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszék 23/2016. sz. különjelentésére: Tengeri szállítás az Unióban: zavaros vizeken – sok eredménytelen és fenntarthatatlan beruházás,

| — | tekintettel a Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó Marrákesi Egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó Marrákesi Egyezményre,

| — | tekintettel az OECD „Tiltott kereskedelem, összetartó bűnszövetkezetek” című, 2016. április 18-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az OECD „Tiltott kereskedelem, összetartó bűnszövetkezetek” című, 2016. április 18-i jelentésére,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 21. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 21. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 207., 208. és 218. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 207., 208. és 218. cikkére,

| — | tekintettel az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9-i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és a kapcsolódó felhatalmazáson alapuló rendeletre ((EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelet (4)), végrehatási rendeletre ((EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet (5)), átmeneti felhatalmazáson alapuló rendeletre ((EU) 2016/341 felhatalmazáson alapuló rendelet (6)) és munkaprogramra ((EU) 2016/578 végrehajtási határozat (7)); |
| --- | --- |

—

tekintettel az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9-i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3) és a kapcsolódó felhatalmazáson alapuló rendeletre ((EU) 2015/2446 felhatalmazáson alapuló rendelet (4)), végrehatási rendeletre ((EU) 2015/2447 végrehajtási rendelet (5)), átmeneti felhatalmazáson alapuló rendeletre ((EU) 2016/341 felhatalmazáson alapuló rendelet (6)) és munkaprogramra ((EU) 2016/578 végrehajtási határozat (7));

| — | tekintettel a szellemi tulajdonjogok vámhatósági érvényesítéséről és az 1383/2003/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. június 12-i 608/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szellemi tulajdonjogok vámhatósági érvényesítéséről és az 1383/2003/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. június 12-i 608/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (8),

| — | tekintettel a vámjogszabályok megsértésére és a vámjogi szankciókra vonatkozó uniós jogi keretről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló, 2013. december 13-i bizottsági javaslatra (COM(2013)0884), valamint a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság által e javaslatra vonatkozóan a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság számára adott véleményre (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vámjogszabályok megsértésére és a vámjogi szankciókra vonatkozó uniós jogi keretről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló, 2013. december 13-i bizottsági javaslatra (COM(2013)0884), valamint a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság által e javaslatra vonatkozóan a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság számára adott véleményre (9),

| — | tekintettel a behozatalra vonatkozó közös szabályokról szóló, 2015. március 11-i (EU) 2015/478 európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) 24. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a behozatalra vonatkozó közös szabályokról szóló, 2015. március 11-i (EU) 2015/478 európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) 24. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel a fejlesztési politika koherenciájának az EUMSZ meghatározott elvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlesztési politika koherenciájának az EUMSZ meghatározott elvére,

| — | tekintettel az uniós vámkódex végrehajtásával kapcsolatos kihívások kezeléséről szóló, 2017. január 19-i állásfoglalására (11): |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós vámkódex végrehajtásával kapcsolatos kihívások kezeléséről szóló, 2017. január 19-i állásfoglalására (11):

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság véleményére (A8-0162/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság véleményére (A8-0162/2017),

| A. | mivel a Vámunió az Európai Unió egyik alappillére, amely az EU-t a világ egyik legnagyobb kereskedelmi tömbjévé teszi, és mivel a teljesen működőképes Vámunió az EU által folytatott kereskedelmi megállapodásokra vonatkozó tárgyalások során az EU súlyát biztosító hitelességének alapvető biztosítéka; |
| --- | --- |

A.

mivel a Vámunió az Európai Unió egyik alappillére, amely az EU-t a világ egyik legnagyobb kereskedelmi tömbjévé teszi, és mivel a teljesen működőképes Vámunió az EU által folytatott kereskedelmi megállapodásokra vonatkozó tárgyalások során az EU súlyát biztosító hitelességének alapvető biztosítéka;

| B. | mivel az uniós vámkódex végrehajtása létfontosságú az Unió saját forrásainak – azaz a vámoknak – és a nemzeti adóügyi érdekek védelme érdekében |
| --- | --- |

B.

mivel az uniós vámkódex végrehajtása létfontosságú az Unió saját forrásainak – azaz a vámoknak – és a nemzeti adóügyi érdekek védelme érdekében

| C. | mivel az illegális pénzmozgások és a kereskedelmi alapú pénzmosás elleni hatékony küzdelem alapja a teljesen működőképes vámunió; |
| --- | --- |

C.

mivel az illegális pénzmozgások és a kereskedelmi alapú pénzmosás elleni hatékony küzdelem alapja a teljesen működőképes vámunió;

| D. | mivel fennáll a veszélye, hogy az Uniós Vámkódex 2016. május 1-jén megkezdődött végrehajtása késedelmet szenvedhet amiatt, hogy a 2020. december 31-ig terjedő időszakban nem valósul meg a közös és működőképes IT-rendszerek megfelelő finanszírozása; |
| --- | --- |

D.

mivel fennáll a veszélye, hogy az Uniós Vámkódex 2016. május 1-jén megkezdődött végrehajtása késedelmet szenvedhet amiatt, hogy a 2020. december 31-ig terjedő időszakban nem valósul meg a közös és működőképes IT-rendszerek megfelelő finanszírozása;

| E. | mivel az uniós vámügyi kockázatkezelési stratégia és cselekvési tervről szóló eredményjelentés kiemeli, hogy a meglévő informatikai rendszerek fejlesztésére és a szükséges új rendszerek kidolgozására nincs elég finanszírozás, és ez az előrelépést akadályozó egyik legfőbb probléma, elsősorban az új importellenőrzési rendszerrel kapcsolatban; mivel további erőforrások híján 2020 végéig számos intézkedés nem lesz végrehajtható, jóllehet a stratégiában és a cselekvési tervben ezt a határidőt irányozták elő; mivel a késedelem a vámügyi vonatkozású aspektusokkal kapcsolatos kötelezettségvállalások végrehajtását is érintené az európai biztonsági stratégia keretében; |
| --- | --- |

E.

mivel az uniós vámügyi kockázatkezelési stratégia és cselekvési tervről szóló eredményjelentés kiemeli, hogy a meglévő informatikai rendszerek fejlesztésére és a szükséges új rendszerek kidolgozására nincs elég finanszírozás, és ez az előrelépést akadályozó egyik legfőbb probléma, elsősorban az új importellenőrzési rendszerrel kapcsolatban; mivel további erőforrások híján 2020 végéig számos intézkedés nem lesz végrehajtható, jóllehet a stratégiában és a cselekvési tervben ezt a határidőt irányozták elő; mivel a késedelem a vámügyi vonatkozású aspektusokkal kapcsolatos kötelezettségvállalások végrehajtását is érintené az európai biztonsági stratégia keretében;

| F. | mivel a vámellenőrzési politikák tagállamok közötti jelenlegi széttöredezettsége nem vezethet olyan helyzethez, amely további igazgatási terheket és időbeli hátráltatásokat okoz vagy torzító hatást gyakorol a belső kereskedelmi áramlásokra; |
| --- | --- |

F.

mivel a vámellenőrzési politikák tagállamok közötti jelenlegi széttöredezettsége nem vezethet olyan helyzethez, amely további igazgatási terheket és időbeli hátráltatásokat okoz vagy torzító hatást gyakorol a belső kereskedelmi áramlásokra;

| G. | mivel a vámjogszabályok megsértése és a vámjogi szankciók tekintetében kialakítandó uniós jogi keretre vonatkozó javasolt irányelv nem tesz egyértelmű különbséget a büntetőjogi és közigazgatási szankciók között a tagállamokban a szubszidiaritás maradéktalan tiszteletben tartása mellett; mivel ez bátorítást adhat csalárd gazdasági szereplők számára ahhoz, hogy harmadik országokból történő behozatal esetén olyan stratégiai döntéseket hozzanak, amelyek torzítják az adóbeszedést és negatívan hatnak a környezetre, hatástalanítva az illegális kereskedelmi tevékenységekkel szembeni visszatartó erőt; |
| --- | --- |

G.

mivel a vámjogszabályok megsértése és a vámjogi szankciók tekintetében kialakítandó uniós jogi keretre vonatkozó javasolt irányelv nem tesz egyértelmű különbséget a büntetőjogi és közigazgatási szankciók között a tagállamokban a szubszidiaritás maradéktalan tiszteletben tartása mellett; mivel ez bátorítást adhat csalárd gazdasági szereplők számára ahhoz, hogy harmadik országokból történő behozatal esetén olyan stratégiai döntéseket hozzanak, amelyek torzítják az adóbeszedést és negatívan hatnak a környezetre, hatástalanítva az illegális kereskedelmi tevékenységekkel szembeni visszatartó erőt;

| H. | mivel a hatóságok rendkívül bonyolult vámügyi jogszabályokat és eljárásokat, valamint eltérő kritériumokat és szankciókat alkalmaznak, és ez túlságosan nagy terhet ró a kis- és középvállalkozásokra (kkv-k), valamint jelentős nyomást gyakorol a korlátozott mértékben rendelkezésre álló erőforrásaikra és kihat kereskedelmükre is; |
| --- | --- |

H.

mivel a hatóságok rendkívül bonyolult vámügyi jogszabályokat és eljárásokat, valamint eltérő kritériumokat és szankciókat alkalmaznak, és ez túlságosan nagy terhet ró a kis- és középvállalkozásokra (kkv-k), valamint jelentős nyomást gyakorol a korlátozott mértékben rendelkezésre álló erőforrásaikra és kihat kereskedelmükre is;

| I. | mivel a tagállamok vámhatóságai, az engedélyezett gazdasági szereplők, a rendőri szervek és az igazságügyi hatóságok közötti, valamint harmadik országok érdemleges szereplőivel és többoldalú szinten folytatott hatékony vámügyi együttműködés a kereskedelem jelentős volumenére tekintettel alapvető fontosságú, és egyúttal az illegális kereskedelem, a terrorizmus, a pénzmosás, a vadon élő állatok jogellenes kereskedelme, az adóelkerülés, az illegális kábítószer- és dohányáru-kereskedelem és a hamisított gyógyszerek elleni küzdelem, továbbá az uniós szellemi tulajdonjogok védelme szempontjából is sarokkőnek tekinthető az EU-ban, csakúgy, mint a globális értékláncból származó termékekre vonatkozó átvilágítási eljárások végrehajtása és maradéktalan tiszteletben tartása – miként azt „A mindenki számára előnyös kereskedelem” elnevezésű bizottsági stratégia is tartalmazza –, illetve a nemzetközi ellátási láncban az illegális kereskedelmi tevékenységekben részt vevő szereplők egymás közötti kapcsolatainak nyomon követése és lehetséges felszámolása; |
| --- | --- |

I.

mivel a tagállamok vámhatóságai, az engedélyezett gazdasági szereplők, a rendőri szervek és az igazságügyi hatóságok közötti, valamint harmadik országok érdemleges szereplőivel és többoldalú szinten folytatott hatékony vámügyi együttműködés a kereskedelem jelentős volumenére tekintettel alapvető fontosságú, és egyúttal az illegális kereskedelem, a terrorizmus, a pénzmosás, a vadon élő állatok jogellenes kereskedelme, az adóelkerülés, az illegális kábítószer- és dohányáru-kereskedelem és a hamisított gyógyszerek elleni küzdelem, továbbá az uniós szellemi tulajdonjogok védelme szempontjából is sarokkőnek tekinthető az EU-ban, csakúgy, mint a globális értékláncból származó termékekre vonatkozó átvilágítási eljárások végrehajtása és maradéktalan tiszteletben tartása – miként azt „A mindenki számára előnyös kereskedelem” elnevezésű bizottsági stratégia is tartalmazza –, illetve a nemzetközi ellátási láncban az illegális kereskedelmi tevékenységekben részt vevő szereplők egymás közötti kapcsolatainak nyomon követése és lehetséges felszámolása;

| J. | mivel az EU vámügyi együttműködési és kölcsönös közigazgatási segítségnyújtási megállapodást kötött Dél-Koreával, Kanadával, az Egyesült Államokban, Indiával, Kínával és Japánnal; |
| --- | --- |

J.

mivel az EU vámügyi együttműködési és kölcsönös közigazgatási segítségnyújtási megállapodást kötött Dél-Koreával, Kanadával, az Egyesült Államokban, Indiával, Kínával és Japánnal;

| K. | mivel az Unióba bejutó illegális vagy hamisított termékek zöme továbbra is néhány kereskedelmi partner számlájára írható; mivel csak Malajziából mintegy 2,5 millió, Kínából 300 millió, Hongkongból pedig 100 millió EUR értékű ilyen áru érkezik; mivel Belarusz csupán 2015-ben egymaga csaknem 1 milliárd EUR összegű adókiesést okozott az EU-nak olyan termékeket exportálva, amelyek teljesen megkerülik a héa-szabályokat és az egészségügyi rendelkezéseket; |
| --- | --- |

K.

mivel az Unióba bejutó illegális vagy hamisított termékek zöme továbbra is néhány kereskedelmi partner számlájára írható; mivel csak Malajziából mintegy 2,5 millió, Kínából 300 millió, Hongkongból pedig 100 millió EUR értékű ilyen áru érkezik; mivel Belarusz csupán 2015-ben egymaga csaknem 1 milliárd EUR összegű adókiesést okozott az EU-nak olyan termékeket exportálva, amelyek teljesen megkerülik a héa-szabályokat és az egészségügyi rendelkezéseket;

| L. | mivel a szellemitulajdon-jogok vámhatósági érvényesítéséről szóló legfrissebb bizottsági jelentés szerint az uniós vámhatóságok által lefoglalt hamisított termékek száma 15 %-kal nőtt 2014 és 2015 között; mivel az EU külső határain több mint 40 millió, feltehetően szellemitulajdon-jogot sértő terméket foglaltak le, összesen mintegy 650 millió EUR értékben; |
| --- | --- |

L.

mivel a szellemitulajdon-jogok vámhatósági érvényesítéséről szóló legfrissebb bizottsági jelentés szerint az uniós vámhatóságok által lefoglalt hamisított termékek száma 15 %-kal nőtt 2014 és 2015 között; mivel az EU külső határain több mint 40 millió, feltehetően szellemitulajdon-jogot sértő terméket foglaltak le, összesen mintegy 650 millió EUR értékben;

| M. | mivel a nemzetközi szabadkereskedelmi övezetek, valamint az illegális kereskedelem legfőbb forrásait jelentő harmadik országok potenciális hátteret nyújtanak az illegális termékek Unión belüli elterjedéséhez, tehát fokozottabb határellenőrzésekre, és minden bizonnyal további egyedi elemzésre van szükség; |
| --- | --- |

M.

mivel a nemzetközi szabadkereskedelmi övezetek, valamint az illegális kereskedelem legfőbb forrásait jelentő harmadik országok potenciális hátteret nyújtanak az illegális termékek Unión belüli elterjedéséhez, tehát fokozottabb határellenőrzésekre, és minden bizonnyal további egyedi elemzésre van szükség;

| N. | mivel a hamisított áruk hozzájárulhatnak a terrorizmus, a kábítószer-kereskedelem, a kábítószer-kereskedelem, a lőfegyverek, a pénzmosás és az emberkereskedelem terén tevékeny bűnszervezetek finanszírozásához; |
| --- | --- |

N.

mivel a hamisított áruk hozzájárulhatnak a terrorizmus, a kábítószer-kereskedelem, a kábítószer-kereskedelem, a lőfegyverek, a pénzmosás és az emberkereskedelem terén tevékeny bűnszervezetek finanszírozásához;

| O. | mivel a hamisítás elleni küzdelem alapvető fontosságú a szellemitulajdon-jogok Európán belüli védelme, a know-how megőrzése és az innováció előmozdítása szempontjából; |
| --- | --- |

O.

mivel a hamisítás elleni küzdelem alapvető fontosságú a szellemitulajdon-jogok Európán belüli védelme, a know-how megőrzése és az innováció előmozdítása szempontjából;

| P. | mivel – amint azt a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem megerősítésére irányuló bizottsági cselekvési terv is elismerte – a biztonság területén különösen fontos a vámügyek szerepe, hogy meg lehessen akadályozni a terrorszervezetek pénzeszközeinek mozgását és fel lehessen számolni bevételi forrásaikat; |
| --- | --- |

P.

mivel – amint azt a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem megerősítésére irányuló bizottsági cselekvési terv is elismerte – a biztonság területén különösen fontos a vámügyek szerepe, hogy meg lehessen akadályozni a terrorszervezetek pénzeszközeinek mozgását és fel lehessen számolni bevételi forrásaikat;

| Q. | mivel a vámhatóságok fontos szerepet játszanak a globális kereskedelmi környezetben az illegális kereskedelem által a formális gazdaságban okozott károk kezelésében, és emellett segítenek az illegális kereskedelem jobb megértésében és az ellene folytatott küzdelemben; |
| --- | --- |

Q.

mivel a vámhatóságok fontos szerepet játszanak a globális kereskedelmi környezetben az illegális kereskedelem által a formális gazdaságban okozott károk kezelésében, és emellett segítenek az illegális kereskedelem jobb megértésében és az ellene folytatott küzdelemben;

| R. | mivel az illegális tevékenységi hálózatok rendkívül káros hatással vannak a tagállamok gazdaságaira a növekedés, a munkahelyek, a külföldi befektetések, a piaci integritás, a verseny, a kereskedelem, illetve a vámbevételek kiesése tekintetében, mely utóbbi veszteség tulajdonképpeni károsultjai az európai adófizetők; |
| --- | --- |

R.

mivel az illegális tevékenységi hálózatok rendkívül káros hatással vannak a tagállamok gazdaságaira a növekedés, a munkahelyek, a külföldi befektetések, a piaci integritás, a verseny, a kereskedelem, illetve a vámbevételek kiesése tekintetében, mely utóbbi veszteség tulajdonképpeni károsultjai az európai adófizetők;

| S. | mivel az illegális áruforgalom jelenti az egyik legnagyobb problémát a kereskedelemre nézve, és egyre növekvő globális kockázatot rejtő komoly fenyegetést jelent az átláthatóság, az integritás és a pénzügyi érték tekintetében, a globális kereskedelmi rendszerek és ellátási láncok működési modelljét mintázva; |
| --- | --- |

S.

mivel az illegális áruforgalom jelenti az egyik legnagyobb problémát a kereskedelemre nézve, és egyre növekvő globális kockázatot rejtő komoly fenyegetést jelent az átláthatóság, az integritás és a pénzügyi érték tekintetében, a globális kereskedelmi rendszerek és ellátási láncok működési modelljét mintázva;

| T. | mivel a hamisítás, az illegális fegyverkereskedelem és kábítószer-kereskedelem az illegális gazdasági és üzleti csatornákon keresztül hatalmas bevételeket generál a nemzetközi szervezett bűnözés számára; |
| --- | --- |

T.

mivel a hamisítás, az illegális fegyverkereskedelem és kábítószer-kereskedelem az illegális gazdasági és üzleti csatornákon keresztül hatalmas bevételeket generál a nemzetközi szervezett bűnözés számára;

| U. | mivel az egyre nagyobb mértékű csempészet, valamint a tiltott kereskedelem és az illegális kereskedelem más formái nemcsak a tagállamok vámbevételeinek beszedésére, így az EU költségvetésére vannak hatással, hanem egyúttal szorosan összefonódnak a szervezett nemzetközi bűnözéssel, a fogyasztókra nézve veszélyt jelentenek, és negatív hatást gyakorolnak az egységes piac működésére, ami aláássa az egymással versengő vállalkozások, és különösen a kkv-k közötti egyenlő versenyfeltételeket; |
| --- | --- |

U.

mivel az egyre nagyobb mértékű csempészet, valamint a tiltott kereskedelem és az illegális kereskedelem más formái nemcsak a tagállamok vámbevételeinek beszedésére, így az EU költségvetésére vannak hatással, hanem egyúttal szorosan összefonódnak a szervezett nemzetközi bűnözéssel, a fogyasztókra nézve veszélyt jelentenek, és negatív hatást gyakorolnak az egységes piac működésére, ami aláássa az egymással versengő vállalkozások, és különösen a kkv-k közötti egyenlő versenyfeltételeket;

| V. | mivel a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok védelme kulcsfontosságú az Unió gazdasága, illetve a növekedés és a munkahelyek védelméhez és ösztönzéséhez; |
| --- | --- |

V.

mivel a szellemi tulajdonhoz fűződő jogok védelme kulcsfontosságú az Unió gazdasága, illetve a növekedés és a munkahelyek védelméhez és ösztönzéséhez;

| 1. | felhívja a Bizottságot, hogy működjön együtt szorosan a tagállamokkal az Uniós Vámkódex által létrehozott új rendszer egységes és hatékony végrehajtásának biztosítása érdekében, az európai vámügyekre vonatkozó közös alap-iránymutatás révén elejét véve annak, hogy az átmeneti időszak után a tagállamokban egymástól eltérő gyakorlatokat alkalmazzanak; felhívja ezzel összefüggésben a Bizottságot, hogy dolgozzon ki a tagállamokban hatályban lévő vámügyi műveletekkel és végrehajtási eljárásokkal kapcsolatos benchmark elemzést és tájékoztatást; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kiemeli, hogy nem áll rendelkezésre rendszer annak azonosítására és nyomon követésére, hogy a vámhatóságok különbözőképpen kezelik a gazdasági szereplőket; felhívja a Bizottságot, hogy követelje meg a tagállamoktól konkrét információk nyújtását a vámellenőrzések típusáról és számáról az egyes kulcsfontosságú kikötők szintjén; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felhívja a Bizottságot, hogy folytassa a vámfelügyeleti rendszerekben tapasztalható hiányosságok felszámolására, további vámügyi egyszerűsítések kidolgozására és a jogszerű kereskedelmet folytató szereplők közigazgatási terheinek csökkentésére irányuló együttműködést a tagállamokkal és az érintett kereskedelmi szereplőkkel, egyszerűbbé és biztonságosabbá téve a kereskedelmet, és egyúttal megfelelő, eredményes, hatékony és összehangolt ellenőrzést biztosítva az EU határain, megadva a szükséges támogatást az illetékes hatóságok számára; rámutat, hogy hatékony vámellenőrzésekkel szavatolni kell az EU biztonságát, a fogyasztók védelmét, a környezetvédelmi és egészségügyi előírások és gazdasági érdekek tiszteletben tartását, különös figyelmet fordítva a szellemitulajdon-jogokra és az illegális kereskedelem, a terrorizmus, a pénzmosás, a vadon élő állatok jogellenes kereskedelme, az adóelkerülés, az illegális kábítószer- és dohányáru-kereskedelem és a hamisított gyógyszerek kereskedelme elleni küzdelemre, fellépve egyúttal a tisztességtelen verseny minden olyan formájával is, amellyel az uniós előírásoknak megfelelő európai vállalatok szembesülhetnek; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza, hogy fontos továbbra is a Vámunió összes belépési pontján az áruk ellenőrzésének harmonizációjára törekedni, különösen a meglévő európai eszközök alapján, oly módon, hogy lehetővé váljon a tényleges harmonizáció; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felhívja a Bizottságot, hogy a csalárd szereplők azonosítása érdekében törekedjen szorosabb együttműködésre a magánszektorral; hangsúlyozza, hogy fontos a magánszféra szereplőinek bevonása az illegális kereskedelem – beleértve a vadon élő növény- és állatfajok és az azokból készült termékek illegális kereskedelme – elleni küzdelembe; |
| --- | --- |

5.

| 6. | emlékeztet arra, hogy a Vámkódex és annak az összekapcsolt IT-rendszerekre és az elektronikus adatcserére vonatkozó szabályai által kínált lehetőséget a megbízható és legális kereskedelemre vonatkozó adatokhoz való hozzáférésre kell felhasználni és a vám-árunyilatkozatoktól eltérő csatornákon, például az engedélyezett gazdasági szereplőkre vonatkozó programhoz (AEO) vagy az intelligens és biztonságos kereskedelmi utak projekthez (SSTL) hasonló, a kereskedelem megkönnyítését célzó kölcsönös nemzetközi csereprogramokon keresztül kell rendelkezésre bocsátani; |
| --- | --- |

6.

| 7. | emlékeztet arra, hogy a szükséges informatikai rendszerek kialakításához megfelelő finanszírozásra van szükség, és felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az uniós vámügyi kockázatkezelési stratégia és cselekvési terv célkitűzéseinek elérése érdekében a szükséges informatikai rendszerekhez biztosítsák a források rendelkezésre állását; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felhívja a Bizottságot, hogy szorgalmazza az engedélyezett gazdasági szereplőkre (AEO) vonatkozó program szélesebb körű használatát; hangsúlyozza, hogy fontos a program kereskedelempolitikai előnyeinek támogatása, ugyanakkor tiszteletben tartva a szigorú megfelelési szabályokat, valamint a program szilárdságát, megbízhatóságát és harmadik országok vámügyi jogszabályait a kereskedelmi megállapodásokról folytatott tárgyalásokon; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kéri a Bizottságot, hogy az adatcsere tekintetében hangolja össze a vámügyi és a határon működő helyi ügynökségek munkáját és működjön együtt velük és más uniós szereplőkkel, valamint az EU kereskedelmi partnereivel, különös tekintettel a vámellenőrzések és a megbízható kereskedelmi partnerek elismerésére, az illegális kereskedelmi hálózatok visszaszorítását célzó stratégiát követve; felhívja a Bizottságot, hogy javítsa és fokozza a főigazgatóságai közötti vámügyi koordinációt, és szükség esetén nemzeti és uniós szinten egyaránt mozdítsa elő a vámügyi és más bűnüldöző hatóságok közötti együttműködést, különösen a szervezett bűnözéssel, a biztonsággal és a terrorizmus elleni küzdelemmel kapcsolatos ügyekben; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő közleményt „A vámellenőrzés legjobb gyakorlatai és a kereskedelmi szabályok végrehajtása” tárgyában az átmeneti időszakra annak érdekében, hogy referenciakeretet nyújtson a tagállamok illetékes ellenőrző szervei számára, kiemelje a legjobb gyakorlatokat és eredményeket, valamint elemezze a hamisított áruk kereskedelmi áramlásait a határállomásokon; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felhívja a Bizottságot, hogy folytassa a munkát az uniós vámügyi kockázatkezelési stratégia és cselekvési terv végrehajtása érdekében, többek között az adatok rendelkezésre állása, az adatokhoz való vámügyi kockázatkezelési célú hozzáférés és azok ilyen célú cseréje és a kapacitások megerősítése terén; |
| --- | --- |

11.

| 12. | felhívja a Bizottságot, hogy időszakosan tegyen jelentést az Európai Parlament illetékes bizottságainak az uniós vámügyi kockázatkezelési stratégia és cselekvési terv végrehajtásának nyomon követéséről és értékeléséről; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nyomatékosan felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az EU-ban folytatott vámellenőrzések különböző gyakorlatait és azok hatásait a kereskedelem eltérítésére, a figyelmet mindenekelőtt az EU külső határainál végzett vámellenőrzésekre összpontosítva; |
| --- | --- |

13.

| 14. | megjegyzi, hogy a mai világban a vámeljárások – főként a vámmentesítés, a vizsgálatok, a szankciók és az ellenőrzések – sokfélesége szétaprózódást, adminisztratív többletterheket, késedelmeket és a tagállamok vámbehajtásai tekintetében eltéréseket okoz, a piacot torzító és egyéb negatív hatásokat gerjesztve; hangsúlyozza, hogy a vámeljárások eltérő jellegéből fakadóan a hamisított vagy alulszámlázott termékeket forgalmazó gazdasági szereplők egyes belépési kikötőket előnyben részesíthetnek más kikötőkhöz képest, ennek következményeképpen az árukat szokatlan útvonalon szállítják végleges rendeltetési helyükre, és az importáló tagállamtól eltérő tagállamban végeztetik a vámmentesítést vagy azzal a szándékkal, hogy csökkentsék az esetleges ellenőrzések valószínűségét, vagy pedig hogy megnehezítsenek bármely esetleges behajtási eljárást; kéri ezért a Bizottságot, hogy elemezze a legkedvezőbb igazságszolgáltatási fórum kiválasztásának („forum shopping”) e problémáját, és értékelje annak a kereskedelemre, az adóbevételekre, az éghajlatváltozásra és a vámbevételekre gyakorolt hatásait; |
| --- | --- |

14.

| 15. | emlékezteti a tagállamokat és a Bizottságot annak fontosságára, hogy az elégséges erőforrásokat időben biztosítani kell a szükséges informatikai rendszerek számára annak érdekében, hogy teljesíteni lehessen az uniós vámügyi kockázatkezelési stratégia és cselekvési terv célkitűzéseit, biztosítva egyszersmind a rendszerek interoperabilitását, a vámhatóságok, a jogszerűen eljáró kereskedők és végső soron a fogyasztók javára, valamint előmozdítva a munkahelyteremtést és gazdasági növekedést az EU-ban; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ragaszkodik annak szükségességéhez, hogy a jelenlegi, „kevesebb papírt használó” vámkörnyezetről áttérjenek a „papírmentes” vámkezelési környezetre; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kéri a Bizottságot, hogy működjön szorosan együtt a tagállamokkal, az OECD-vel és a Vámigazgatások Világszervezetével (WCO) a vámellenőrzési rendszerek még meglévő hiányosságainak csökkentése érdekében, biztosítva, hogy az illegális kereskedelemmel, a hamisítással és a csalással szembeni küzdelemben a műveleti órák, a gazdasági és humán erőforrások, valamint az interoperábilis informatikai rendszerek tekintetében rendszeresebben összehangolt, a vizsgálatokra, a legjobb gyakorlatokra, közös eljárásokra és munkamódszerekre harmonizált kritériumokon alapuló, kockázatalapú ellenőrzésekre kerüljön sor, és hogy ezekhez más illetékes hatóságok időben megfelelő támogatást nyújtsanak; emlékeztet ezzel összefüggésben annak fontosságára, hogy biztosítani kell a nyomozati hatáskört az EU valamennyi vám- és határfelügyeleti ügynöksége számára, munkatársaikat pedig megfelelő képzésben kell részesíteni; |
| --- | --- |

17.

| 18. | felhívja a tagállamok vámhatóságait, hogy proaktívan használják az elektronikus adatmegosztó létesítményeket a bűnüldözési hatóságokkal folytatott együttműködésben, annak érdekében, hogy azonosítsák a kereskedelmi érték helytelen árazásával kapcsolatos rendellenességeket, ezáltal hozzájárulva a jogellenes pénzmozgás és a kereskedelmi alapú pénzmosás elleni küzdelemhez; |
| --- | --- |

18.

| 19. | felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az Uniós Vámkódex lépcsőzetes végrehajtása az Unióban mindenütt hozzáadott értéket és egyenlő versenyfeltételeket teremtsen a gazdasági szereplők számára, biztosítva egyúttal azt is, hogy a vámeljárások fokozott egyszerűsítése ne okozzon további réseket a vámügyi kockázatkezelési és ellenőrzési rendszerekben, ez ugyanis gátat vetne az illegális kereskedelem ellen folytatott hatékony küzdelem elé; alapvető fontosságúnak tartja, hogy az uniós vámügyi jogszabályokat harmonizálják, és felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsák az uniós szabályok illetékes hatóságok általi rendszeres nyomon követését és egységes alkalmazását, megkönnyítve a nemzetközi kereskedelmet, és ritkítva az illegális transznacionális tevékenységeket; |
| --- | --- |

19.

| 20. | nyomatékosan felhívja a Bizottságot, hogy a különböző illetékes hatóságokkal együttműködve továbbra is dolgozzon együtt a tagállamokkal azon, hogy megosszák egymással legjobb vámügyi és héa-kezelési gyakorlataikat, és szükség esetén hangolják össze vámügyi és héa-politikáikat azzal a szándékkal, hogy szinergiákat biztosítsanak, többek között jogi és gyakorlati megoldásokat találva és alkalmazva a kis tételekben folytatott kereskedelemmel, az e-kereskedelemmel és az egyszerűsítésekkel kapcsolatos kihívásokra; |
| --- | --- |

20.

| 21. | felhívja a Bizottságot, hogy a WTO kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodása 23. cikkének fényében vegye fontolóra a vámhatósági feladatok nemzeti szintről uniós szintre történő áthelyezését annak szavatolása tekintetében, hogy áruk Unióba történő belépésének helyszínein összehangolt vámkezelésre kerüljön sor, és ezen kívül kövesse nyomon a vámigazgatások teljesítményét és tevékenységeit és gyűjtse a vámeljárásokra vonatkozó adatokat; |
| --- | --- |

21.

| 22. | felkéri továbbá a Bizottságot, hogy fejlessze tovább a tagállamokban az illegális kereskedelmi tevékenységek elleni küzdelem keretében alkalmazott büntetőjogi szankciók végrehajtásának harmonizálásával kapcsolatos következményekre vonatkozó pontos költség-haszon elemzést, és ha szükségesnek látja, terjesszen elő harmonizált szabályokat tartalmazó és a szubszidiaritás elvét minden körülmények között tiszteletben tartó javaslatot e szankciók és bűncselekmények a transznacionális bűnözés eseteiben; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozottabban fejlesszék és támogassák a vámtisztviselők közös képzésének lehetőségeit a tagállamokban; hangsúlyozza, hogy a vámtisztviselők szakképzési szintjének összehangolása Európában hozzá fog járulni az uniós Vámkódex hatékony végrehajtásához; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kéri a Bizottságot, hogy javítsa az együttműködést a nemzetközi kereskedelmi szereplőkkel és képviseleti szervezeteikkel azzal a céllal, hogy kezelje a vámszabályok és a különböző és eltérő nemzeti szabályok és jelentéstételi módszerek végrehajtásával kapcsolatos kihívásokat, többek között a kis- és középvállalkozások aggodalmait; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ismételten felhívja a figyelmet arra, hogy harmadik országban székhellyel rendelkező bizonyos csalárd cégek az elektronikus kereskedelmet használják ki arra, hogy hamisított árukat kínáljanak fel európai fogyasztóknak, és hogy bizonyos termékek kiszámlázott ára adott esetben szándékosan nem éri el a minimális értéket azzal a megfontolással, hogy az adott gazdasági szereplők elkerüljék a hatóságok lehetséges ellenőrzését, illetve hogy a számlázási szabályok, a vámügyi rendelkezések és a büntetések tekintetében fennálló különbségeket kihasználva előnyökhöz jussanak; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja ki alaposabban ezeket a problémákat, és gondolkozzon el azon, hogy miként lehet az e-kereskedelemmel kapcsolatos kockázatokat a legjobban kezelni és szorosan együttműködni minden érdekelt szereplővel, közöttük árufuvarozó és postai szolgáltatásokat nyújtó társaságokkal annak érdekében, hogy vissza lehessen szorítani e gyakorlatot anélkül, hogy az e-kereskedelem növekedése vagy a jogszerű kereskedelem elé akadályok gördülnének; |
| --- | --- |

25.

| 26. | nyomatékosan felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az EU a lehető legszélesebb körben végrehajtsa a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló WTO-megállapodást, és az uniós exportőrök érdekében továbbra is szorgalmazza annak végrehajtását a WTO más tagországaiban is, többek között támogatva a fejlődő országok erőfeszítéseit, ezáltal hozzájárulva a kereskedelmi eljárások világszintű egyszerűsítéséhez; |
| --- | --- |

26.

| 27. | felhívja a Bizottságot, hogy erősítse meg a nemzetközi együttműködést az ellátási lánccal kapcsolatos vámügyi kockázatok kezelésére irányuló uniós stratégia és cselekvési terv végrehajtásának továbbfejlesztése érdekében; |
| --- | --- |

27.

| 28. | felhívja a Bizottságot, hogy erősítse meg a vámügyekben a legfőbb kereskedelmi partnereivel és azok vámhatóságaival folytatott együttműködést, valamint kezdjen párbeszédet a hamisított termékek fő származási országaival annak érdekében, hogy közös erővel lehessen felvenni a küzdelmet a jogellenes pénzmozgásokkal, a pénzmosással, a kereskedelmi alapú korrupcióval, az adócsalással és az adóelkerüléssel, a szervezett bűnözéssel és a terrorizmussal szemben, ezek ugyanis mind aláássák a fogyasztók egészségét vagy biztonságát, kockázatokat jelentenek a társadalom és a piac szempontjából, ártanak a gazdaságnak, továbbá felhívja a Bizottságot, hogy a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodás keretében vállalt szigorú kötelezettségeken túlmenően erősítse tovább a kétoldalú kereskedelmet; rámutat, hogy ez a cél akkor érhető el, ha a szabadkereskedelmi vagy kifejezetten vámügyi megállapodásokra irányuló minden tárgyalás részét képezi a kereskedelem megkönnyítése, például a módszerekre, az átláthatóságra, a feddhetetlenségre és a vámeljárások elszámoltathatóságára vonatkozó szabványosított szabályok formájában, és ha e megállapodásokban szerepelnek csalás- és hamisításellenes fejezetek; |
| --- | --- |

28.

| 29. | felhívja a Bizottságot, hogy folytassa és mélyítse el a szellemitulajdon-jogokra vonatkozó vámügyi együttműködést az illegális kereskedelem leggyakoribb forrását képező harmadik országokkal és szabadkereskedelmi övezetekkel; úgy véli, hogy elő kell segíteni a vámhatóságok közötti nemzetközi szintű együttműködést és partnerségek kialakítását a magánvállalkozásokkal a vámrendelkezések megszegése és az adókötelezettségek kikerülése elleni küzdelem érdekében; |
| --- | --- |

29.

| 30. | felhívja a Bizottságot, hogy a szellemitulajdon-jogok érvényesítését célzó kezdeményezések támogatása érdekében erősítse meg az együttműködést az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatalával (EUIPO) és különösen a szellemi tulajdoni jogsértések európai megfigyelőközpontjával (ilyen kezdeményezés például az eljárások elektronikus adattovábbítás révén történő egyszerűsítése a jogosultak számára, amely különösen a kkv-k számára volna kedvező), és hogy a hamisítás és a csalás elleni küzdelem legyen a Kereskedelmi Világszervezeten (WTO) belül az egyik prioritása, és szorosan vonja be a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezetet (OECD) és a Vámigazgatások Világszervezetét (WCO) az e területen végzett munkába; hangsúlyozza ezért, hogy a szellemitulajdon-jogok vámhatósági érvényesítéséről szóló jelenlegi rendelet fontos szerepet játszik a hamisítás (a védjegyekkel kapcsolatos jogsértések), a kalózkodás (a szerzői jogi jogsértések), az érzékeny termékek csempészete, valamint a hamis földrajzi jelzések, a hamis eredetmegjelölések, és az illegális kereskedelem elleni küzdelemben; elengedhetetlennek tartja, hogy a fent említett rendeletet a szellemitulajdon-jogok tiszteletben tartásáról szóló irányelvvel együtt az egész Unióban megfelelően végrehajtsák, méghozzá úgy, hogy ne akadályozza a jogszerűen eljáró kereskedőket a jóhiszemű működésben; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kéri a Bizottságot, hogy mind a Bizottságon belül, mind pedig az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatalával (EUIPO) együttműködve hangolja jobban össze az agrár-élelmiszeripari termékek földrajzi jelzéseinek védelmét, ami valódi hozzáadott értéket képvisel a külső piacokon; emlékezteti a Bizottságot annak fontosságára, hogy ugyanilyen nagyra törő politikát kell kidolgoznia a nem agrár-élelmiszeripari termékek földrajzi jelzéseire vonatkozóan is; emlékeztet arra, hogy a nem mezőgazdasági termékek földrajzi jelzések oltalma koherens, egyszerű, átlátható és igazgatási és pénzügyi szempontból nem kötelező érvényű védelmi rendszere alakítható ki, lehetőségeket teremtve a kkv-k számára, és erősítve az EU pozícióját a nemzetközi kereskedelmi tárgyalásokon; |
| --- | --- |

31.

| 32. | megjegyzi, hogy a vámhatóságok új kihívásokkal szembesülnek, amelyek részben az új kereskedelmi formákhoz, részben a behozatali eljárásokban vagy európai célországba irányuló nemzetközi árutovábbításban részt vevő áruk biztonságához és védelméhez kapcsolódnak; |
| --- | --- |

32.

| 33. | megjegyzi, hogy a vámeljárások hatékonysága kulcsfontosságú nemcsak a kereskedelem megkönnyítése, hanem a hamisítás és az Unióba belépő jövedéki termékek csempészete ellen fellépő hatékony és megfelelő bűnüldözés szempontjából is; úgy véli, hogy a vámhatóságok kettős feladatot látnak el: az Unión belüli fogyasztókat védve elősegítik az áruk biztonságos mozgását, illetve a kereskedelmi megállapodások rendelkezéseinek végrehajtását; |
| --- | --- |

33.

| 34. | úgy véli, hogy elsődleges fontosságú és javításra szorul az árutovábbítás, különösen a kikötői és a határokon zajló szállítási műveletek vámellenőrzésének minősége és teljesítménye; sajnálja, hogy jelenleg az Unión belül alkalmazott ellenőrzés típusai ténylegesen eltérnek egymástól, mivel egyes elérési útvonalaknak, különösen kikötőknek kedveznek, más útvonalak kárára, ahol az ellenőrzések szigorúbb formát öltenek; szükségesnek tartja annak biztosítását, hogy a tagállamok modern, technológiailag fejlett és kockázatkezelésre épülő ellenőrzőstratégiák elősegítése révén egységes és szabványosított ellenőrzési technikákat alkalmazzanak a kikötők és határok szűrésére; |
| --- | --- |

34.

| 35. | úgy véli, hogy a tagállamoknak a vámellenőrzést, valamint – lehetséges mértékben – az egyéb releváns határellenőrzéseket szúrópróbaszerűen kiválasztott nagy kockázatú szállítmányokra kell összpontosítani, olyan egységes kritériumok alkalmazása révén, mint például az áruk jellege és leírása, a származási ország, az ország, ahonnan az árukat szállították, az áruk értéke, a kereskedők jogszabályi rendelkezéseknek való megfelelésre vonatkozó adatai, és a szállítóeszköz típusa; |
| --- | --- |

35.

| 36. | támogat minden, a nemzetközi kereskedelem integritására irányuló törekvést, azzal a céllal, hogy – az új Uniós Vámkódexben foglaltak szerint – 2020-ra megvalósuljon a teljes mértékben elektronikus vámeljárás, ami elő fogja segíteni az áruk és konténerek ellenőrzési mintavételének átláthatóságát; |
| --- | --- |

36.

| 37. | úgy véli, hogy jobban össze kell hangolni az Európai Csalás Elleni Hivatal (OLAF), a vámhatóságok és a piacfelügyeleti hatóságok tevékenységét, hogy ne csupán a hamisítás ellen lépjenek fel, hanem csökkentsék a szellemi tulajdonra vonatkozó uniós jogszabályokat sértő, illegális termékekkel való kereskedés mértékét is; |
| --- | --- |

37.

| 38. | hangsúlyozza az OLAF az árucikkek valamennyi fajtája után keletkező vámfizetési (ideértve a szerződéses, dömpingellenes és kiegyenlítő vámokat) kötelezettség teljesítése – különösen az áruk valótlan eredetmegjelölése (kedvezményes és nem kedvezményes rendszerben), alulértékelése és nem megfelelő leírása révén történő – elmulasztásának kivizsgálásában játszott szerepét; felhívja az OLAF-ot, hogy vállaljon aktívabb szerepet az uniós tagállamok nemzeti vámigazgatási szervei és egyéb, az EU-n belüli és kívüli partnerek által folytatott, kapcsolódó vizsgálatok összehangolásában; |
| --- | --- |

38.

| 39. | rámutat, hogy a rendszeres közös vámügyi műveletek létfontosságú szerepet játszanak az EU államháztartásának megóvásában, mert azonosítják az egyes kereskedelmi útvonalak kockázatait, valamint az illegális termékek az Unióba való bejutásának megakadályozása révén megvédik az állampolgárokat és a legális vállalkozásokat; felhívja az OLAF-ot, hogy fokozza az uniós tagállamok és néhány harmadik ország vámhatóságainak biztosított támogatását, hajtson végre még több közös vámügyi műveletet technikai infrastruktúrája, informatikai és kommunikációs eszközei, stratégiai elemzés, valamint adminisztratív és pénzügyi támogatás révén, ezáltal javítva a vámigazgatási szervek hatékonyságát az európai szintű, célzott ellenőrzések végrehajtásában; |
| --- | --- |

39.

| 40. | úgy véli, hogy a Bizottságnak szabványosított kockázati alapon jobban nyomon kellene követnie a kedvezményes elbánásban részesülő országokat, különös tekintettel a származási szabályokra és a kumulációra; ezzel összefüggésben úgy véli, hogy az importtermékek származási státuszának és a kedvezményes elbánást igazoló dokumentumok megfelelőségének ellenőrzése az ellenőrzési stratégiák és a nyomonkövethetőség kulcsfontosságú eleme; |
| --- | --- |

40.

| 41. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  HL C 80., 2013.3.19., 1. o.

(2)  HL C 407., 2016.11.4., 18. o.

(3)  HL L 269., 2013.10.10., 1. o.

(4)  HL L 343., 2015.12.29., 1. o.

(5)  HL L 343., 2015.12.29., 558. o.

(6)  HL L 69., 2016.3.15., 1. o.

(7)  HL L 99., 2016.4.15., 6. o.

(8)  HL L 181., 2013.6.29., 15. o.

(9)  Lásd az A8-0239/2016. számú jelentést.

(10)  HL L 83., 2015.3.27., 16. o.

(11)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0011.

---

2017. május 17., szerda

| 30.8.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 307/52 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 307/52

---

P8_TA(2017)0210

2014. évi éves jelentés a szubszidiaritásról és az arányosságról

Az Európai Parlament 2017. május 17-i állásfoglalása a szubszidiaritásról és az arányosságról szóló 2014. évi éves jelentésről (2015/2283(INI))

(2018/C 307/05)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2003. december 16-i intézményközi megállapodásra és annak legújabb változatára, a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2003. december 16-i intézményközi megállapodásra és annak legújabb változatára, a jogalkotás minőségének javításáról szóló, 2016. április 13-i intézményközi megállapodásra,

| — | tekintettel a nemzeti parlamentek Európai Unióban betöltött szerepéről szóló 1. jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzeti parlamentek Európai Unióban betöltött szerepéről szóló 1. jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel az Európai Parlament és a Tanács illetékes szolgálatai között létrejött, 2011. július 22-i gyakorlati megállapodásra az első olvasatban elfogadott megállapodások esetében az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 294. cikke (4) bekezdésének alkalmazásáról, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és a Tanács illetékes szolgálatai között létrejött, 2011. július 22-i gyakorlati megállapodásra az első olvasatban elfogadott megállapodások esetében az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 294. cikke (4) bekezdésének alkalmazásáról,

| — | tekintettel a szubszidiaritásról és az arányosságról szóló 2012–2013. évi éves jelentésekről szóló, 2016. április 12-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szubszidiaritásról és az arányosságról szóló 2012–2013. évi éves jelentésekről szóló, 2016. április 12-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel „Az uniós szabályozás célravezetősége, a szubszidiaritás és az arányosság – a jogalkotás minőségének javítása 2011-ben – 19. jelentés” című, 2014. február 4-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az uniós szabályozás célravezetősége, a szubszidiaritás és az arányosság – a jogalkotás minőségének javítása 2011-ben – 19. jelentés” című, 2014. február 4-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a jogalkotás minőségének javításáról – a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 18. jelentésről (2010) szóló, 2012. szeptember 13-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogalkotás minőségének javításáról – a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 18. jelentésről (2010) szóló, 2012. szeptember 13-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a jogalkotás minőségének javításáról, a szubszidiaritásról és az arányosságról, valamint az intelligens szabályozásról szóló, 2011. szeptember 14-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogalkotás minőségének javításáról, a szubszidiaritásról és az arányosságról, valamint az intelligens szabályozásról szóló, 2011. szeptember 14-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az Európai Parlament és a Régiók Bizottsága közötti, 2014. február 5-én aláírt együttműködési megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és a Régiók Bizottsága közötti, 2014. február 5-én aláírt együttműködési megállapodásra,

| — | tekintettel a szubszidiaritásról és az arányosságról szóló, 2014. évi éves bizottsági jelentésre (COM(2015)0315), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szubszidiaritásról és az arányosságról szóló, 2014. évi éves bizottsági jelentésre (COM(2015)0315),

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának szubszidiaritásról szóló 2014. évi éves jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának szubszidiaritásról szóló 2014. évi éves jelentésére,

| — | tekintettel a COSAC parlamenti vizsgálattal kapcsolatos európai uniós eljárások és gyakorlatok fejleményeiről szóló, 2014. június 19-i, 2014. november 14-i, 2015. május 6-i és 2015. november 4-i féléves jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a COSAC parlamenti vizsgálattal kapcsolatos európai uniós eljárások és gyakorlatok fejleményeiről szóló, 2014. június 19-i, 2014. november 14-i, 2015. május 6-i és 2015. november 4-i féléves jelentéseire,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. és 132. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. és 132. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és az Alkotmányügyi Bizottság véleményére (A8-0114/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és az Alkotmányügyi Bizottság véleményére (A8-0114/2017),

| A. | mivel 2014-ben a Bizottsághoz 15 bizottsági javaslattal kapcsolatban 21 indokolással ellátott vélemény érkezett; mivel az érkezett beadványok száma összesen 506 volt, beleértve a szakpolitikai párbeszéd keretében beérkezett beadványokat is; |
| --- | --- |

A.

mivel 2014-ben a Bizottsághoz 15 bizottsági javaslattal kapcsolatban 21 indokolással ellátott vélemény érkezett; mivel az érkezett beadványok száma összesen 506 volt, beleértve a szakpolitikai párbeszéd keretében beérkezett beadványokat is;

| B. | mivel 2014-ben három nemzeti parlament (a dán Folketing, a holland Tweede Kamer és a brit Lordok Háza) olyan jelentéseket terjesztett elő, amelyek részletes javaslatokat tartalmaztak arról, hogy miként erősíthető meg a nemzeti parlamentek szerepe a döntéshozatali eljárásban; |
| --- | --- |

B.

mivel 2014-ben három nemzeti parlament (a dán Folketing, a holland Tweede Kamer és a brit Lordok Háza) olyan jelentéseket terjesztett elő, amelyek részletes javaslatokat tartalmaztak arról, hogy miként erősíthető meg a nemzeti parlamentek szerepe a döntéshozatali eljárásban;

| C. | mivel az Európai Parlament és a Régiók Bizottsága által 2014. február 5-én aláírt együttműködési megállapodásban mindkét intézmény kötelezte magát arra, hogy erősíti az Európai Unió legitimitását; |
| --- | --- |

C.

mivel az Európai Parlament és a Régiók Bizottsága által 2014. február 5-én aláírt együttműködési megállapodásban mindkét intézmény kötelezte magát arra, hogy erősíti az Európai Unió legitimitását;

| D. | mivel a Bizottság 2015. május 19-én a szabályozás minőségének javítására irányuló intézkedéscsomagot és a szabályozás minőségének javítására vonatkozó új, integrált iránymutatást fogadott el, amelynek részét képezte a szubszidiaritásnak és az arányosságnak az új kezdeményezések hatásvizsgálata keretében történő értékelésére vonatkozó, aktualizált iránymutatás; |
| --- | --- |

D.

mivel a Bizottság 2015. május 19-én a szabályozás minőségének javítására irányuló intézkedéscsomagot és a szabályozás minőségének javítására vonatkozó új, integrált iránymutatást fogadott el, amelynek részét képezte a szubszidiaritásnak és az arányosságnak az új kezdeményezések hatásvizsgálata keretében történő értékelésére vonatkozó, aktualizált iránymutatás;

| E. | mivel az Európai Parlament hatásvizsgálati osztálya 2014-ben 31 alkalommal adott előzetes értékelést, kétszer pedig részletes értékelést a Bizottság hatásvizsgálatairól, elkészített három kiegészítő hatásvizsgálatot és egy hatásvizsgálatot a módosításokról; |
| --- | --- |

E.

mivel az Európai Parlament hatásvizsgálati osztálya 2014-ben 31 alkalommal adott előzetes értékelést, kétszer pedig részletes értékelést a Bizottság hatásvizsgálatairól, elkészített három kiegészítő hatásvizsgálatot és egy hatásvizsgálatot a módosításokról;

| F. | mivel az Unió jogalkotási aktusaiban a felhatalmazáson alapuló hatásköröket olyan esetekben ruházzák át, amikor rugalmasságra és hatékonyságra van szükség, és amikor azokat nem lehet a rendes jogalkotási eljárás keretében teljesíteni; mivel a megálmodott eredmény szempontjából alapvető szabályok elfogadása a jogalkotó hatásköre; |
| --- | --- |

F.

mivel az Unió jogalkotási aktusaiban a felhatalmazáson alapuló hatásköröket olyan esetekben ruházzák át, amikor rugalmasságra és hatékonyságra van szükség, és amikor azokat nem lehet a rendes jogalkotási eljárás keretében teljesíteni; mivel a megálmodott eredmény szempontjából alapvető szabályok elfogadása a jogalkotó hatásköre;

| G. | mivel a szubszidiaritás és az arányosság alapvető szempontot jelent a visszamenőleges értékelések keretében, amelyek azt elemzik, hogy az uniós fellépések ténylegesen is elérik-e a várt eredményeket a hatékonyság, eredményesség, koherencia, relevancia és uniós hozzáadott érték tekintetében; |
| --- | --- |

G.

mivel a szubszidiaritás és az arányosság alapvető szempontot jelent a visszamenőleges értékelések keretében, amelyek azt elemzik, hogy az uniós fellépések ténylegesen is elérik-e a várt eredményeket a hatékonyság, eredményesség, koherencia, relevancia és uniós hozzáadott érték tekintetében;

| 1. | üdvözli a szubszidiaritás és az arányosság elvének folytatódó figyelembevételét, amely elvek a szerződéseknek megfelelően irányadóak az Európai Unió számára, amikor fellépésre szánja el magát, és azokat az uniós döntéshozatali folyamat szerves részeinek kell tekinteni; emlékeztet arra, hogy bármely új jogalkotási kezdeményezéssel kapcsolatban a Szerződés annak megvizsgálására kötelezi a Bizottságot, hogy az Uniónak van-e joga fellépni, és hogy a fellépés a szubszidiaritás és az arányosság elvei alapján indokolt-e, továbbá minden kezdeményezést indokolásnak kell kísérnie, amely többek között vázolja azt is, hogy a kezdeményezés miként felel meg a szubszidiaritás és az arányosság elvének; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kiemeli, hogy a tagállamok nemzeti parlamentjei által végzett szubszidiaritási ellenőrzések az úgynevezett „demokratikus deficit” csökkentése, valamint az európai és nemzeti intézmények közötti együttműködés jelentős eszközei közé tartoznak; rámutat, hogy a nemzeti parlamenteknek jelentős szerepük lehet annak biztosításában, hogy a döntéseket a leghatékonyabb szinten és az állampolgárokhoz a lehető legközelebb eső szinten hozzák meg; hangsúlyozza, hogy a jogi aktusok elfogadásához a tagállamok minisztereiből álló Tanácson belüli nagy többségre van szükség, és hogy ezek a miniszterek politikai felelősséggel tartoznak nemzeti parlamentjüknek, a szubszidiaritás elve tehát ebben az értelemben is maradéktalanul érvényesül; |
| --- | --- |

2.

| 3. | megjegyzi, hogy 2014-ben jelentősen csökkent a nemzeti parlamentektől kapott, indokolással ellátott vélemények száma; rámutat azonban, hogy ezt a csökkenést a Bizottság jogalkotási javaslatainak csökkenő száma is okozhatta; felhívja a figyelmet arra, hogy 2014-ben egyik bizottsági javaslat miatt sem volt szükség arra, hogy a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv szerinti „sárga” vagy „narancs lapos eljárás” induljon; emlékeztet rá, hogy a múltban kétszer indult „sárga lapos eljárás” (egyszer 2012-ben és egyszer 2013-ban), ami azt jelzi, hogy működik a rendszer; |
| --- | --- |

3.

| 4. | megjegyzi továbbá, hogy csak 15 parlament nyújtott be indokolással ellátott véleményt 2014-ben, ami 2013-hoz képest 50 %-os csökkentést jelent az összesen 41 nemzeti parlamenti kamara részvételi aránya tekintetében; |
| --- | --- |

4.

| 5. | üdvözli, hogy 2014-ben valamennyi uniós intézmény aktív szerepet játszott a szubszidiaritás és az arányosság elvének ellenőrzésében, az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkének megfelelően; üdvözli, hogy javult a Bizottság és a nemzeti parlamentek közötti párbeszéd, többek között azzal is, hogy biztosok több látogatást tettek nemzeti parlamentekben; |
| --- | --- |

5.

| 6. | megjegyzi azonban, hogy a nemzeti parlamentek által benyújtott vélemények többsége mindössze néhány nemzeti parlamenttől érkezik be; arra ösztönzi a többi parlamentet is, hogy vállaljanak nagyobb szerepet az európai vitában; |
| --- | --- |

6.

| 7. | megjegyzi, hogy néhány nemzeti parlament hangsúlyozta, hogy a Bizottság egyes jogalkotási javaslataiban nem teljes vagy nem szerepel a szubszidiaritással és az arányossággal kapcsolatos magyarázat; felszólítja a Bizottságot, hogy javaslatainak indokolását javítsa azáltal, hogy mindig részletes, átfogó és tényekkel alátámasztott indokolást nyújt a szubszidiaritás és az arányosság tekintetében, ami segítene a nemzeti parlamenteknek e javaslatok hatékonyabb vizsgálatában; |
| --- | --- |

7.

| 8. | megjegyzi, hogy a Hatásvizsgálati Testület szerint az általa 2014-ben felülvizsgált hatásvizsgálatok több mint 32 %-a nem megfelelően elemezte a szubszidiaritás vagy az arányosság elvét, vagy egyiket sem; megállapítja, hogy ez az arány hasonló a korábbi évek arányaihoz, ezért úgy véli, javításokra lehet szükség; |
| --- | --- |

8.

| 9. | a fentiekkel kapcsolatban felhívja a figyelmet a hatásvizsgálatok – mint a jogalkotási folyamat során a döntéshozatali eljárást támogató eszköz – kiemelkedő jelentőségére, valamint hangsúlyozza, hogy ezzel összefüggésben gondosan mérlegelni kell a szubszidiaritással és az arányossággal kapcsolatos kérdéseket; e tekintetben üdvözli a szabályozás minőségének javítására irányuló intézkedéscsomag 2015. május 19-i, Bizottság általi elfogadását, melynek célja annak biztosítása, hogy az uniós szabályozás jobban szolgálja a polgárok érdekeit, ami többek közt orvosolja a Hatásvizsgálati Testület által a szubszidiaritás és az arányosság kapcsán felvetett aggályokat; üdvözli, hogy az intézkedésekbe belefoglalták annak alaposabb, Bizottság általi magyarázatát – többek közt hatásvizsgálataiban –, hogy a jogalkotási javaslat hogyan felel meg a szubszidiaritás és az arányosság jogi kötelezettségének; mindenesetre hangsúlyozza, hogy a szabályozás minőségének javítására irányuló intézkedéscsomag révén létre kell hozni egy szilárd európai szabályozást azokról a problémákról, amelyek vonatkozásában európai szinten lehet legjobban tényleges eredményeket és hozzáadott értéket elérni; |
| --- | --- |

9.

| 10. | emlékeztet a Bizottság által a szubszidiaritásról és az arányosságról készített éves jelentések jelentőségére; e tekintetben felhívja a Bizottságot, hogy készítsen részletesebb éves jelentéseket a szubszidiaritással és arányossággal kapcsolatban, amelyek alaposabb elemzést nyújtanak az arányosság elvéről; |
| --- | --- |

10.

| 11. | üdvözli a több nemzeti parlament, különösen a dán Folketing, a holland Tweede Kamer és a brit Lordok Háza által készített jelentéseket, amelyek értékes hozzájárulást jelentenek a nemzeti parlamentek uniós döntéshozatali eljárásban betöltött szerepéről szóló vitában, és tudomásul veszi az ezekben megfogalmazott javaslatokat; megállapítja, hogy ezek a jelentések tartalmaznak a szubszidiaritás-ellenőrzési mechanizmus hatályának kiterjesztéséről szóló ötleteket, javasolván, hogy az indokolással ellátott vélemények térjenek ki a javaslat arányosság elvének való megfelelésére is; úgy véli azonban, hogy az ilyen javaslatok kivitelezhetősége alapos értékelést és a vonatkozó Szerződések és jegyzőkönyvek felülvizsgálatát teszi szükségessé, mivel a hatályos Szerződésekben nem tükröződnek; arra bátorítja a többi nemzeti parlamentet, hogy fejtsék ki véleményüket arról, hogy szerintük a nemzeti parlamenteknek milyen szerepet kell játszaniuk az uniós döntéshozatali folyamatban; üdvözli a nemzeti parlamentek részvételét az európai vitában és arra ösztönzi őket, hogy még szorosabban működjenek együtt egymással és az Európai Parlamenttel; |
| --- | --- |

11.

| 12. | javasolja, hogy a Szerződések és jegyzőkönyveik esetleges felülvizsgálata során meg kell fontolni, hogy az indokolással ellátott véleményeket a szubszidiaritásra kell-e korlátozni, vagy ki kell terjedniük az arányossággal kapcsolatos értékelésekre, vagy a „sárga” vagy „narancs lapos” eljárás megindításához szükséges nemzeti parlamenti válaszok pontos számára, valamint arra, hogy milyen következménye lenne annak, ha a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv 7. cikke (2) bekezdésének megfelelően elérik az ezen eljárásokra vonatkozó határértékeket; |
| --- | --- |

12.

| 13. | megjegyzi, hogy az uniós ügyekre szakosodott parlamenti bizottságokból álló konferencia (COSAC) keretében számos nemzeti parlament érdeklődött egy úgynevezett „zöld lapos”mechanizmus, mint a politikai párbeszéd javítását célzó eszköz bevezetésének javaslata felé; úgy véli, hogy fontolóra kell venni e „zöld lapos” mechanizmus bevezetését, amely lehetővé tenné a nemzeti parlamentek számára, hogy jogalkotási kezdeményezést javasoljanak a Bizottságnak; ezzel kapcsolatban azt javasolja, hogy meg lehet fontolni, hogy hány nemzeti parlamentre van szükség egy ilyen eljárás megindításához, és hogy az milyen hatást gyakorolna; hangsúlyozza, hogy egy ilyen mechanizmus esetleges bevezetése nem áshatja alá az uniós intézményeket és a rendes jogalkotási eljárást; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tudomásul veszi, hogy néhány nemzeti parlament kérte a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv 6. cikke szerinti indokolással ellátott vélemény kiadására meghatározott nyolc hetes határidő meghosszabbítását; e tekintetben úgy véli, hogy fontolóra lehetne venni a nemzeti parlamenteknek az indokolással ellátott vélemények kiadása céljából biztosított megfelelő időszak kérdését, ha ezt az idő szűkössége miatt, olyan objektív indokok alapján kérnék, mint például a természeti katasztrófák és a szabadságolási időszakok, és amelyről a nemzeti parlamentek és a Bizottság állapodhatna meg; úgy véli, hogy ezt elsősorban az intézmények és a nemzeti parlamentek által elfogadott politikai kötelezettségvállalással lehet elérni, ugyanakkor ez nem okozhatja a vonatkozó jogszabályok késedelmes elfogadását; hangsúlyozza, hogy a megfelelő időszak megállapításakor egyensúlyt kellene kialakítani a nemzeti parlamentek szubszidiaritás alapján történő ellenvetéshez való joga és a polgárok kéréseire nyújtott uniós reakció hatékonysága között; megjegyzi ezzel kapcsolatban, hogy a nemzeti parlamentek közbeléphetnek és vizsgálhatják a szubszidiaritás elvének való megfelelést, még mielőtt a Bizottság zöld vagy fehér könyv formájában jogalkotási kezdeményezést nyújtana be, illetve a Bizottság éves munkaprogramjának ismertetése előtt; úgy véli, hogy a Lisszaboni Szerződés elfogadása óta a nemzeti parlamentek sokkal nagyobb mértékben vesznek részt az uniós ügyekben, és rendszeresen kapcsolatba lépnek más nemzeti parlamentekkel; |
| --- | --- |

14.

| 15. | úgy véli, hogy ha a tagállamok elfogadják a 2. jegyzőkönyv 6. cikke szerinti indokolással ellátott vélemény kiadására a nemzeti parlamenteknek engedélyezett időszak meghosszabbítását, azt bele kell foglalni a Szerződés következő felülvizsgálatába; ezt követően egy ilyen meghosszabbított határidőt a másodlagos jogszabályokban is meg lehet határozni; |
| --- | --- |

15.

| 16. | emlékeztet rá, hogy a nemzeti parlamentek ezen kívül a konzultációs eljárás folyamán vagy a politikai párbeszéd keretében is bármikor megfogalmazhatják a szubszidiaritással kapcsolatos aggodalmaikat a Bizottsághoz intézett vélemény útján; |
| --- | --- |

16.

| 17. | felkéri a nemzeti parlamenteket és az Európai Parlamentet, hogy hatékonyabban kommunikáljanak egymással, ideértve az európai parlamenti és nemzeti parlamenti képviselők közötti informális kapcsolatok fejlesztését is az adott szakpolitikák terén; |
| --- | --- |

17.

| 18. | fontosnak tartja ugyanakkor a nemzeti és regionális parlamentek támogatását az információcserét lehetővé tevő eszközök, például egy, az uniós polgárok számára elérhető informatikai platform kialakítása révén; hangsúlyozza, hogy – különösen annak fényében, hogy a 2014-ben a nemzeti parlamentektől kapott, indokolással ellátott vélemények száma a bizottsági javaslatok számához képest arányosan változatlan maradt – ki kell dolgozni egy olyan mechanizmust, amelynek révén jobban be lehet vonni a nemzeti parlamenteket az uniós jogalkotási folyamatba, teljes mértékben tiszteletben tartva ugyanakkor az egyes intézmények jogköreit és a szubszidiaritás elvét; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ösztönzi a parlamentközi együttműködés kiaknázását annak érdekében, hogy meg lehessen erősíteni a nemzeti parlamentek szerepét az uniós jogalkotási folyamatban; hangsúlyozza, hogy jobban ki kell aknázni a nemzeti parlamentek rendelkezésére álló eszközöket, például a COSAC-ot, az Európai Parlament által tartott parlamentközi találkozókat, valamint a közös kül- és biztonságpolitika és a közös biztonság- és védelempolitika parlamentközi konferenciáját; |
| --- | --- |

19.

| 20. | fontosnak tartja a nemzeti parlamentek figyelmének felhívását arra, hogy milyen konkrét szerepet játszanak az európai döntéshozatalban, továbbá szorgalmazza az információcserét megkönnyítő uniós parlamentközi információcsere-rendszer (IPEX) fokozott használatát; emlékeztet arra, hogy a Bizottság által rendszeresen megtartott nyilvános konzultációk is információforrást jelenthetnének, de a nemzeti parlamentek képviselői nagyon ritkán élnek ezzel a lehetőséggel; |
| --- | --- |

20.

| 21. | javasolja a nemzeti parlamenti képviselők hálózatának intenzívebb használatát annak érdekében, hogy nagyobb figyelmet kapjon a szubszidiaritás és az arányosság elve, és javuljon az IPEX működése; |
| --- | --- |

21.

| 22. | úgy véli, hogy a nemzeti parlamentek által a 2. jegyzőkönyv 7. cikke (1) bekezdésének megfelelően benyújtott, indokolással ellátott véleményeket az uniós döntéshozatalban részt vevő összes uniós intézmény vegye figyelembe megfelelően, és ezzel kapcsolatban felhívja az uniós intézményeket, hogy tegyék meg az ehhez szükséges intézkedéseket; |
| --- | --- |

22.

| 23. | emlékeztet arra, hogy az EUSZ 5. cikkében szereplő arányosság elve előírja, hogy „az Unió intézkedése sem tartalmilag, sem formailag nem terjedhet túl azon, ami a Szerződések célkitűzéseinek eléréséhez szükséges”; hangsúlyozza, hogy a Bíróság kimondta, hogy az arányosság elve „megköveteli, hogy az uniós jog valamely rendelkezése által alkalmazott eszközök alkalmasak legyenek az érintett szabályozással kitűzött célok megvalósítására, és ne haladják meg az azok eléréséhez szükséges mértéket”; |
| --- | --- |

23.

| 24. | felhívja a Bizottságot, hogy minden jogalkotási javaslat tekintetében végezzen rendszerszerű, alaposabb arányossági értékelést, amely során megfelelően elemzi a rendelkezésére álló különböző jogalkotási lehetőségeket, megfelelően indokolja a kiválasztott alternatívától elvárt, a versenyképességre, valamint a kis- és középvállalkozásokra gyakorolt környezeti, társadalmi és gazdasági hatásokat; úgy véli, hogy ezek az alaposabb arányossági értékelések segítenek a Bizottságnak elvetni az aránytalan hatással járó vagy olyan alternatívákat, melyek túl nagy terhet rónak az egyénekre, a vállalkozásokra, különösen a kkv-kre, a civil társadalomra, a munkavállalókra vagy más érintett egységekre, és lehetővé teszik a javaslatok arányosság alapján történő vizsgálatát; úgy véli, hogy megfontolható lehet az indokolással ellátott vélemények hatályának az arányosság elvének tiszteletben tartására való kiterjesztése; |
| --- | --- |

24.

| 25. | felszólítja a Bizottságot, hogy a nemzeti parlamentek segítségével értékelje nem kötelező jellegű iránymutatások kidolgozásának lehetőségét annak elősegítése érdekében, hogy a nemzeti parlamentek értékelhessék a jogalkotási javaslatok szubszidiaritás és arányosság elvének való megfelelését; |
| --- | --- |

25.

| 26. | üdvözli az olasz képviselőház, a francia nemzetgyűlés, a német Bundestag és a luxemburgi képviselőház elnökeinek nyilatkozatát, amely kiemelte, hogy „több, nem pedig kevesebb Európára van szükség ahhoz, hogy választ tudjunk adni az előttünk álló belső és külső kihívásokra”; |
| --- | --- |

26.

| 27. | megismétli, hogy máris számos kezdeményezést lehetne bevezetni az európai intézmények és a nemzeti parlamentek közötti együttműködés javítása és hatékonyabbá tétele érdekében, és különösen:






  — | javasolja, hogy az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt 2. jegyzőkönyv 6. cikke alapján a nemzeti parlamentek által megküldött, indokolással ellátott véleményeket késedelem nélkül továbbítsák a társjogalkotóknak; |
| --- | --- | --- |

27.

—

javasolja, hogy az EUSZ-hez és az EUMSZ-hez csatolt 2. jegyzőkönyv 6. cikke alapján a nemzeti parlamentek által megküldött, indokolással ellátott véleményeket késedelem nélkül továbbítsák a társjogalkotóknak;

| — | javasolja, hogy a Bizottság a nemzeti parlamentek bevonásával és hatáskörük aláásása nélkül készítsen iránymutatásokat a szubszidiaritásról szóló, indokolással ellátott vélemények tekintetében; |
| --- | --- |

—

javasolja, hogy a Bizottság a nemzeti parlamentek bevonásával és hatáskörük aláásása nélkül készítsen iránymutatásokat a szubszidiaritásról szóló, indokolással ellátott vélemények tekintetében;

| — | ösztönzi a nemzeti parlamenteket, hogy osszák meg a Bizottság által végzett vizsgálatokkal kapcsolatos megjegyzéseiket; |
| --- | --- |

—

ösztönzi a nemzeti parlamenteket, hogy osszák meg a Bizottság által végzett vizsgálatokkal kapcsolatos megjegyzéseiket;

| 28. | úgy véli, hogy a Bizottságnak, a Tanácsnak és a Parlamentnek megfelelő figyelmet kell fordítania a szubszidiaritás és az arányosság elvének való megfelelés Régiók Bizottsága általi értékelésére, amikor utóbbi közzéteszi a jogalkotási javaslatokra vonatkozó véleményét; |
| --- | --- |

28.

| 29. | hangsúlyozza, hogy a jogszabályoknak érthetőknek és világosaknak kell lenniük, biztosítaniuk kell, hogy a felek könnyen megérthessék jogaikat és kötelezettségeiket, megfelelő jelentéstételi, nyomon követési és értékelési követelményeket kell tartalmazniuk, kerülniük kell az aránytalan költségeket, továbbá a gyakorlatban alkalmazhatóknak kell lenniük; |
| --- | --- |

29.

| 30. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

30.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0103.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0061.

(3)  HL C 353. E, 2013.12.3., 117. o.

(4)  HL C 51. E, 2013.2.22., 87. o.

---

| 30.8.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 307/57 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 307/57

---

P8_TA(2017)0211

FinTech: a technológia hatása a pénzügyi szektor jövőjére

Az Európai Parlament 2017. május 17-i állásfoglalása a pénzügyi technológiáról (FinTech): a technológia hatása a pénzügyi szektor jövőjére (2016/2243(INI))

(2018/C 307/06)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a virtuális fizetőeszközökről szóló, 2016. május 26-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a virtuális fizetőeszközökről szóló, 2016. május 26-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a kkv-k finanszírozáshoz való hozzájutásáról és a tőkepiaci unióban a kkv-finanszírozás sokféleségének növeléséről szóló, 2016. szeptember 15-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kkv-k finanszírozáshoz való hozzájutásáról és a tőkepiaci unióban a kkv-finanszírozás sokféleségének növeléséről szóló, 2016. szeptember 15-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a lakossági pénzügyi szolgáltatásokról szóló zöld könyvről szóló, 2016. november 22-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a lakossági pénzügyi szolgáltatásokról szóló zöld könyvről szóló, 2016. november 22-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a Bizottság „Tőkepiaci unió – A reform felgyorsítása” című, 2016. szeptember 14-i jelentésére (COM(2016)0601), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Tőkepiaci unió – A reform felgyorsítása” című, 2016. szeptember 14-i jelentésére (COM(2016)0601),

| — | tekintettel a Bizottság „Közösségi finanszírozás a tőkepiaci unióban” című, 2016. május 3-i szolgálati dokumentumára (SWD(2016)0154), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Közösségi finanszírozás a tőkepiaci unióban” című, 2016. május 3-i szolgálati dokumentumára (SWD(2016)0154),

| — | tekintettel „Az európai adatgazdaság kiépítése” című, 2017. január 10-i bizottsági közleményre (COM(2017)0009), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai adatgazdaság kiépítése” című, 2017. január 10-i bizottsági közleményre (COM(2017)0009),

| — | tekintettel az európai felügyeleti hatóságok „Automatizáció a pénzügyi tanácsadásban” című, 2016. december 16-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai felügyeleti hatóságok „Automatizáció a pénzügyi tanácsadásban” című, 2016. december 16-i jelentésére,

| — | tekintettel az európai felügyeleti hatóságok nagy adathalmazok pénzintézetek által történő felhasználásáról szóló, 2016. december 19-i vitaanyagára (JC 2016 86), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai felügyeleti hatóságok nagy adathalmazok pénzintézetek által történő felhasználásáról szóló, 2016. december 19-i vitaanyagára (JC 2016 86),

| — | tekintettel az Európai Bankhatóság hitelezésen alapuló közösségi finanszírozásról szóló, 2015. február 26-i véleményére (EBA/Op/2015/03), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bankhatóság hitelezésen alapuló közösségi finanszírozásról szóló, 2015. február 26-i véleményére (EBA/Op/2015/03),

| — | tekintettel az Európai Bankhatóságnak a fogyasztói adatok pénzintézetek által történő innovatív felhasználásairól szóló, 2016. május 4-i vitaanyagára (EBA/DP/2016/01), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bankhatóságnak a fogyasztói adatok pénzintézetek által történő innovatív felhasználásairól szóló, 2016. május 4-i vitaanyagára (EBA/DP/2016/01),

| — | tekintettel az Európai Értékpapírpiaci Hatóság befektetésen alapuló közösségi finanszírozásról szóló, 2014. december 18-i véleményére (ESMA/2014/1378), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Értékpapírpiaci Hatóság befektetésen alapuló közösségi finanszírozásról szóló, 2014. december 18-i véleményére (ESMA/2014/1378),

| — | tekintettel az Európai Értékpapírpiaci Hatóság értékpapírpiacokra alkalmazott megosztott könyvelési technológiáról szóló, 2017. január 7-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Értékpapírpiaci Hatóság értékpapírpiacokra alkalmazott megosztott könyvelési technológiáról szóló, 2017. január 7-i jelentésére,

| — | tekintettel az európai felügyeleti hatóságok vegyes bizottságának az uniós pénzügyi rendszerben rejlő kockázatokról és sebezhető pontokról szóló, 2016. szeptember 7-i közös bizottsági jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai felügyeleti hatóságok vegyes bizottságának az uniós pénzügyi rendszerben rejlő kockázatokról és sebezhető pontokról szóló, 2016. szeptember 7-i közös bizottsági jelentésére,

| — | tekintettel az Európai Bankhatóság 2016. harmadik negyedéves adatokon alapuló kockázati összefoglalójára (Risk Dashboard),, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bankhatóság 2016. harmadik negyedéves adatokon alapuló kockázati összefoglalójára (Risk Dashboard),,

| — | tekintettel az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság (EIOPA) 2016. márciusi kockázati összefoglalójára (Risk Dashboard), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság (EIOPA) 2016. márciusi kockázati összefoglalójára (Risk Dashboard),

| — | tekintettel az EIOPA fogyasztói tendenciákról szóló, 2016. december 16-i ötödik jelentésére (EIOPA-BoS-16-239), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EIOPA fogyasztói tendenciákról szóló, 2016. december 16-i ötödik jelentésére (EIOPA-BoS-16-239),

| — | tekintettel az Európai Értékpapírpiaci Hatóság 2016. negyedik negyedéves adatokon alapuló kockázati összefoglalójára (Risk Dashboard), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Értékpapírpiaci Hatóság 2016. negyedik negyedéves adatokon alapuló kockázati összefoglalójára (Risk Dashboard),

| — | tekintettel az Európai Központi Bank „Distributed ledger technologies in securities post-trading: Revolution or evolution?” (Megosztott könyvelési technológia az értékpapír-kereskedés utáni szakaszban: Forradalom vagy fejlődés?) című, 172. számú, 2016. áprilisi alkalmi kiadványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Központi Bank „Distributed ledger technologies in securities post-trading: Revolution or evolution?” (Megosztott könyvelési technológia az értékpapír-kereskedés utáni szakaszban: Forradalom vagy fejlődés?) című, 172. számú, 2016. áprilisi alkalmi kiadványára,

| — | tekintettel a Fizetési és Piaci Infrastruktúra Bizottság „Distributed ledger technology in payment, clearing and settlement: An analytical framework” (Megosztott könyvelési technológia a fizetésben, klíringben és elszámolásban: Elemzési keret) című, 2017. februári jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fizetési és Piaci Infrastruktúra Bizottság „Distributed ledger technology in payment, clearing and settlement: An analytical framework” (Megosztott könyvelési technológia a fizetésben, klíringben és elszámolásban: Elemzési keret) című, 2017. februári jelentésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A8-0176/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A8-0176/2017),

| A. | mivel a pénzügyi technológia (FinTech) alatt az új technológiák által lehetővé vált vagy azok által biztosított pénzügyi műveleteket értjük, ami a teljes pénzügyi szektort annak minden elemében érinti a bankoktól kezdve a biztosítókon és nyugdíjalapokon át a befektetési tanácsadásig, pénzügyi szolgáltatásokig és a piaci infrastruktúrákig; |
| --- | --- |

A.

mivel a pénzügyi technológia (FinTech) alatt az új technológiák által lehetővé vált vagy azok által biztosított pénzügyi műveleteket értjük, ami a teljes pénzügyi szektort annak minden elemében érinti a bankoktól kezdve a biztosítókon és nyugdíjalapokon át a befektetési tanácsadásig, pénzügyi szolgáltatásokig és a piaci infrastruktúrákig;

| B. | mivel a pénzügyi szolgáltatások mindig is támaszkodtak a technológiára, és a technológiai innovációval összhangban fejlődtek; |
| --- | --- |

B.

mivel a pénzügyi szolgáltatások mindig is támaszkodtak a technológiára, és a technológiai innovációval összhangban fejlődtek;

| C. | mivel a jogi személy formájától függetlenül bármely szereplő lehet pénzügyi technológiai vállalkozás; mivel a pénzügyi szolgáltatások értékláncában egyre nagyobb helyet kapnak olyan alternatív szereplők, mint az induló vállalkozások vagy a technológiai óriásvállalatok; mivel ezért ez a fogalom olyan vállalatok és szolgáltatások széles körét foglalja magában, amelyek nagyban eltérnek egymástól, különböző kihívásokat támasztanak, és a szabályozási megközelítésüknek el kell térniük egymástól; |
| --- | --- |

C.

mivel a jogi személy formájától függetlenül bármely szereplő lehet pénzügyi technológiai vállalkozás; mivel a pénzügyi szolgáltatások értékláncában egyre nagyobb helyet kapnak olyan alternatív szereplők, mint az induló vállalkozások vagy a technológiai óriásvállalatok; mivel ezért ez a fogalom olyan vállalatok és szolgáltatások széles körét foglalja magában, amelyek nagyban eltérnek egymástól, különböző kihívásokat támasztanak, és a szabályozási megközelítésüknek el kell térniük egymástól;

| D. | mivel a pénzügyi technológiai fejlesztések széles skálája olyan új technológiákon alapul, mint a megosztott könyvelési technológiai alkalmazások, az innovatív fizetési módok, a robottanácsadás, a nagy adathalmazok, a felhő alapú számítástechnika alkalmazása, az innovatív ügyfélbelépési/-azonosítási megoldások, a közösségi finanszírozás platformjai stb.; |
| --- | --- |

D.

mivel a pénzügyi technológiai fejlesztések széles skálája olyan új technológiákon alapul, mint a megosztott könyvelési technológiai alkalmazások, az innovatív fizetési módok, a robottanácsadás, a nagy adathalmazok, a felhő alapú számítástechnika alkalmazása, az innovatív ügyfélbelépési/-azonosítási megoldások, a közösségi finanszírozás platformjai stb.;

| E. | mivel a pénzügyi technológia alkalmazásával kapcsolatos beruházások több milliárd eurót jelentenek, és ez az összeg évről évre nő; |
| --- | --- |

E.

mivel a pénzügyi technológia alkalmazásával kapcsolatos beruházások több milliárd eurót jelentenek, és ez az összeg évről évre nő;

| F. | mivel a technológiák alkalmazása különböző ütemben fejlődik, amellett, hogy fejlődésük mértéke és hatása továbbra is bizonytalan, de bennük rejlik a pénzügyi ágazat alapvető átalakításának lehetősége; mivel egyes pénzügyi technológiai alkalmazások egy nap rendszerszintű jelentőségre tehetnek szert; |
| --- | --- |

F.

mivel a technológiák alkalmazása különböző ütemben fejlődik, amellett, hogy fejlődésük mértéke és hatása továbbra is bizonytalan, de bennük rejlik a pénzügyi ágazat alapvető átalakításának lehetősége; mivel egyes pénzügyi technológiai alkalmazások egy nap rendszerszintű jelentőségre tehetnek szert;

| G. | mivel a pénzügyi technológiai fejlődésnek hozzá kell járulnia az európai pénzügyi rendszer és gazdaság fejlődéséhez és versenyképességéhez – többek között az európai polgárok jólétéhez – a pénzügyi stabilitás erősítése és a legmagasabb szintű fogyasztóvédelem fenntartása mellett; |
| --- | --- |

G.

mivel a pénzügyi technológiai fejlődésnek hozzá kell járulnia az európai pénzügyi rendszer és gazdaság fejlődéséhez és versenyképességéhez – többek között az európai polgárok jólétéhez – a pénzügyi stabilitás erősítése és a legmagasabb szintű fogyasztóvédelem fenntartása mellett;

| H. | mivel a pénzügyi technológia egyrészt jelentős előnyöket eredményezhet, mint például a fogyasztóknak és vállalkozásoknak nyújtott gyorsabb, olcsóbb, személyre szabottabb, inkluzívabb, ellenállóképesebb, átláthatóbb és jobb pénzügyi szolgáltatások, másrészt számos új üzleti lehetőséget teremthet az európai vállalkozók számára; hangsúlyozza, hogy a lakossági pénzügyi szolgáltatások terén a fogyasztói tapasztalat jelenti a mozgatóerőt a piaci szereplők számára; mivel a pénzügyi ágazat terén zajló haladásnak és innovációnak nem szabad kizárnia a készpénzt mint fizetőeszközt; |
| --- | --- |

H.

mivel a pénzügyi technológia egyrészt jelentős előnyöket eredményezhet, mint például a fogyasztóknak és vállalkozásoknak nyújtott gyorsabb, olcsóbb, személyre szabottabb, inkluzívabb, ellenállóképesebb, átláthatóbb és jobb pénzügyi szolgáltatások, másrészt számos új üzleti lehetőséget teremthet az európai vállalkozók számára; hangsúlyozza, hogy a lakossági pénzügyi szolgáltatások terén a fogyasztói tapasztalat jelenti a mozgatóerőt a piaci szereplők számára; mivel a pénzügyi ágazat terén zajló haladásnak és innovációnak nem szabad kizárnia a készpénzt mint fizetőeszközt;

| I. | mivel az új pénzügyi szolgáltatások fejlesztése és a meglévő szolgáltatások digitalizálása megváltoztatja a piac dinamikáját a pénzügyi szolgáltatási ágazat tekintetében, a verseny új formái, az innováció, a partnerségek és a szereplők általi és közötti kiszervezés bevezetése révén; |
| --- | --- |

I.

mivel az új pénzügyi szolgáltatások fejlesztése és a meglévő szolgáltatások digitalizálása megváltoztatja a piac dinamikáját a pénzügyi szolgáltatási ágazat tekintetében, a verseny új formái, az innováció, a partnerségek és a szereplők általi és közötti kiszervezés bevezetése révén;

| J. | mivel a tisztességes verseny elősegítése, a gazdasági hozadékok – amennyiben fennállnak – semlegesítése és a pénzügyi szolgáltatások közötti egyenlő versenyfeltételek megteremtése az EU-ban előfeltétele annak, hogy Európában fellendítsék a pénzügyi technológiát és együttműködést valósítsanak meg az összes szereplő között; |
| --- | --- |

J.

mivel a tisztességes verseny elősegítése, a gazdasági hozadékok – amennyiben fennállnak – semlegesítése és a pénzügyi szolgáltatások közötti egyenlő versenyfeltételek megteremtése az EU-ban előfeltétele annak, hogy Európában fellendítsék a pénzügyi technológiát és együttműködést valósítsanak meg az összes szereplő között;

| K. | mivel gazdasági kutatások azt mutatják, hogy a pénzügyi rendszer költséghatékonysága alacsonyabb fogyasztói árakhoz vezethet a lakossági pénzügyi termékek és szolgáltatások terén; mivel a pénzügyi technológia hozzájárulhat ezen árcsökkenéshez; |
| --- | --- |

K.

mivel gazdasági kutatások azt mutatják, hogy a pénzügyi rendszer költséghatékonysága alacsonyabb fogyasztói árakhoz vezethet a lakossági pénzügyi termékek és szolgáltatások terén; mivel a pénzügyi technológia hozzájárulhat ezen árcsökkenéshez;

| L. | mivel a pénzügyi technológiai megoldások a határon átnyúló pénzügyi szolgáltatások és alternatív hitelezési és befektetési csatornák – például közösségi finanszírozás és személyközi hitelezés – révén növelhetik a tőkéhez jutást, különösen a kkv-k számára, ezáltal megerősítve a tőkepiaci uniót; |
| --- | --- |

L.

mivel a pénzügyi technológiai megoldások a határon átnyúló pénzügyi szolgáltatások és alternatív hitelezési és befektetési csatornák – például közösségi finanszírozás és személyközi hitelezés – révén növelhetik a tőkéhez jutást, különösen a kkv-k számára, ezáltal megerősítve a tőkepiaci uniót;

| M. | mivel a pénzügyi technológiai fejlődés elősegítheti a határokon átnyúló pénzügyi mozgásokat és a tőkepiaci integrációt Európában, és ezzel ösztönzi a határokon átnyúló üzleti kapcsolatokat, lehetővé téve a tőkepiaci unió kiteljesítését; |
| --- | --- |

M.

mivel a pénzügyi technológiai fejlődés elősegítheti a határokon átnyúló pénzügyi mozgásokat és a tőkepiaci integrációt Európában, és ezzel ösztönzi a határokon átnyúló üzleti kapcsolatokat, lehetővé téve a tőkepiaci unió kiteljesítését;

| N. | mivel a pénzügyi technológia fejlődése – különösen a belföldi és határokon átnyúló fizetési megoldások terén – támogathatja az áruk és szolgáltatások egységes piacának további fejlesztését, és megkönnyítheti a G20-ak és G8-ak átutalások költségeinek csökkentésére vonatkozó 5x5-ös célkitűzésének elérését; |
| --- | --- |

N.

mivel a pénzügyi technológia fejlődése – különösen a belföldi és határokon átnyúló fizetési megoldások terén – támogathatja az áruk és szolgáltatások egységes piacának további fejlesztését, és megkönnyítheti a G20-ak és G8-ak átutalások költségeinek csökkentésére vonatkozó 5x5-ös célkitűzésének elérését;

| O. | mivel a pénzügyi technológia hatékony eszköz lehet a pénzügyi kirekesztés felszámolására azáltal, hogy személyre szabott szolgáltatásokat kínál azoknak, akik korábban nem tudtak ezekhez hozzáférni, ezzel inkluzívabbá téve a növekedést; mivel a pénzügyi oktatás és digitális készségek európai polgárokat érintő problémáinak kezelése szükséges ahhoz, hogy a pénzügyi technológiák valóban felszámolhassák a pénzügyi kirekesztést; |
| --- | --- |

O.

mivel a pénzügyi technológia hatékony eszköz lehet a pénzügyi kirekesztés felszámolására azáltal, hogy személyre szabott szolgáltatásokat kínál azoknak, akik korábban nem tudtak ezekhez hozzáférni, ezzel inkluzívabbá téve a növekedést; mivel a pénzügyi oktatás és digitális készségek európai polgárokat érintő problémáinak kezelése szükséges ahhoz, hogy a pénzügyi technológiák valóban felszámolhassák a pénzügyi kirekesztést;

| P. | mivel a jogszabályoknak, szabályozásnak és felügyeletnek alkalmazkodniuk kell az innovációhoz és meg kell találniuk a helyes egyensúlyt az innovatív fogyasztó- és befektetővédelem és a pénzügyi stabilitás ösztönzői között; mivel a pénzügyi technológia egy kiegyensúlyozottabb szemléletet követel meg „az intézmény szabályozása” és a „tevékenység szabályozása” között; mivel a pénzügyi technológia és a szabályozás közötti összetett kölcsönhatás eredményeként ellentmondások alakulhatnak ki, ugyanis előfordulhat, hogy egyes vállalatokat és szolgáltatókat eltérően szabályoznak, még akkor is, ha alapvetően azonos tevékenységeket folytatnak, egyes tevékenységeket pedig nem jól közelít meg a jelenlegi szabályozás a fogalommeghatározások és/vagy tevékenységi körök tekintetében; mivel a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó jelenlegi uniós fogyasztó- és befektetővédelmi keret nem kezeli megfelelően a pénzügyi technológia innovációit; |
| --- | --- |

P.

mivel a jogszabályoknak, szabályozásnak és felügyeletnek alkalmazkodniuk kell az innovációhoz és meg kell találniuk a helyes egyensúlyt az innovatív fogyasztó- és befektetővédelem és a pénzügyi stabilitás ösztönzői között; mivel a pénzügyi technológia egy kiegyensúlyozottabb szemléletet követel meg „az intézmény szabályozása” és a „tevékenység szabályozása” között; mivel a pénzügyi technológia és a szabályozás közötti összetett kölcsönhatás eredményeként ellentmondások alakulhatnak ki, ugyanis előfordulhat, hogy egyes vállalatokat és szolgáltatókat eltérően szabályoznak, még akkor is, ha alapvetően azonos tevékenységeket folytatnak, egyes tevékenységeket pedig nem jól közelít meg a jelenlegi szabályozás a fogalommeghatározások és/vagy tevékenységi körök tekintetében; mivel a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó jelenlegi uniós fogyasztó- és befektetővédelmi keret nem kezeli megfelelően a pénzügyi technológia innovációit;

| Q. | mivel az európai felügyeleti hatóságok elkezdték azonosítani ezeknek az innovatív pénzügyi technológiáknak a lehetséges kockázatait és hasznát; mivel a nemzeti illetékes hatóságok nyomon követik ezeket a technológiai fejleményeket, és különböző megközelítéseket mutattak be; mivel eddig Európában a pénzügyi technológiai ökoszisztéma fejlődését a tagállamok eltérő szabályozása és a piacokat átfogó együttműködés hiánya akadályozta; úgy véli, hogy erős európai pénzügyi technológiai ökoszisztéma létrejöttéhez fontos, hogy az EU határozottan lépjen fel a pénzügyi technológia közös megközelítésének előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

Q.

mivel az európai felügyeleti hatóságok elkezdték azonosítani ezeknek az innovatív pénzügyi technológiáknak a lehetséges kockázatait és hasznát; mivel a nemzeti illetékes hatóságok nyomon követik ezeket a technológiai fejleményeket, és különböző megközelítéseket mutattak be; mivel eddig Európában a pénzügyi technológiai ökoszisztéma fejlődését a tagállamok eltérő szabályozása és a piacokat átfogó együttműködés hiánya akadályozta; úgy véli, hogy erős európai pénzügyi technológiai ökoszisztéma létrejöttéhez fontos, hogy az EU határozottan lépjen fel a pénzügyi technológia közös megközelítésének előmozdítása érdekében;

| R. | mivel a pénzügyi technológia hozzájárulhat a pénzügyi rendszer kockázatainak csökkentéséhez azzal, hogy decentralizálja és szétteríti a kockázatokat, gyorsabban elszámolja a pénzeszköz-kifizetéseket és az értékpapírokkal folytatott kereskedést, és jobb fedezetkezelést és tőkeoptimalizációt biztosít; |
| --- | --- |

R.

mivel a pénzügyi technológia hozzájárulhat a pénzügyi rendszer kockázatainak csökkentéséhez azzal, hogy decentralizálja és szétteríti a kockázatokat, gyorsabban elszámolja a pénzeszköz-kifizetéseket és az értékpapírokkal folytatott kereskedést, és jobb fedezetkezelést és tőkeoptimalizációt biztosít;

| S. | mivel a pénzügyi technológia várhatóan a kereskedés utáni értékláncban fejti majd ki a legjelentősebb hatását, amely olyan szolgáltatásokat ölel fel, mint például a klíring, az elszámolás, az eszközmegőrzés és a szabályozási jelentéstétel, ahol az olyan technológiák, mint a megosztott könyvelési technológia képesek lehetnek az egész szektor átformálására; mivel ebben az értékláncban egyes közvetítők, mint például a letétkezelők, a központi szerződő felek és a központi értéktárak hosszú távon feleslegessé válhatnak, míg más funkciókat továbbra is független, szabályozott szervezeteknek kell ellátniuk; |
| --- | --- |

S.

mivel a pénzügyi technológia várhatóan a kereskedés utáni értékláncban fejti majd ki a legjelentősebb hatását, amely olyan szolgáltatásokat ölel fel, mint például a klíring, az elszámolás, az eszközmegőrzés és a szabályozási jelentéstétel, ahol az olyan technológiák, mint a megosztott könyvelési technológia képesek lehetnek az egész szektor átformálására; mivel ebben az értékláncban egyes közvetítők, mint például a letétkezelők, a központi szerződő felek és a központi értéktárak hosszú távon feleslegessé válhatnak, míg más funkciókat továbbra is független, szabályozott szervezeteknek kell ellátniuk;

| T. | mivel a szabályozási technológia (RegTech) jelentős előnyöket hozhat a pénzügyi intézmények és felügyeletek számára azáltal, hogy lehetővé teszi az új technológiák alkalmazását a szabályozási és megfelelési követelmények átláthatóbb, eredményesebb és valós időben történő érvényesítésére; |
| --- | --- |

T.

mivel a szabályozási technológia (RegTech) jelentős előnyöket hozhat a pénzügyi intézmények és felügyeletek számára azáltal, hogy lehetővé teszi az új technológiák alkalmazását a szabályozási és megfelelési követelmények átláthatóbb, eredményesebb és valós időben történő érvényesítésére;

| U. | mivel az InsurTech az új technológiák – például automatizált tanácsadás, kockázatelemzés és nagy adathalmazok, valamint az újfajta kockázatok, például kibertámadás elleni biztosítás – révén lehetővé váló vagy azok által biztosított biztosításra vonatkozik; |
| --- | --- |

U.

mivel az InsurTech az új technológiák – például automatizált tanácsadás, kockázatelemzés és nagy adathalmazok, valamint az újfajta kockázatok, például kibertámadás elleni biztosítás – révén lehetővé váló vagy azok által biztosított biztosításra vonatkozik;

| V. | mivel a pénzügyi technológiai termékekkel és szolgáltatásokkal foglalkozó vállalkozások és az őket a termékek előállításához és szolgáltatásnyújtáshoz szükséges anyagokkal ellátó innovatív üzleti partnereknek égető szükségük van a finanszírozáshoz való magasabb fokú hozzáférésre az innováció előmozdítása érdekében Európában, különösen az induló vállalkozások számára, hogy növekvő innovatív vállalkozásokká válhassanak; mivel ebben az összefüggésben a kockázati tőke finanszírozási forrásként való rendelkezésre állása és az erős technológiai ágazat megléte kulcsfontosságú tényezők a dinamikus európai pénzügyi technológia elősegítéséhez; |
| --- | --- |

V.

mivel a pénzügyi technológiai termékekkel és szolgáltatásokkal foglalkozó vállalkozások és az őket a termékek előállításához és szolgáltatásnyújtáshoz szükséges anyagokkal ellátó innovatív üzleti partnereknek égető szükségük van a finanszírozáshoz való magasabb fokú hozzáférésre az innováció előmozdítása érdekében Európában, különösen az induló vállalkozások számára, hogy növekvő innovatív vállalkozásokká válhassanak; mivel ebben az összefüggésben a kockázati tőke finanszírozási forrásként való rendelkezésre állása és az erős technológiai ágazat megléte kulcsfontosságú tényezők a dinamikus európai pénzügyi technológia elősegítéséhez;

| W. | mivel a kibertámadások egyre nagyobb fenyegetést jelentenek valamennyi digitális infrastruktúra, így a pénzügyi infrastruktúra számára is; mivel a pénzügyi szektort háromszor annyi támadás éri, mint bármely más ágazatot; mivel a biztonság, megbízhatóság és a szolgáltatások folytonossága az ágazatba vetett bizalom biztosításának előfeltételei; mivel a lakossági fogyasztók igen kiszolgáltatottak a hasonló támadásoknak vagy személyazonosság-lopásnak; |
| --- | --- |

W.

mivel a kibertámadások egyre nagyobb fenyegetést jelentenek valamennyi digitális infrastruktúra, így a pénzügyi infrastruktúra számára is; mivel a pénzügyi szektort háromszor annyi támadás éri, mint bármely más ágazatot; mivel a biztonság, megbízhatóság és a szolgáltatások folytonossága az ágazatba vetett bizalom biztosításának előfeltételei; mivel a lakossági fogyasztók igen kiszolgáltatottak a hasonló támadásoknak vagy személyazonosság-lopásnak;

| X. | mivel a csatlakoztatott eszközök szerves részét képezik a pénzügyi technológiai szolgáltatásoknak; mivel dolgok internete különösen ki van szolgáltatva a kibertámadásoknak, és ezért nagy kihívás elé állítja a kiberbiztonságot; mivel az összekapcsolt rendszerek csak annyira biztonságosak, mint a leggyengébb elemük; |
| --- | --- |

X.

mivel a csatlakoztatott eszközök szerves részét képezik a pénzügyi technológiai szolgáltatásoknak; mivel dolgok internete különösen ki van szolgáltatva a kibertámadásoknak, és ezért nagy kihívás elé állítja a kiberbiztonságot; mivel az összekapcsolt rendszerek csak annyira biztonságosak, mint a leggyengébb elemük;

| Y. | mivel ahogy a pénzügyi szolgáltatások megjelennek, fontos, hogy a fogyasztók és a befektetők továbbra is támaszkodhassanak a fogyasztók és a befektetők védelme, az adatvédelemnek és magánélet tiszteletben tartásához való jog, valamint a jogi felelősség magas szintjére a pénzügyi szolgáltatók részéről; |
| --- | --- |

Y.

mivel ahogy a pénzügyi szolgáltatások megjelennek, fontos, hogy a fogyasztók és a befektetők továbbra is támaszkodhassanak a fogyasztók és a befektetők védelme, az adatvédelemnek és magánélet tiszteletben tartásához való jog, valamint a jogi felelősség magas szintjére a pénzügyi szolgáltatók részéről;

| Z. | mivel a pénzügyi technológia előmozdítása érdekében olyan egységes és támogató keretrendszert, valamint versengő és innovatív környezetet kell létrehozni, amely lehetővé teszi a pénzügyi technológia fejlődését és számos innovatív, biztonságos titkosításra képes, valamint egyszerű interfésszel rendelkező online azonosítási és hitelesítési eszköz használatát; |
| --- | --- |

Z.

mivel a pénzügyi technológia előmozdítása érdekében olyan egységes és támogató keretrendszert, valamint versengő és innovatív környezetet kell létrehozni, amely lehetővé teszi a pénzügyi technológia fejlődését és számos innovatív, biztonságos titkosításra képes, valamint egyszerű interfésszel rendelkező online azonosítási és hitelesítési eszköz használatát;

| AA. | mivel a pénzügyi szektor automatizálása, ahogy más ágazatokban is, megbonthatja a foglalkoztatás meglévő szerkezetét; mivel a pénzügyi technológiára irányuló európai stratégia középpontjában a készségek javításának, a képzésnek és az átképzésnek kell állnia; |
| --- | --- |

AA.

mivel a pénzügyi szektor automatizálása, ahogy más ágazatokban is, megbonthatja a foglalkoztatás meglévő szerkezetét; mivel a pénzügyi technológiára irányuló európai stratégia középpontjában a készségek javításának, a képzésnek és az átképzésnek kell állnia;

| AB. | mivel a digitális gazdaság számos területén a hálózati hatáson keresztül a piac szerkezete néhány kevés piaci szereplő felé mozdul el, amely verseny- és kartelljogi kihívásokkal jár együtt; |
| --- | --- |

AB.

mivel a digitális gazdaság számos területén a hálózati hatáson keresztül a piac szerkezete néhány kevés piaci szereplő felé mozdul el, amely verseny- és kartelljogi kihívásokkal jár együtt;

A pénzügyi technológiákra vonatkozó uniós keret meghatározása

| 1. | üdvözli a pénzügyi technológia terén megvalósuló új fejlesztéseket, és sürgeti a Bizottságot, hogy a tőkepiaci unióra és a digitális egységes piacra vonatkozó stratégia keretében készítsen egy pénzügyi technológiáról szóló cselekvési tervet, amely általánosságban hozzájárulhat egy hatékony, és versenyképes, mélyebb és integráltabb, továbbá stabil és fenntartható európai pénzügyi rendszert eléréséhez, hosszú távú hasznot nyújthat a reálgazdaság számára, és foglalkozik a fogyasztó- és befektetővédelmi, valamint szabályozási biztonsági igényekkel; |
| --- | --- |

1.

| 2. | üdvözli a pénzügyi technológiával foglalkozó munkacsoport közelmúltbeli létrehozását, melynek feladata, hogy felmérje az e területen zajló innovációt és egyúttal stratégiákat dolgozzon ki a pénzügyi technológiák által jelentett potenciális kihívásoknak való megfelelés érdekében, valamint a nyilvános konzultáció Bizottság általi elindítását; felhívja a Bizottságot, hogy vonja be a Parlamentet a pénzügyi technológiai munkacsoport munkájába; úgy véli, hogy a Bizottság legfrissebb kezdeményezései alapvető lépést jelentenek a pénzügyi technológiákra vonatkozó átfogó stratégia Bizottság általi kidolgozása és a pénzügyi technológiákra vonatkozó szabályozás bizonytalanságának csökkentése felé; |
| --- | --- |

2.

| 3. | úgy véli, hogy a pénzügyi technológia hozzájárulhat a tőkepiaci unióra irányuló kezdeményezés sikeréhez, például az Unióbeli finanszírozási lehetőségek diverzifikálása révén, és arra bátorítja a Bizottságot, hogy a tőkepiaci unió projektjének előmozdítása érdekében használja ki a pénzügyi technológia által nyújtott előnyöket; |
| --- | --- |

3.

| 4. | sürgeti a Bizottságot, hogy pénzügyi technológiával kapcsolatos munkájában alkalmazzon arányos, ágazatközi, átfogó megközelítést a más joghatóságok által végzett munka tanulságait felhasználva, valamint alkalmazkodva a szereplők és a felhasznált üzleti modellek sokféleségéhez; felhívja a Bizottságot, hogy szükség esetén elsőként lépjen fel annak érdekében, hogy kedvező környezetet teremtsen az európai pénzügyi technológiai központok és a cégek növekedése számára; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hangsúlyozza, hogy szükség esetén a pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó jogszabályokat mind uniós, mind nemzeti szinten felül kell vizsgálni, és ezeknek kellően innovációbarátnak kell lenniük annak érdekében, hogy egyenlő versenyfeltételeket lehessen elérni és fenntartani a szereplők között; különösen ajánlja, hogy az innovációs elvnek megfelelően a jogszabályok innovációra gyakorolt esetleges hatásait hatásvizsgálat keretében megfelelően értékeljék, aminek eredményeképpen e fejlődés jelentős gazdasági és társadalmi haszon létrejöttéhez járulhat hozzá teljes mértékben; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza, hogy az egyenlő versenyfeltételek biztosítása érdekében, a piacra újonnan belépők hozzáférésének megkönnyítése, továbbá a tagállamokban és jogi státuszonként megvalósuló szabályozási arbitrázs megelőzése érdekében a pénzügyi technológiára vonatkozó szabályozásnak és felügyeletnek az alábbi elveken kell alapulnia:






  a) | ugyanazon szolgáltatások és kockázat: ugyanazok a szabályok az érintett jogi személy jellegétől vagy uniós székhelyétől függetlenül; |
| --- | --- | --- |

6.

a)

ugyanazon szolgáltatások és kockázat: ugyanazok a szabályok az érintett jogi személy jellegétől vagy uniós székhelyétől függetlenül;

| b) | Technológiasemlegesség; |
| --- | --- |

b)

Technológiasemlegesség;

| c) | kockázatalapú megközelítés annak figyelembevételével, hogy a jogi és felügyeleti intézkedések mennyire arányosak a kockázatokkal és a kockázatok jelentőségével; |
| --- | --- |

c)

kockázatalapú megközelítés annak figyelembevételével, hogy a jogi és felügyeleti intézkedések mennyire arányosak a kockázatokkal és a kockázatok jelentőségével;

| 7. | javasolja, hogy az illetékes hatóságok engedélyezzék és ösztönözzék az új technológiákkal való ellenőrzött kísérletezést a piacra újonnan belépők és a meglévő piaci szereplők számára egyaránt; megjegyzi, hogy a kísérletezés ilyen ellenőrzött környezete a pénzügyi technológiai szolgáltatásoknak szóló szabályozási „homokozó” formáját öltheti, ami számos előnnyel jár a társadalom számára, közel hozza egymáshoz a piaci szereplők széles skáláját, és több tagállamban már most is sikeresen működik; hangsúlyozza, hogy a hatóságok proaktív és előremutató részvétele a piaci szereplőkkel és minden más érintett féllel folytatott párbeszédben szükséges és hozzásegítheti a felügyelőket és szabályozókat a technológiai szakértelem fejlesztéséhez; felkéri az illetékes hatóságokat, hogy az Európai Rendszerkockázati Testület munkájának kiegészítéseként vegyék fontolóra pénzügyi és/vagy operatív stressztesztelési eszközök kidolgozását a pénzügyi technológiai alkalmazásokra, amennyiben ezek rendszerszintű kockázatokat okozhatnak; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rámutat arra, hogy néhány központi bank már kísérletezik a központi banki digitális valutával és más új technológiákkal; ösztönzi az illetékes európai hatóságokat, hogy értékeljék a központi banki digitális valuta megosztott könyvelésen alapuló verziója esetleges kockázatainak és előnyeinek hatását és az ahhoz kapcsolódó szükséges követelményeket a fogyasztóvédelem és az átláthatóság tekintetében; ösztönzi e hatóságokat, hogy ők is kísérletezzenek annak érdekében, hogy lépést tarthassanak a piaci fejleményekkel; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a felügyeleti és szabályozó szervek megfelelő technikai szakértelmet fejlesszenek ki annak érdekében, hogy megfelelően el tudják végezni az összetett pénzügyi technológiai szolgáltatások ellenőrzését; kiemeli, hogy a folyamatos ellenőrzésnek köszönhetően a szabályozók észlelni tudják és előre tudják jelezni a különböző technológiák sajátos kockázatait, és szükség esetén egyértelmű menetrendet követve, azonnal közbe tudnak lépni; |
| --- | --- |

9.

| 10. | hangsúlyozza ezért annak fontosságát, hogy a szabályozó és felügyeleti hatóságok keretében egységes kapcsolattartási és szolgáltatási pontot hozzanak létre a pénzügyi technológiai szolgáltatók és felhasználók számára; elismeri, hogy meg kell szüntetni az ágazatok között a felügyeleti silókat, és szoros együttműködést ajánl a pénzügyi ágazat felügyelői és más illetékes nemzeti és európai szervek között, amelyek rendelkeznek a szükséges szakértelemmel; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassák és segítsék nagyobb mértékben a pénzügyi technológiákhoz kapcsolódó kutatási projekteket; |
| --- | --- |

11.

| 12. | hangsúlyozza a pénzügyi innováció fellendítésének fontosságát Európában; szorgalmazza, hogy az innovatív pénzügyi szolgáltatók és az azokat a szolgáltatásaik nyújtásához anyagokkal ellátó innovatív vállalkozások könnyebben juthassanak finanszírozáshoz; |
| --- | --- |

12.

| 13. | hangsúlyozza, hogy a pénzügyi technológiai vállalatok pozitívan járulhatnak hozzá a pénzügyi közvetítéshez, de új kockázatokat is teremtenek a pénzügyi stabilitással kapcsolatban; megjegyzi, hogy a szabályozó és felügyeleti hatóságok a piacon már hosszú ideje jelen lévő pénzügyi intézmények mérlegein keresztül rengeteg információt kapnak számos szabályozási keret végrehajtásáról, például a tőkekövetelményekről, a tőkeáttételi mutatóról, a likviditási mutatóról és más mutatókról, míg a nem banki hitelező szervezetek, mint például a közösségi finanszírozás és a személyközi hitelezés esetében nehéz elégséges információt kinyerni a mérlegeikből a pénzügyi közvetítői tevékenységükről; ezért sürgeti a szabályozó és felügyeleti hatóságokat annak megvizsgálására, hogyan szerezhetnének megfelelő felügyeleti információkat a pénzügyi stabilitás fenntartása, valamint szükség esetén annak érdekében, hogy a pénzügyi stabilitás elérése és fenntartása érdekében szabályozási korlátokat vezessenek be e vállalatok mérlegében; |
| --- | --- |

13.

| 14. | hangsúlyozza, hogy a szabályozási technológia (RegTech) képes javítani és megkönnyíteni a megfelelési folyamatokat, különösen a felügyeleti információk minőségének és időszerűségének terén azáltal, hogy egyszerűsíti és költséghatékonyabbá teszi ezeket; sürgeti a hatóságokat, hogy tegyék egyértelművé azon jogi feltételeket, amelyek alapján engedélyezhető a megfelelési tevékenységek harmadik felekhez történő, egy általuk felügyelt szervezet általi kiszervezése, biztosítva eközben, hogy a harmadik felekre megfelelő felügyeleti intézkedések vonatkozzanak, valamint hogy a jogi megfelelőséggel kapcsolatos végső felelősség továbbra is a felügyelt szervezeté maradjon; felhívja az illetékes hatóságokat, különösen a Bizottságot, hogy az európai kereskedés utáni tevékenységekkel foglalkozó fórumhoz kapcsolódó munkája részeként alkalmazzon proaktív megközelítést, mikor az új pénzügyi és szabályozási technológia (FinTech és RegTech) megoldásoknak a pénzügyi eszközök piacairól szóló irányelv, az európai piaci infrastruktúra-rendelet és a központi értéktárakról szóló rendelet hatálya alá eső kereskedés előtti és utáni folyamatok terén való használata korlátainak megértésére törekszik, valamint hogy amennyiben nem állnak fenn akadályok, igyekezzenek tisztázni a szereplők azon jogát, hogy ilyen megoldásokat alkalmazzanak az e jogszabályok szerint fennálló kötelezettségeik teljesítéséhez; |
| --- | --- |

14.

| 15. | emlékeztet arra, hogy minden innovatív pénzügyi szolgáltatásnak elérhetőnek kell lennie EU-szerte, ezért a határokon átnyúló szolgáltatások sem hátráltathatóak az Unión belül; felszólítja a Bizottságot és az európai felügyeleti hatóságokat, hogy kövessék nyomon és kerüljék el a szabályozási átfedéseket, a piacra lépés új akadályait és az ilyen szolgáltatások előtt álló nemzeti akadályokat; felszólítja a Bizottságot, hogy előzze meg a tagállamok között a nemzeti rendszerek következetlenségei miatt kialakuló akadályokat és segítse elő a tagállamok szabályozási megközelítései terén megvalósuló bevált gyakorlatokat; sürgeti a Bizottságot és az európai felügyeleti hatóságokat, hogy szükség esetén alkalmazzanak engedélyezési rendszereket az Unió-szerte kínált új pénzügyi szolgáltatások esetében; támogatja az Európai Bizottság által annak kezelése érdekében tett erőfeszítéseket, hogy az EU miként fokozhatja a választási lehetőségeket, az átláthatóságot és a versenyt a lakossági pénzügyi szolgáltatások terén az európai fogyasztók javára, és hangsúlyozza, hogy ennek a célnak ki kell egészítenie a pénzügyi rendszerek hatékonyságának digitalizáláson és technológián keresztül történő javítására irányuló célkitűzést; |
| --- | --- |

15.

| 16. | üdvözli, hogy élénk pénzügyi technológiai közösségek alakultak ki szerte az Unióban; felszólítja a Bizottságot és a gazdasági kormányzás megfelelő uniós hatóságait, hogy szorosan működjenek együtt a pénzügyi technológiai központokkal, és az innováció ösztönzésével és finanszírozásával mozdítsák elő e közösségek intelligens vállalkozói készségeit és törekvéseit, bevonva ezeket a szereplőket, amelyek a pénzügyi szektorban az EU jövőbeli versenyelőnyének forrásait képezik; |
| --- | --- |

16.

| 17. | megjegyzi, hogy a pénzügyi technológia terén működő induló vállalkozások különösen sérülékenyek a szabadalmi jogokkal visszaélő szereplőkkel szemben, amely szervezetek szabadalmakat vásárolnak fel azzal a szándékkal, hogy szabadalmi jogsértési perekkel fenyegetőzve érvényesítsék e szabadalmakat a technológiai jogokat már használó vállalkozásokkal szemben; felszólítja a Bizottságot, hogy elemezze ezt a helyzetet, és tegyen javaslatot a pénzügyi technológia terén a szabadalmi jogokkal visszaélő szereplőkkel szembeni intézkedésekre; |
| --- | --- |

17.

| 18. | hangsúlyozza a pénzügyi technológiák közszolgáltatások digitalizálásában játszott lehetséges szerepét, ezáltal hozzájárulva azok megnövekedett hatékonyságához, például az adóbehajtás és az adócsalás megelőzése területén; |
| --- | --- |

18.

| 19. | hangsúlyozza, hogy a digitális gazdaság számos területén a hálózati hatások miatt a piac szerkezete csekély számú piaci szereplő felé mozdul el, amely verseny- és kartelljogi kihívásokkal jár együtt; felszólítja az Európai Bizottságot annak felülvizsgálatára, hogy a versenyjogi keret megfelel-e általában a digitális gazdaság és különösen a pénzügyi technológia kihívásainak; |
| --- | --- |

19.

| 20. | hangsúlyozza, hogy tovább kell fejleszteni a határokon átnyúló fizetéseknél használható fizetési módokat; támogatja az ilyen fizetési módok fejlesztését Európán belül, és sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Unióban nagyfokú az online bankolási piac széttagoltsága, valamint hogy nem áll rendelkezésre Unió-szerte működő, európai tulajdonú hitelkártya- vagy betétikártya-rendszer; úgy véli, hogy ez alapvető fontosságú a tőkepiaci unió megfelelő működéséhez, és hogy ez a digitális egységes piac döntő fontosságú része, amely előmozdítja az európai elektronikus kereskedelmet és a pénzügyi szolgáltatások közötti, határokon átnyúló versenyt; felhívja a Bizottságot, hogy határozza meg, milyen lépéseket kell tenni az ilyen rendszer fejlődését elősegítő környezet megteremtése érdekében; elismeri, hogy egy ilyen rendszernek más innovatív fizetési megoldásokkal egyidejűleg kell fennállnia és adott esetben interoperábilisnak kell lennie azokkal a verseny érdekében; |
| --- | --- |

20.

| 21. | hangsúlyozza, hogy a pénzügyi technológiai szolgáltatások terjedésének ösztönzői a fogyasztók; kiemeli, hogy bármely jövőbeni jogalkotási módosítás célja a fogyasztók támogatása ezen átalakulás során; |
| --- | --- |

21.

Adatok

| 22. | emlékeztet arra, hogy az adatok gyűjtése és elemzése központi szerepet tölt be a pénzügyi technológiák esetében, ezért hangsúlyozza az adatokról szóló jelenlegi szabályozás – többek között az általános adatvédelmi rendelet (GDPR), a felülvizsgált pénzforgalmi irányelv (PSD2), az elektronikus azonosítási és hitelesítési szolgáltatásokról szóló (eIDAS) rendelet, a 4. pénzmosási irányelv (AMLD4) és a kiberbiztonsági irányelv (NIS) – következetes és technológiasemleges alkalmazásának szükségességét; hangsúlyozza, hogy az innovatív pénzügyek európai megerősítése érdekében szabad adatáramlásra van szükség az Unión belül; felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a pénzügyi szolgáltatások nyújtásával összefüggésben csak objektív és releváns adatelemeket használjanak fel; üdvözli a Bizottság adatgazdaságról szóló, 2017. január 10-i közleményét (COM(2017)0009), amelynek bizonyítékokkal kell szolgálnia arról, hogy vannak-e akadályai az adatok szabad áramlásának az Unióban; |
| --- | --- |

22.

| 23. | hangsúlyozza, hogy egyértelmű szabályokra van szükség az adatok tulajdonjogával, az adatokhoz való hozzáféréssel és az adatok átadásával kapcsolatban; hangsúlyozza, hogy az új technológiákon alapuló gépekkel vagy folyamatokkal, például a gépi tanulással egyre nagyobb mennyiségű adatot állítanak elő; hangsúlyozza, hogy az általános adatvédelmi rendelet egyértelmű jogi keretet biztosít a személyes adatokkal kapcsolatban, azonban más adatkategóriák tekintetében nagyobb jogbiztonságra van szükség; e tekintetben úgy véli, hogy egyértelmű különbséget kell tenni a nyers adatok és a további feldolgozásból származó adatok között; |
| --- | --- |

23.

| 24. | hangsúlyozza, hogy a nyílt banki tevékenységek és az adatmegosztás hozzájárulnak annak biztosításához, hogy az összes pénzügyi technológiai szolgáltatás együtt növekedjen a fogyasztók hasznára; hangsúlyozza e tekintetben a felülvizsgált pénzforgalmi irányelv legutóbbi eredményeit a fizetéskezdeményezés és a számlainformációk elérése tekintetében; |
| --- | --- |

24.

| 25. | hangsúlyozza azokat az előnyöket, amelyeket a felhőalapú számítástechnika nyújthat a fogyasztóknak és a pénzügyi szolgáltatások nyújtóinak a költséghatékonyság, a gyorsabb piacra jutás és az IKT-erőforrások jobb felhasználása terén; megjegyzi, hogy nincsenek egyértelmű, átfogó európai szabályok vagy iránymutatások az adatok számítási felhőbe történő kiszervezésére a pénzügyi szektor vonatkozásában; hangsúlyozza az ilyen iránymutatások kidolgozása és a felhőalapú számítástechnika használatára vonatkozó közös megközelítés szükségességét az illetékes nemzeti hatóságok között; hangsúlyozza, hogy ezek a szabályok és iránymutatások szükségesek a felhőalapú számítástechnika gyorsabb bevezetéséhez; hangsúlyozza, hogy a magas szintű adatbiztonságnak és fogyasztóvédelemnek ezen iránymutatások részét kell képezniük; felszólítja a Bizottságot és az európai felügyeleti hatóságokat, hogy e tekintetben tanulmányozzák a különböző lehetőségeket, például a felhőszolgáltatók és a pénzügyi intézmények közötti előzetesen jóváhagyott szerződéseket; |
| --- | --- |

25.

| 26. | megjegyzi, hogy jobban tudatosítani kell a fogyasztók körében a személyes adataik értékét; megjegyzi, hogy a fogyasztók szerződéseket köthetnek digitális tartalmak díj ellenében való megosztására; hangsúlyozza, hogy ez gazdasági haszonnal járhat, de megkülönböztető módon is fel lehet használni; felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg egy európai adatmegosztási stratégia lehetőségét azzal a céllal, hogy a fogyasztók ellenőrizhessék saját adataikat; úgy véli, hogy egy egyértelmű, ügyfélközpontú megközelítés növeli a felhőalapú szolgáltatásokba vetett bizalmat, és ösztönzi a pénzügyi értéklánc különböző szereplői által kínált új innovatív szolgáltatásokat, pl. az elektronikus fizetési szolgáltatások céljából a felhasználói program interfészek használatával, illetve az adatokhoz való közvetlen hozzáférés előmozdításával; felkéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a személyes információkezelési rendszerek jövőbeli lehetőségét, amelyek technikai eszközt kínálnak a fogyasztóknak a személyes adataik kezeléséhez; |
| --- | --- |

26.

| 27. | a fogyasztói adatok vagy nagy adathalmazok pénzintézetek által történő felhasználása összefüggésében emlékeztet az általános adatvédelmi rendelet rendelkezéseire, amely garantálja az érintettnek azt a jogot, hogy magyarázatot kapjon az automatizált folyamatok során hozott döntésre, és hogy megtámadhassa ezt a döntést (4); hangsúlyozza, hogy garantálni kell a helytelen adatok megváltoztatásának lehetőségét, és azt, hogy csak megbízható és releváns adatokat lehessen használni; felszólítja az összes érdekelt felet, hogy fokozzák az e jogok érvényesítésének biztosítása érdekében tett erőfeszítéseiket; úgy véli, hogy a személyes adatok felhasználásába való beleegyezésnek dinamikusnak kell lennie, és hogy az érintettek számára lehetővé kell tenni, hogy megváltoztassák és kiigazítsák beleegyezésüket; |
| --- | --- |

27.

| 28. | megjegyzi, hogy a fogyasztói adatok vagy nagy adathalmazok pénzintézetek által történő felhasználása előnyökkel járhat a fogyasztók számára, például a kockázatok és a tőke hatékonyabb elosztásán alapuló, személyre szabottabb, szegmentált és olcsóbb ajánlatok kidolgozásához vezethet; tudomásul veszi másrészről a dinamikus árképzés fejlesztését és azt, hogy ez potenciálisan az ellenkezőjét eredményezheti, ami káros lehet az ajánlatok összehasonlíthatóságára és a hatékony versenyre, valamint a közös kockázatviselésre és a kölcsönössé tételre, például a biztosítási ágazatban; |
| --- | --- |

28.

| 29. | tudomásul veszi a személyes adatok és algoritmusok egyre fokozottabb együttes alkalmazását olyan szolgáltatások biztosítása érdekében, mint a robottanácsadás; hangsúlyozza a robottanácsadásban rejlő hatékonysági potenciált és a pénzügyi kirekesztés felszámolására gyakorolt esetleges pozitív hatásait; hangsúlyozza annak lehetőségét, hogy az algoritmusokban lévő hibák és torzulások rendszerszintű kockázathoz vezethetnek és kárt okozhatnak a fogyasztóknak, például a kirekesztés növekedésével; kéri a Bizottságot és az európai felügyeleti hatóságokat, hogy kísérjék figyelemmel e kockázatokat annak biztosítása érdekében, hogy a pénzügyi tanácsadás automatizálása valóban jobb, átlátható, elérhető és költséghatékony tanácsadást eredményezzen, valamint hogy foglalkozzanak az ilyen kockázatok által okozott károkért való felelősség visszavezetésének az adatfelhasználás jelenlegi jogi keretei közötti egyre nagyobb nehézségeivel; kiemeli, hogy a robottanácsadásra ugyanazoknak a fogyasztóvédelmi követelményeknek kell vonatkozniuk, mint a személyes ügyféltanácsadásra; |
| --- | --- |

29.

Kiberbiztonság és az IKT-val kapcsolatos kockázatok

| 30. | hangsúlyozza a végpontok közötti adatbiztonság fontosságát a teljes pénzügyi szolgáltatási értékláncban; felhívja a figyelmet a pénzpiaci infrastruktúráinkat, a dolgok internetét, a valutáinkat és az adatainkat célzó kibertámadások jelentette nagy és kiterjedt kockázatokra; felhívja a Bizottságot, hogy a kiberbiztonságot tegye a pénzügyi technológiáról szóló cselekvési terv első számú prioritásává, és felszólítja az európai felügyeleti hatóságokat és az EKB-t annak bankfelügyeleti szerepében, hogy tegyék azt szabályozó és felügyeleti programjaik kulcsfontosságú elemévé; |
| --- | --- |

30.

| 31. | sürgeti az európai felügyeleti hatóságokat, hogy a nemzeti szabályozókkal együttműködve rendszeresen vizsgálják felül a pénzintézetek IKT-val kapcsolatos kockázataira vonatkozó hatályos működési előírásokat; szorgalmazza továbbá a tagállamok kiberbiztonsági stratégiái által előírt védelmi szint különbségei miatt az európai felügyeleti hatóság által kidolgozott, e kockázatok felülvizsgálatára vonatkozó iránymutatások létrehozását; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az európai felügyeleti hatóságok rendelkezzenek az e feladatok ellátásához szükséges technológiai know-how-val; több kutatásra ösztönöz e téren; |
| --- | --- |

31.

| 32. | felhívja a figyelmet az információk és a bevált gyakorlatok felügyeleti szervek, szabályozó szervek és adott szintű kormányzatok, kutatók és piaci szereplők, illetve maguk a piaci szereplők közötti cseréjének szükségességére; sürgeti a Bizottságot, a tagállamokat, a piaci szereplőket és az Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökséget (ENISA), hogy vizsgálják meg az átláthatóság és az információmegosztás kibertámadások elleni eszközökként való használatában rejlő lehetőségeket; javasolja a piaci szereplők számára egy egyedüli kapcsolattartó pont előnyeinek megvizsgálását ebben a tekintetben, valamint annak mérlegelését, hogy egy összehangoltabb megközelítést kövessenek a pénzügyi szolgáltatások terén elkövetett kiberbűnözés kivizsgálásában, tekintettel annak egyre inkább határokon átnyúló jellegére; |
| --- | --- |

32.

| 33. | hangsúlyozza, hogy a pénzügyi szolgáltatások infrastruktúrájának biztosításáról szóló rendeletnek megfelelő ösztönző struktúrákat kell előírnia a szolgáltatók számára, hogy megfelelően ruházzanak be a kiberbiztonságba; |
| --- | --- |

33.

| 34. | felhívja a tagállamokat a hálózati és információs rendszerek biztonságáról szóló (NIS) irányelv kellő időben történő átültetésének biztosítására; üdvözli a Bizottság és az iparág által nemrég útjára indított kiberbiztonsági köz- és magánszféra közötti partnerséget; kéri a Bizottságot olyan új és konkrét kezdeményezések sorának kialakítására, amelyek erősítik az ágazatban tevékeny pénzügyi technológiai vállalkozások kibertámadásokkal szembeni ellenálló képességét, különösen a kkv-k és az induló vállalkozások esetében; |
| --- | --- |

34.

| 35. | megjegyzi, hogy a pénzügyi technológia jövőbeli növekedéséhez létfontosságú a szóban forgó technológiákba vetett bizalom, és felhívja a figyelmet a pénzügyi technológiák mindennapi tevékenységekre gyakorolt pozitív hatásával, ugyanakkor a polgárokat és vállalkozásokat, különösen a kkv-kat fenyegető hálózati és információs kockázatokkal kapcsolatos fokozottabb képzés és tudatosítás szükségességére; |
| --- | --- |

35.

| 36. | üdvözli a szabványosítás terén tett folyamatos erőfeszítéseket, amelyek biztonságosabbá teszik a csatlakoztatott eszközöket; hangsúlyozza azonban, hogy a minimális szabványosítási szinten túlmenően is garantálni kell a biztonságot, különösen azért, mert az egységes szabványosított biztonsági óvintézkedések növelik a biztonsági szabályok megsértésének kockázatát a lehetséges dominóhatás miatt; határozottan arra ösztönzi a vállalatokat, hogy dolgozzanak ki különböző saját szabályokat eszközeik és műveleteik biztonsága érdekében; |
| --- | --- |

36.

Blokkláncok

| 37. | kiemeli a blokklánc-alkalmazásokban a készpénz- és értékpapír-átruházás, valamint az „intelligens szerződések” megkönnyítése szempontjából rejlő potenciált, amelyek lehetőségek széles skáláját nyitják meg a pénzügyi megállapodások, különösen a kereskedelemfinanszírozási és üzleti hitelezési ügyletek mindkét szerződő fele előtt, ami lehetővé teszi a bonyolult kereskedelmi és pénzügyi szerződéses viszonyok egyszerűsítését a vállalkozások közötti (B2B) és a vállalkozások és fogyasztók közötti (B2C) szinteken; hangsúlyozza, hogy a blokkláncplatformok alkalmasak a vállalkozások közötti és a vállalkozások és fogyasztók közötti bonyolult tranzakciók egyszerűsítésére is; |
| --- | --- |

37.

| 38. | emlékeztet az engedély nélküli blokklánc-alkalmazások előnyeire és kockázataira; felkéri a Bizottságot, hogy a témában szervezzen többszereplős éves konferenciát; aggasztónak tartja, hogy az engedély nélküli blokklánc-alkalmazásokat egyre gyakrabban használják bűncselekményekhez, adókijátszáshoz, adókikerüléshez és pénzmosáshoz; felhívja a Bizottságot, hogy kövessen szoros figyelemmel e problémákat, többek között a mixerek/keverők e folyamatban játszott szerepét, és készítsen ezekről jelentést; |
| --- | --- |

38.

Átjárhatóság

| 39. | elismeri a felhasználói program interfészek (API-k) mint a fogyasztók által használható egyéb eszközök kiegészítőjének fontosságát annak érdekében, hogy az új szereplők számára hozzáférést biztosítsanak a pénzügyi infrastruktúrához; javasolja az értékesítők részéről például nyílt banki tevékenységek területén használható, szabványosított felhasználói program interfészek létrehozását azzal párhuzamosan, hogy lehetőséget adnak ezeknek az értékesítőknek arra, hogy megtervezzék saját szoftverüket; |
| --- | --- |

39.

| 40. | úgy véli, hogy a pénzügyi technológiai szolgáltatásoknak mind az Európán belüli, mind pedig a harmadik országok joghatóságaival és más gazdasági ágazatokkal folytatott együttműködésen belüli átjárhatósága az európai pénzügyi technológiai ágazat jövőbeli fejlődésének és az általa teremtett lehetőségek teljes körű kiaknázásának kulcsfontosságú feltétele; ennek előmozdítása érdekében ösztönzi az adatformátumok szabványosítását, amennyiben lehetséges, ahogy az a felülvizsgált pénzforgalmi irányelv esetében is történt; |
| --- | --- |

40.

| 41. | sürgeti a Bizottságot, hogy hangolja össze a tagállamok és a piaci szereplők munkáját a különböző nemzeti elektronikus személyazonosítási rendszerek közötti átjárhatóság biztosítása érdekében; hangsúlyozza, hogy az ilyen rendszerek alkalmazásának nyitottnak kellene lennie a magánszektor számára; úgy véli, hogy az e-IDAS-rendeletben meg nem határozott távoli azonosítási eszközöket is el kell fogadni, amennyiben biztonsági szintjük megfelel az e-IDAS szerinti alapvető megbízhatósági szintnek, és így biztonságosak és átjárhatók is; |
| --- | --- |

41.

| 42. | hangsúlyozza a hagyományos és új fizetési megoldások közötti átjárhatóság fontosságát az integrált és innovatív európai fizetési piac megvalósítása érdekében; |
| --- | --- |

42.

| 43. | felkéri az európai felügyeleti hatóságokat annak meghatározására, hogy a célzott vagy kockázatokon alapuló hitelesítés mikor lehet alternatívája a szigorú ügyfélazonosításnak; felkéri továbbá a Bizottságot annak megvizsgálására, hogy a szigorú ügyfélazonosítási folyamatokat a bankokon kívül más szervezetek is elvégezhetik-e; |
| --- | --- |

43.

| 44. | sürgeti az európai felügyeleti hatóságokat, hogy a nemzeti szabályozó hatóságokkal együttműködve dolgozzanak ki technológiasemleges, a felhasználók magánéletét tiszteletben tartó normákat és licenceket az „Ismerd az ügyfeledet” és a távoli azonosító technikákra, például biometrikus kritériumok alapján; |
| --- | --- |

44.

Pénzügyi stabilitás, valamint fogyasztó- és befektetővédelem;

| 45. | felszólítja a Bizottságot, hogy a pénzügyi technológiával kapcsolatos cselekvési tervének kialakítása során fordítson kiemelt figyelmet a lakossági fogyasztók és befektetők igényeire, valamint azokra a kockázatokra, amelyekkel szemben kiszolgáltatottak lehetnek a pénzügyi technológiák nem professzionális ügyfeleknek nyújtott szolgáltatásai bővülésének fényében, például a közösségi finanszírozás és személyközi hitelezés terén; hangsúlyozza, hogy ugyanolyan fogyasztóvédelmi normák vonatkoznak a pénzügyi technológiai szolgáltatásokra, mint más pénzügyi szolgáltatásokra, függetlenül a forgalmazási csatornától vagy a fogyasztó tartózkodási helyétől; |
| --- | --- |

45.

| 46. | sürgeti az európai felügyeleti hatóságokat, hogy folytassák és gyorsítsák a technológiai fejlődés figyelemmel kísérésével, valamint az ahhoz kapcsolódó előnyök és lehetséges kockázatok elemzésével kapcsolatos, jelenleg zajló munkájukat, különös tekintettel a fogyasztó- és befektetővédelemre, valamint a pénzügyi kirekesztés felszámolására; |
| --- | --- |

46.

| 47. | felszólítja a Bizottságot annak megvizsgálására, hogy a pénzügyi technológia milyen mértékben segíthet abban, hogy a fogyasztók jobb minőségű pénzügyi tanácsadásban részesüljenek, továbbá hogy a tanácsadásra vonatkozó széttagolt uniós szabályozási keret elégséges-e ennek biztosításához; |
| --- | --- |

47.

| 48. | megjegyzi, hogy még mindig jelentős szabályozási bizonytalanság van az InsurTech terén, és hangsúlyozza, hogy a biztonság, az adatvédelem, a tisztességes verseny és a pénzügyi stabilitás garantálása érdekében ezt kezelni kell; hangsúlyozza, hogy a nagyobb jogbiztonság segíteni fog annak biztosításában, hogy gyengén szabályozott InsurTech cégek ügyfelei ne váljanak veszteségek vagy megtévesztő értékesítés áldozatává, és mind a vállalatok, mind pedig az ügyfelek számára segíteni fog az InsurTech megoldások jobb hasznosításában; |
| --- | --- |

48.

| 49. | hangsúlyozza, hogy a pénzügyi technológiai megoldások fejlesztésével párhuzamosan biztosítani kell a pénzügyi stabilitás megerősítését; e cél elérésének eszközeként ösztönzi a nyílt forráskódú, kölcsönösen felülvizsgált technológiák vizsgálatát; felszólítja az európai felügyeleti hatóságokat, hogy a magánszektor szereplőivel partnerségben dolgozzák ki és értékeljék azokat az innovatív technológiákat, amelyek képesek a pénzügyi stabilitás megőrzésére és a fogyasztóvédelem erősítésére, például azzal, hogy mérséklik az algoritmusok torzításait, illetve felhívják a fogyasztók figyelmét a kiberfenyegetésekre; |
| --- | --- |

49.

| 50. | megjegyzi, hogy a piaci szereplők sokfélesége és a közöttük folyó verseny olyan kritikus tényező, amely hozzájárul a pénzügyi stabilitáshoz; felszólítja a szabályozó és felügyeleti szerveket, hogy a pénzügyi szektor minden érintett szegmensében kövessék nyomon a digitalizálás versenyhelyzetre gyakorolt hatását, valamint tervezzenek meg és vezessenek be eszközöket a versenyellenes magatartás vagy a versenytorzulás megelőzésére, illetve kiigazítására; |
| --- | --- |

50.

Pénzügyi oktatás és informatikai készségek

| 51. | hangsúlyozza, hogy mind a pénzügyi műveltség, mind pedig a digitális műveltség döntő tényező a pénzügyi technológia hatékony felhasználása és pénzügyi technológiai környezetben kialakuló kockázatok csökkentése terén; |
| --- | --- |

51.

| 52. | hangsúlyozza, hogy a fogyasztók megfelelő pénzügyi oktatására és a lakossági befektetőknek nyújtott tanácsadásra van szükség ahhoz, hogy a pénzügyi technológia a pénzügyi kirekesztés felszámolásának valós eszközévé váljon, és lehetővé tegye azoknak a fogyasztóknak és befektetőknek, akik még közvetlenebbül ki vannak téve az azonnal elérhető személyre szóló pénzügyi befektetési termékeknek és szolgáltatásoknak, hogy önállóan megalapozott döntéseket hozzanak ezekről az ajánlatokról és megértsék ezekből az innovatív technológiákból fakadó összes kockázatot; felszólítja a Bizottságot és az európai felügyeleti hatóságokat, hogy fokozzák a pénzügyi ismeretek hiányának leküzdésére irányuló kezdeményezések támogatását; hangsúlyozza, hogy a szakképzésnek és a fogyasztói és befektetői jogokra vonatkozó tájékoztatásnak könnyen hozzáférhetőnek kell lennie; |
| --- | --- |

52.

| 53. | emlékeztet a Bizottság előrejelzésére, miszerint 2020-ig Európa akár 825 000 IKT-szakember hiányával is szembesülhet; úgy véli, hogy több informatikai szakemberre van szükség, és arra bátorítja a tagállamokat, hogy készüljenek fel a munkaerőpiaci változásokra, amelyek sokkal gyorsabban következhetnek be, mint amire most számítunk; |
| --- | --- |

53.

| 54. | hangsúlyozza, hogy magasabb szintű oktatásra és digitális készségekre van szükség a pénzügyi szektorban, a szabályozó szerveknél és a társadalom egészében, beleértve a szakképzést is; sürgeti a Bizottságot, hogy a digitális készségekkel és munkahelyekkel foglalkozó koalíció keretében mutassa be a jó gyakorlatokat; |
| --- | --- |

54.

o

o o

| 55. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

55.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0228.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0358.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0434.

(4)  Lásd az általános adatvédelmi rendelet 71. preambulumbekezdését.

---

| 30.8.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 307/67 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 307/67

---

P8_TA(2017)0214

Géntechnológiával módosított gyapot (GHB 119)

Az Európai Parlament 2017. május 17-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított GHB119 gyapotot (BCS-GHØØ5-8) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D050182 – 2017/2675(RSP))

(2018/C 307/07)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított GHB119 gyapotot (BCS-GHØØ5-8) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetére (D050182), |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított GHB119 gyapotot (BCS-GHØØ5-8) tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának az 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetére (D050182),

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (3) bekezdésére, 9. cikke (2) bekezdésére, 19. cikke (3) bekezdésére és 21. cikke (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (3) bekezdésére, 9. cikke (2) bekezdésére, 19. cikke (3) bekezdésére és 21. cikke (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2017. március 27-i szavazására, ahol nem nyilvánítottak véleményt, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2017. március 27-i szavazására, ahol nem nyilvánítottak véleményt,

| — | tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 11. és 13. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 11. és 13. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által 2016. szeptember 21-én elfogadott és 2016. október 21-én közzétett véleményre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által 2016. szeptember 21-én elfogadott és 2016. október 21-én közzétett véleményre (3),

| — | tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmus szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló 182/2011/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2017)0085, COD(2017)0035), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmus szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló 182/2011/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2017)0085, COD(2017)0035),

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezését kifogásoló korábbi állásfoglalásaira (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezését kifogásoló korábbi állásfoglalásaira (4),

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 106. cikkének (2) és (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 106. cikkének (2) és (3) bekezdésére,

| A. | mivel 2011. március 25-én a Bayer az 1829/2003/EK rendelet 5. és 17. cikkének megfelelően kérelmet nyújtott be Hollandia illetékes hatóságához a GHB119 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek, élelmiszer-összetevők és takarmányok forgalomba hozatalára vonatkozóan; mivel a kérelem a termesztés kivételével kiterjed a géntechnológiával módosított GHB119 gyapotot tartalmazó vagy abból álló, bármely más gyapothoz hasonló felhasználásra szánt termékek nem élelmiszerként és takarmányként történő forgalomba hozatalára is; |
| --- | --- |

A.

mivel 2011. március 25-én a Bayer az 1829/2003/EK rendelet 5. és 17. cikkének megfelelően kérelmet nyújtott be Hollandia illetékes hatóságához a GHB119 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek, élelmiszer-összetevők és takarmányok forgalomba hozatalára vonatkozóan; mivel a kérelem a termesztés kivételével kiterjed a géntechnológiával módosított GHB119 gyapotot tartalmazó vagy abból álló, bármely más gyapothoz hasonló felhasználásra szánt termékek nem élelmiszerként és takarmányként történő forgalomba hozatalára is;

| B. | mivel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) 2016. szeptember 21-én az 1829/2003/EK rendelet 6. és 18. cikkének megfelelően kedvező véleményt adott, amelyet 2016. október 21-én tettek közzé; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) 2016. szeptember 21-én az 1829/2003/EK rendelet 6. és 18. cikkének megfelelően kedvező véleményt adott, amelyet 2016. október 21-én tettek közzé;

| C. | mivel a kérelemben leírtaknak megfelelően a GHB119 gyapothoz rendelt BCS-GHØØ5-8 egyedi azonosító expresszálja a PAT fehérjét, amely toleranciát biztosít a glufozinát-ammóniumalapú gyomirtókra és a CryAe fehérjére, amely ellenálló képességet biztosít a Lepidoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel szemben; mivel e gyapot Unióba történő behozatalának engedélyezése kétségtelenül azt eredményezné, hogy a világ más részein fokozódna e gyapot termesztése, és ezzel párhuzamosan a glufozinát-ammóniumalapú gyomirtók használata is; |
| --- | --- |

C.

mivel a kérelemben leírtaknak megfelelően a GHB119 gyapothoz rendelt BCS-GHØØ5-8 egyedi azonosító expresszálja a PAT fehérjét, amely toleranciát biztosít a glufozinát-ammóniumalapú gyomirtókra és a CryAe fehérjére, amely ellenálló képességet biztosít a Lepidoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel szemben; mivel e gyapot Unióba történő behozatalának engedélyezése kétségtelenül azt eredményezné, hogy a világ más részein fokozódna e gyapot termesztése, és ezzel párhuzamosan a glufozinát-ammóniumalapú gyomirtók használata is;

| D. | mivel a glufozinát a reprodukciót károsító anyagnak minősül, így az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) kizárási kritériumainak hatálya alá esik; mivel a glufozinátra vonatkozó engedély 2018. július 31-én lejár; |
| --- | --- |

D.

mivel a glufozinát a reprodukciót károsító anyagnak minősül, így az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) kizárási kritériumainak hatálya alá esik; mivel a glufozinátra vonatkozó engedély 2018. július 31-én lejár;

| E. | mivel a független kutatások során aggályok merültek fel az összehasonlító értékelésben tapasztalható jelentős hiányosságok kapcsán, például a tekintetben, hogy bár statisztikailag az összetételben jelentős különbségeket találtak számos vegyület esetében, további vizsgálatokat nem tartottak szükségesnek; aggodalmának ad hangot a toxikológiai értékelés során tapasztalt súlyos hiányosságok kapcsán, például a tekintetben, hogy a Bt-toxinoknak csak egy hatásmódját vizsgálták meg, a kombinatorikus hatásokat nem vizsgálták ki és nem végezték el a növényvédőszer-maradványok értékelését sem; aggodalmát fejezi ki, hogy nem lehet az immunrendszerre gyakorolt lehetséges hatás értékeléséből érdemi következtetést levonni (6); |
| --- | --- |

E.

mivel a független kutatások során aggályok merültek fel az összehasonlító értékelésben tapasztalható jelentős hiányosságok kapcsán, például a tekintetben, hogy bár statisztikailag az összetételben jelentős különbségeket találtak számos vegyület esetében, további vizsgálatokat nem tartottak szükségesnek; aggodalmának ad hangot a toxikológiai értékelés során tapasztalt súlyos hiányosságok kapcsán, például a tekintetben, hogy a Bt-toxinoknak csak egy hatásmódját vizsgálták meg, a kombinatorikus hatásokat nem vizsgálták ki és nem végezték el a növényvédőszer-maradványok értékelését sem; aggodalmát fejezi ki, hogy nem lehet az immunrendszerre gyakorolt lehetséges hatás értékeléséből érdemi következtetést levonni (6);

| F. | mivel a három hónapos konzultációs időszak alatt a tagállamok számos kritikus észrevételt tettek; mivel ezek az észrevételek többek között az alábbiakra vonatkoztak: az élelmiszerekben és takarmányokban használt géntechnológiával módosított növényekben és vetőmagokban található gyomirtószer- és metabolitmaradványok azonosítására és számszerűsítésére vonatkozó adatok hiánya, a környezeti kockázatértékelésben és a környezeti felügyeleti tervben tapasztalható hiányosságok, amelyek többek között az arról szóló eltérő álláspontokkal kapcsolatosak, hogy regisztrálták-e a kultúrnövények vad rokonait Európában, továbbá hiányzó adatok az importált vetőmagok csírázási képességéről, valamint az a tény, hogy a nemkívánatos hatásokat nem vették figyelembe; mivel az észrevételek egy része kritizálta még a nagyon szegény adatbázist általánosságban, és különösen azt, hogy csak nagyon kevés tanulmányt vettek figyelembe, és például nem végeztek megfelelő toxicitásvizsgálatot a GHB119 gyapotot tartalmazó növényi anyaggal, sem megfelelő tanulmányokat nem végeztek a géntechnológiával módosított gyapotnak az emberi és állati egészségre kifejtett hatásairól, valamint hogy a benyújtott táplálkozási tanulmány nem volt elfogadható (7); |
| --- | --- |

F.

mivel a három hónapos konzultációs időszak alatt a tagállamok számos kritikus észrevételt tettek; mivel ezek az észrevételek többek között az alábbiakra vonatkoztak: az élelmiszerekben és takarmányokban használt géntechnológiával módosított növényekben és vetőmagokban található gyomirtószer- és metabolitmaradványok azonosítására és számszerűsítésére vonatkozó adatok hiánya, a környezeti kockázatértékelésben és a környezeti felügyeleti tervben tapasztalható hiányosságok, amelyek többek között az arról szóló eltérő álláspontokkal kapcsolatosak, hogy regisztrálták-e a kultúrnövények vad rokonait Európában, továbbá hiányzó adatok az importált vetőmagok csírázási képességéről, valamint az a tény, hogy a nemkívánatos hatásokat nem vették figyelembe; mivel az észrevételek egy része kritizálta még a nagyon szegény adatbázist általánosságban, és különösen azt, hogy csak nagyon kevés tanulmányt vettek figyelembe, és például nem végeztek megfelelő toxicitásvizsgálatot a GHB119 gyapotot tartalmazó növényi anyaggal, sem megfelelő tanulmányokat nem végeztek a géntechnológiával módosított gyapotnak az emberi és állati egészségre kifejtett hatásairól, valamint hogy a benyújtott táplálkozási tanulmány nem volt elfogadható (7);

| G. | mivel mindezen aggályok ellenére az EFSA nem vélte úgy, hogy szükséges lenne a GHB119 gyapotból származó élelmiszerek/takarmányok forgalomba hozatalt követő ellenőrzése; |
| --- | --- |

G.

mivel mindezen aggályok ellenére az EFSA nem vélte úgy, hogy szükséges lenne a GHB119 gyapotból származó élelmiszerek/takarmányok forgalomba hozatalt követő ellenőrzése;

| H. | mivel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2017. március 27-én úgy szavazott, hogy nem nyilvánít véleményt; mivel csak az uniós lakosság 38,69 %-át képviselő 11 tagállam szavazott mellette, míg 15 tagállam ellene, 2 pedig tartózkodott; |
| --- | --- |

H.

mivel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2017. március 27-én úgy szavazott, hogy nem nyilvánít véleményt; mivel csak az uniós lakosság 38,69 %-át képviselő 11 tagállam szavazott mellette, míg 15 tagállam ellene, 2 pedig tartózkodott;

| I. | mivel az 1829/2003/EK rendeletnek a tagállamok számára a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok területükön való felhasználásának korlátozására, illetve megtiltására biztosított lehetőség tekintetében történő módosításáról szóló, 2015. április 22-i jogalkotási javaslata (COM(2015)0177) indokolásában, valamint a 182/2011/EU rendelet módosítására irányuló, 2017. február 14-i jogalkotási javaslatának indokolásában a Bizottság sajnálatát fejezte ki amiatt, hogy az 1829/2003/EK rendelet hatálybalépése óta az engedélyezésre vonatkozó határozatokat a Bizottság a tagállami bizottságok támogató véleménye nélkül fogadta el, és hogy a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok engedélyezéséről való határozathozatal tekintetében teljesen bevett gyakorlattá vált a dosszié visszaküldése a Bizottsághoz a jogerős határozat meghozatala céljából, noha ez egyébként csupán a kivétel lehetne az eljárás egésze szempontjából; mivel e gyakorlat kapcsán a Bizottság elnöke, Juncker úr is sajnálatosnak tartotta, hogy az nem demokratikus (8); |
| --- | --- |

I.

mivel az 1829/2003/EK rendeletnek a tagállamok számára a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok területükön való felhasználásának korlátozására, illetve megtiltására biztosított lehetőség tekintetében történő módosításáról szóló, 2015. április 22-i jogalkotási javaslata (COM(2015)0177) indokolásában, valamint a 182/2011/EU rendelet módosítására irányuló, 2017. február 14-i jogalkotási javaslatának indokolásában a Bizottság sajnálatát fejezte ki amiatt, hogy az 1829/2003/EK rendelet hatálybalépése óta az engedélyezésre vonatkozó határozatokat a Bizottság a tagállami bizottságok támogató véleménye nélkül fogadta el, és hogy a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok engedélyezéséről való határozathozatal tekintetében teljesen bevett gyakorlattá vált a dosszié visszaküldése a Bizottsághoz a jogerős határozat meghozatala céljából, noha ez egyébként csupán a kivétel lehetne az eljárás egésze szempontjából; mivel e gyakorlat kapcsán a Bizottság elnöke, Juncker úr is sajnálatosnak tartotta, hogy az nem demokratikus (8);

| J. | mivel az 1829/2003/EK rendelet módosításáról szóló, 2015. április 22-i jogalkotási javaslatot a Parlament 2015. október 28-án, első olvasatban elutasította (9), továbbá felkérte a Bizottságot, hogy vonja vissza és nyújtson be új javaslatot; |
| --- | --- |

J.

mivel az 1829/2003/EK rendelet módosításáról szóló, 2015. április 22-i jogalkotási javaslatot a Parlament 2015. október 28-án, első olvasatban elutasította (9), továbbá felkérte a Bizottságot, hogy vonja vissza és nyújtson be új javaslatot;

| K. | mivel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló 182/2011/EU rendelet 14. prembulumbekezdése egyértelműen kimondja, hogy: „A különösen érzékeny ágazatokra – különösen az adózásra, a fogyasztók egészségére, az élelmiszer-biztonságra és a környezetvédelemre – vonatkozó egyéb végrehajtási jogiaktus-tervezetek elfogadásának mérlegelésekor a Bizottság a kiegyensúlyozott megoldás érdekében lehetőség szerint úgy fog eljárni, hogy kerülje a fellebbviteli bizottságban a végrehajtási jogi aktus megfelelőségével szemben esetlegesen kialakuló többségi állásponttal való összeütközést.”; |
| --- | --- |

K.

mivel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló 182/2011/EU rendelet 14. prembulumbekezdése egyértelműen kimondja, hogy: „A különösen érzékeny ágazatokra – különösen az adózásra, a fogyasztók egészségére, az élelmiszer-biztonságra és a környezetvédelemre – vonatkozó egyéb végrehajtási jogiaktus-tervezetek elfogadásának mérlegelésekor a Bizottság a kiegyensúlyozott megoldás érdekében lehetőség szerint úgy fog eljárni, hogy kerülje a fellebbviteli bizottságban a végrehajtási jogi aktus megfelelőségével szemben esetlegesen kialakuló többségi állásponttal való összeütközést.”;

| 1. | úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozat tervezete túllépi az 1829/2003/EK rendeletben meghatározott végrehajtási hatásköröket; |
| --- | --- |

1.

| 2. | úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozattervezet nem felel meg az uniós jognak, mivel az nem egyeztethető össze az 1829/2003/EK rendelet célkitűzésével, ami a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (10) meghatározott általános alapelvekkel összhangban az, hogy alapul szolgáljon az emberi élet és egészség, az állati egészség és jólét, a környezet és a géntechnológiával módosított élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozó fogyasztói érdekek magas szintű védelméhez, miközben biztosítja a belső piac hatékony működését; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felszólítja a Bizottságot, hogy vonja vissza végrehajtási határozatát; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felszólítja a Bizottságot, hogy függesszen fel minden, a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezése iránti kérelemre vonatkozó végrehajtási határozatot mindaddig, amíg az engedélyezési eljárást oly módon nem vizsgálják felül, hogy az kezelni tudja az elégtelennek bizonyult jelenlegi eljárás hiányosságait; |
| --- | --- |

4.

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  HL L 268., 2003.10.18., 1. o.

(2)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

(3)  Ezen a linken érhető el: https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4586

(4)

| — | 2014. január 16-i állásfoglalás a Lepidoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel szembeni ellenálló képesség érdekében géntechnológiával módosított kukoricakészítménynek (Zea mays L., 1507 vonal) a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti termesztés céljából történő forgalomba hozataláról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (HL C 482., 2016.12.23., 110. o.), |
| --- | --- |

—

2014. január 16-i állásfoglalás a Lepidoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel szembeni ellenálló képesség érdekében géntechnológiával módosított kukoricakészítménynek (Zea mays L., 1507 vonal) a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti termesztés céljából történő forgalomba hozataláról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (HL C 482., 2016.12.23., 110. o.),

| — | 2015. december 16-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított NK603 × T25 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló, 2015. december 4-i (EU) 2015/2279 bizottsági végrehajtási határozatról (P8_TA(2015)0456), |
| --- | --- |

—

2015. december 16-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított NK603 × T25 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló, 2015. december 4-i (EU) 2015/2279 bizottsági végrehajtási határozatról (P8_TA(2015)0456),

| — | 2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87705 x MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (P8_TA(2016)0040), |
| --- | --- |

—

2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87705 x MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (P8_TA(2016)0040),

| — | 2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87708 x MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (P8_TA(2016)0039), |
| --- | --- |

—

2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87708 x MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (P8_TA(2016)0039),

| — | 2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított FG72 (MST-FGØ72-2) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (P8_TA(2016)0038), |
| --- | --- |

—

2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított FG72 (MST-FGØ72-2) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (P8_TA(2016)0038),

| — | 2016. június 8-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 kukoricát, vagy két vagy három ilyen eseményt ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricákat tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (P8_TA(2016)0271), |
| --- | --- |

—

2016. június 8-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 kukoricát, vagy két vagy három ilyen eseményt ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricákat tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (P8_TA(2016)0271),

| — | 2016. június 8-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított szegfű (Dianthus caryophyllus L., SHD-27531-4-es vonal) forgalomba hozataláról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (P8_TA(2016)0272), |
| --- | --- |

—

2016. június 8-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított szegfű (Dianthus caryophyllus L., SHD-27531-4-es vonal) forgalomba hozataláról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (P8_TA(2016)0272),

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 810 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalára vonatkozó engedély megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (P8_TA(2016)0388), |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 810 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalára vonatkozó engedély megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (P8_TA(2016)0388),

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 810 kukoricatermékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (P8_TA(2016)0389), |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 810 kukoricatermékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (P8_TA(2016)0389),

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (P8_TA(2016)0386), |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (P8_TA(2016)0386),

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 1507 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (P8_TA(2016)0387), |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 1507 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (P8_TA(2016)0387),

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (P8_TA(2016)0390), |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (P8_TA(2016)0390),

| — | 2017. április 5-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek, valamint a Bt11, 59122, MIR604, 1507 és GA21 genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricák forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (P8_TA(2017)0123), |
| --- | --- |

—

2017. április 5-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek, valamint a Bt11, 59122, MIR604, 1507 és GA21 genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricák forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (P8_TA(2017)0123),

(5)  HL L 309., 2009.11.24., 1. o.

(6)  Bauer-Panskus/Then: A Testbiotech véleménye Bayer CropScience AG-nek a gyomirtó szereknek ellenálló, géntechnológiával módosított GHB119 gyapot forgalomba hozatalára vonatkozó kérelmével (EFSA-GMO-NL-2011-96) kapcsolatos tudományos véleményről, amely itt érhető el: https://www.testbiotech.org/node/1860.

(7)  http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA -Q-2011-00311.

(8)  Például az Európai Parlament plenáris ülésszakának megnyitásakor elmondott, az új Európai Bizottság politikai iránymutatásairól szóló beszédében (2014. július 15., Strasbourg) és az Unió helyzetéről szóló beszédében (2016. szeptember 14., Strasbourg).

(9)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0379.

(10)  HL L 31., 2002.2.1., 1. o.

---

| 30.8.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 307/71 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 307/71

---

P8_TA(2017)0215

Géntechnológiával módosított kukorica (DAS-40278-9)

Az Európai Parlament 2017. május 17-i állásfoglalása a géntechnológiával módosított DAS-40278-9 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (D050183 – 2017/2674(RSP))

(2018/C 307/08)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított DAS-40278-9 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetére (D050183), |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított DAS-40278-9 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetére (D050183),

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (3) bekezdésére, 9. cikke (2) bekezdésére, 19. cikke (3) bekezdésére és 21. cikke (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (3) bekezdésére, 9. cikke (2) bekezdésére, 19. cikke (3) bekezdésére és 21. cikke (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2017. március 27-i szavazására, ahol nem nyilvánítottak véleményt, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2017. március 27-i szavazására, ahol nem nyilvánítottak véleményt,

| — | tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 11. és 13. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 11. és 13. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által 2016. október 26-án elfogadott és 2016. december 5-én közzétett véleményre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által 2016. október 26-án elfogadott és 2016. december 5-én közzétett véleményre (3),

| — | tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmus szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló 182/2011/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2017)0085, COD(2017)0035), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmus szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló 182/2011/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2017)0085, COD(2017)0035),

| — | tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezését kifogásoló korábbi állásfoglalásaira (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezését kifogásoló korábbi állásfoglalásaira (4),

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalási indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalási indítványára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 106. cikkének (2) és (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 106. cikkének (2) és (3) bekezdésére,

| A. | mivel 2010. november 11-én a Dow AgroSciences Europe az 1829/2003/EK rendelet 5. és 17. cikkével összhangban kérelmet nyújtott be Hollandia illetékes nemzeti hatóságához a DAS-40278-9 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek, élelmiszer-összetevők és takarmányok forgalomba hozatalára vonatkozóan; mivel a kérelem a termesztés kivételével kiterjed a géntechnológiával módosított DAS-40278-9 kukoricát tartalmazó vagy abból álló, bármely más kukoricához hasonló felhasználásra szánt termékek nem élelmiszerként és takarmányként történő forgalomba hozatalára is; |
| --- | --- |

A.

mivel 2010. november 11-én a Dow AgroSciences Europe az 1829/2003/EK rendelet 5. és 17. cikkével összhangban kérelmet nyújtott be Hollandia illetékes nemzeti hatóságához a DAS-40278-9 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított élelmiszerek, élelmiszer-összetevők és takarmányok forgalomba hozatalára vonatkozóan; mivel a kérelem a termesztés kivételével kiterjed a géntechnológiával módosított DAS-40278-9 kukoricát tartalmazó vagy abból álló, bármely más kukoricához hasonló felhasználásra szánt termékek nem élelmiszerként és takarmányként történő forgalomba hozatalára is;

| B. | mivel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) 2016. október 26-án az 1829/2003/EK rendelet 6. és 18. cikkének megfelelően kedvező véleményt adott, amelyet 2016. december 5-én tettek közzé (5); |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) 2016. október 26-án az 1829/2003/EK rendelet 6. és 18. cikkének megfelelően kedvező véleményt adott, amelyet 2016. december 5-én tettek közzé (5);

| C. | mivel a DAS-40278-9 kukorica AAD-1 fehérjét expresszál, amely ellenállást biztosít a 2,4-diklórfenoxi-ecetsavval (2,4-D) és az ariloxi-fenoxi-propion (AOPP) herbicidekkel szemben; |
| --- | --- |

C.

mivel a DAS-40278-9 kukorica AAD-1 fehérjét expresszál, amely ellenállást biztosít a 2,4-diklórfenoxi-ecetsavval (2,4-D) és az ariloxi-fenoxi-propion (AOPP) herbicidekkel szemben;

| D. | mivel a független kutatások során aggályok merültek fel a 2,4-D hatóanyagának az embrió fejlődését veszélyeztető, a születési rendellenességek előfordulásának és az endokrin rendszert zavaró kockázatai tekintetében; mivel nem világos, hogy a 2,4-D-termékek tartalmaznak-e – és ha igen, milyen mértékben – erősen mérgező dioxin- és furánszennyeződést, amelyek az emberekre rákkeltő hatású és az endokrin rendszert károsító anyagok, és amelyek tartósan megmaradnak a környezetben és felhalmozódnak az élelmiszerláncban (6); |
| --- | --- |

D.

mivel a független kutatások során aggályok merültek fel a 2,4-D hatóanyagának az embrió fejlődését veszélyeztető, a születési rendellenességek előfordulásának és az endokrin rendszert zavaró kockázatai tekintetében; mivel nem világos, hogy a 2,4-D-termékek tartalmaznak-e – és ha igen, milyen mértékben – erősen mérgező dioxin- és furánszennyeződést, amelyek az emberekre rákkeltő hatású és az endokrin rendszert károsító anyagok, és amelyek tartósan megmaradnak a környezetben és felhalmozódnak az élelmiszerláncban (6);

| E. | mivel a 2,4-D hatóanyagának jóváhagyását 2015-ben meghosszabbították; mivel a szennyeződések– például a dioxinok és a furánok –jelenlétét bizonyos szint alatt elismerték; mivel a kérelmezőnek információkat kell benyújtania a hatóanyag esetleges endokrin tulajdonságaira vonatkozóan (7); |
| --- | --- |

E.

mivel a 2,4-D hatóanyagának jóváhagyását 2015-ben meghosszabbították; mivel a szennyeződések– például a dioxinok és a furánok –jelenlétét bizonyos szint alatt elismerték; mivel a kérelmezőnek információkat kell benyújtania a hatóanyag esetleges endokrin tulajdonságaira vonatkozóan (7);

| F. | mivel a DAS-40278–9 kukorica Unióba történő behozatala kétségkívül ahhoz vezet, hogy a termesztése másutt – például az Egyesült Államokban, Brazíliában és Argentínában – növekedik, és ezzel párhuzamosan a 2,4-D és az AOPP herbicidek használata is növekedik; mivel a független kutatások során aggályok merültek fel az összehasonlító értékelésben tapasztalható jelentős hiányosságok, valamint a toxikológiai értékelés során tapasztalt súlyos hiányosságok tekintetében is (például a tekintetben, hogy egy takarmányozási tanulmány alkalmával nem került sor az egész üzem vizsgálatára, nem vették figyelembe a hosszú távú vagy halmozott hatásokat, nem vitatták meg a reproduktív rendszerre gyakorolt hatást, valamint az állatokon végzett vizsgálatok módszertani hiányosságait), illetve azzal kapcsolatosan, hogy nem lehet az immunrendszerre gyakorolt lehetséges hatás értékeléséből érdemi következtetést levonni (8); |
| --- | --- |

F.

mivel a DAS-40278–9 kukorica Unióba történő behozatala kétségkívül ahhoz vezet, hogy a termesztése másutt – például az Egyesült Államokban, Brazíliában és Argentínában – növekedik, és ezzel párhuzamosan a 2,4-D és az AOPP herbicidek használata is növekedik; mivel a független kutatások során aggályok merültek fel az összehasonlító értékelésben tapasztalható jelentős hiányosságok, valamint a toxikológiai értékelés során tapasztalt súlyos hiányosságok tekintetében is (például a tekintetben, hogy egy takarmányozási tanulmány alkalmával nem került sor az egész üzem vizsgálatára, nem vették figyelembe a hosszú távú vagy halmozott hatásokat, nem vitatták meg a reproduktív rendszerre gyakorolt hatást, valamint az állatokon végzett vizsgálatok módszertani hiányosságait), illetve azzal kapcsolatosan, hogy nem lehet az immunrendszerre gyakorolt lehetséges hatás értékeléséből érdemi következtetést levonni (8);

| G. | mivel a három hónapos konzultációs időszak alatt a tagállamok számos kritikus észrevételt tettek; ezek az észrevételek többek között az alábbiakra vonatkoztak: hiányzó vagy hiányos adatok, hiányzó magyarázatok, az alkalmazás során egymásnak ellentmondó kijelentések, a vizsgálatok nem megfelelő megtervezése, (például az allergén hatással kapcsolatosan) hiányzó vizsgálatok, a biztonsági értékeléssel kapcsolatos tanulmányok kétes eredményei, az élelmiszer egészén semmilyen 90 napos szubkrónikustoxicitás-vizsgálatra nem került sor, amellyel fel lehetne mérni a kukoricából készített élelmiszeripari termékek fogyasztásának potenciális veszélyét és a kockázatértékeléshez figyelembe vett tanulmányok kiválasztását és kialakítását (9); |
| --- | --- |

G.

mivel a három hónapos konzultációs időszak alatt a tagállamok számos kritikus észrevételt tettek; ezek az észrevételek többek között az alábbiakra vonatkoztak: hiányzó vagy hiányos adatok, hiányzó magyarázatok, az alkalmazás során egymásnak ellentmondó kijelentések, a vizsgálatok nem megfelelő megtervezése, (például az allergén hatással kapcsolatosan) hiányzó vizsgálatok, a biztonsági értékeléssel kapcsolatos tanulmányok kétes eredményei, az élelmiszer egészén semmilyen 90 napos szubkrónikustoxicitás-vizsgálatra nem került sor, amellyel fel lehetne mérni a kukoricából készített élelmiszeripari termékek fogyasztásának potenciális veszélyét és a kockázatértékeléshez figyelembe vett tanulmányok kiválasztását és kialakítását (9);

| H. | mivel mindezen aggályok ellenére az EFSA nem vélte úgy, hogy szükséges lenne a DAS-40278-9 kukoricából származó élelmiszerek/takarmányok forgalomba hozatalát követő ellenőrzése; |
| --- | --- |

H.

mivel mindezen aggályok ellenére az EFSA nem vélte úgy, hogy szükséges lenne a DAS-40278-9 kukoricából származó élelmiszerek/takarmányok forgalomba hozatalát követő ellenőrzése;

| I. | mivel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2017. március 27-én úgy szavazott, hogy nem nyilvánít véleményt; mivel csak az uniós lakosság 36,22 %-át képviselő 9 tagállam szavazott mellette, míg 16 tagállam ellene, 3 pedig tartózkodott; |
| --- | --- |

I.

mivel az 1829/2003/EK rendelet 35. cikkében említett Élelmiszerlánc- és Állategészségügyi Állandó Bizottság 2017. március 27-én úgy szavazott, hogy nem nyilvánít véleményt; mivel csak az uniós lakosság 36,22 %-át képviselő 9 tagállam szavazott mellette, míg 16 tagállam ellene, 3 pedig tartózkodott;

| J. | mivel az 1829/2003/EK rendeletnek a tagállamok számára a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok területükön való felhasználásának korlátozására, illetve megtiltására biztosított lehetőség tekintetében történő módosításáról szóló 2015. április 22-i jogalkotási javaslata (COM(2015)0177) indokolásában, valamint a 182/2011/EU rendelet módosítására irányuló 2017. február 14-i jogalkotási javaslatának indokolásában a Bizottság sajnálatát fejezte ki amiatt, hogy az 1829/2003/EK rendelet hatálybalépése óta az engedélyezésre vonatkozó határozatokat a Bizottság a tagállami bizottságok támogató véleménye nélkül fogadta el, és hogy a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok engedélyezéséről való határozathozatal tekintetében teljesen bevett gyakorlattá vált a dosszié visszaküldése a Bizottsághoz a jogerős határozat meghozatala céljából, noha ez egyébként csupán a kivétel lehetne az eljárás egésze szempontjából; mivel e gyakorlat kapcsán a Bizottság elnöke, Juncker úr is sajnálatosnak tartotta, hogy nem demokratikus (10); |
| --- | --- |

J.

mivel az 1829/2003/EK rendeletnek a tagállamok számára a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok területükön való felhasználásának korlátozására, illetve megtiltására biztosított lehetőség tekintetében történő módosításáról szóló 2015. április 22-i jogalkotási javaslata (COM(2015)0177) indokolásában, valamint a 182/2011/EU rendelet módosítására irányuló 2017. február 14-i jogalkotási javaslatának indokolásában a Bizottság sajnálatát fejezte ki amiatt, hogy az 1829/2003/EK rendelet hatálybalépése óta az engedélyezésre vonatkozó határozatokat a Bizottság a tagállami bizottságok támogató véleménye nélkül fogadta el, és hogy a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok engedélyezéséről való határozathozatal tekintetében teljesen bevett gyakorlattá vált a dosszié visszaküldése a Bizottsághoz a jogerős határozat meghozatala céljából, noha ez egyébként csupán a kivétel lehetne az eljárás egésze szempontjából; mivel e gyakorlat kapcsán a Bizottság elnöke, Juncker úr is sajnálatosnak tartotta, hogy nem demokratikus (10);

| K. | mivel az 1829/2003/EK rendelet módosításáról szóló, 2015. április 22-i jogalkotási javaslatot a Parlament 2015. október 28-án, első olvasatban elutasította (11), továbbá felkérte a Bizottságot, hogy vonja vissza és nyújtson be új javaslatot; |
| --- | --- |

K.

mivel az 1829/2003/EK rendelet módosításáról szóló, 2015. április 22-i jogalkotási javaslatot a Parlament 2015. október 28-án, első olvasatban elutasította (11), továbbá felkérte a Bizottságot, hogy vonja vissza és nyújtson be új javaslatot;

| L. | mivel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló 182/2011/EU rendelet 14. prembulumbekezdése egyértelműen kimondja, hogy: „A különösen érzékeny ágazatokra – különösen az adózásra, a fogyasztók egészségére, az élelmiszer-biztonságra és a környezetvédelemre – vonatkozó egyéb végrehajtásijogiaktus-tervezetek elfogadásának mérlegelésekor a Bizottság a kiegyensúlyozott megoldás érdekében lehetőség szerint úgy fog eljárni, hogy kerülje a fellebbviteli bizottságban a végrehajtási jogi aktus megfelelőségével szemben esetlegesen kialakuló többségi állásponttal való összeütközést.”; |
| --- | --- |

L.

mivel a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló 182/2011/EU rendelet 14. prembulumbekezdése egyértelműen kimondja, hogy: „A különösen érzékeny ágazatokra – különösen az adózásra, a fogyasztók egészségére, az élelmiszer-biztonságra és a környezetvédelemre – vonatkozó egyéb végrehajtásijogiaktus-tervezetek elfogadásának mérlegelésekor a Bizottság a kiegyensúlyozott megoldás érdekében lehetőség szerint úgy fog eljárni, hogy kerülje a fellebbviteli bizottságban a végrehajtási jogi aktus megfelelőségével szemben esetlegesen kialakuló többségi állásponttal való összeütközést.”;

| 1. | úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozat tervezete túllépi az 1829/2003/EK rendeletben meghatározott végrehajtási hatásköröket; |
| --- | --- |

1.

| 2. | úgy véli, hogy a bizottsági végrehajtási határozattervezet nem felel meg az uniós jognak, mivel az nem egyeztethető össze az 1829/2003/EK rendelet célkitűzésével, ami a 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (12) meghatározott általános alapelvekkel összhangban az, hogy alapul szolgáljon az emberi élet és egészség, az állati egészség és jólét, a környezet és a géntechnológiával módosított élelmiszerekre és takarmányokra vonatkozó fogyasztói érdekek magas szintű védelméhez, miközben biztosítja a belső piac hatékony működését; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felszólítja a Bizottságot, hogy vonja vissza végrehajtási határozattervezetét; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felszólítja a Bizottságot, hogy függesszen fel minden, a géntechnológiával módosított szervezetek engedélyezése iránti kérelemre vonatkozó végrehajtási határozatot mindaddig, amíg az engedélyezési eljárást oly módon nem vizsgálják felül, hogy az kezelni tudja az elégtelennek bizonyult jelenlegi eljárás hiányosságait; |
| --- | --- |

4.

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  HL L 268., 2003.10.18., 1. o.

(2)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

(3)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4633

(4)

| — | 2014. január 16-i állásfoglalás a Lepidoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel szembeni ellenálló képesség érdekében géntechnológiával módosított kukoricakészítménynek (Zea mays L., 1507 vonal) a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti termesztés céljából történő forgalomba hozataláról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (HL C 482., 2016.12.23., 110. o.), |
| --- | --- |

—

2014. január 16-i állásfoglalás a Lepidoptera rendbe tartozó egyes kártevőkkel szembeni ellenálló képesség érdekében géntechnológiával módosított kukoricakészítménynek (Zea mays L., 1507 vonal) a 2001/18/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti termesztés céljából történő forgalomba hozataláról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (HL C 482., 2016.12.23., 110. o.),

| — | 2015. december 16-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított NK603 × T25 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló, 2015. december 4-i (EU) 2015/2279 bizottsági végrehajtási határozatról (P8_TA(2015)0456), |
| --- | --- |

—

2015. december 16-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított NK603 × T25 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló, 2015. december 4-i (EU) 2015/2279 bizottsági végrehajtási határozatról (P8_TA(2015)0456),

| — | 2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87705 x MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (P8_TA(2016)0040), |
| --- | --- |

—

2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87705 x MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (P8_TA(2016)0040),

| — | 2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87708 x MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (P8_TA(2016)0039), |
| --- | --- |

—

2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 87708 x MON 89788 szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (P8_TA(2016)0039),

| — | 2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított FG72 (MST-FGØ72-2) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (P8_TA(2016)0038), |
| --- | --- |

—

2016. február 3-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított FG72 (MST-FGØ72-2) szójababot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (P8_TA(2016)0038),

| — | 2016. június 8-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 kukoricát, vagy két vagy három ilyen eseményt ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricákat tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (P8_TA(2016)0271), |
| --- | --- |

—

2016. június 8-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 kukoricát, vagy két vagy három ilyen eseményt ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricákat tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (P8_TA(2016)0271),

| — | 2016. június 8-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított szegfű (Dianthus caryophyllus L., SHD-27531-4-es vonal) forgalomba hozataláról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (P8_TA(2016)0272), |
| --- | --- |

—

2016. június 8-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított szegfű (Dianthus caryophyllus L., SHD-27531-4-es vonal) forgalomba hozataláról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (P8_TA(2016)0272),

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 810 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalára vonatkozó engedély megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (P8_TA(2016)0388), |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 810 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalára vonatkozó engedély megújításáról szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (P8_TA(2016)0388),

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 810 kukoricatermékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (P8_TA(2016)0389), |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított MON 810 kukoricatermékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (P8_TA(2016)0389),

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (P8_TA(2016)0386), |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (P8_TA(2016)0386),

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 1507 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (P8_TA(2016)0387), |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 1507 kukoricaszemek termesztés céljából történő forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (P8_TA(2016)0387),

| — | 2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (P8_TA(2016)0390), |
| --- | --- |

—

2016. október 6-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 gyapotot tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek forgalomba hozatalának engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (P8_TA(2016)0390),

| — | 2017. április 5-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek, valamint a Bt11, 59122, MIR604, 1507 és GA21 genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricák forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (P8_TA(2017)0123), |
| --- | --- |

—

2017. április 5-i állásfoglalás a géntechnológiával módosított Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 kukoricát tartalmazó, abból álló vagy abból előállított termékek, valamint a Bt11, 59122, MIR604, 1507 és GA21 genetikai eseményekből kettőt, hármat vagy négyet ötvöző, géntechnológiával módosított kukoricák forgalomba hozatalának a géntechnológiával módosított élelmiszerekről és takarmányokról szóló 1829/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet alapján történő engedélyezéséről szóló bizottsági végrehajtási határozat tervezetéről (P8_TA(2017)0123),

(5)  Ezen a linken érhető el: https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4633

(6)  http://www.pan-europe.info/sites/pan-europe.info/files/public/resources/reports/pane-2014-risks-of-herbicide-2-4-d.pdf

(7)  A Bizottság (EU) 2015/2033 végrehajtási rendelete (2015. november 13.) a 2,4-D hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyásának meghosszabbításáról és az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról (HL L 298., 2015.11.14., 8. o.).

(8)  Bauer-Panskus/Then: A Testbiotech véleménye az EFSA-nak a DOW AgroSciences LLC (EFSA-GMO-NL-2010-89) a gyomirtó szereknek ellenálló, géntechnológiával módosított DAS-40278-9 kukorica forgalomba hozatalára vonatkozó kérelmével kapcsolatos tudományos véleményéről, amely itt érhető el: https://www.testbiotech.org/node/1862

(9)  Lásd az EFSA kérdéstárát, az EFSA-Q-2010-01326. sz. kérdés G. melléklete, online elérhető: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2010-01326

(10)  Például az Európai Parlament plenáris ülésszakának megnyitásakor elmondott, az új Európai Bizottság politikai iránymutatásairól szóló beszédében (2014. július 15., Strasbourg) és az Unió helyzetéről szóló beszédében (2016. szeptember 14., Strasbourg).

(11)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0379.

(12)  HL L 31., 2002.2.1., 1. o.

---

| 30.8.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 307/75 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 307/75

---

P8_TA(2017)0216

A magyarországi helyzet

Az Európai Parlament 2017. május 17-i állásfoglalása a magyarországi helyzetről (2017/2656(RSP))

(2018/C 307/09)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ), különösen annak 2., 6. és 7. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ), különösen annak 2., 6. és 7. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, különösen annak 4., 12., 13., 14., 16., 18. és 21. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, különösen annak 4., 12., 13., 14., 16., 18. és 21. cikkére,

| — | tekintettel az emberi jogok európai egyezményére és az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélkezési gyakorlatára, különösen a Szabó és Vissy kontra Magyarország, a Karácsony és mások kontra Magyarország, a Magyar Keresztény Mennonita Egyház és mások kontra Magyarország, a Baka kontra Magyarország és az Ilias és Ahmed kontra Magyarország ügyekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok európai egyezményére és az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélkezési gyakorlatára, különösen a Szabó és Vissy kontra Magyarország, a Karácsony és mások kontra Magyarország, a Magyar Keresztény Mennonita Egyház és mások kontra Magyarország, a Baka kontra Magyarország és az Ilias és Ahmed kontra Magyarország ügyekre,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára és a számos, valamennyi tagállamra nézve kötelező emberi jogi ENSZ-szerződésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára és a számos, valamennyi tagállamra nézve kötelező emberi jogi ENSZ-szerződésre,

| — | tekintettel a Bizottság „A jogállamiság megerősítésére irányuló új uniós keret” című, 2014. március 11-i közleményére (COM(2014)0158), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A jogállamiság megerősítésére irányuló új uniós keret” című, 2014. március 11-i közleményére (COM(2014)0158),

| — | tekintettel a magyarországi helyzetről szóló, 2015. december 16-i (1) és június 10-i (2) állásfoglalásaira, „Az alapvető jogok helyzetéről: magyarországi normák és gyakorlatok” című, 2013. július 3-i (3), a közelmúltbeli magyarországi politikai fejleményekről szóló, 2012. február 16-i (4), és a magyar médiatörvényről szóló, 2011. március 10-i (5) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a magyarországi helyzetről szóló, 2015. december 16-i (1) és június 10-i (2) állásfoglalásaira, „Az alapvető jogok helyzetéről: magyarországi normák és gyakorlatok” című, 2013. július 3-i (3), a közelmúltbeli magyarországi politikai fejleményekről szóló, 2012. február 16-i (4), és a magyar médiatörvényről szóló, 2011. március 10-i (5) állásfoglalására,

| — | tekintettel a magyarországi helyzetről az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottsága által 2017. február 27-én tartott meghallgatásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a magyarországi helyzetről az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottsága által 2017. február 27-én tartott meghallgatásra,

| — | tekintettel a magyarországi helyzetről 2017. április 26-án tartott plenáris vitára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a magyarországi helyzetről 2017. április 26-án tartott plenáris vitára,

| — | tekintettel a 27 tagállam vezetői, valamint az Európai Tanács, az Európai Parlament és az Európai Bizottság által tett 2017. március 25-i római nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 27 tagállam vezetői, valamint az Európai Tanács, az Európai Parlament és az Európai Bizottság által tett 2017. március 25-i római nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Közösséget létrehozó szerződés módosításáról szóló lisszaboni szerződés kihirdetéséről szóló 2007. évi CLXVIII. törvényre, amelyet a Magyar Országgyűlés 2007. december 17-én fogadott el, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Közösséget létrehozó szerződés módosításáról szóló lisszaboni szerződés kihirdetéséről szóló 2007. évi CLXVIII. törvényre, amelyet a Magyar Országgyűlés 2007. december 17-én fogadott el,

| — | tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének 2017. április 27-i 2162 (2017) számú, „Aggasztó fejlemények Magyarországon: a nem kormányzati szervezetekről szóló, a civil társadalmat korlátozó törvénytervezet és a Közép-európai Egyetem lehetséges bezárása” című határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének 2017. április 27-i 2162 (2017) számú, „Aggasztó fejlemények Magyarországon: a nem kormányzati szervezetekről szóló, a civil társadalmat korlátozó törvénytervezet és a Közép-európai Egyetem lehetséges bezárása” című határozatára,

| — | tekintettel az Európa Tanács emberi jogi biztosának a menedékkérők automatikus fogva tartását engedélyező új magyarországi törvényről szóló, 2017. március 8-i nyilatkozatára, valamint a Magyar Országgyűlés elnökéhez intézett 2017. április 27-i levelére, amelyben kérte a külföldről támogatott nem kormányzati szervezetekről szóló törvényjavaslat elvetését, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács emberi jogi biztosának a menedékkérők automatikus fogva tartását engedélyező új magyarországi törvényről szóló, 2017. március 8-i nyilatkozatára, valamint a Magyar Országgyűlés elnökéhez intézett 2017. április 27-i levelére, amelyben kérte a külföldről támogatott nem kormányzati szervezetekről szóló törvényjavaslat elvetését,

| — | tekintettel a Bizottság azon határozatára, hogy kötelezettségszegési eljárást indít Magyarország ellen a nemzeti felsőoktatásról szóló törvényt módosító törvénnyel kapcsolatban, valamint tekintettel a többi, Magyarország ellen folyamatban lévő és várható kötelezettségszegési eljárásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság azon határozatára, hogy kötelezettségszegési eljárást indít Magyarország ellen a nemzeti felsőoktatásról szóló törvényt módosító törvénnyel kapcsolatban, valamint tekintettel a többi, Magyarország ellen folyamatban lévő és várható kötelezettségszegési eljárásra,

| — | tekintettel a Bizottság által a magyarországi „Állítsuk meg Brüsszelt!” nemzeti konzultációra adott válaszra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által a magyarországi „Állítsuk meg Brüsszelt!” nemzeti konzultációra adott válaszra,

| — | tekintettel Avramopoulos biztos 2017. március 28-án tett magyarországi látogatására, |
| --- | --- |

—

tekintettel Avramopoulos biztos 2017. március 28-án tett magyarországi látogatására,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság által Timmermans alelnökhöz intézett levélre, amelyben a Bizottság véleményét kérték arról, hogy a határőrizeti területen lefolytatott eljárás szigorításával kapcsolatos egyes törvények módosításáról szóló törvény összeegyeztethető-e az uniós menekültügyi vívmányok rendelkezéseivel, valamint a törvényben említett intézkedések végrehajtása tekintetében az Alapjogi Chartával, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság által Timmermans alelnökhöz intézett levélre, amelyben a Bizottság véleményét kérték arról, hogy a határőrizeti területen lefolytatott eljárás szigorításával kapcsolatos egyes törvények módosításáról szóló törvény összeegyeztethető-e az uniós menekültügyi vívmányok rendelkezéseivel, valamint a törvényben említett intézkedések végrehajtása tekintetében az Alapjogi Chartával,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az Európai Unió az emberi méltóság tiszteletben tartása, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság, valamint az emberi jogok – ideértve a kisebbségekhez tartozó személyek jogait – tiszteletben tartásának értékein alapul, és mivel ezek az értékek univerzálisak és közösek a tagállamokban (az EUSZ 2. cikke); |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió az emberi méltóság tiszteletben tartása, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság, valamint az emberi jogok – ideértve a kisebbségekhez tartozó személyek jogait – tiszteletben tartásának értékein alapul, és mivel ezek az értékek univerzálisak és közösek a tagállamokban (az EUSZ 2. cikke);

| B. | mivel az Európai Unió Alapjogi Chartája része az EU elsődleges jogának, amely tiltja a bármilyen alapú – úgymint nem, faj, szín, etnikai vagy társadalmi származás, genetikai tulajdonság, nyelv, vallás vagy meggyőződés, politikai vagy más vélemény, nemzeti kisebbséghez tartozás, vagyoni helyzet, születés, fogyatékosság, kor vagy szexuális irányultság alapján történő – megkülönböztetést; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Unió Alapjogi Chartája része az EU elsődleges jogának, amely tiltja a bármilyen alapú – úgymint nem, faj, szín, etnikai vagy társadalmi származás, genetikai tulajdonság, nyelv, vallás vagy meggyőződés, politikai vagy más vélemény, nemzeti kisebbséghez tartozás, vagyoni helyzet, születés, fogyatékosság, kor vagy szexuális irányultság alapján történő – megkülönböztetést;

| C. | mivel Magyarország 2004 óta az Európai Unió tagja, és mivel a közvélemény-kutatások szerint a magyar polgárok nagy többsége helyesli az ország európai uniós tagságát; |
| --- | --- |

C.

mivel Magyarország 2004 óta az Európai Unió tagja, és mivel a közvélemény-kutatások szerint a magyar polgárok nagy többsége helyesli az ország európai uniós tagságát;

| D. | mivel a Charta rendelkezése szerint a művészetek és a tudományos kutatás szabad, és a tudományos élet szabadságát tiszteletben kell tartani; mivel a Charta garantálja továbbá az oktatási intézmények demokratikus elvek figyelembevételével történő alapításának szabadságát; |
| --- | --- |

D.

mivel a Charta rendelkezése szerint a művészetek és a tudományos kutatás szabad, és a tudományos élet szabadságát tiszteletben kell tartani; mivel a Charta garantálja továbbá az oktatási intézmények demokratikus elvek figyelembevételével történő alapításának szabadságát;

| E. | mivel az egyesülési szabadságot védelmezni kell, és az élénk civil társadalom létfontosságú szerepet játszik abban, hogy erősödjék a nyilvánosság részvétele a demokratikus folyamatban, illetve erősödjék a kormányok elszámoltathatósága jogi kötelezettségeik tekintetében, beleértve az alapvető jogok és a környezet védelmét, valamint a korrupció elleni fellépést; |
| --- | --- |

E.

mivel az egyesülési szabadságot védelmezni kell, és az élénk civil társadalom létfontosságú szerepet játszik abban, hogy erősödjék a nyilvánosság részvétele a demokratikus folyamatban, illetve erősödjék a kormányok elszámoltathatósága jogi kötelezettségeik tekintetében, beleértve az alapvető jogok és a környezet védelmét, valamint a korrupció elleni fellépést;

| F. | mivel a menedékjog garanciát élvez, tiszteletben tartva 1951. július 28-i Genfi Egyezményt és a hozzá csatolt 1967. január 31-i, a menekültek jogállására vonatkozó jegyzőkönyvet, továbbá az EUSZ-szel és az Európai Unió működéséről szóló szerződéssel (EUMSZ) összhangban; |
| --- | --- |

F.

mivel a menedékjog garanciát élvez, tiszteletben tartva 1951. július 28-i Genfi Egyezményt és a hozzá csatolt 1967. január 31-i, a menekültek jogállására vonatkozó jegyzőkönyvet, továbbá az EUSZ-szel és az Európai Unió működéséről szóló szerződéssel (EUMSZ) összhangban;

| G. | mivel 2016-ban a menedékjog iránti kérelmek 91,54 %-át elutasították; mivel 2015 óta a Magyarországon a menedékjog területén elfogadott új jogszabályok és eljárások arra kényszerítik a menedékkérőket, hogy egy olyan, a magyar területen található tranzitzónán keresztül lépjenek be Magyarországra, amely naponta korlátozott számú – jelenleg 10 – személy számára teszi lehetővé a belépést; mivel nem kormányzati szervezetek többször is beszámoltak arról, hogy a magyar határon lévő migránsokat gyorsított eljárásban, esetenként kegyetlen és erőszakos bánásmódot alkalmazva visszakényszerítik Szerbiába, és védelem iránti kérelmüket nem vizsgálják meg; mivel a magyar kormány nem tett eleget azon kötelezettségének, hogy az uniós joggal összhangban áthelyezze a menedékkérőket; |
| --- | --- |

G.

mivel 2016-ban a menedékjog iránti kérelmek 91,54 %-át elutasították; mivel 2015 óta a Magyarországon a menedékjog területén elfogadott új jogszabályok és eljárások arra kényszerítik a menedékkérőket, hogy egy olyan, a magyar területen található tranzitzónán keresztül lépjenek be Magyarországra, amely naponta korlátozott számú – jelenleg 10 – személy számára teszi lehetővé a belépést; mivel nem kormányzati szervezetek többször is beszámoltak arról, hogy a magyar határon lévő migránsokat gyorsított eljárásban, esetenként kegyetlen és erőszakos bánásmódot alkalmazva visszakényszerítik Szerbiába, és védelem iránti kérelmüket nem vizsgálják meg; mivel a magyar kormány nem tett eleget azon kötelezettségének, hogy az uniós joggal összhangban áthelyezze a menedékkérőket;

| H. | mivel az Európa Tanács emberi jogi biztosa az Emberi Jogok Európai Bíróságának megküldött, a kérelmezők Ausztriából Magyarországra való, a Dublin III. rendelet szerinti átadása miatt Ausztria ellen benyújtott két panaszra vonatkozó, 2016. december 17-i írásbeli észrevételeiben kifejtette, hogy „a Magyarországon az utóbbi hónapokban a menedékjogi szabályozás és gyakorlat terén bevezetett átfogó változtatások miatt jelentős annak a kockázata, hogy az oda visszaküldött menedékkérők emberi jogai sérülnek”; |
| --- | --- |

H.

mivel az Európa Tanács emberi jogi biztosa az Emberi Jogok Európai Bíróságának megküldött, a kérelmezők Ausztriából Magyarországra való, a Dublin III. rendelet szerinti átadása miatt Ausztria ellen benyújtott két panaszra vonatkozó, 2016. december 17-i írásbeli észrevételeiben kifejtette, hogy „a Magyarországon az utóbbi hónapokban a menedékjogi szabályozás és gyakorlat terén bevezetett átfogó változtatások miatt jelentős annak a kockázata, hogy az oda visszaküldött menedékkérők emberi jogai sérülnek”;

| I. | mivel terrorcselekmény elkövetésével vádoltak meg és börtönbüntetésre ítéltek 11 menekültet (az úgynevezett „röszkei 11-eket”), akik 2016. szeptember 16-án, egy nappal a Szerbiával közös magyar határ Magyarország általi lezárása után jelen voltak, így többek között 2016 novemberében egy tisztességtelen bírósági eljárás során Ahmed H. ciprusi illetőségű szíriai állampolgárt 10 éves börtönbüntetésre ítélték pusztán azért, mert a feszültségek oldására megafont használt, és három tárgyat hajított a határrendészekre; |
| --- | --- |

I.

mivel terrorcselekmény elkövetésével vádoltak meg és börtönbüntetésre ítéltek 11 menekültet (az úgynevezett „röszkei 11-eket”), akik 2016. szeptember 16-án, egy nappal a Szerbiával közös magyar határ Magyarország általi lezárása után jelen voltak, így többek között 2016 novemberében egy tisztességtelen bírósági eljárás során Ahmed H. ciprusi illetőségű szíriai állampolgárt 10 éves börtönbüntetésre ítélték pusztán azért, mert a feszültségek oldására megafont használt, és három tárgyat hajított a határrendészekre;

| J. | mivel 2015. december 16-i állásfoglalásának elfogadása óta számos ügyben aggodalmak merültek fel, nevezetesen a közpénzek felhasználásával, a civil társadalmi szervezetek és emberijog-védők elleni támadásokkal, a menedékkérők jogaival, a polgárok tömeges megfigyelésével, az egyesülési szabadsággal, a szólásszabadsággal, a médiapluralizmussal és a Népszabadság bezárásával, a romák jogaival, többek között miskolci romák kilakoltatásával és a roma gyermekek oktatáson belüli szegregációjával, az LMBTI-személyek jogaival, a nők jogaival, az igazságszolgáltatási rendszerrel, többek között a tényleges életfogytig tartó szabadságvesztés lehetővé tételével, a Roma Parlament és a Phralipe Független Cigány Szervezet nem kormányzati szervezetek székhelyükről való kényszer-kilakoltatásával és a Lukács Archívum megszüntetésének veszélyével kapcsolatban; |
| --- | --- |

J.

mivel 2015. december 16-i állásfoglalásának elfogadása óta számos ügyben aggodalmak merültek fel, nevezetesen a közpénzek felhasználásával, a civil társadalmi szervezetek és emberijog-védők elleni támadásokkal, a menedékkérők jogaival, a polgárok tömeges megfigyelésével, az egyesülési szabadsággal, a szólásszabadsággal, a médiapluralizmussal és a Népszabadság bezárásával, a romák jogaival, többek között miskolci romák kilakoltatásával és a roma gyermekek oktatáson belüli szegregációjával, az LMBTI-személyek jogaival, a nők jogaival, az igazságszolgáltatási rendszerrel, többek között a tényleges életfogytig tartó szabadságvesztés lehetővé tételével, a Roma Parlament és a Phralipe Független Cigány Szervezet nem kormányzati szervezetek székhelyükről való kényszer-kilakoltatásával és a Lukács Archívum megszüntetésének veszélyével kapcsolatban;

| K. | mivel az „Állítsuk meg Brüsszelt!” nemzeti konzultáció – a bevándorlással és a terrorizmussal kapcsolatos nemzeti konzultáció és a kormány ahhoz kapcsolódó hirdetési kampánya – tartalma és nyelvezete erőteljesen megtévesztő és elfogult; |
| --- | --- |

K.

mivel az „Állítsuk meg Brüsszelt!” nemzeti konzultáció – a bevándorlással és a terrorizmussal kapcsolatos nemzeti konzultáció és a kormány ahhoz kapcsolódó hirdetési kampánya – tartalma és nyelvezete erőteljesen megtévesztő és elfogult;

| L. | mivel a Szabó és Vissy kontra Magyarország ügyben az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélete szerint a terrorizmus elleni titkos megfigyelésről 2011-ben bevezetett magyar jogszabály sértette a magán- és családi élet, a lakás és a levelezés tiszteletben tartásához való jogot; mivel az Ilias és Ahmed kontra Magyarország ügyben a Bíróság megállapította a röszkei tranzitzónában fennálló feltételek tekintetében a szabadsághoz és a biztonsághoz, valamint a hatékony jogorvoslathoz való jog, a kérelmezők Szerbiába való kiutasítása tekintetében pedig az embertelen vagy megalázó bánásmóddal szembeni védelemhez való jog megsértését; mivel a Baka kontra Magyarország ügyben a Bíróság ítélete szerint Magyarország megsértette Baka András, a Legfelsőbb Bíróság korábbi elnökének a tisztességes eljáráshoz való jogát és véleménynyilvánítási szabadságát; |
| --- | --- |

L.

mivel a Szabó és Vissy kontra Magyarország ügyben az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélete szerint a terrorizmus elleni titkos megfigyelésről 2011-ben bevezetett magyar jogszabály sértette a magán- és családi élet, a lakás és a levelezés tiszteletben tartásához való jogot; mivel az Ilias és Ahmed kontra Magyarország ügyben a Bíróság megállapította a röszkei tranzitzónában fennálló feltételek tekintetében a szabadsághoz és a biztonsághoz, valamint a hatékony jogorvoslathoz való jog, a kérelmezők Szerbiába való kiutasítása tekintetében pedig az embertelen vagy megalázó bánásmóddal szembeni védelemhez való jog megsértését; mivel a Baka kontra Magyarország ügyben a Bíróság ítélete szerint Magyarország megsértette Baka András, a Legfelsőbb Bíróság korábbi elnökének a tisztességes eljáráshoz való jogát és véleménynyilvánítási szabadságát;

| M. | mivel a legutóbbi magyarországi fejlemények – nevezetesen a határőrizeti területen és a menedékjog területén lefolytatott eljárások szigorításával kapcsolatos egyes törvények módosítására irányuló törvény, a nemzeti felsőoktatásról szóló törvény módosításáról szóló, a Közép-európai Egyetemet közvetlenül fenyegető és a közvélemény által széles körben helytelenített törvény, valamint a külföldről támogatott szervezetek átláthatóságáról szóló törvényjavaslat (magyar országgyűlési iromány száma: T/14967) – aggodalomra adnak okot ezeknek az uniós joggal és az Alapjogi Chartával való összeegyeztethetőségét illetően; |
| --- | --- |

M.

mivel a legutóbbi magyarországi fejlemények – nevezetesen a határőrizeti területen és a menedékjog területén lefolytatott eljárások szigorításával kapcsolatos egyes törvények módosítására irányuló törvény, a nemzeti felsőoktatásról szóló törvény módosításáról szóló, a Közép-európai Egyetemet közvetlenül fenyegető és a közvélemény által széles körben helytelenített törvény, valamint a külföldről támogatott szervezetek átláthatóságáról szóló törvényjavaslat (magyar országgyűlési iromány száma: T/14967) – aggodalomra adnak okot ezeknek az uniós joggal és az Alapjogi Chartával való összeegyeztethetőségét illetően;

| 1. | emlékeztet rá, hogy az EUSZ 2. cikkében felsorolt értékek valamennyi európai uniós tagállamban érvényesítendők; |
| --- | --- |

1.

| 2. | sajnálatának ad hangot amiatt, hogy az elmúlt néhány év magyarországi fejleményei nyomán súlyosan romlott a jogállamiság, a demokrácia és az alapvető jogok helyzete, többek közt a véleménynyilvánítás szabadsága, a tudományos élet szabadsága, a migránsok, a menedékkérők és a menekültek emberi jogai, a gyülekezési és egyesülési szabadság, a civil társadalmi szervezetek tevékenységének korlátozása és akadályozása, az egyenlő bánásmódhoz való jog, a kisebbségekhez tartozó személyek – köztük a romák, a zsidók és az LMBTI-személyek – jogai, a szociális jogok, az alkotmányos rendszer működése, az igazságszolgáltatás és egyéb intézmények függetlensége, valamint a korrupcióra és összeférhetetlenségre utaló számos aggasztó állítás tekintetében, amelyek együttvéve rendszerszintű fenyegetést jelenthetnek a jogállamiságra nézve e tagállamban; úgy véli, hogy Magyarország az EU számára olyan vizsgát jelent, melynek során bizonyíthatja, hogy képes és hajlandó választ adni saját alapját képező értékeinek valamely tagállam általi veszélyeztetésére és megsértésére; aggodalommal állapítja meg, hogy néhány más tagállamban a jogállamiság aláásása tekintetében a magyarországihoz hasonló, aggasztó jelek mutatkoznak; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felhívja a magyar kormányt, hogy folytasson párbeszédet a Bizottsággal az ezen állásfoglalásban említett valamennyi kérdésben, különösen a migránsok, menedékkérők és menekültek emberi jogai, az egyesülés szabadsága, az oktatás és a tudományos kutatás szabadsága, a romák oktatáson belüli szegregációja és a várandós nők munkahelyi védelme tekintetében; megismétli, hogy ebben a párbeszédben mindkét félnek pártatlanul, bizonyítékokra alapozva és együttműködően kell részt vennie; felhívja a Bizottságot, hogy értékeléseiről tájékoztassa a Parlamentet; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aggodalmának ad hangot a magyar kormány legutóbbi nyilatkozatai és kezdeményezései miatt, különösen az „Állítsuk meg Brüsszelt!” konzultációs kampány fenntartása és a Közép-európai Egyetem külföldi alkalmazottai elleni vizsgálati jellegű intézkedések miatt, valamint a kormánypárt vezetőinek azon nyilatkozatai miatt, amelyek elleneznek mindennemű, az uniós intézmények és nemzetközi szervezetek ajánlásaival összhangban lévő jogalkotási módosítást; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy e jelzések nem arra utalnak, hogy a magyar hatóságok egyértelműen elkötelezték magukat annak biztosítása mellett, hogy fellépéseik megfeleljenek az elsődleges és másodlagos uniós jognak; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felhívja a Bizottságot, hogy szigorúan ellenőrizze az uniós források magyar kormány általi felhasználását, különösen a menekültügy és a migráció, a nyilvános kommunikáció, az oktatás, a társadalmi befogadás és a gazdaságfejlesztés területén, annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi társfinanszírozott projekt maradéktalanul megfeleljen mind az elsődleges, mind a másodlagos uniós jognak; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felhívja ugyanakkor a magyar kormányt, hogy helyezze hatályon kívül a határőrizeti területen és a menedékjog területén lefolytatott eljárások szigorításával kapcsolatos egyes törvények módosítására irányuló törvényt, és a nemzeti felsőoktatásról szóló törvény módosításáról szóló törvényt, valamint vonja vissza a külföldről támogatott szervezetek átláthatóságáról szóló törvényjavaslatot (magyar országgyűlési iromány száma: T/14967); |
| --- | --- |

6.

| 7. | nyomatékosan kéri a magyar kormányt, hogy haladéktalanul függessze fel a felsőoktatási törvény módosításáról szóló törvényben foglalt valamennyi határidőt, haladéktalanul indítson párbeszédet az Egyesült Államok érintett hatóságaival az amerikai akkreditációval rendelkező diplomákat kiadó Közép-európai Egyetem jövőbeli működésének biztosítása érdekében, és nyilvánosan vállaljon kötelezettséget arra, hogy az egyetem szabad intézményként Budapesten maradhat; |
| --- | --- |

7.

| 8. | sajnálja, hogy a Bizottság nem reagált a Parlament azon – a magyarországi helyzetről szóló, 2015. június 10-i és 2015. december 16-i állásfoglalásában foglalt – kérésére, hogy aktiválja a jogállamiság megerősítésére irányuló uniós keretét annak érdekében, hogy az érintett tagállammal folytatott párbeszéd révén megelőzze a jogállamiságot rendszerszinten fenyegető veszélyek további fokozódását; úgy véli, hogy a jelenlegi bizottsági megközelítés elsősorban a jogszabályok marginális, technikai vonatkozásaival foglalkozik, figyelmen kívül hagyva a tendenciákat, az ismétlődő mintákat és az intézkedéseknek a jogállamiságra és az alapvető jogokra gyakorolt együttes hatását; úgy véli, hogy a kötelezettségszegési eljárások a legtöbb esetben nem eredményeztek tényleges változásokat és nem kezelték a helyzetet annak szélesebb összefüggésében; |
| --- | --- |

8.

| 9. | úgy ítéli meg, hogy a jelenlegi magyarországi helyzet az EUSZ 2. cikkében foglalt értékek súlyos megsértése egyértelmű veszélyének minősül, és indokolja az EUSZ 7. cikkének (1) bekezdése szerinti eljárás megindítását; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ennek megfelelően utasítja Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságát, hogy kezdje meg az eljárást, és készítsen különjelentést annak érdekében, hogy a plenáris ülés az eljárási szabályzat 83. cikkével összhangban szavazzon a Tanácsot az EUSZ 7. cikkének (1) bekezdése szerinti intézkedésre felhívó, indokolással ellátott javaslatról; |
| --- | --- |

10.

| 11. | megismétli, hogy a Parlament 2016. október 25-i, a demokráciával, a jogállamisággal és az alapvető jogokkal foglalkozó uniós mechanizmus létrehozásáról szóló állásfoglalásának (6) megfelelően rendszeres, valamennyi tagállam, valamint a Tanács, a Bizottság és a Parlament részvételével zajló ellenőrzési folyamatra és párbeszédre van szükség az EU alapvető értékeinek – a demokrácia, az alapjogok és a jogállamiság – megóvása, továbbá a kettős mérce elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

11.

| 12. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak és a Tanácsnak, Magyarország elnökének, kormányának és parlamentjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az Európa Tanácsnak. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0461.

(2)  HL C 407., 2016.11.4., 46. o.

(3)  HL C 75., 2016.2.26., 52. o.

(4)  HL C 249. E, 2013.8.30., 27. o.

(5)  HL C 199. E, 2012.7.7., 154. o.

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0409.

---

| 30.8.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 307/79 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 307/79

---

P8_TA(2017)0217

Az egész életen át tartó tanulás európai képesítési keretrendszere

Az Európai Parlament 2017. május 17-i állásfoglalása az egész életen át tartó tanulás európai képesítési keretrendszeréről (2016/2798(RSP))

(2018/C 307/10)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az egész életen át tartó tanulás európai képesítési keretrendszeréről, valamint az egész életen át tartó tanulás európai képesítési keretrendszerének létrehozásáról szóló, 2008. április 23-i európai parlamenti és tanácsi ajánlás hatályon kívül helyezéséréről szóló tanácsi ajánlásra irányuló javaslatra (COM(2016)0383), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egész életen át tartó tanulás európai képesítési keretrendszeréről, valamint az egész életen át tartó tanulás európai képesítési keretrendszerének létrehozásáról szóló, 2008. április 23-i európai parlamenti és tanácsi ajánlás hatályon kívül helyezéséréről szóló tanácsi ajánlásra irányuló javaslatra (COM(2016)0383),

| — | tekintettel az „Új európai készségfejlesztési program” című, 2016. június 10-i bizottsági közleményre (COM(2016)0381), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Új európai készségfejlesztési program” című, 2016. június 10-i bizottsági közleményre (COM(2016)0381),

| — | tekintettel az egész életen át tartó tanulás európai képesítési keretrendszerének létrehozásáról szóló, 2008. április 23-i európai parlamenti és tanácsi ajánlásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egész életen át tartó tanulás európai képesítési keretrendszerének létrehozásáról szóló, 2008. április 23-i európai parlamenti és tanácsi ajánlásra (1),

| — | tekintettel a képesítések és a szakmai alkalmasság átláthatóságának egységes közösségi keretéről (Europass) szóló, 2004. december 15-i 2241/2004/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (2), amely kereten keresztül az egyének be tudják mutatni készségeiket és képesítéseiket, |
| --- | --- |

—

tekintettel a képesítések és a szakmai alkalmasság átláthatóságának egységes közösségi keretéről (Europass) szóló, 2004. december 15-i 2241/2004/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (2), amely kereten keresztül az egyének be tudják mutatni készségeiket és képesítéseiket,

| — | tekintettel az oktatás és képzés terén 2020-ig folytatott európai együttműködés új, prioritásaira, amelyeket az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszerének végrehajtásáról (Oktatás és képzés 2020) szóló, 2015. évi tanácsi és bizottsági közös jelentés (3) határoz meg, |
| --- | --- |

—

tekintettel az oktatás és képzés terén 2020-ig folytatott európai együttműködés új, prioritásaira, amelyeket az oktatás és a képzés terén folytatott európai együttműködés stratégiai keretrendszerének végrehajtásáról (Oktatás és képzés 2020) szóló, 2015. évi tanácsi és bizottsági közös jelentés (3) határoz meg,

| — | tekintettel a nem formális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítéséről szóló, 2012. december 20-i tanácsi ajánlásra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nem formális és az informális tanulás eredményeinek érvényesítéséről szóló, 2012. december 20-i tanácsi ajánlásra (4),

| — | tekintettel az előzetes nem formális és informális tanulás felsőoktatásban való elismeréséről szóló, az Eurydice által készített áttekintésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az előzetes nem formális és informális tanulás felsőoktatásban való elismeréséről szóló, az Eurydice által készített áttekintésre,

| — | tekintettel a készségek, kompetenciák, képesítések és foglalkozások többnyelvű európai osztályozására (ESCO), amely az európai képesítési keretrendszerrel (EKKR) együtt közös formátumot fog használni a képesítésekkel kapcsolatos információk elektronikus úton történő közzétételére, ahogyan azt a javaslat VI. melléklete tartalmazza, |
| --- | --- |

—

tekintettel a készségek, kompetenciák, képesítések és foglalkozások többnyelvű európai osztályozására (ESCO), amely az európai képesítési keretrendszerrel (EKKR) együtt közös formátumot fog használni a képesítésekkel kapcsolatos információk elektronikus úton történő közzétételére, ahogyan azt a javaslat VI. melléklete tartalmazza,

| — | tekintettel a szakképzés európai minőségbiztosítási referenciakeretének (EQAVET létrehozásáról szóló, 2009. június 18-i európai parlamenti és tanácsi ajánlásra (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szakképzés európai minőségbiztosítási referenciakeretének (EQAVET létrehozásáról szóló, 2009. június 18-i európai parlamenti és tanácsi ajánlásra (5),

| — | tekintettel a független európai felsőoktatási minőségbiztosítási nyilvántartásra (6), amelyben azok a minőségbiztosítási ügynökségek szerepelnek, amelyek bizonyították a felsőoktatási minőségbiztosítás európai sztenderdjeinek és irányelveinek (ESG) lényegi betartását, |
| --- | --- |

—

tekintettel a független európai felsőoktatási minőségbiztosítási nyilvántartásra (6), amelyben azok a minőségbiztosítási ügynökségek szerepelnek, amelyek bizonyították a felsőoktatási minőségbiztosítás európai sztenderdjeinek és irányelveinek (ESG) lényegi betartását,

| — | tekintettel az európai kreditátviteli és -gyűjtési rendszerre (ECTS) (7), amelyet az európai felsőoktatási térséggel, valamint az Európai Parlament és a Tanács 2009. június 18-i ajánlásával (8) létrehozott európai szakképzési kreditrendszerrel (ECVET) összefüggésben hoztak létre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai kreditátviteli és -gyűjtési rendszerre (ECTS) (7), amelyet az európai felsőoktatási térséggel, valamint az Európai Parlament és a Tanács 2009. június 18-i ajánlásával (8) létrehozott európai szakképzési kreditrendszerrel (ECVET) összefüggésben hoztak létre,

| — | tekintettel a felsőoktatásban zajló bolognai folyamatra, a 2015. évi jereváni miniszteri közleményre és „Az európai felsőoktatási térség 2015-ben: jelentés a bolognai folyamat megvalósításáról” című jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a felsőoktatásban zajló bolognai folyamatra, a 2015. évi jereváni miniszteri közleményre és „Az európai felsőoktatási térség 2015-ben: jelentés a bolognai folyamat megvalósításáról” című jelentésre,

| — | tekintettel az „Erasmus+” elnevezésű uniós oktatási, képzési, ifjúsági és sportprogram létrehozásáról szóló, 2013. december 11-i 1288/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Erasmus+” elnevezésű uniós oktatási, képzési, ifjúsági és sportprogram létrehozásáról szóló, 2013. december 11-i 1288/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (9),

| — | tekintettel az Európa Tanács egyezményére a felsőoktatási képesítéseknek az európai régióban történő elismeréséről (a lisszaboni elismerési egyezmény), valamint a képesítési keretrendszerek külföldi képesítések elismerése során történő alkalmazásáról szóló ajánlásra, amely kifejezetten utal az EKKR-re mint a tanulmányok elismerése során alkalmazandó eszközre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács egyezményére a felsőoktatási képesítéseknek az európai régióban történő elismeréséről (a lisszaboni elismerési egyezmény), valamint a képesítési keretrendszerek külföldi képesítések elismerése során történő alkalmazásáról szóló ajánlásra, amely kifejezetten utal az EKKR-re mint a tanulmányok elismerése során alkalmazandó eszközre,

| — | tekintettel a „Szélesebb körű részvétel a méltányosság és a növekedés érdekében: a szociális dimenzió és az egész életen át tartó tanulás 2020-ig az európai felsőoktatási térségben megvalósítandó fejlesztésének stratégiája” című dokumentumra, amely az EKKR-ben részt vevő valamennyi országra vonatkozik, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Szélesebb körű részvétel a méltányosság és a növekedés érdekében: a szociális dimenzió és az egész életen át tartó tanulás 2020-ig az európai felsőoktatási térségben megvalósítandó fejlesztésének stratégiája” című dokumentumra, amely az EKKR-ben részt vevő valamennyi országra vonatkozik,

| — | tekintettel a nem formális és az informális tanulás UNESCO-tagállamokban történő elismeréséről, érvényesítéséről és akkreditálásáról szóló 2015. évi UNESCO-jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nem formális és az informális tanulás UNESCO-tagállamokban történő elismeréséről, érvényesítéséről és akkreditálásáról szóló 2015. évi UNESCO-jelentésre,

| — | tekintettel a 2013. november 20-i 2013/55/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (10) módosított, a szakmai képesítések elismeréséről szóló ,2005. szeptember 7-i 2005/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013. november 20-i 2013/55/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvvel (10) módosított, a szakmai képesítések elismeréséről szóló ,2005. szeptember 7-i 2005/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (11),

| — | tekintettel az egész életen át tartó tanulás európai képesítési keretrendszeréről a Bizottsághoz intézett kérdésre (O-000038/2017 – B8-0218/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egész életen át tartó tanulás európai képesítési keretrendszeréről a Bizottsághoz intézett kérdésre (O-000038/2017 – B8-0218/2017),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a készségek megfelelő elismerése, megértése és értékelése túlmutat azon, amit a munkaerőpiac megkövetel; mivel a munkaerőpiacon elérhető és keresett készségek javát szolgálná egy olyan EKKR, amely képes az említett készségek meghatározására és a készségkereslet és -kínálat összekapcsolására, és ezáltal társadalmi és gazdasági előnyöket biztosít; mivel mindenképpen segíteni kell az egyéneket abban, hogy egész életük során szerezhessenek új kompetenciákat és készségeket, és felfrissíthessék a meglévőket; |
| --- | --- |

A.

mivel a készségek megfelelő elismerése, megértése és értékelése túlmutat azon, amit a munkaerőpiac megkövetel; mivel a munkaerőpiacon elérhető és keresett készségek javát szolgálná egy olyan EKKR, amely képes az említett készségek meghatározására és a készségkereslet és -kínálat összekapcsolására, és ezáltal társadalmi és gazdasági előnyöket biztosít; mivel mindenképpen segíteni kell az egyéneket abban, hogy egész életük során szerezhessenek új kompetenciákat és készségeket, és felfrissíthessék a meglévőket;

| B. | mivel a képesítések jobb összehasonlíthatósága javítja a migráns munkavállalók elhelyezkedési lehetőségeit és szakmai fejlődését; |
| --- | --- |

B.

mivel a képesítések jobb összehasonlíthatósága javítja a migráns munkavállalók elhelyezkedési lehetőségeit és szakmai fejlődését;

| C. | mivel hangsúlyt kellene helyezni az IKT-kompetenciákra, és olyan intézkedéseket kellene bevezetni, amelyek segítenek az embereknek ezek megszerzésében és érvényesítésében; |
| --- | --- |

C.

mivel hangsúlyt kellene helyezni az IKT-kompetenciákra, és olyan intézkedéseket kellene bevezetni, amelyek segítenek az embereknek ezek megszerzésében és érvényesítésében;

| D. | mivel a társadalom által támasztott új kihívások, valamint a technológiai és demográfiai változás figyelembevételével az EKKR – további fejlesztése révén – támogathatja az egész életen át tartó tanulást mind az egyenlő esélyek és az oktatási igazságosság támogatása, mind az oktatási és képzési rendszerek közötti átjárhatóság javítása tekintetében; mivel az oktatásnak és a képzésnek – a polgárok holisztikus módon történő továbbképzése és oktatása útján – segítenie kell az embereket abban, hogy bármilyen felmerülő körülményhez alkalmazkodni tudjanak, kritikus szemlélettel és önbizalommal rendelkezzenek, függetlenné váljanak, továbbá elsajátítsák a 21. században szükséges készségeket; |
| --- | --- |

D.

mivel a társadalom által támasztott új kihívások, valamint a technológiai és demográfiai változás figyelembevételével az EKKR – további fejlesztése révén – támogathatja az egész életen át tartó tanulást mind az egyenlő esélyek és az oktatási igazságosság támogatása, mind az oktatási és képzési rendszerek közötti átjárhatóság javítása tekintetében; mivel az oktatásnak és a képzésnek – a polgárok holisztikus módon történő továbbképzése és oktatása útján – segítenie kell az embereket abban, hogy bármilyen felmerülő körülményhez alkalmazkodni tudjanak, kritikus szemlélettel és önbizalommal rendelkezzenek, függetlenné váljanak, továbbá elsajátítsák a 21. században szükséges készségeket;

| E. | mivel a tudás, a készségek és a kompetenciák folyamatos fejlesztése – más szóval az egész életen át tartó tanulás – hozzájárulhat az egyes emberek munkavállalással és életmóddal kapcsolatos döntéseinek javításához és ahhoz, hogy ki tudjanak teljesedni, ily módon a társadalom javát szolgálva, javítva az emberek esélyét arra, hogy állást találjanak, és biztonságossá téve a szakmai életutakat; |
| --- | --- |

E.

mivel a tudás, a készségek és a kompetenciák folyamatos fejlesztése – más szóval az egész életen át tartó tanulás – hozzájárulhat az egyes emberek munkavállalással és életmóddal kapcsolatos döntéseinek javításához és ahhoz, hogy ki tudjanak teljesedni, ily módon a társadalom javát szolgálva, javítva az emberek esélyét arra, hogy állást találjanak, és biztonságossá téve a szakmai életutakat;

| F. | mivel az EKKR egyik célja, hogy megkönnyítse az oktatási rendszerek közötti összehasonlítást, és ezzel nemzeti és ágazati szinten lendületet adjon a változásnak és a reformoknak, az Európa 2020 stratégia és az Oktatás és képzés 2020 keret célkitűzéseinek elérése érdekében; |
| --- | --- |

F.

mivel az EKKR egyik célja, hogy megkönnyítse az oktatási rendszerek közötti összehasonlítást, és ezzel nemzeti és ágazati szinten lendületet adjon a változásnak és a reformoknak, az Európa 2020 stratégia és az Oktatás és képzés 2020 keret célkitűzéseinek elérése érdekében;

| G. | mivel amiatt, hogy a tagállamok nem elég elhivatottak, és az eddigiekben felmutatott kötelezettségvállalásaik ellenére továbbra hiányzik a képesítések átláthatósága, és alacsony a külföldi képesítések elismerési aránya; mivel a képesítések még átláthatóbbá és összehasonlíthatóbbá tételéhez az EKKR-t ki kell igazítani; |
| --- | --- |

G.

mivel amiatt, hogy a tagállamok nem elég elhivatottak, és az eddigiekben felmutatott kötelezettségvállalásaik ellenére továbbra hiányzik a képesítések átláthatósága, és alacsony a külföldi képesítések elismerési aránya; mivel a képesítések még átláthatóbbá és összehasonlíthatóbbá tételéhez az EKKR-t ki kell igazítani;

| H. | mivel az EKKR-nek átfogó keretet kell nyújtania a felhasználók számára, és támogatnia kell a tagállamok hatóságai, a szociális partnerek, az oktatási és képzési szolgáltatók, a szakszervezetek, a civil társadalom és más érdekelt felek közötti nemzetközi szintű együttműködést; |
| --- | --- |

H.

mivel az EKKR-nek átfogó keretet kell nyújtania a felhasználók számára, és támogatnia kell a tagállamok hatóságai, a szociális partnerek, az oktatási és képzési szolgáltatók, a szakszervezetek, a civil társadalom és más érdekelt felek közötti nemzetközi szintű együttműködést;

| I. | mivel nemzeti képesítési keretrendszereiken belül csak Hollandia és Svédország rendelkeznek külön eljárásokkal a nem formális képesítések elismerésére; mivel nincs olyan tagállam, amely nemzeti képesítési keretrendszerein belül külön eljárással rendelkezne az informális tanulásra vonatkozóan; |
| --- | --- |

I.

mivel nemzeti képesítési keretrendszereiken belül csak Hollandia és Svédország rendelkeznek külön eljárásokkal a nem formális képesítések elismerésére; mivel nincs olyan tagállam, amely nemzeti képesítési keretrendszerein belül külön eljárással rendelkezne az informális tanulásra vonatkozóan;

| J. | mivel a tagállamoknak az EKKR-rel összhangban mihamarabb, de legkésőbb 2018-ig intézkedéseket kell hozniuk a nemzeti képesítési keretrendszerekhez kapcsolt nem formális és informális tanulás elismerésére, ideértve az önkéntes tevékenységek során megszerzett készségeket is; |
| --- | --- |

J.

mivel a tagállamoknak az EKKR-rel összhangban mihamarabb, de legkésőbb 2018-ig intézkedéseket kell hozniuk a nemzeti képesítési keretrendszerekhez kapcsolt nem formális és informális tanulás elismerésére, ideértve az önkéntes tevékenységek során megszerzett készségeket is;

| K. | mivel a tagállamok a 2015. évi jereváni közleményben kifejezetten kötelezettséget vállaltak arra, hogy a képesítések elismeréséről szóló lisszaboni egyezménynek való teljes körű megfelelés érdekében felülvizsgálják nemzeti jogszabályaikat, továbbá módosítják nemzeti képesítési keretrendszereiket abból a célból, hogy az egyes keretrendszereken belüli tanulási útvonalak megfelelően biztosíthassák az előzetes tanulás elismerését; |
| --- | --- |

K.

mivel a tagállamok a 2015. évi jereváni közleményben kifejezetten kötelezettséget vállaltak arra, hogy a képesítések elismeréséről szóló lisszaboni egyezménynek való teljes körű megfelelés érdekében felülvizsgálják nemzeti jogszabályaikat, továbbá módosítják nemzeti képesítési keretrendszereiket abból a célból, hogy az egyes keretrendszereken belüli tanulási útvonalak megfelelően biztosíthassák az előzetes tanulás elismerését;

| L. | mivel az iskolai tananyag minőségének garantálása és az oktatási rendszerek megszervezése a tagállamok felelőssége és kizárólagos hatásköre; mivel az EKKR nem befolyásolja ezt a felelősséget; |
| --- | --- |

L.

mivel az iskolai tananyag minőségének garantálása és az oktatási rendszerek megszervezése a tagállamok felelőssége és kizárólagos hatásköre; mivel az EKKR nem befolyásolja ezt a felelősséget;

| M. | mivel jelenleg eltérések figyelhetők meg a régiók – különösen a határokon átnyúló régiók – között a bizonyítványok elismerése tekintetében, és ez foglalkoztathatósági különbségekhez vezet; |
| --- | --- |

M.

mivel jelenleg eltérések figyelhetők meg a régiók – különösen a határokon átnyúló régiók – között a bizonyítványok elismerése tekintetében, és ez foglalkoztathatósági különbségekhez vezet;

| N. | mivel a könyvtárak – akár nyilvánosak, akár nem – jelentősen hozzájárulnak az egész életen át tartó tanuláshoz, valamint az olvasás és a digitális műveltség javításához; |
| --- | --- |

N.

mivel a könyvtárak – akár nyilvánosak, akár nem – jelentősen hozzájárulnak az egész életen át tartó tanuláshoz, valamint az olvasás és a digitális műveltség javításához;

| O. | mivel jelenleg összesen 39 ország vesz részt az EKKR-ben, és ebbe beletartoznak uniós tagállamok, EGT-országok, uniós tagjelölt országok, potenciális tagjelöltek (Bosznia és Hercegovina, Koszovó), valamint Svájc; |
| --- | --- |

O.

mivel jelenleg összesen 39 ország vesz részt az EKKR-ben, és ebbe beletartoznak uniós tagállamok, EGT-országok, uniós tagjelölt országok, potenciális tagjelöltek (Bosznia és Hercegovina, Koszovó), valamint Svájc;

| 1. | elismeri a Bizottság arra irányuló kezdeményezését, hogy felülvizsgálja az EKKR-t és a továbbiakban is támogassa az európai oktatási és képzési rendszerek korszerűsítését, továbbra is tiszteletben tartva a nemzeti hatásköröket, és garantálva a tagállami oktatási rendszerek sajátos jellemzőinek megőrzését; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rámutat arra, hogy a kritikus és az adott kereteken túllépő gondolkodás előmozdítása elengedhetetlen a jövőben szükséges új készségek kialakításához; |
| --- | --- |

2.

| 3. | javasolja annak a sokféle, nem csupán technikai, hanem manuális készségnek a megőrzését, amelyeket a generációk átörökítettek, és amelyek lehetővé tették a kézműves ágazatok fejlődését és növekedését, ezeket ugyanis védelmezni kell, mert általuk őrizhető meg az egyes tagállamok saját identitása; |
| --- | --- |

3.

| 4. | megjegyzi, hogy az EKKR egyik feladata a tagállamokban szerzett képesítések összehasonlíthatóságának növelése, megőrizve ugyanakkor a nemzeti oktatási rendszerek sajátosságait; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rámutat arra, hogy az Uniónak lehetővé kellene tennie, hogy életkortól vagy státusztól függetlenül mindenkinek láthatóbbá váljanak készségei és kompetenciái, azok is, amelyeket önkéntes tevékenység során szerzett, és ezeket – függetlenül e készségek és kompetenciák megszerzésének helyétől és módjától – egyértelmű és hozzáférhető módon jobban el lehessen ismerni, különösen a határokon átnyúló térségekben; rámutat arra, hogy a tagállamoknak nagyobb erőfeszítéseket kell tenniük a képesítések gyorsabb és hatékonyabb elismerése és azok EKKR-szinteknek való megfeleltetése érdekében; |
| --- | --- |

5.

| 6. | emlékeztet arra, hogy a rendszer minőségének és a benne rejlő lehetőségek fellendítése érdekében hangsúlyt kell helyezni az EKKR végrehajtására; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nagyobb rugalmasságot javasol a nemzeti képesítési keretrendszerek EKKR-nek való megfeleltetésének naprakészen tartása tekintetében; |
| --- | --- |

7.

| 8. | emlékeztet arra, hogy az EKKR egyik fő feladata, hogy megkönnyítse és elősegítse a képesítések különböző oktatási és képzési rendszerek közötti átvitelét és a formális és informális képzés és oktatás érvényesítését annak érdekében, hogy lehetővé váljon a transznacionális szakmai és oktatási célú mobilitás, kezelni lehessen a strukturális munkaerőhiányt az európai munkaerőpiacon, valamint jobban ki lehessen elégíteni a polgárok és az egész társadalom igényeit; |
| --- | --- |

8.

| 9. | felszólítja a Bizottságot, hogy fontolja meg, hogy a három horizontális területen (tudás, készségek és kompetenciák) szükség van-e további felülvizsgálatra átfogóbbá és egyértelműbbé tételük érdekében; szorgalmazza a kulcskompetenciák 2006. évi európai referenciakeretének értékes forrásként és fő dokumentumként való alkalmazását a egyes uniós keretek közötti nagyobb terminológiai összhang megvalósítása és ezáltal valóban a tanulási kimenetre alapuló megközelítés kialakítása érdekében; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felhívja a figyelmet a jövőben várható készségigény előrejelzésére szolgáló eszközök elemzésének és kifejlesztésének jelentőségére; ezért ösztönzi a tagállamokat és az összes érdekelt felet, például a munkaadókat, hogy osszák meg ezzel kapcsolatos bevált gyakorlataikat; |
| --- | --- |

10.

| 11. | hangsúlyozza a képzési rendszerek és a tanulószerződéses gyakorlati képzések jelentőségét a készségek formálásában; ezért hangsúlyozza, hogy a tagállamokban elő kell mozdítani az olyan duális képzési rendszereket, amelyek összekapcsolják a vállalati tanulószerződéses gyakorlatokat és a szakképző intézményeknél történő oktatást; emlékeztet arra, hogy a munkaadók és a vállalkozók kulcsszerepet játszanak a munkahelyi és a tanulószerződéses gyakorlati képzésben, és véleménye szerint ezt a szerepet továbbra is támogatni és fejleszteni kell; |
| --- | --- |

11.

| 12. | javasolja, hogy az EKKR kellőképpen kapcsolódjon a társadalmi igényekhez, többek között a munkaerőpiaci követelményekhez, hogy az Európa 2020 célkitűzéseinek elérése érdekében fokozni lehessen az európai gazdaság versenyképességét és segíteni lehessen az embereket a bennük rejlő lehetőségek kiaknázásában; |
| --- | --- |

12.

| 13. | hangsúlyozza, hogy az EKKR adta lehetőségeket teljes mértékben ki kell használni a tanulók és a munkavállalók Unión belüli mobilitásának ösztönzése és elősegítése érdekében, ilyen módon támogatva az egész életen át tartó tanulást és ösztönözve a mobil és rugalmas munkaerő egész Európában történő fejlesztését a gazdasági kihívások és a piaci globalizáció korában; |
| --- | --- |

13.

| 14. | hangsúlyozza, hogy számos tagállam az EKKR nyolc szintjére alapozott saját nemzeti képesítési keretrendszere végrehajtásának még csupán korai szakaszában van; felszólítja a Bizottságot, hogy ösztönözze a tagállamokat e folyamat további végrehajtásának a biztosítására; |
| --- | --- |

14.

| 15. | hangsúlyozza az ESCO (a készségek, kompetenciák, képesítések és foglalkozások európai osztályozása) kezdeményezés jelentőségét, amely 25 nyelven meghatározza és osztályokba sorolja az uniós munkaerőpiac, oktatás és képzés számára releváns készségeket, kompetenciákat, képesítéseket és foglalkozásokat; |
| --- | --- |

15.

| 16. | felszólít a nem formális és informális tanulási folyamatok biztosítására, gyors érvényesítésére és elismerésére vonatkozó közös európai elvek határozott támogatására és előmozdítására, ez ugyanis különösen fontos az „atipikus” tanulók befogadása szempontjából; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy egyre több az olyan, ágazatalapú képzési program, amelyet be kellene vonni az érvényesítési folyamatba, és hangsúlyozza, hogy külön figyelmet kellene fordítani az idősek, a fogyatékossággal élők, a tartós munkanélküliek, az idősebb munkavállalók és egyéb csoportok képesítéseire; ösztönzi a Bizottságot, hogy vizsgálja meg annak lehetőségét, hogy az ECVET-kreditek felhasználhatók-e az informális és a nem formális tanulás érvényesítésére és elismerésére; úgy véli, hogy nem kerül sor a formális eredmények elértéktelenedésére; |
| --- | --- |

16.

| 17. | hangsúlyozza, hogy megfelelőbb koordinációra van szükség az EKKR és más meglévő elismerési és átláthatósági eszközök, például az ECVET, az európai kreditátviteli és -gyűjtési rendszer és az Europass között, támogatva a minőségbiztosítási rendszereket, a szinergikus hatások megteremtése és az átláthatósági eszközök hatékonyságának növelése érdekében; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ajánlja, hogy a Bizottság hozzon létre önértékelési eszközt a munkaadók számára az EKKR hatékonyabb felhasználása érdekében; ösztönzi a munkaadókat, hogy gondolkodjanak kritikusan a foglalkoztatáshoz szükséges készségek és képesítések szintjéről; |
| --- | --- |

18.

| 19. | hangsúlyozza, hogy az EKKR-en belül a tanulási eredmények meghatározása esetleges kockázatokkal jár, ugyanis hatással van a tantervekre; hangsúlyozza, hogy az Unióban és az egyéb részt vevő országokban fontos az oktatási rendszerek sokszínűsége; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kéri a fennmaradó tagállamokat, hogy haladéktalanul kapcsolják nemzeti képesítési keretrendszereiket az EKKR-hez; gyorsabb tempót sürget az elismerés valamennyi fennmaradó akadályának felszámolásában; |
| --- | --- |

20.

| 21. | azt javasolja, hogy a Bizottság értékelje újra az EKKR fejlesztésének költségeit, ugyanis jelenleg semmilyen kiegészítő kiadás nincsen tervben; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az EKKER felülvizsgálatához szükséges munka mennyiségét alábecsülik; |
| --- | --- |

21.

| 22. | sürgeti a tagállamokat, hogy oktatási és képzési rendszereik tekintetében kövessenek a szociális dimenziót figyelembe vevő stratégiákat, hogy fellendíthessék az esélyegyenlőség támogatását, javíthassák az oktatási igazságosságot, felvehessék a harcot az egyenlőtlenséggel szemben, és biztosíthassák az oktatási és képzési rendszerek közötti jobb átjárhatóságot; kéri a Bizottságot, hogy támogassa ebben a tagállamokat; |
| --- | --- |

22.

| 23. | felszólítja a Bizottságot, hogy az oktatási és képzési rendszerek szociális szerepének megőrzése, valamint a képesítésekhez való hozzáférés biztosítása érdekében a modernizálási menetrend keretében vizsgálja felül azt az álláspontját, hogy a szakképzésben és a felsőoktatásban, valamint a tandíj tekintetében a teljesítményalapú finanszírozást támogatja; |
| --- | --- |

23.

| 24. | sürgeti a Bizottságot, hogy egyértelműsítse az európai szakképzési kreditrendszer és az európai kreditátviteli és -gyűjtési rendszer várható szerepeit, hogy a felülvizsgálat átláthatóbb legyen az érdekeltek számára; |
| --- | --- |

24.

| 25. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fordítsanak külön figyelmet arra a kötelezettségvállalásra, hogy elismerjék a nemzeti képesítési keretrendszerek többségéből és így az EKKR-ből jelenleg kizárt informális és nem formális tanulást, különösen a jelenleg teljesen kizárt informális tanulást; |
| --- | --- |

25.

| 26. | hangsúlyozza az Unión kívül szerzett képesítések jobb megértésének szükségességét érvényesítésük és elismerésük szempontjából, valamint a migránsok és menekültek európai társadalomba, az uniós munkaerőpiacra, valamint az uniós oktatási és képzési rendszerekbe történő integrációjának elősegítése érdekében; ezzel összefüggésben üdvözli a harmadik országok nemzeti és regionális képesítési keretrendszerei, a tagállami nemzeti képesítési keretrendszerek és az EKKR közötti kapcsolatok alapjának létrehozására irányuló javaslatot, különösen az Unióval társulási megállapodást aláíró uniós szomszédságpolitikai partnerországokkal folytatandó strukturált párbeszédek lehetőségét, amely az utóbbiak nemzeti képesítési keretrendszerei EKKR-nek és az Uniónak való megfeleltetését eredményezheti, továbbá alátámaszthatja a harmadik országoknak a nemzeti képesítési keretek kialakításához (pl. fejlesztési támogatás útján) nyújtott uniós támogatást; |
| --- | --- |

26.

| 27. | elismeri, hogy a harmadik országok érdeke az EKKR saját képesítési rendszereik viszonyítási pontjaként történő használata, valamint az EKKR oly módon történő felülvizsgálata, hogy egyszerűsödjön a harmadik országokban szerzett képesítések formális összehasonlítása az Unióban szerzett képesítésekkel; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kitart amellett, hogy a szélesebb körű támogatás biztosítása érdekében az érdekelt feleket, például az állami foglalkoztatási szolgálatokat, a szociális partnereket, az oktatási és képzésszolgáltatókat és a civil társadalmat uniós és nemzeti szinten jobban be kell vonni az EKKR kialakításába, végrehajtásába, előmozdításába és ellenőrzésébe, és szorosan együtt kell működni velük; |
| --- | --- |

28.

| 29. | úgy véli, hogy egy olyan eszköz, mint az EKKR, folyamatos fejlesztést és kiigazítást igényel, és ezért rendszeres nyomon követéssel kell támogatni és javítani, különösen ami a felhasználóbarát, átjárható és átlátható jellegét illeti; hangsúlyozza, hogy az EKKR csak akkor lesz sikeres, ha a tagállamok ténylegesen elkötelezik magukat annak végrehajtása és használata mellett; |
| --- | --- |

29.

| 30. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

30.

---

(1)  HL C 111., 2008.5.6., 1. o.

(2)  HL L 390., 2004.12.31., 6. o.

(3)  HL C 417., 2015.12.15., 25. o.

(4)  HL C 398., 2012.12.22., 1. o.

(5)  HL C 155., 2009.7.8., 1. o.

(6)  https://www.eqar.eu

(7)  http://ec.europa.eu/education/library/publications/2015/ects-users-guide_en.pdf

(8)  HL C 155., 2009.7.8., 11. o.

(9)  HL L 347., 2013.12.20., 50. o.

(10)  HL L 354., 2013.12.28., 132. o.

(11)  HL L 255., 2005.9.30., 22. o.

---

2017. május 18., csütörtök

| 30.8.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 307/84 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 307/84

---

P8_TA(2017)0218

Zambia, különösen Hakainde Hichilema esete

Az Európai Parlament 2017. május 18-i állásfoglalása Zambiáról, különösen Hakainde Hichilema ügyéről (2017/2681(RSP))

(2018/C 307/11)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel Zambiáról szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel Zambiáról szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az Európai Külügyi Szolgálat szóvivőjének 2017. április 16-i nyilatkozatára a Zambiában dúló politikai feszültségekről, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Külügyi Szolgálat szóvivőjének 2017. április 16-i nyilatkozatára a Zambiában dúló politikai feszültségekről,

| — | tekintettel az EU választási megfigyelő küldöttségének jelentésére a 2016. évi zambiai választásokról, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU választási megfigyelő küldöttségének jelentésére a 2016. évi zambiai választásokról,

| — | tekintettel az Emberi Jogok és a Népek Jogainak Afrikai Chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok és a Népek Jogainak Afrikai Chartájára,

| — | tekintettel a Politikai és Polgári Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Politikai és Polgári Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára,

| — | tekintettel Zambia alkotmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Zambia alkotmányára,

| — | tekintettel a Cotonoui Megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Cotonoui Megállapodásra,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel Zambia sokáig a demokrácia mintaképe volt azzal, hogy rekordot jelentő 25 éven át a békés átmenetek országa volt; mivel sajnálatos módon a 2016. évi választásokat megelőzően erőszakos összecsapásokra került sor a két vezető párt (a hazafias Front és a Nemzeti Fejlődés Egyesült Pártja, az UPND) hívei között; |
| --- | --- |

A.

mivel Zambia sokáig a demokrácia mintaképe volt azzal, hogy rekordot jelentő 25 éven át a békés átmenetek országa volt; mivel sajnálatos módon a 2016. évi választásokat megelőzően erőszakos összecsapásokra került sor a két vezető párt (a hazafias Front és a Nemzeti Fejlődés Egyesült Pártja, az UPND) hívei között;

| B. | mivel 2017. május 11-én volt egy hónapja, hogy bebörtönözték az UPND vezetőjét, Hakainde Hichilemát, akit állig felfegyverzett rendőrök a saját házában razziázva öt alkalmazottjával együtt április 11-én letartóztattak; |
| --- | --- |

B.

mivel 2017. május 11-én volt egy hónapja, hogy bebörtönözték az UPND vezetőjét, Hakainde Hichilemát, akit állig felfegyverzett rendőrök a saját házában razziázva öt alkalmazottjával együtt április 11-én letartóztattak;

| C. | mivel Hichilemát azzal vádolták meg, hogy veszélyeztette az elnök életét, amikor 2017. április 9-én Monguban állítólag feltartotta az elnöki kíséretet, majd nyomban megvádolták hazaárulással – e bűncselekmény esetén Zambiában nem tehető le óvadék –, törvényszegéssel, hatóság iránti engedetlenséggel és tiszteletlen beszéddel; mivel ő mindezen vádló állításokat tagadta; |
| --- | --- |

C.

mivel Hichilemát azzal vádolták meg, hogy veszélyeztette az elnök életét, amikor 2017. április 9-én Monguban állítólag feltartotta az elnöki kíséretet, majd nyomban megvádolták hazaárulással – e bűncselekmény esetén Zambiában nem tehető le óvadék –, törvényszegéssel, hatóság iránti engedetlenséggel és tiszteletlen beszéddel; mivel ő mindezen vádló állításokat tagadta;

| D. | mivel annak ellenére, hogy Zambia ténylegesen a halálbüntetést ellenző ország, ahol utoljára 1997-ben hajtottak végre halálos ítéletet, a hazaárulás esetében a kiszabható legsúlyosabb büntetési tétel továbbra is a halálbüntetés; |
| --- | --- |

D.

mivel annak ellenére, hogy Zambia ténylegesen a halálbüntetést ellenző ország, ahol utoljára 1997-ben hajtottak végre halálos ítéletet, a hazaárulás esetében a kiszabható legsúlyosabb büntetési tétel továbbra is a halálbüntetés;

| E. | mivel Hichilema ügyvédei szerint az ügy nem alapult tényeken, és kérték, hogy a lusakai törvényszéki bíróság ejtse a vádakat; mivel a bíróság a vádakat fenntartotta azon az alapon, hogy hazaárulási ügyekben csak a Legfelsőbb Bíróság illetékes; |
| --- | --- |

E.

mivel Hichilema ügyvédei szerint az ügy nem alapult tényeken, és kérték, hogy a lusakai törvényszéki bíróság ejtse a vádakat; mivel a bíróság a vádakat fenntartotta azon az alapon, hogy hazaárulási ügyekben csak a Legfelsőbb Bíróság illetékes;

| F. | mivel Hichilemát jelenleg a lusakai központi börtönben tartják fogva, ahol korlátozott a hozzáférés a nem állami médiához, az ügyvédi segítséghez, a támogatókhoz és a barátokhoz; mivel fogva tartása alatt Hichilema saját maga és ügyvédei szerint megalázó bánásmódban részesült; |
| --- | --- |

F.

mivel Hichilemát jelenleg a lusakai központi börtönben tartják fogva, ahol korlátozott a hozzáférés a nem állami médiához, az ügyvédi segítséghez, a támogatókhoz és a barátokhoz; mivel fogva tartása alatt Hichilema saját maga és ügyvédei szerint megalázó bánásmódban részesült;

| G. | mivel az UPND szerint a vádak politikailag motiváltak, és mivel Hichilema letartóztatása tiltakozási hullámot váltott ki, erőszakos összecsapásokhoz és a politikai feszültség növekedéséhez vezetve; |
| --- | --- |

G.

mivel az UPND szerint a vádak politikailag motiváltak, és mivel Hichilema letartóztatása tiltakozási hullámot váltott ki, erőszakos összecsapásokhoz és a politikai feszültség növekedéséhez vezetve;

| H. | mivel emberi jogi szervezetek a zambiai hatóságokat a vádak elejtésére szólították fel, azt állítva, hogy azok Hichilema zaklatását és megfélemlítését célozták, illetve ily módon kívánták elrettenteni őt a politikai tevékenységtől; mivel Lungu elnök 2017. április 14-én kijelentette, hogy Hichilema ügyében nem fog nyomást gyakorolni; |
| --- | --- |

H.

mivel emberi jogi szervezetek a zambiai hatóságokat a vádak elejtésére szólították fel, azt állítva, hogy azok Hichilema zaklatását és megfélemlítését célozták, illetve ily módon kívánták elrettenteni őt a politikai tevékenységtől; mivel Lungu elnök 2017. április 14-én kijelentette, hogy Hichilema ügyében nem fog nyomást gyakorolni;

| I. | mivel a zambiai katolikus püspökök konferenciája bírálta az ország fő ellenzéki vezetőinek brutális letartóztatását, és elítélte, hogy az ország rendőrségét láthatóan a politikai ellenzék szerveződésének és általában vett működésének az akadályozására használták fel; |
| --- | --- |

I.

mivel a zambiai katolikus püspökök konferenciája bírálta az ország fő ellenzéki vezetőinek brutális letartóztatását, és elítélte, hogy az ország rendőrségét láthatóan a politikai ellenzék szerveződésének és általában vett működésének az akadályozására használták fel;

| J. | mivel a 2016. augusztusi elnökválasztás után – amikor is Hichilemát csak csekély különbséggel előzte meg Lungu elnök – az UPND kétségbe vonta a választási eredmények legitim voltát és a bíróságok függetlenségét, ám a panaszt bírósági meghallgatás nélkül elutasították; |
| --- | --- |

J.

mivel a 2016. augusztusi elnökválasztás után – amikor is Hichilemát csak csekély különbséggel előzte meg Lungu elnök – az UPND kétségbe vonta a választási eredmények legitim voltát és a bíróságok függetlenségét, ám a panaszt bírósági meghallgatás nélkül elutasították;

| K. | mivel 2017. április 18-án Hichilema – és további öt UPND-tag – ellen újabb hazaárulási vádat emeltek, mivel április 5. és 8. között állítólagosan kísérletet tettek a kormány megdöntésére; |
| --- | --- |

K.

mivel 2017. április 18-án Hichilema – és további öt UPND-tag – ellen újabb hazaárulási vádat emeltek, mivel április 5. és 8. között állítólagosan kísérletet tettek a kormány megdöntésére;

| L. | mivel 2016. november 13-án az EU választási megfigyelő küldöttsége benyújtotta záró jelentését, amely szerint a 2016. évi általános választások előkészítése nagyobb részben professzionális módon zajlott, de a kampány során mindkét vezető politikai párt tett olyan nyilatkozatokat, amelyek szították a feszültséget és több esetben súlyos erőszakos incidensekhez vezettek; |
| --- | --- |

L.

mivel 2016. november 13-án az EU választási megfigyelő küldöttsége benyújtotta záró jelentését, amely szerint a 2016. évi általános választások előkészítése nagyobb részben professzionális módon zajlott, de a kampány során mindkét vezető politikai párt tett olyan nyilatkozatokat, amelyek szították a feszültséget és több esetben súlyos erőszakos incidensekhez vezettek;

| M. | mivel mind az EU, mind az Egyesült Államok kifejezte aggodalmát az ellenzéki vezető bebörtönzése miatt és békés párbeszédre hívtak fel a kormány az UPND között annak érdekében, hogy csillapodjon a két párt között kialakult feszültség; |
| --- | --- |

M.

mivel mind az EU, mind az Egyesült Államok kifejezte aggodalmát az ellenzéki vezető bebörtönzése miatt és békés párbeszédre hívtak fel a kormány az UPND között annak érdekében, hogy csillapodjon a két párt között kialakult feszültség;

| N. | mivel 2017. április 20-án Zambia elnöke a szükségállapot bevezetésével fenyegetőzött, miután állítólag az UPND hívei sorozatosan felgyújtottak üzleteket és rendőrállomásokat; mivel ez valószínűleg elmérgesíti a jelenlegi feszültséget és előnyben kellene részesíteni a politikai megoldást; |
| --- | --- |

N.

mivel 2017. április 20-án Zambia elnöke a szükségállapot bevezetésével fenyegetőzött, miután állítólag az UPND hívei sorozatosan felgyújtottak üzleteket és rendőrállomásokat; mivel ez valószínűleg elmérgesíti a jelenlegi feszültséget és előnyben kellene részesíteni a politikai megoldást;

| O. | mivel Hichilema ügye az elmúlt évi vitatott választások után a megnövekedett politikai feszültség légkörében zajlik; mivel emberi jogi megfigyelők politikai aktivisták és ellenzéki pártok elleni elnyomó lépésekről, békés tiltakozók szétoszlatására bevetett túlzott mértékű erőszakról, valamint a média és független újságírók elleni fellépésekről számoltak be; |
| --- | --- |

O.

mivel Hichilema ügye az elmúlt évi vitatott választások után a megnövekedett politikai feszültség légkörében zajlik; mivel emberi jogi megfigyelők politikai aktivisták és ellenzéki pártok elleni elnyomó lépésekről, békés tiltakozók szétoszlatására bevetett túlzott mértékű erőszakról, valamint a média és független újságírók elleni fellépésekről számoltak be;

| P. | mivel a kormány hangot adott szándékának, hogy párbeszédbe kezd, amennyiben valamennyi ellenzéki párt elismeri a 2016. évi választások eredményét; |
| --- | --- |

P.

mivel a kormány hangot adott szándékának, hogy párbeszédbe kezd, amennyiben valamennyi ellenzéki párt elismeri a 2016. évi választások eredményét;

| Q. | mivel Zambia aláíró fele a Cotonoui Megállapodásnak, amelynek 9. cikke kimondja, hogy a felek vállalják valamennyi alapvető szabadság és az emberi jogok előmozdítását és védelmét, beleértve a politikai jogokat is; |
| --- | --- |

Q.

mivel Zambia aláíró fele a Cotonoui Megállapodásnak, amelynek 9. cikke kimondja, hogy a felek vállalják valamennyi alapvető szabadság és az emberi jogok előmozdítását és védelmét, beleértve a politikai jogokat is;

| R. | mivel 2017. március 27-én a zambiai kormány nyilvános konzultációkat kezdett az ország tagságáról a Nemzetközi Büntetőbíróságban; |
| --- | --- |

R.

mivel 2017. március 27-én a zambiai kormány nyilvános konzultációkat kezdett az ország tagságáról a Nemzetközi Büntetőbíróságban;

| 1. | kifejezi aggodalmát Hakainde Hichilema letartóztatása és bebörtönzése miatt és hangsúlyozza, hogy a jogalkalmazás és a bírósági folyamat során mindvégig a tisztességes, gondos és átlátható megközelítésnek kell érvényesülnie; aggodalommal állapítja meg, hogy a vádakkal kapcsolatban politikai motivációkról érkeznek hírek, és ezért felhívja a zambiai kormányzat figyelmét az alapvető jogok és a jogállamiság garantálására vonatkozó kötelezettségeire, beleértve az igazságszolgáltatáshoz és a tisztességes tárgyaláshoz való jogot, ahogyan ezt az Afrikai Charta, valamint más nemzetközi és regionális emberi jogi eszközök előírják; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kifejezi mély aggodalmát a véleménynyilvánítási és egyesülési szabadság egyre szigorúbb korlátozásáról érkező hírek miatt; Felszólítja a kormányt, hogy tegyen további erőfeszítéseket a teljes médiaszabadság visszaállítása érdekében; hangsúlyozza a kormányzat felelősségét abban, hogy ne súlyosbodjon tovább a jelenlegi politikai feszültség, és hogy tiszteletben kell tartania, védelmeznie és előmozdítania kell állampolgárainak polgári és politikai jogait; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felhívja a zambiai hatóságokat, hogy folytassanak le gyors, pártatlan és teljes körű vizsgálatot azon állítólagos rossz bánásmódot illetően, amelyben Hichilema fogva tartása alatt részesült, a felelősöket pedig számoltassák el; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ösztönzi valamennyi politikai tényezőt, hogy vegyék igénybe az összes alkotmányos és jogi eszközt – a nemzetközi normákkal és elvárásokkal összhangban – a választási eredményekkel kapcsolatos viták és nézeteltérések rendezése végett, és tegyenek meg mindent a civil társadalom békéjének és biztonságának megóvása érdekében; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felhívja az EU-t, hogy továbbra is kísérje szoros figyelemmel a zambiai helyzetet, és vegye igénybe az összes alkalmazható politikai eszközt – beleértve a legmagasabb szinten folytatott párbeszédet – annak elérése érdekében, hogy a jogállamiság és a demokrácia feltételei, a nyílt politikai tér, a szabad intézmények és az emberi jogok tiszteletben tartása ne szenvedjenek csorbát; |
| --- | --- |

5.

| 6. | erőteljesen ösztönzi a zambiai kormányt, hogy vegye figyelembe az EU választási megfigyelő küldöttségének a 2016. évi választások kapcsán tett záró ajánlásait, különös tekintettel arra, hogy meg kell szüntetni a közrendről szóló törvényben a gyülekezési szabadságra vonatkozó korlátozásokat, garantálni kell a média szabadságát és függetlenségét, továbbá minden megfelelő intézkedést meg kell tenni a politikai erőszak megelőzése érdekében; |
| --- | --- |

6.

| 7. | hangsúlyozza, hogy haladéktalanul békés és konstruktív párbeszédre van szükség a Hazafias Front és az UPND között a politikai bizalom és stabilitás helyreállítása végett; rámutat, hogy mindkét fél felelősséget visel azért, hogy véget vessenek az erőszakra való buzdításnak és provokálásnak, és azért, hogy létrejöjjön a nyílt demokratikus vitához elvezető környezet; üdvözli e tekintetben a nemzetközi és regionális partnerek fellépését és közvetítő szerepét, valamint az ENSZ Emberi Jogi Bizottságának a politikai erőszak beszüntetését szolgáló párbeszédre való felhívását; |
| --- | --- |

7.

| 8. | támogatja a zambiai katolikus püspökök konferenciája és más civil társadalmi csoportok által tett kezdeményezést, melynek révén békés párbeszédre szólítanak fel a szembenálló felek között; |
| --- | --- |

8.

| 9. | megismétli, hogy valamennyi esetben és minden körülmények között határozottan ellenzi a halálbüntetés alkalmazását; üdvözli, hogy az országban 1997 óta nem hajtottak végre kivégzést; felhívja Zambiát, hogy a halálbüntetés eltörlése érdekében ratifikálja a Politikai és Polgári Jogok Nemzetközi Egyezségokmányához csatolt második fakultatív jegyzőkönyvet; |
| --- | --- |

9.

| 10. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés társelnökeinek, az Afrikai Unió Bizottságának és a Pánafrikai Parlamentnek, Zambia kormányának, valamint az ENSZ főtitkárának. |
| --- | --- |

10.

---

| 30.8.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 307/87 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 307/87

---

P8_TA(2017)0219

Etiópia, különösen Dr. Merera Gudina esete

Az Európai Parlament 2017. május 18-i állásfoglalása Etiópiáról, nevezetesen Dr. Merera Gudina ügyéről (2017/2682(RSP))

(2018/C 307/12)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az etiópiai helyzetről szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az etiópiai helyzetről szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az ENSZ 2015. évi Emberi Jogi Tanácsa előtt az Etiópiával kapcsolatos legújabb időszakos egyetemes emberi jogi helyzetértékelésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 2015. évi Emberi Jogi Tanácsa előtt az Etiópiával kapcsolatos legújabb időszakos egyetemes emberi jogi helyzetértékelésére,

| — | tekintettel az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) azt követően kiadott sajtóközleményére, hogy Federica Mogherini, a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (alelnök/főképviselő) 2017. március 17-én Addisz-Abebában találkozott Hailemariam Desalegn etióp miniszterelnökkel; |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) azt követően kiadott sajtóközleményére, hogy Federica Mogherini, a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (alelnök/főképviselő) 2017. március 17-én Addisz-Abebában találkozott Hailemariam Desalegn etióp miniszterelnökkel;

| — | tekintettel az Etióp Demokratikus Szövetségi Köztársaság 1994. december 8-án elfogadott alkotmányára, és különösen az alapvető jogokról és szabadságokról, emberi jogokról és demokratikus jogokról szóló III. fejezet rendelkezéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Etióp Demokratikus Szövetségi Köztársaság 1994. december 8-án elfogadott alkotmányára, és különösen az alapvető jogokról és szabadságokról, emberi jogokról és demokratikus jogokról szóló III. fejezet rendelkezéseire,

| — | tekintettel az etiópiai emberi jogi bizottságnak az etióp parlamenthez intézett 2017. április 18-i szóbeli jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az etiópiai emberi jogi bizottságnak az etióp parlamenthez intézett 2017. április 18-i szóbeli jelentésére,

| — | tekintettel az Európai Unió emberi jogokért felelős különleges képviselője, Stavros Lambrinidis 2017. április 10-i nyilatkozatára azt követően, hogy látogatást tett Etiópiában az emberi jogokra és kormányzásra irányuló stratégiai szerepvállalás elindítása érdekében, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió emberi jogokért felelős különleges képviselője, Stavros Lambrinidis 2017. április 10-i nyilatkozatára azt követően, hogy látogatást tett Etiópiában az emberi jogokra és kormányzásra irányuló stratégiai szerepvállalás elindítása érdekében,

| — | tekintettel a polgári és politikai jogok nemzetközi egyezségokmányára, amelyet Etiópia 1993-ban ratifikált, |
| --- | --- |

—

tekintettel a polgári és politikai jogok nemzetközi egyezségokmányára, amelyet Etiópia 1993-ban ratifikált,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel az EKSZ 2015. december 23-i nyilatkozatára a közelmúltban Etiópiában történt összecsapásokról, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EKSZ 2015. december 23-i nyilatkozatára a közelmúltban Etiópiában történt összecsapásokról,

| — | tekintettel az alelnök/főképviselő szóvivőjének 2016. október 10-i nyilatkozatára arról, hogy Etiópia szükségállapotot hirdetett, |
| --- | --- |

—

tekintettel az alelnök/főképviselő szóvivőjének 2016. október 10-i nyilatkozatára arról, hogy Etiópia szükségállapotot hirdetett,

| — | tekintettel az EU–Etiópia közös migrációs és mobilitási programra, amelyet 2015. november 11-én írtak alá, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–Etiópia közös migrációs és mobilitási programra, amelyet 2015. november 11-én írtak alá,

| — | tekintettel az Egyesült Államok Külügyminisztériumának 2015. december 18-i nyilatkozatára a közelmúltban Oromiában (Etiópia) történt összecsapásokról, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Államok Külügyminisztériumának 2015. december 18-i nyilatkozatára a közelmúltban Oromiában (Etiópia) történt összecsapásokról,

| — | tekintettel az EU–Etiópia stratégiai szerepvállalásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU–Etiópia stratégiai szerepvállalásra,

| — | tekintettel az Emberi Jogok és a Népek Jogainak Afrikai Chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok és a Népek Jogainak Afrikai Chartájára,

| — | tekintettel a Cotonoui Megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Cotonoui Megállapodásra,

| — | tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosának, Zeid Raad el-Husszeinnek 2017. május 4-én zárult etiópiai látogatására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosának, Zeid Raad el-Husszeinnek 2017. május 4-én zárult etiópiai látogatására,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel Etiópia központi szerepet játszik a régióban, és élvezi a nyugati felajánlók és a legtöbb szomszédos állam támogatását, mert otthont ad az Afrikai Unió (AU) székhelyének, hozzájárul az ENSZ békefenntartó tevékenységeihez, valamint partnerségben áll a nyugati országokkal a biztonság és a segélyezés terén, és támogatja a szomáliai stabilitás megteremtésére és a régióban működő terrorista csoportok elleni küzdelemre irányuló nemzetközi erőfeszítéseket; mivel Etiópia erőteljesen elkötelezett a Szudán és Dél-Szudán közötti kapcsolatokban, és az IGAD égisze alatt béketárgyalásokat szervez; |
| --- | --- |

A.

mivel Etiópia központi szerepet játszik a régióban, és élvezi a nyugati felajánlók és a legtöbb szomszédos állam támogatását, mert otthont ad az Afrikai Unió (AU) székhelyének, hozzájárul az ENSZ békefenntartó tevékenységeihez, valamint partnerségben áll a nyugati országokkal a biztonság és a segélyezés terén, és támogatja a szomáliai stabilitás megteremtésére és a régióban működő terrorista csoportok elleni küzdelemre irányuló nemzetközi erőfeszítéseket; mivel Etiópia erőteljesen elkötelezett a Szudán és Dél-Szudán közötti kapcsolatokban, és az IGAD égisze alatt béketárgyalásokat szervez;

| B. | mivel Etiópia 100 milliós lakosságával a jelentések szerint az egyik leggyorsabban növekvő gazdaság Afrikában, jelentős külföldi beruházásokat vonz, többek között a mezőgazdaságban, az építőiparban és a gyártási ágazatokban, nagy léptékű fejlesztési projektek zajlanak, például vízerőművekhez szükséges gátakat építenek és ültetvényeket hoznak létre, továbbá széles körben adnak bérbe földeket, gyakran külföldi vállalatoknak, és az ország átlagos növekedési rátája 10 %-os volt az elmúlt évtized során; mivel ennek ellenére az egyik legszegényebb gazdaság, ahol az egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelem 632 USD; mivel 187 ország közül a 173. helyen áll a 2014. évi humán fejlettségi index skáláján; |
| --- | --- |

B.

mivel Etiópia 100 milliós lakosságával a jelentések szerint az egyik leggyorsabban növekvő gazdaság Afrikában, jelentős külföldi beruházásokat vonz, többek között a mezőgazdaságban, az építőiparban és a gyártási ágazatokban, nagy léptékű fejlesztési projektek zajlanak, például vízerőművekhez szükséges gátakat építenek és ültetvényeket hoznak létre, továbbá széles körben adnak bérbe földeket, gyakran külföldi vállalatoknak, és az ország átlagos növekedési rátája 10 %-os volt az elmúlt évtized során; mivel ennek ellenére az egyik legszegényebb gazdaság, ahol az egy főre jutó bruttó nemzeti jövedelem 632 USD; mivel 187 ország közül a 173. helyen áll a 2014. évi humán fejlettségi index skáláján;

| C. | mivel az Afrika szarva régióban az Ogaden és más etiópiai régiókra is kiható, kolerával és élelmiszerellátási hiánnyal járó jelenlegi humanitárius válság már sok ember halálát okozta és ezrek életét kockáztatja különösen 2017. március eleje óta; mivel az ENSZ Menekültügyi Főbiztosának Hivatala legnagyobb felhívását tette közzé 96,4 millió USD-ért a Szudánban, Szomáliában, Etiópiában és a Közép-afrikai Köztársaságban levő 1,19 millió menekült vagy korábbi menekült megsegítésére; mivel 2017 januárjában Etiópia bejelentette, hogy a keleti területeket aszály sújtotta, amelynek következtében 5,6 millió embernek sürgős segítségre van szüksége, és az ország a nemzetközi közösség segítségét kéri; mivel 2016-os az aszály miatt 10 millió ember éhezik és több százezer állat elpusztult; |
| --- | --- |

C.

mivel az Afrika szarva régióban az Ogaden és más etiópiai régiókra is kiható, kolerával és élelmiszerellátási hiánnyal járó jelenlegi humanitárius válság már sok ember halálát okozta és ezrek életét kockáztatja különösen 2017. március eleje óta; mivel az ENSZ Menekültügyi Főbiztosának Hivatala legnagyobb felhívását tette közzé 96,4 millió USD-ért a Szudánban, Szomáliában, Etiópiában és a Közép-afrikai Köztársaságban levő 1,19 millió menekült vagy korábbi menekült megsegítésére; mivel 2017 januárjában Etiópia bejelentette, hogy a keleti területeket aszály sújtotta, amelynek következtében 5,6 millió embernek sürgős segítségre van szüksége, és az ország a nemzetközi közösség segítségét kéri; mivel 2016-os az aszály miatt 10 millió ember éhezik és több százezer állat elpusztult;

| D. | mivel az EU–Etiópia stratégiai szerepvállalást 2016. június 14-én írták alá; mivel tudomásul veszi az Etiópia által Afrikában és a nemzetközi közösségben játszott kulcsfontosságú szerepet, valamint az ország jelentős gazdasági növekedését és előrehaladását a millenniumi fejlesztési célok felé; mivel az EU támogatja Etiópia konstruktív szerepét az Afrika szarva régió békéjének és biztonságának megteremtésében; |
| --- | --- |

D.

mivel az EU–Etiópia stratégiai szerepvállalást 2016. június 14-én írták alá; mivel tudomásul veszi az Etiópia által Afrikában és a nemzetközi közösségben játszott kulcsfontosságú szerepet, valamint az ország jelentős gazdasági növekedését és előrehaladását a millenniumi fejlesztési célok felé; mivel az EU támogatja Etiópia konstruktív szerepét az Afrika szarva régió békéjének és biztonságának megteremtésében;

| E. | mivel Etiópiába folyamatosan érkeznek és onnan távoznak migránsok, és mivel az országban körülbelül 800 000 menekült tartózkodik, akik főként Dél-Szudánból, Eritreából és Szomáliából érkeztek; mivel 2015. november 11-én az EU és Etiópia aláírta a közös migrációs és mobilitási programot a két fél által a migráció kérdésében folytatott együttműködés és párbeszéd megerősítése céljából; |
| --- | --- |

E.

mivel Etiópiába folyamatosan érkeznek és onnan távoznak migránsok, és mivel az országban körülbelül 800 000 menekült tartózkodik, akik főként Dél-Szudánból, Eritreából és Szomáliából érkeztek; mivel 2015. november 11-én az EU és Etiópia aláírta a közös migrációs és mobilitási programot a két fél által a migráció kérdésében folytatott együttműködés és párbeszéd megerősítése céljából;

| F. | mivel Etiópia aláírta a Cotonoui Megállapodást, amelynek 96. cikke az AKCS–EU-együttműködés alapvető elemeként határozza meg az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

F.

mivel Etiópia aláírta a Cotonoui Megállapodást, amelynek 96. cikke az AKCS–EU-együttműködés alapvető elemeként határozza meg az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartását;

| G. | mivel az etiópiai hatóságok számos alkalommal túlzott erőszakot alkalmaztak a békés tüntetők ellen, és emberi jogi visszaéléseket – mint üldöztetés, önkényes letartóztatások és gyilkosságok – követtek el az Oromo közösség és más etnikai csoportok tagjai ellen azok feltételezett kormányellenessége miatt; mivel az etióp kormány rendszeresen a terrorizmushoz való kötődéssel vádolja meg azokat, akik a kormány politikáját kritizálják; mivel újságírókat, bloggereket, tüntetőket és aktivistákat állítottak bíróság elé az ország terrorizmus elleni 2009-es szigorú törvényét alkalmazva; |
| --- | --- |

G.

mivel az etiópiai hatóságok számos alkalommal túlzott erőszakot alkalmaztak a békés tüntetők ellen, és emberi jogi visszaéléseket – mint üldöztetés, önkényes letartóztatások és gyilkosságok – követtek el az Oromo közösség és más etnikai csoportok tagjai ellen azok feltételezett kormányellenessége miatt; mivel az etióp kormány rendszeresen a terrorizmushoz való kötődéssel vádolja meg azokat, akik a kormány politikáját kritizálják; mivel újságírókat, bloggereket, tüntetőket és aktivistákat állítottak bíróság elé az ország terrorizmus elleni 2009-es szigorú törvényét alkalmazva;

| H. | mivel a helyzet 2014 áprilisának közepén romlott, amikor a kormány bejelentette az addisz-abebai integrált regionális fejlesztési tervet, amely azt javasolja, hogy terjesszék ki a létesítményeket az Oromia nemzeti regionális államhoz tartozó, városon kívüli területekre, amelyek az Addisz-Abebát körülvevő legnagyobb etiópiai régiót képezik; |
| --- | --- |

H.

mivel a helyzet 2014 áprilisának közepén romlott, amikor a kormány bejelentette az addisz-abebai integrált regionális fejlesztési tervet, amely azt javasolja, hogy terjesszék ki a létesítményeket az Oromia nemzeti regionális államhoz tartozó, városon kívüli területekre, amelyek az Addisz-Abebát körülvevő legnagyobb etiópiai régiót képezik;

| I. | mivel 2016. január 14-én a kormány úgy döntött, hogy megszünteti a vitatott nagyszabású városi fejlesztési tervet; mivel Addisz-Abeba kibővítésével már eddig is számos oromói mezőgazdasági termelőt telepítettek ki, szegénységbe taszítva őket; |
| --- | --- |

I.

mivel 2016. január 14-én a kormány úgy döntött, hogy megszünteti a vitatott nagyszabású városi fejlesztési tervet; mivel Addisz-Abeba kibővítésével már eddig is számos oromói mezőgazdasági termelőt telepítettek ki, szegénységbe taszítva őket;

| J. | mivel 2015-ben és 2016-ban Oromiában tömeges tiltakozásokra került sor a közigazgatási határnak az oromói mezőgazdasági termelők földjére történő kiterjesztése miatt, mivel az ott élő kétmillió ember a kisajátításokat nagyarányú földszerzésnek tekintette; mivel az etiópiai emberi jogi bizottság, amelynek feladata a zavargásokkal kapcsolatos vizsgálatok lefolytatása, 2017. április 19-én jelentette, hogy 2016 júniusa októbere között 462 civil és a biztonsági erők 33 tagja halt meg, továbbá 338 civil és a biztonsági erők 126 tagja sebesült meg; |
| --- | --- |

J.

mivel 2015-ben és 2016-ban Oromiában tömeges tiltakozásokra került sor a közigazgatási határnak az oromói mezőgazdasági termelők földjére történő kiterjesztése miatt, mivel az ott élő kétmillió ember a kisajátításokat nagyarányú földszerzésnek tekintette; mivel az etiópiai emberi jogi bizottság, amelynek feladata a zavargásokkal kapcsolatos vizsgálatok lefolytatása, 2017. április 19-én jelentette, hogy 2016 júniusa októbere között 462 civil és a biztonsági erők 33 tagja halt meg, továbbá 338 civil és a biztonsági erők 126 tagja sebesült meg;

| K. | mivel 2016. október 9-én Hailemariam Desalegn etióp miniszterelnök az etióp alkotmánynak megfelelően szükségállapotot hirdetett; mivel a szükségállapot felhatalmazza a katonaságot a nemzeti biztonság megerősítésére és további megszorításokat ró ki a szólásszabadság és az információhoz jutás tekintetében; mivel 2017. március 15-én a kormány bejelentette, hogy a szükségállapottal járó számos megszorítást megszüntetett, és kijelentette, hogy a törzsvezetés többé már nem eszközölhet önkényes letartóztatásokat, illetve parancs nélkül nem végezhet házkutatásokat, továbbá a kijárási tilalom és a médiatudósításokra vonatkozó bizonyos megszorítások is megszűnnek; mivel 2017. március 29-én az etióp parlament négy hónappal egyhangúlag meghosszabbította szükségállapotot; |
| --- | --- |

K.

mivel 2016. október 9-én Hailemariam Desalegn etióp miniszterelnök az etióp alkotmánynak megfelelően szükségállapotot hirdetett; mivel a szükségállapot felhatalmazza a katonaságot a nemzeti biztonság megerősítésére és további megszorításokat ró ki a szólásszabadság és az információhoz jutás tekintetében; mivel 2017. március 15-én a kormány bejelentette, hogy a szükségállapottal járó számos megszorítást megszüntetett, és kijelentette, hogy a törzsvezetés többé már nem eszközölhet önkényes letartóztatásokat, illetve parancs nélkül nem végezhet házkutatásokat, továbbá a kijárási tilalom és a médiatudósításokra vonatkozó bizonyos megszorítások is megszűnnek; mivel 2017. március 29-én az etióp parlament négy hónappal egyhangúlag meghosszabbította szükségállapotot;

| L. | mivel 2016. november 30-án az etióp biztonsági erők Addisz-Abebában letartóztatták Dr. Merera Gudinát, az ellenzéki párt (Oromo Szövetségi Kongresszus) elnökét, azt követően, hogy 2016. november 9-én látogatást tett az Európai Parlamentben, ahol megbeszélésen vett részt más ellenzéki vezetőkkel és állítólagosan megsértette a szükségállapotot végrehajtó jogszabályt azáltal, hogy „nyomást gyakorolt a kormány ellen”, „erőszakkal fenyegette a társadalmat” és megkísérelte „megzavarni az alkotmányos rendet”; mivel megtagadták az óvadék ellenében történő szabadlábra helyezését, és továbbra is börtönben van az ítéletre várva; mivel 2017. február 24-én Dr. Gudinát és két alperesi pertársát – Berhanu Negát és Jawar Mohammedet – az etióp büntető törvénykönyv megsértésének négy különböző esetével vádolták meg; |
| --- | --- |

L.

mivel 2016. november 30-án az etióp biztonsági erők Addisz-Abebában letartóztatták Dr. Merera Gudinát, az ellenzéki párt (Oromo Szövetségi Kongresszus) elnökét, azt követően, hogy 2016. november 9-én látogatást tett az Európai Parlamentben, ahol megbeszélésen vett részt más ellenzéki vezetőkkel és állítólagosan megsértette a szükségállapotot végrehajtó jogszabályt azáltal, hogy „nyomást gyakorolt a kormány ellen”, „erőszakkal fenyegette a társadalmat” és megkísérelte „megzavarni az alkotmányos rendet”; mivel megtagadták az óvadék ellenében történő szabadlábra helyezését, és továbbra is börtönben van az ítéletre várva; mivel 2017. február 24-én Dr. Gudinát és két alperesi pertársát – Berhanu Negát és Jawar Mohammedet – az etióp büntető törvénykönyv megsértésének négy különböző esetével vádolták meg;

| M. | mivel más aktivistákat, újságírókat és emberijog-védőket, köztük Getachew Shiferawot (a Negere Ethiopia főszerkesztője), Fikadu Mirkanát (Oromia Rádió és TV), Eskinder Negát (prominens újságíró), Bekele Gerbát (Oromo békeaktivista) és Andargachew Tsigét (ellenzéki vezető) is letartóztattak vagy tartanak fogva; mivel az online aktivista Yonathan Tesfayét a terrorizmus elleni törvény alapján a Facebook-on tett kijelentései miatt elítélték, 10 és 20 év közötti börtönbüntetés vár rá; |
| --- | --- |

M.

mivel más aktivistákat, újságírókat és emberijog-védőket, köztük Getachew Shiferawot (a Negere Ethiopia főszerkesztője), Fikadu Mirkanát (Oromia Rádió és TV), Eskinder Negát (prominens újságíró), Bekele Gerbát (Oromo békeaktivista) és Andargachew Tsigét (ellenzéki vezető) is letartóztattak vagy tartanak fogva; mivel az online aktivista Yonathan Tesfayét a terrorizmus elleni törvény alapján a Facebook-on tett kijelentései miatt elítélték, 10 és 20 év közötti börtönbüntetés vár rá;

| N. | mivel a svéd–etióp szívsebész, Dr. Fikru Maru Etiópia első szívkórházát vezette Addisz-Abebában; mivel 2013 óta Etiópiában van bebörtönözve erősen kétséges vádakkal; mivel tárgyalás lefolytatása nélkül már több évet börtönben töltött; mivel kevéssel börtönbüntetése vége előtt terrorizmussal vádolják; |
| --- | --- |

N.

mivel a svéd–etióp szívsebész, Dr. Fikru Maru Etiópia első szívkórházát vezette Addisz-Abebában; mivel 2013 óta Etiópiában van bebörtönözve erősen kétséges vádakkal; mivel tárgyalás lefolytatása nélkül már több évet börtönben töltött; mivel kevéssel börtönbüntetése vége előtt terrorizmussal vádolják;

| O. | mivel Etiópia a közelmúltban magas rangú emberi jogi tisztviselőket fogadott – többek között az ENSZ emberi jogi főbiztosát és Stavros Lambrinidist, az EU emberi jogi különleges képviselőjét – az emberi jogokkal és a kormányzással foglalkozó ágazati párbeszédnek az EU–Etiópia stratégiai szerepvállalás elindítása alkalmából; mivel lassú előrehaladás történt az etiópiai emberi jogi helyzet javítása terén, többek között a politikai szereplők bebörtönzését, a terrorizmus elleni törvény és a civil társadalmi szervezetekről szóló törvény folyamatos alkalmazását, valamint a szükségállapot meghosszabbítását illetően; |
| --- | --- |

O.

mivel Etiópia a közelmúltban magas rangú emberi jogi tisztviselőket fogadott – többek között az ENSZ emberi jogi főbiztosát és Stavros Lambrinidist, az EU emberi jogi különleges képviselőjét – az emberi jogokkal és a kormányzással foglalkozó ágazati párbeszédnek az EU–Etiópia stratégiai szerepvállalás elindítása alkalmából; mivel lassú előrehaladás történt az etiópiai emberi jogi helyzet javítása terén, többek között a politikai szereplők bebörtönzését, a terrorizmus elleni törvény és a civil társadalmi szervezetekről szóló törvény folyamatos alkalmazását, valamint a szükségállapot meghosszabbítását illetően;

| P. | mivel 2017. május 5-én az ENSZ emberi jogi főbiztosa, Zeid Raad el-Husszein kijelentette, hogy a karitatív szervezetekről és társaságokról szóló, a terrorizmus elleni és a tömegtájékoztatásról szóló etióp jogszabályok „nem tűnnek összhangban állónak a vonatkozó nemzetközi jogi normákkal, és meg kell azokat reformálni”; |
| --- | --- |

P.

mivel 2017. május 5-én az ENSZ emberi jogi főbiztosa, Zeid Raad el-Husszein kijelentette, hogy a karitatív szervezetekről és társaságokról szóló, a terrorizmus elleni és a tömegtájékoztatásról szóló etióp jogszabályok „nem tűnnek összhangban állónak a vonatkozó nemzetközi jogi normákkal, és meg kell azokat reformálni”;

| 1. | felhívja az etióp kormányt, hogy óvadék ellenében haladéktalanul helyezze szabadlábra Dr. Merera Gudinát, Dr. Fikru Marut és valamennyi más politikai foglyot és ejtse az ellenük felhozott összes vádat, és ejtse a Berhanu Nega és Jawar Mohammed elleni ügyeket, akiket távollétükben vádoltak meg és akik jelenleg hazájukon kívül élnek; hangsúlyozza, hogy ahhoz, hogy az ellenzékkel való párbeszéd hitelesnek tekinthető legyen, szabadon kell engedni az olyan vezető ellenzéki politikusokat, mint Dr. Merera Gudina; felhívja az EU főképviselőjét, hogy mozgósítsa az uniós tagállamokat, hogy az ENSZ vezetése alatt sürgősen indítsanak nemzetközi vizsgálatot a tüntetők meggyilkolásának hiteles, átlátható és független kivizsgálása és annak érdekében, hogy nyomást gyakoroljanak az etióp kormányra beleegyezésének megadása céljából; |
| --- | --- |

1.

| 2. | sürgeti az etióp kormányt, hogy folytassa a korlátozások feloldását és vessen véget a szükségállapotnak, elismerve, hogy az akadályozza a szabad véleménynyilvánítást és súlyosan korlátozza az etióp társadalommal kapcsolatos különböző és legitim nézeteket, amelyekre nagy szükség van Etiópia válságának kezeléséhez; hangsúlyozza, hogy e vita hiánya veszélyezteti Etiópia stabilitását; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kéri az etióp hatóságokat, hogy hagyjanak fel a terrorizmus elleni (652/2009 számú) törvény alkalmazásával a törvényes békés tüntetések vagy az eltérő vélemények elnyomására; arra is felhívja az etióp kormányt, hogy vizsgálja felül a terrorizmus elleni törvényét; |
| --- | --- |

3.

| 4. | úgy véli, hogy Etiópiában nagyobb, etnikailag színes, demokratikus részvételre van szükség, valamint a különböző etnikai és vallási csoportok politikai, gazdasági, szociális és kulturális lehetőségekhez való egyenlőbb hozzáférésére; |
| --- | --- |

4.

| 5. | sürgeti az etióp kormányt, hogy teljes mértékben tartsa tiszteletben a véleménynyilvánítás és az egyesülés szabadságát, illetve a sajtószabadságot, ahogy azt az etióp alkotmány előírja, és engedje szabadon az igazságtalanul fogva tartott újságírók és bloggereket; határozottan úgy véli, hogy a békés tüntetés a demokratikus folyamat részét képezi, és hogy minden körülmények között el kell kerülni a túlzott erőszak alkalmazását; sürgeti a kormányt, hogy megfelelően hajtsa végre az etióp Emberi Jogi Bizottságnak a közelmúltbeli erőszakos tüntetésekről szóló ajánlásait, különösen az erőszakért felelős különböző biztonsági erők tagjainak bíróság elé állítása, a bizonyos nemzetiségű személyek elleni célzott támadások megakadályozása és az állampolgárok igazságszolgáltatáshoz való jogának védelme érdekében; |
| --- | --- |

5.

| 6. | emlékezteti az etióp kormányt, hogy kötelezettséget vállalt az alapvető szabadságok garantálására, ideértve az igazságszolgáltatáshoz és a tisztességes eljáráshoz való jogot, ahogyan arról az Afrikai Charta és más nemzetközi és regionális emberi jogi eszközök is rendelkeznek, többek között a Cotonoui Megállapodás, és különösen annak 8. és 96. cikkei; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felhívja az etióp kormányt, hogy az emberi jogi szervezetek és a nem kormányzati szervezetek számára biztosítsa az ország valamennyi részének, és különösen azoknak a területeknek az akadálytalan elérését, ahol konfliktus és tüntetés zajlik; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aggodalmát fejezi ki azon jogszabályok miatt, amelyek szigorúan korlátozzák a véleménynyilvánítás, a sajtó, a tájékoztatás, az egyesülés és a békés gyülekezés szabadságát, valamint az emberi jogok nyomon követését; |
| --- | --- |

8.

| 9. | emlékeztet arra, hogy Etiópia a migránsok fontos cél-, tranzit- és származási országa is egyben, és hogy az afrikai országok közül itt él a legtöbb a menekült; tudomásul veszi, hogy elfogadták az EU és Etiópia közötti közös migrációs programot, amely a menekültek, a határellenőrzés és az emberkereskedelem elleni küzdelem kérdéseivel foglalkozik; felhívja továbbá az Európai Bizottságot, hogy kísérje szorosan figyelemmel az EU–Afrika Infrastruktúraalap keretében kezdeményezett valamennyi projektet; emlékeztet, hogy Etiópia Afrika második legnépesebb országa és az egyik leggyorsabban növekvő gazdasága, de ennek ellenére még mindig az egyik legszegényebb ország; emlékeztet, hogy 5 328 km hosszúságú határával Etiópiának szembe kell néznie szomszédai törékenységével és a migránsok állandó áradatával, közel 800 000 menekült befogadása mellett; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tudomásul veszi az Etiópia által a régióban játszott szerepet, és különösen a Szomália stabilitásához nyújtott támogatást, a terrorizmus elleni küzdelmet, a Szudán és Dél-Szudán közötti, illetve a Dél-Szudánon belüli békefolyamat támogatását; úgy véli, hogy az Európai Unió számára alapvető fontosságú, hogy politikai párbeszédet folytasson e kulcsfontosságú országgal; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mély aggodalmát fejezi az Etiópiát jelenleg sújtó szárazság miatt, amely az országon belüli humanitárius helyzet súlyosbodásához vezetett; üdvözli, hogy további 165 millió EUR támogatást nyújtottak a dél-szudáni válság megoldására, a szomszédos országoknak, valamint a szárazság kezelésére Etiópiában, Szomáliában és Kenyában; |
| --- | --- |

11.

| 12. | elismerését fejezi ki Etiópiának a gyorsan növekvő népesség – többek között a szomszédos országokban zajló konfliktusokból érkező menekültek – körülményeinek javítása terén tett előrelépéseket illetően, és hálás azért a vezető szerepért, amelyet a régióban és az Afrikai Unióban tanúsít; |
| --- | --- |

12.

| 13. | úgy véli, hogy az EU és Etiópia közötti jövőbeli együttműködésnek figyelembe kell vennie azt, hogy az emberi jogokkal kapcsolatos mutatók terén érdemi előrelépést kell elérni; |
| --- | --- |

13.

| 14. | felhívja az etióp hatóságokat, hogy akadályozzák meg az etnikai alapú megkülönböztetést, és tegyenek lépéseket a különböző közösségek közötti békés és konstruktív párbeszéd kialakítása felé; |
| --- | --- |

14.

| 15. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az AKCS-EU Közös Parlamenti Közgyűlés társelnökeinek, az Afrikai Unió Bizottságának, a Pán-afrikai Parlamentnek, valamint Etiópia kormányának. |
| --- | --- |

15.

---

| 30.8.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 307/92 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 307/92

---

P8_TA(2017)0220

Dél-Szudán

Az Európai Parlament 2017. május 18-i állásfoglalása Dél-Szudánról (2017/2683(RSP))

(2018/C 307/13)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Szudánról és Dél-Szudánról szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szudánról és Dél-Szudánról szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel a trojka (az Egyesült Államok, az Egyesült Királyság és Norvégia), valamint az Európai Unió által a dél-szudáni biztonsági helyzettel kapcsolatban tett, 2017. május 8-i nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a trojka (az Egyesült Államok, az Egyesült Királyság és Norvégia), valamint az Európai Unió által a dél-szudáni biztonsági helyzettel kapcsolatban tett, 2017. május 8-i nyilatkozatra,

| — | tekintettel az ENSZ főtitkára szóvivőjének a dél-szudáni helyzetről szóló, 2017. április 29-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ főtitkára szóvivőjének a dél-szudáni helyzetről szóló, 2017. április 29-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsa Dél-Szudánnal foglalkozó szakértői bizottságának 2017. április 13-i végleges jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsa Dél-Szudánnal foglalkozó szakértői bizottságának 2017. április 13-i végleges jelentésére,

| — | tekintettel a Kormányközi Fejlesztési Hatóság (IGAD) 30. rendkívüli csúcstalálkozójának Dél-Szudánról szóló, 2017. március 25-i közleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kormányközi Fejlesztési Hatóság (IGAD) 30. rendkívüli csúcstalálkozójának Dél-Szudánról szóló, 2017. március 25-i közleményére,

| — | tekintettel az ENSZ Genfben működő Emberi Jogi Tanácsa 2017. február 27–március 24-i, 34. ülésszakának következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Genfben működő Emberi Jogi Tanácsa 2017. február 27–március 24-i, 34. ülésszakának következtetéseire,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsa elnökének Dél-Szudánról szóló, 2017. március 23-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsa elnökének Dél-Szudánról szóló, 2017. március 23-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlament részére tett, 2017. február 1-jei nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlament részére tett, 2017. február 1-jei nyilatkozatára,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2016. december 16-i 2327 (2016) sz. határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2016. december 16-i 2327 (2016) sz. határozatára,

| — | tekintettel az Európai Tanács Dél-Szudánra vonatkozó, 2016. december 12-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács Dél-Szudánra vonatkozó, 2016. december 12-i következtetéseire,

| — | tekintettel az ENSZ Humanitárius Ügyeket Koordináló Hivatala humanitárius helyzetről szóló, 2017. május 9-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Humanitárius Ügyeket Koordináló Hivatala humanitárius helyzetről szóló, 2017. május 9-i jelentésére,

| — | tekintettel a dél-szudáni köztársasági konfliktus rendezéséről szóló, 2015. augusztus 17-i IGAD-megállapodásra (ARCSS), |
| --- | --- |

—

tekintettel a dél-szudáni köztársasági konfliktus rendezéséről szóló, 2015. augusztus 17-i IGAD-megállapodásra (ARCSS),

| — | tekintettel a 2005. évi átfogó szudáni békemegállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2005. évi átfogó szudáni békemegállapodásra,

| — | tekintettel a felülvizsgált Cotonoui Megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a felülvizsgált Cotonoui Megállapodásra,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára,

| — | tekintettel az Emberi Jogok és a Népek Jogainak Afrikai Chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok és a Népek Jogainak Afrikai Chartájára,

| — | tekintettel a Fegyverkereskedelmi Szerződésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fegyverkereskedelmi Szerződésre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel Dél-Szudánban több mint három éve polgárháború dúl, amely akkor vette kezdetét, amikor Salva Kiir, az ország dinka etnikumához tartozó elnöke azzal vádolta a menesztett, nuer származású Riek Machar alelnököt, hogy államcsínyt tervezett ellene; mivel Riek Machar tagadta az államcsínykísérletet; |
| --- | --- |

A.

mivel Dél-Szudánban több mint három éve polgárháború dúl, amely akkor vette kezdetét, amikor Salva Kiir, az ország dinka etnikumához tartozó elnöke azzal vádolta a menesztett, nuer származású Riek Machar alelnököt, hogy államcsínyt tervezett ellene; mivel Riek Machar tagadta az államcsínykísérletet;

| B. | mivel az ARCSS 2015 augusztusi aláírása ellenére továbbra is teljes mértékben figyelmen kívül hagyják a nemzetközi emberi jogokat és a humanitárius jogot, és nincs felelősségre vonás a konfliktusban elkövetett erőszakos cselekedeteket és bántalmazást illetően; |
| --- | --- |

B.

mivel az ARCSS 2015 augusztusi aláírása ellenére továbbra is teljes mértékben figyelmen kívül hagyják a nemzetközi emberi jogokat és a humanitárius jogot, és nincs felelősségre vonás a konfliktusban elkövetett erőszakos cselekedeteket és bántalmazást illetően;

| C. | mivel az ország a polgárháború következtében éhínség és gazdasági összeomlás elé néz, több mint 3,6 millióan kénytelenek menekülni otthonukból és a becslések szerint 4,9 millió fő élelmezése nem biztosított; mivel a humanitárius szükségletek szintje riasztó mértékben növekszik, a becslések szerint 7,5 millióan szorulnak humanitárius segítségnyújtásra és jelenleg több mint egymillióan kapnak menedéket az ENSZ által ellenőrzött területen; mivel az ENSZ-ügynökségek emelték a humanitárius segély iránti kérésüket, amely szerint legalább 1,4 milliárd dollár szükséges az „elképzelhetetlen” szintű szenvedés enyhítésére; mivel e felhívás összegének csupán 14 %-a került finanszírozásra a mai napig; |
| --- | --- |

C.

mivel az ország a polgárháború következtében éhínség és gazdasági összeomlás elé néz, több mint 3,6 millióan kénytelenek menekülni otthonukból és a becslések szerint 4,9 millió fő élelmezése nem biztosított; mivel a humanitárius szükségletek szintje riasztó mértékben növekszik, a becslések szerint 7,5 millióan szorulnak humanitárius segítségnyújtásra és jelenleg több mint egymillióan kapnak menedéket az ENSZ által ellenőrzött területen; mivel az ENSZ-ügynökségek emelték a humanitárius segély iránti kérésüket, amely szerint legalább 1,4 milliárd dollár szükséges az „elképzelhetetlen” szintű szenvedés enyhítésére; mivel e felhívás összegének csupán 14 %-a került finanszírozásra a mai napig;

| D. | mivel a jelenleg ütem mellett 2017 végéig az ország lakosságának fele meg fog halni vagy lakóhelyének elhagyására fog kényszerülni; mivel nem ismert, hogy az erőszak következtében hány ember vesztette életét; |
| --- | --- |

D.

mivel a jelenleg ütem mellett 2017 végéig az ország lakosságának fele meg fog halni vagy lakóhelyének elhagyására fog kényszerülni; mivel nem ismert, hogy az erőszak következtében hány ember vesztette életét;

| E. | mivel az ENSZ legutóbbi szakértői jelentése szerint a dél-szudáni kormány bizonyult az országban a legtöbb erőszak és a legnagyobb emberi jogi jogsértések elkövetőjének, amely egyik legfőbb okának az „ember által okozott” éhínséget és azt tekintik, hogy a dél-szudáni kormány fegyverekre pazarolja a pénzt; |
| --- | --- |

E.

mivel az ENSZ legutóbbi szakértői jelentése szerint a dél-szudáni kormány bizonyult az országban a legtöbb erőszak és a legnagyobb emberi jogi jogsértések elkövetőjének, amely egyik legfőbb okának az „ember által okozott” éhínséget és azt tekintik, hogy a dél-szudáni kormány fegyverekre pazarolja a pénzt;

| F. | mivel az elmúlt hetekben a Yuaiban, Waatban, Tongában és Kodokban folytatott nagyszabású kormányzati offenzívák tragikus humanitárius következményekhez vezettek, többek között 50 000–100 000 ember kényszerült elhagyni lakóhelyét; mivel erre azt követően került sor, hogy 2017. április 8-án számos polgári személyt megöltek a Wau nevű nyugati városban, kollektív büntetésként, etnikai származás és politikai nézetek alapján; mivel a kormányzati erők továbbra is polgári személyekre is támadnak, ami sérti a fegyveres konfliktusokra vonatkozó jogot, és megakadályozták, hogy az ENSZ missziója megvédje a polgári lakosságot; |
| --- | --- |

F.

mivel az elmúlt hetekben a Yuaiban, Waatban, Tongában és Kodokban folytatott nagyszabású kormányzati offenzívák tragikus humanitárius következményekhez vezettek, többek között 50 000–100 000 ember kényszerült elhagyni lakóhelyét; mivel erre azt követően került sor, hogy 2017. április 8-án számos polgári személyt megöltek a Wau nevű nyugati városban, kollektív büntetésként, etnikai származás és politikai nézetek alapján; mivel a kormányzati erők továbbra is polgári személyekre is támadnak, ami sérti a fegyveres konfliktusokra vonatkozó jogot, és megakadályozták, hogy az ENSZ missziója megvédje a polgári lakosságot;

| G. | mivel a kormány lerombolta a kórházakat és a klinikákat, ami háborús bűncselekménynek minősül; mivel a kórházakból és klinikákról elloptak berendezéseket, ami az épületek bezárásához vezetett és ahhoz, hogy az emberek nem juthatnak hozzá az életmentő orvosi ellátáshoz; |
| --- | --- |

G.

mivel a kormány lerombolta a kórházakat és a klinikákat, ami háborús bűncselekménynek minősül; mivel a kórházakból és klinikákról elloptak berendezéseket, ami az épületek bezárásához vezetett és ahhoz, hogy az emberek nem juthatnak hozzá az életmentő orvosi ellátáshoz;

| H. | mivel Dél-Szudánban majdnem minden harmadik iskolát lerombolták, kárt okoztak benne, elfoglalták vagy bezárták, ami hatással van a gyermekek egy egész nemzedékének oktatására; mivel a becslések szerint több mint 600 000, öt év alatti gyermek akut alultápláltságban szenved; |
| --- | --- |

H.

mivel Dél-Szudánban majdnem minden harmadik iskolát lerombolták, kárt okoztak benne, elfoglalták vagy bezárták, ami hatással van a gyermekek egy egész nemzedékének oktatására; mivel a becslések szerint több mint 600 000, öt év alatti gyermek akut alultápláltságban szenved;

| I. | mivel mintegy kétmillió gyermek elmenekült az országból, és ők teszik ki a Dél-Szudánból elmenekült személyek 62 %-át, a konfliktus pedig elviselhetetlen traumát, stresszt és érzelmi szenvedést okozott nekik; mivel a becslések szerint 17 000 gyermeket – főként fiúkat – toboroztak katonának vagy használtak katonaként az országban a fegyveres erők és csoportok; mivel gyermekek ezreit gyilkolták meg, erőszakolták meg, kényszerítették lakóhelyük elhagyására vagy tettek árvává; |
| --- | --- |

I.

mivel mintegy kétmillió gyermek elmenekült az országból, és ők teszik ki a Dél-Szudánból elmenekült személyek 62 %-át, a konfliktus pedig elviselhetetlen traumát, stresszt és érzelmi szenvedést okozott nekik; mivel a becslések szerint 17 000 gyermeket – főként fiúkat – toboroztak katonának vagy használtak katonaként az országban a fegyveres erők és csoportok; mivel gyermekek ezreit gyilkolták meg, erőszakolták meg, kényszerítették lakóhelyük elhagyására vagy tettek árvává;

| J. | mivel a nőket és lányokat rendszeresen megerőszakolják és elrabolják hadifegyverként, és az ENSZ felmérése szerint a belső menekültek számára létrehozott jubai táborban élő nők 70 %-át megerőszakolták, a többségüket rendőrök vagy katonák; |
| --- | --- |

J.

mivel a nőket és lányokat rendszeresen megerőszakolják és elrabolják hadifegyverként, és az ENSZ felmérése szerint a belső menekültek számára létrehozott jubai táborban élő nők 70 %-át megerőszakolták, a többségüket rendőrök vagy katonák;

| K. | mivel a szomszédos országok instabilitása miatt Dél-Szudán is fogadott mintegy 270 000 menekültet Szudánból, a Kongói Demokratikus Köztársaságból (KDK), Etiópiából és a Közép-afrikai Köztársaságból; |
| --- | --- |

K.

mivel a szomszédos országok instabilitása miatt Dél-Szudán is fogadott mintegy 270 000 menekültet Szudánból, a Kongói Demokratikus Köztársaságból (KDK), Etiópiából és a Közép-afrikai Köztársaságból;

| L. | mivel 2016 júniusában az Egészségügyi Világszervezet kolerajárványról számolt be, amelybe már több ezer ember betegedett bele, és amely az elmúlt hetekben állítólag tovább terjedt; mivel a kolera, a malária, a kanyaró, a hasmenés és az akut légzőszervi megbetegedések okozta halál a rendkívüli szegénység és a nyomorúságos életkörülmények következménye, és számos halálesetet meg lehetett volna előzni, ha ezeknek az embereknek lett volna hozzáférése az egészségügyi ellátáshoz; |
| --- | --- |

L.

mivel 2016 júniusában az Egészségügyi Világszervezet kolerajárványról számolt be, amelybe már több ezer ember betegedett bele, és amely az elmúlt hetekben állítólag tovább terjedt; mivel a kolera, a malária, a kanyaró, a hasmenés és az akut légzőszervi megbetegedések okozta halál a rendkívüli szegénység és a nyomorúságos életkörülmények következménye, és számos halálesetet meg lehetett volna előzni, ha ezeknek az embereknek lett volna hozzáférése az egészségügyi ellátáshoz;

| M. | mivel az ARCSS kiköti, hogy a nemzeti egység átmeneti kormányának (TGNU) mandátuma megszűnik a 2018. augusztusi választásokat követően; |
| --- | --- |

M.

mivel az ARCSS kiköti, hogy a nemzeti egység átmeneti kormányának (TGNU) mandátuma megszűnik a 2018. augusztusi választásokat követően;

| N. | mivel az ENSZ jelentései és más hiteles jelentések szerint az EU tagállamaiban és számos harmadik országban működő közvetítők helikoptereket és gépfegyvereket juttattak el dél-szudáni fegyveres csoportoknak, illetve nyújtottak katonai logisztikai segítséget; mivel a konfliktus elhúzódása az új fegyveres csoportok felbukkanását és a társadalom militarizálódását idézte elő; |
| --- | --- |

N.

mivel az ENSZ jelentései és más hiteles jelentések szerint az EU tagállamaiban és számos harmadik országban működő közvetítők helikoptereket és gépfegyvereket juttattak el dél-szudáni fegyveres csoportoknak, illetve nyújtottak katonai logisztikai segítséget; mivel a konfliktus elhúzódása az új fegyveres csoportok felbukkanását és a társadalom militarizálódását idézte elő;

| O. | mivel a humanitárius konvojok és személyzet elleni támadások száma rendkívül aggasztó; mivel 2013 decembere óta legalább 79 segélymunkást gyilkoltak meg; mivel 2017 márciusában, a legutóbbi merénylet során hat segélymunkást gyilkoltak meg, valamint a velük tartó sofőröket, ami ez idáig a legvéresebb merénylet volt humanitárius segélymunkások ellen; |
| --- | --- |

O.

mivel a humanitárius konvojok és személyzet elleni támadások száma rendkívül aggasztó; mivel 2013 decembere óta legalább 79 segélymunkást gyilkoltak meg; mivel 2017 márciusában, a legutóbbi merénylet során hat segélymunkást gyilkoltak meg, valamint a velük tartó sofőröket, ami ez idáig a legvéresebb merénylet volt humanitárius segélymunkások ellen;

| P. | mivel 2017. február 21-én a Bizottság 82 millió eurós sürgősségi segélycsomagot jelentett be az éhínség kitörését követően; mivel az EU az ország egyik legnagyobb adományozója, és 2016-ban a teljes humanitárius finanszírozás több, mint 40 %-át biztosította az életmentő programok támogatásához, valamint 2013, azaz a konfliktus kezdete óta 381 millió eurót a humanitárius segítségnyújtás terén; |
| --- | --- |

P.

mivel 2017. február 21-én a Bizottság 82 millió eurós sürgősségi segélycsomagot jelentett be az éhínség kitörését követően; mivel az EU az ország egyik legnagyobb adományozója, és 2016-ban a teljes humanitárius finanszírozás több, mint 40 %-át biztosította az életmentő programok támogatásához, valamint 2013, azaz a konfliktus kezdete óta 381 millió eurót a humanitárius segítségnyújtás terén;

| 1. | mély aggodalmának ad hangot a Dél-Szudánban jelenleg is zajló konfliktus miatt; felszólít minden katonai művelet azonnali leállítására, és ismételten emlékezteti Salva Kiir elnököt, valamint Riek Machar alelnököt a dél-szudáni köztársasági konfliktus rendezéséről szóló megállapodás értelmében fennálló kötelezettségeikre; felhívja Kiir elnököt, hogy haladéktalanul tegyen eleget az egyoldalú tűzszünetre vonatkozó kötelezettségvállalásának, amelyet az IGAD állam- és kormányfőinek 2017. március 25-i ülésén tett; |
| --- | --- |

1.

| 2. | azonnali hatállyal felszólít minden fegyveres konfliktusban érintett felet, hogy haladéktalanul és teljes mértékben vessen véget a civilek, különösen a nők és a lányok elleni szexuális erőszak minden formájának; emlékeztet arra, hogy a nemi erőszak háborús fegyverként való alkalmazása a nemzetközi jog értelmében büntetendő háborús bűncselekménynek minősül; felhívja Dél-Szudán kormányát, hogy nyújtson védelmet minden kiszolgáltatott csoportnak, állítsa bíróság elé az elkövetőket, és vessen véget a büntetlenségnek a rendőrségen és a hadseregen belül; |
| --- | --- |

2.

| 3. | elítéli a polgári lakosság és a humanitárius segélyszervezetek dolgozói elleni támadásokat, mivel az ez utóbbiakat érő támadások megzavarják az életmentő segélyek és szállítmányok célba juttatását; hangsúlyozza, hogy a konfliktusnak nem lehet katonai megoldása, és hogy Dél-Szudán kormányának a béke és stabilitás iránti őszinte elkötelezettség jeleként gondoskodnia kell az érdemi tűzszünet létrejöttéről; úgy véli, hogy a béke iránti elkötelezettségnek többet kell jelentenie az ellenségeskedés egyszerű beszüntetésénél, és magában kell foglalnia a csapatok visszavonását, az etnikai alapon létrejött milíciák feloszlatását, az akadálytalan humanitárius segítségnyújtás lehetővé tételét és a politikai foglyok szabadon bocsátását; |
| --- | --- |

3.

| 4. | legmélyebb aggodalmát fejezi ki az országszerte tapasztalható súlyos humanitárius helyzet miatt, amely jelenleg is tovább romlik; ezért ismét felhívja az Uniót és tagállamait, hogy növeljék a humanitárius segélyeket az éhínség enyhítése érdekében, és gyakoroljanak nyomást Dél-Szudán kormányára annak biztosítása céljából, hogy a humanitárius segélyek szállítási útvonalai nyitva maradjanak; |
| --- | --- |

4.

| 5. | elítéli, hogy minden fél gyermekeket toboroz a fegyveres konfliktusban való részvételre Dél-Szudánban; kiemeli, hogy a gyermekek konfliktusban részt vevő felek általi toborzása háborús bűncselekmény, amelyért a parancsnokokat büntetőjogilag felelősségre kell vonni; figyelmeztet, hogy jelenleg a fiatalok egész generációja van kitéve a súlyos trauma, súlyos érzelmi megrázkódtatás és az oktatásból való kimaradás kockázatának; szorgalmazza, hogy az EU humanitárius és fejlesztési programozása nyújtson segítséget az alapvető oktatás és a hosszú távú rehabilitáció és tanácsadás biztosítása terén; határozottan elítéli az oktatási létesítmények katonai műveletek céljára való felhasználását; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felhívja az Európai Külügyi Szolgálatot és a Bizottság alelnökét/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét, hogy minden rendelkezésre álló erőforrást használjanak fel annak érdekében, hogy bevonják az ENSZ-t, az Afrikai Uniót (AU) és az IGAD-ot a tartós tűzszünet és a békemegállapodás biztonságról és kormányzatról szóló fejezetei végrehajtásának megvalósítására irányuló új politikai folyamat elindításába; |
| --- | --- |

6.

| 7. | úgy véli, hogy az AU-nak – az EU és tagállamai támogatásával – tevékeny szerepet kell vállalnia a tartós béke elérését célzó politikai megoldásra irányuló közvetítés terén Dél-Szudánban, többek között több erőforrást bocsátva az AU Dél-Szudánba delegált megbízottja, Alpha Oumar Konare rendelkezésére; támogatja az AU által rendezendő, az ENSZ és az IGAD részvételével megtartandó nemzetközi konferenciát sürgető felhívásokat a dél-szudáni háború lezárására irányuló nemzetközi erőfeszítések egyesítése és összehangolása céljából; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ismételten maradéktalan támogatásáról biztosítja az ENSZ Dél-Szudánnal foglalkozó különleges képviselőjének munkáját, valamint az ENSZ dél-szudáni missziójának (UNMISS) és regionális védelmi erejének mandátumát, amelyek a polgári személyek védelmét és az ellenük irányuló erőszak elrettentését, valamint a humanitárius segélyek célba juttatásához szükséges feltételek megteremtését kapták feladatul; felhívja valamennyi felet, hogy segítsék elő az aktív UNMISS-jelenlét megerősítésére szolgáló aktív regionális védelmi erő gyors telepítését az ENSZ Biztonsági Tanácsa mandátuma alapján, és felszólítja a tagállamokat és az alelnököt/főképviselőt, hogy sürgősséggel és jelentős mértékben erősítse meg az UNMISS missziót európai kapacitásokkal; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kiemeli, hogy sürgős szükség van egy dél-szudáni vegyes bíróság létrehozására, amely maga után vonja a statútumok AU általi elfogadását és az ENSZ és az EU által biztosított forrásokból biztosított segítségnyújtást; emlékeztet arra, hogy ez a 2016-os békemegállapodás része, ezért nem tárgyalható újra; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kitart amellett, hogy a nemzeti párbeszéd érdemi és inkluzív voltának biztosítása érdekében a folyamatnak egyértelmű referenciaértékeket – többek között a semleges vezetés, az ellenzéki csoportok és az országon kívül élő dél-szudáni állampolgárok bevonása – kell teljesítenie, és hogy a folyamatnak ki kell terjednie a konfliktusban részt vevő valamennyi fél képviselőire és más dél-szudáni érdekelt felekre, a nők képviselőit is beleértve, annak érdekében, hogy legitim és eredményes legyen; |
| --- | --- |

10.

| 11. | elítél a véleménynyilvánítás szabadságának korlátozására irányuló minden kísérletet, mivel az alapvető emberi jog, és az őszinte politikai vita része; elítéli a humanitárius segélyszervezetek dolgozói, a civil társadalom képviselői és az újságírók meggyilkolását, és követeli e bűncselekmények elkövetőinek bíróság elé állítását; felszólít minden politikai fogoly azonnali szabadon bocsátására; |
| --- | --- |

11.

| 12. | elítéli az oktatási és középületek ellen elkövetett valamennyi támadást és az iskolák katonai célú felhasználását; felhívja a feleket, hogy tartsák tiszteletben az iskolák és egyetemek fegyveres konfliktus során történő katonai célú felhasználása elleni védelemről szóló iránymutatásokat; |
| --- | --- |

12.

| 13. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2016. december 23-án nem tudott olyan határozatot elfogadni, amely fegyverembargót vezetett volna be Dél-Szudánnal szemben, és utazási tilalommal és a vagyoni eszközök befagyasztásával sújtott volna három magas rangú dél-szudáni vezetőt; felhívja az Uniót, hogy törekedjen egy Dél-Szudán elleni nemzetközi fegyverembargó bevezetésére és eredményes betartásának biztosítására; riasztónak tartja azokat a jelentéseket, amelyek szerint a 2008/944/KKBP tanácsi közös álláspontot megsértve EU-tagállamokban székhellyel rendelkező kereskedők közvetítésével jutnak el fegyverszállítmányok Dél-Szudánba; sürgeti a tagállamokat és az alelnököt/főképviselőt, hogy biztosítsa az EU fegyverzet-ellenőrzési rendszerének betartását, és hivatalosan is lépjen fel minden olyan harmadik országgal szemben, amely bizonyítottan fegyvereket exportál és katonai logisztikai segítségnyújtást biztosít Dél-Szudán számára; |
| --- | --- |

13.

| 14. | felhívja a hatóságokat annak biztosítására, hogy a lakóhelyük elhagyására kényszerült személyek visszatérése vagy áthelyezése biztonságos és méltóságteljes módon történjen; a humanitárius segítségnyújtás célba juttatásának, a tűzszünet fenntartásának és a békemegállapodás végrehajtására irányuló megújult politikai folyamat megvalósításának biztosítására irányuló uniós stratégia részeként szorgalmazza célzott szankciók alkalmazását a kormányzatban vagy az ellenzékben tevékenykedő minden olyan fontos politikai vagy katonai szereplővel szemben, aki fenntartja a konfliktust vagy emberi jogi visszaéléseket követ el; |
| --- | --- |

14.

| 15. | úgy véli, hogy a visszatérő konfliktusok, a bizonytalanság és a tömeges lakóhelyelhagyás miatt a jelenlegi politikai környezetben nem lehet hiteles és békés választásokat tartani; emlékeztet arra, hogy az átmeneti nemzeti egységkormány mandátuma 2018 júniusáig tart; kiemeli annak fontosságát, hogy a dél-szudáni nők teljes körű szerepet kapjanak a béketárgyalásokon és az ország kormányzásában; felszólítja az Uniót, hogy helyi szinten támogassa a nőket, akik a gyanakvás hullámának megfordítása révén mérhető módon befolyásolják a béketárgyalások minőségét, és akik bizalmat építenek, és előmozdítják a megbékélést; |
| --- | --- |

15.

| 16. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, Dél-Szudán kormányának, a Kormányközi Fejlesztési Hatóságnak, Dél-Szudán emberi jogi biztosának, Dél-Szudán nemzetgyűlésének, az Afrikai Unió intézményeinek, az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés társelnökeinek és az ENSZ főtitkárának. |
| --- | --- |

16.

---

| 30.8.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 307/96 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 307/96

---

P8_TA(2017)0222

A megfelelő finanszírozási szerkezet Európa régiói számára: a pénzügyi eszközök és támogatások egyensúlya az uniós kohéziós politikában

Az Európai Parlament 2017. május 18-i állásfoglalása a megfelelő finanszírozási szerkezet Európa régiói számára: az uniós kohéziós politikában a pénzügyi eszközök és támogatások egyensúlyáról (2016/2302(INI))

(2018/C 307/14)

Az Európai Parlament

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak XVIII. címére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak XVIII. címére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 349. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 349. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (CPR), és az ezen rendelet vonatkozó cikkeihez kapcsolódó, felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (CPR), és az ezen rendelet vonatkozó cikkeihez kapcsolódó, felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusokra,

| — | tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és a „Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe” célkitűzésről szóló egyedi rendelkezésekről, valamint az 1080/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1301/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és a „Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe” célkitűzésről szóló egyedi rendelkezésekről, valamint az 1080/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1301/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel az Európai Szociális Alapról és az 1081/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1304/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Szociális Alapról és az 1081/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1304/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel a Kohéziós Alapról és az 1084/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1300/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kohéziós Alapról és az 1084/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1300/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4),

| — | tekintettel „Az Európai Stratégiai Beruházási Alapról, az Európai Beruházási Tanácsadó Platformról és a Beruházási Projektek Európai Portáljáról, valamint az 1291/2013/EU és az 1316/2013/EU rendelet módosításáról – az Európai Stratégiai Beruházási Alap” című, 2015. június 25-i 2015/1017/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Európai Stratégiai Beruházási Alapról, az Európai Beruházási Tanácsadó Platformról és a Beruházási Projektek Európai Portáljáról, valamint az 1291/2013/EU és az 1316/2013/EU rendelet módosításáról – az Európai Stratégiai Beruházási Alap” című, 2015. június 25-i 2015/1017/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5),

| — | tekintettel az „Európai területi együttműködés – bevált gyakorlatok és innovatív intézkedések” című 2016. szeptember 13-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európai területi együttműködés – bevált gyakorlatok és innovatív intézkedések” című 2016. szeptember 13-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a kohéziós politikáról és az Európa 2020 stratégia felülvizsgálatáról szóló, 2015. október 28-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kohéziós politikáról és az Európa 2020 stratégia felülvizsgálatáról szóló, 2015. október 28-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel „A növekedést és a munkahelyteremtést szolgáló beruházások: a gazdasági, társadalmi és területi kohézió előmozdítása az Unióban” című, 2015. szeptember 9-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A növekedést és a munkahelyteremtést szolgáló beruházások: a gazdasági, társadalmi és területi kohézió előmozdítása az Unióban” című, 2015. szeptember 9-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel Regionális Fejlesztési Bizottságának a Költségvetési Ellenőrző Bizottsága „Európai Beruházási Bank (EBB) – 2014-es éves jelentés” című jelentésében foglalt véleményére (A8-0050/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel Regionális Fejlesztési Bizottságának a Költségvetési Ellenőrző Bizottsága „Európai Beruházási Bank (EBB) – 2014-es éves jelentés” című jelentésében foglalt véleményére (A8-0050/2016),

| — | tekintettel Bizottság a „Munkahelyteremtést és növekedést támogató beruházások – Az európai strukturális és beruházási alapok hozzájárulásának maximalizálása” című, 2015. december 14-i közleményére (COM(2015)0639), |
| --- | --- |

—

tekintettel Bizottság a „Munkahelyteremtést és növekedést támogató beruházások – Az európai strukturális és beruházási alapok hozzájárulásának maximalizálása” című, 2015. december 14-i közleményére (COM(2015)0639),

| — | tekintettel a Bizottság „Európai beruházási terv” című, 2014. november 26-i közleményére (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Európai beruházási terv” című, 2014. november 26-i közleményére (COM(2014)0903),

| — | tekintettel a Bizottság „Iránymutatás a kockázatfinanszírozási célú befektetések előmozdítása érdekében nyújtott állami támogatási intézkedésekre vonatkozóan” című, 2014. január 22-i közleményére (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Iránymutatás a kockázatfinanszírozási célú befektetések előmozdítása érdekében nyújtott állami támogatási intézkedésekre vonatkozóan” című, 2014. január 22-i közleményére (9),

| — | tekintettel a Bizottság 2014. július 23-i, „A növekedést és a munkahelyteremtést szolgáló beruházások” című, a gazdasági, szociális és területi kohézióról szóló hatodik jelentésére (COM(2014)0473), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2014. július 23-i, „A növekedést és a munkahelyteremtést szolgáló beruházások” című, a gazdasági, szociális és területi kohézióról szóló hatodik jelentésére (COM(2014)0473),

| — | tekintettel a Bizottság 2016. augusztusi, „A kohéziós politika 2007-2013-as programjainak utólagos értékelése, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra (ERFA), az Európai Szociális Alapra (ESZA) és a Kohéziós Alapra (KA) összpontosítva” című összefoglaló jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2016. augusztusi, „A kohéziós politika 2007-2013-as programjainak utólagos értékelése, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra (ERFA), az Európai Szociális Alapra (ESZA) és a Kohéziós Alapra (KA) összpontosítva” című összefoglaló jelentésére,

| — | tekintettel a Bizottság 2014. október 30-i, „A költségvetési rendelet 140. cikke (8) bekezdésének megfelelően az általános költségvetésből támogatott pénzügyi eszközök 2013. december 31-i állapotáról” szóló jelentésére (COM(2014)0686), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2014. október 30-i, „A költségvetési rendelet 140. cikke (8) bekezdésének megfelelően az általános költségvetésből támogatott pénzügyi eszközök 2013. december 31-i állapotáról” szóló jelentésére (COM(2014)0686),

| — | tekintettel a Bizottság 2015. november 26-i„Útmutató a tagállamoknak a közös rendelkezésekről szóló rendelet 42. cikke (1) bekezdésének d) pontjához – Támogatható alapkezelői költségek és díjak” című iránymutatására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2015. november 26-i„Útmutató a tagállamoknak a közös rendelkezésekről szóló rendelet 42. cikke (1) bekezdésének d) pontjához – Támogatható alapkezelői költségek és díjak” című iránymutatására,

| — | tekintettel a Bizottság 2015. augusztus 10-i, „Útmutató a tagállamoknak a közös rendelkezésekről szóló rendelet 37. cikke (7) (8) (9) bekezdéséhez – A pénzügyi eszközökből származó támogatások ötvözése egyéb támogatási formákkal” című iránymutatására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2015. augusztus 10-i, „Útmutató a tagállamoknak a közös rendelkezésekről szóló rendelet 37. cikke (7) (8) (9) bekezdéséhez – A pénzügyi eszközökből származó támogatások ötvözése egyéb támogatási formákkal” című iránymutatására,

| — | tekintettel a Bizottság 2015. március 27-i, „Útmutató a tagállamoknak a közös rendelkezésekről szóló rendelet 37. cikke (2) bekezdéséhez – Előzetes értékelés” című iránymutatására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2015. március 27-i, „Útmutató a tagállamoknak a közös rendelkezésekről szóló rendelet 37. cikke (2) bekezdéséhez – Előzetes értékelés” című iránymutatására,

| — | tekintettel a Bizottság 2014. július 2-i, az irányító hatóságok számára készült, „Pénzügyi eszközök az esb-programokban 2014-2020 között” című referencia-útmutatójára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2014. július 2-i, az irányító hatóságok számára készült, „Pénzügyi eszközök az esb-programokban 2014-2020 között” című referencia-útmutatójára,

| — | tekintettel a Bizottság 2016. novemberi, „Az európai strukturális és beruházási alapok szerinti pénzügyi eszközök. A 2014-2020 közötti programozási időszak pénzügyi eszközeinek finanszírozása és végrehajtása során elért fejlődés adatainak összefoglalása az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 46. cikkével összhangban” című összefoglaló jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2016. novemberi, „Az európai strukturális és beruházási alapok szerinti pénzügyi eszközök. A 2014-2020 közötti programozási időszak pénzügyi eszközeinek finanszírozása és végrehajtása során elért fejlődés adatainak összefoglalása az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 46. cikkével összhangban” című összefoglaló jelentésére,

| — | tekintettel a Bizottság 2015. decemberi, „A 2014 és 2020 közötti programozási időszak pénzügyi konstrukcióinak finanszírozása és végrehajtása terén elért előrehaladásra vonatkozó adatok összefoglalása az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 46. cikkével összhangban” című összefoglaló jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2015. decemberi, „A 2014 és 2020 közötti programozási időszak pénzügyi konstrukcióinak finanszírozása és végrehajtása terén elért előrehaladásra vonatkozó adatok összefoglalása az 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 46. cikkével összhangban” című összefoglaló jelentésre,

| — | tekintettel a Bizottság 2014. szeptemberi, „Az irányító hatóságok által jelentett pénzügyi tervezési eszközök finanszírozása és végrehajtása során elért fejlődés adatainak összefoglalása a 1083/2006/EK tanácsi rendelet 67. cikke (2) bekezdésének j) pontjával összhangban” című összefoglaló jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2014. szeptemberi, „Az irányító hatóságok által jelentett pénzügyi tervezési eszközök finanszírozása és végrehajtása során elért fejlődés adatainak összefoglalása a 1083/2006/EK tanácsi rendelet 67. cikke (2) bekezdésének j) pontjával összhangban” című összefoglaló jelentésére,

| — | tekintettel a Bizottság 2015. november 13-i, „A pénzügyi eszközökkel kapcsolatos tevékenységek” című bizottsági szolgálati munkadokumentumára (SWD(2015)0206) (a dokumentumot kíséri: a Bizottság jelentése a költségvetési rendelet 140. cikke (8) bekezdésének megfelelően az általános költségvetésből támogatott pénzügyi eszközök 2014. december 31-i állapotáról), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2015. november 13-i, „A pénzügyi eszközökkel kapcsolatos tevékenységek” című bizottsági szolgálati munkadokumentumára (SWD(2015)0206) (a dokumentumot kíséri: a Bizottság jelentése a költségvetési rendelet 140. cikke (8) bekezdésének megfelelően az általános költségvetésből támogatott pénzügyi eszközök 2014. december 31-i állapotáról),

| — | tekintettel az Európai Számvevőszék 19/2016. sz., „A pénzügyi eszközök szerepe az uniós költségvetés végrehajtásában – a 2007–2013-as programidőszak tanulságai” című különjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszék 19/2016. sz., „A pénzügyi eszközök szerepe az uniós költségvetés végrehajtásában – a 2007–2013-as programidőszak tanulságai” című különjelentésére,

| — | tekintettel az Európai Számvevőszék 5/2015. sz., „Sikeres és ígéretes-e a pénzügyi eszközök alkalmazása a vidékfejlesztés terén?” című különjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszék 5/2015. sz., „Sikeres és ígéretes-e a pénzügyi eszközök alkalmazása a vidékfejlesztés terén?” című különjelentésére,

| — | tekintettel az Európai Számvevőszék 16/2014. sz., „A regionális beruházási eszközök által nyújtott támogatások és a pénzintézeti hitelek ötvözésének eredményessége az Unió külső politikáinak támogatása szempontjából” című különjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszék 16/2014. sz., „A regionális beruházási eszközök által nyújtott támogatások és a pénzintézeti hitelek ötvözésének eredményessége az Unió külső politikáinak támogatása szempontjából” című különjelentésére,

| — | tekintettel az Európai Számvevőszék 2/2012. sz., „Az Európai Regionális Fejlesztési Alapból támogatott pénzügyi konstrukciók kkv-k részére” című különjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszék 2/2012. sz., „Az Európai Regionális Fejlesztési Alapból támogatott pénzügyi konstrukciók kkv-k részére” című különjelentésére,

| — | tekintettel a Régiók Bizottsága 2015. október 14-i, „A területfejlesztést támogató pénzügyi eszközök” című véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottsága 2015. október 14-i, „A területfejlesztést támogató pénzügyi eszközök” című véleményére,

| — | tekintettel az Európai Beruházási Bank 2013. márciusi, „Pénzügyi eszközök: állapotfelmérés a 2014 és 2020 közötti programozási időszakra készülve” című zárójelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Beruházási Bank 2013. márciusi, „Pénzügyi eszközök: állapotfelmérés a 2014 és 2020 közötti programozási időszakra készülve” című zárójelentésére,

| — | tekintettel a Parlament Uniós Belső Politikák Főigazgatósága B. Tematikus Osztályának (Strukturális és Kohéziós Politikák) megbízásából készített, 2016. októberi, „Pénzügyi eszközök a 2014 és 2020 közötti programozási időszakban: a tagállamok első tapasztalatai” című tanulmányra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Parlament Uniós Belső Politikák Főigazgatósága B. Tematikus Osztályának (Strukturális és Kohéziós Politikák) megbízásából készített, 2016. októberi, „Pénzügyi eszközök a 2014 és 2020 közötti programozási időszakban: a tagállamok első tapasztalatai” című tanulmányra,

| — | tekintettel a Parlament Uniós Belső Politikák Főigazgatósága B. Tematikus Osztályának (Strukturális és Kohéziós Politikák) megbízásából készített, 2016. márciusi, „Az EBB csoport szerepének felülvizsgálata az európai kohéziós politikában” című tanulmányra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Parlament Uniós Belső Politikák Főigazgatósága B. Tematikus Osztályának (Strukturális és Kohéziós Politikák) megbízásából készített, 2016. márciusi, „Az EBB csoport szerepének felülvizsgálata az európai kohéziós politikában” című tanulmányra,

| — | tekintettel az Európai Parlament Kutatószolgálatának 2016. májusi, „Az EU kohéziós politikáját érintő kihívások: a közelgő, 2020 utáni reform kérdései” című tájékoztatására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament Kutatószolgálatának 2016. májusi, „Az EU kohéziós politikáját érintő kihívások: a közelgő, 2020 utáni reform kérdései” című tájékoztatására,

| — | tekintettel az Európai Parlament Kutatószolgálatának 2015. szeptemberi, „A kohéziós politika végrehajtása az EU28 országaiban” című ismertetőjére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament Kutatószolgálatának 2015. szeptemberi, „A kohéziós politika végrehajtása az EU28 országaiban” című ismertetőjére,

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 52. cikkére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményeire (A8-0139/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményeire (A8-0139/2017),

| A. | mivel a többéves pénzügyi keret áttekintése/felülvizsgálata, valamint az a tény, hogy a 2014 és 2020 közötti programozási időszak a félidejéhez közeledik, vitára adott okot az uniós költségvetésen keresztül a 2020 utáni időszak során befektetésre kerülő támogatások és pénzügyi intézkedések szerkezetével kapcsolatban; |
| --- | --- |

A.

mivel a többéves pénzügyi keret áttekintése/felülvizsgálata, valamint az a tény, hogy a 2014 és 2020 közötti programozási időszak a félidejéhez közeledik, vitára adott okot az uniós költségvetésen keresztül a 2020 utáni időszak során befektetésre kerülő támogatások és pénzügyi intézkedések szerkezetével kapcsolatban;

| B. | mivel az omnibus javaslat (COM(2016)0605) az egyetlen lehetőség arra, hogy a jelenlegi programozási időszakra irányadó rendszerben végre lehessen hajtani egy sor félidős javítást; |
| --- | --- |

B.

mivel az omnibus javaslat (COM(2016)0605) az egyetlen lehetőség arra, hogy a jelenlegi programozási időszakra irányadó rendszerben végre lehessen hajtani egy sor félidős javítást;

| C. | mivel a pénzügyi eszközök fogalma számos különféle eszközt foglal magában, és ezek értékeléséhez és az alkalmazásukról való döntéshez folyamatos és alapos elemzésre van szükség, esetről esetre, a helyi és regionális gazdaságok vagy egy adott célcsoport egyedi szükségleteinek értékeléséhez kapcsolódva; |
| --- | --- |

C.

mivel a pénzügyi eszközök fogalma számos különféle eszközt foglal magában, és ezek értékeléséhez és az alkalmazásukról való döntéshez folyamatos és alapos elemzésre van szükség, esetről esetre, a helyi és regionális gazdaságok vagy egy adott célcsoport egyedi szükségleteinek értékeléséhez kapcsolódva;

A 2007 és 2013 közötti időszak – megbízható beruházások a támogatások és pénzügyi eszközök révén

| 1. | elismeri, hogy bár a pénzügyi eszközöket a pénzügyi és gazdasági válság előtt alakították ki, és azok a válság nyomán kialakult gazdasági környezetben nem voltak a legmegfelelőbbek, a Bizottság jelentéstétele alapos bizonyítékkal szolgál arra, hogy az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) támogatásokon és pénzügyi eszközökön keresztül megvalósított beruházásai erőteljes hatást és látható eredményeket értek el az Unió régióiban történt beruházások által, amelyek összege 347,6 milliárd eurót tett ki, a nemzeti társfinanszírozást és a további mozgósított erőforrásokat nem számítva; |
| --- | --- |

1.

| 2. | üdvözli az Európai Beruházási Bank meglévő, az éves jelentésekben és az ágazati jelentésekben megnevezett kohéziós politikai műveleteit, amely jelentések feltárják a kkv-kra és a közepes tőkeértékű vállalatokra, az infrastruktúrára, a kutatásra és innovációra, a környezetre, az energiaügyre és a mezőgazdaságra gyakorolt hatásokat; megállapítja, hogy az EBB részéről a kohéziós politika támogatására irányuló hitelnyújtás becsült értéke a 2007 és 2013 közötti időszakra vonatkozóan 147 milliárd euró, ami durván az összes uniós hitelnyújtás 38 %-át teszi ki; |
| --- | --- |

2.

A 2014 és 2020 közötti időszak – új korszak a beruházásokban az esb-alapok révén

| 3. | üdvözli, hogy a 2014 és 2020 közötti időszakban az EU várhatóan 454 milliárd euró értékű beruházást eszközöl az esb-alapokon keresztül, és hogy a beruházások támogatások és pénzügyi eszközök formájában megvalósuló nemzeti társfinanszírozásával együtt ez az összeg várhatóan 637 milliárd euróra emelkedik; |
| --- | --- |

3.

| 4. | elismeri, hogy a kohéziós politika megosztott irányítása alatt a pénzügyi eszközök (mikrohitelek, kölcsönök, garanciák, magán- és kockázati tőke formájában) mennyisége növekedett és minősége javult; kiemeli ennek a trendnek a két fő okát – a 2007 és 2013 közötti időszak értékes tapasztalatokat és tanulságokat biztosított az esb-alapok támogatásokon és pénzügyi intézkedéseken keresztül történő végrehajtásával kapcsolatban, míg a 2014 és 2020 közötti többéves pénzügyi keret azt tükrözi, hogy a válságot követően a pénzügyi korlátok miatt több pénzügyi eszköz szükséges; |
| --- | --- |

4.

| 5. | megjegyzi, hogy becslések szerint az Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA), a Kohéziós Alap és az Európai Szociális Alap (ESZA) forrásaiból származó pénzügyi eszközök csaknem megduplázódtak a 2007–2013-as időszakhoz képest, amikor 11,7 milliárd euró összegűek voltak, a 2014–2020-as időszakban pedig 20,9 milliárd eurót tesznek ki; megjegyzi, hogy a pénzügyi eszközök így a 2014–2020-as időszak kohéziós politikáján belül elérhető 351,8 milliárd eurós összegű teljes források 6 %-át alkotják, szemben a 2007–2013-as időszak 347 milliárd eurós összegű keretének 3,4 %-ával; |
| --- | --- |

5.

| 6. | megjegyzi, hogy a Kohéziós Alap elkülönített előirányzatai körülbelül 75 milliárd eurót tesznek ki, amelyek a 2014–2020-as időszak előirányzatainak 11,8 %-át alkotják; üdvözli, hogy a 2007–2013-as időszakhoz képest a 2014–2020-as időszakra 70-ről 75 milliárd euróra nőtt az elkülönített előirányzatok összege; kiemeli, hogy a Kohéziós Alapra elkülönített előirányzatokat nem szabadna csökkenteni, mivel az Unió lakosságának körülbelül 34 %-a olyan régióban él, amely támogatást kap a Kohéziós Alapból; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tudomásul veszi a jelenlegi többéves pénzügyi kereten belül 21 tagállam által 2015. december 31-ig a pénzügyi eszközökhöz vállalt, az operatív programokhoz kapcsolódó 5 571,63 millió EUR összegű hozzájárulást, amelyből 5 005,25 millió euró az ERFA-ból és a Kohéziós Alapból származik; |
| --- | --- |

7.

| 8. | üdvözli azt a tényt, hogy a pénzügyi eszközök programozásában, végrehajtásában és irányításában történt kritikus szabályozási változások, mint pl. a 11 tematikus célkitűzés mindegyikéhez kötődő közvetlen kapcsolat, a megfelelő és kötelező, a piac működési zavarainak feltárására alkalmas előzetes értékelés és a testre szabott, egyszerűsített és azonnal használható pénzügyi eszközök és jelentéstételi mechanizmusok létrehozása döntő és pozitív hatással lehetnek a kohéziós politika vonzerejére és végrehajtásuk sebességére, valamint a 2007 és 2013 közötti időszakban felmerült jogi bizonytalanságok orvoslására; ugyanakkor erőfeszítéseket sürget annak biztosítása érdekében, hogy ezek a változások ne érintsék a pénzügyi eszközök vonzerejét és végrehajtási sebességét; |
| --- | --- |

8.

Támogatások és pénzügyi eszközök – a szerkezetet a beavatkozási logika határozza meg

| 9. | hangsúlyozza, hogy bár azonos kohéziós politikai célkitűzéseket támogatnak, az esb-alapok megosztott irányítás alá tartozó, nem öncélú támogatásainak és pénzügyi eszközeinek eltérő a beavatkozási logikája és a területi fejlesztési szükségletek, a beavatkozási területek, illetve a piaci szükségletek kezelésére vonatkozó alkalmazása; |
| --- | --- |

9.

| 10. | elismeri, hogy a projekt típusától függően a támogatások a pénzügyi eszközökkel összehasonlítva rendelkeznek bizonyos erősségekkel: olyan projekteket támogatnak, amelyek nem feltétlenül hoznak bevételeket, finanszírozást biztosítanak olyan projektek számára, amelyek különböző okokból kifolyólag nem képesek magán- vagy állami finanszírozást vonzani, egyedi kedvezményezettekre, ügyekre és regionális prioritásokra irányulnak, és csökkentik a felhasználás bonyolultságát, a meglévő tapasztalatok és kapacitás révén; elismeri, hogy bizonyos esetekben a támogatásokat korlátozni kell: a projekt minőségének és fenntarthatóságának elérésével kapcsolatos nehézségek, hosszú távon az állami finanszírozás helyettesítésének kockázata és az esetleges magánbefektetéseket érintő kiszorító hatás még akkor is, ha a projektek esetleg rulírozó jellegűek, valamint a bevétel generálására való képesség a kölcsönön alapuló finanszírozás visszafizetéséhez; |
| --- | --- |

10.

| 11. | elismeri, hogy a pénzügyi eszközök előnyöket nyújtanak, mint pl. a tőkeáttétel és a rulírozó hatások, a magántőke bevonzása, valamint az egyedi beruházási hézagok pótlása jó minőségű, bankképes projekteken keresztül; elismeri, hogy a pénzügyi eszközök bizonyos hátrányokkal járnak, és hogy ezért ezek az eszközök ütközhetnek a vonzóbb nemzeti vagy regionális eszközökkel; a hátrányok lehetnek: lassabb végrehajtás egyes régiókban, nagyobb bonyolultság, az esb-alapok által támogatott pénzügyi eszközök a vártnál alacsonyabb tőkeáttételi hatása, és esetenként magasabb végrehajtási költségek és kezelési díjak; megjegyzi, hogy bizonyos politikai területeken a támogatások jelentik a kívánatos befektetéseket, például bizonyos típusú állami infrastruktúráknál, szociális szolgáltatásoknál, a kutatási és innovációs politikánál vagy általában véve a bevételt nem termelő projekteknél; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kiemeli, hogy a beavatkozási logika nem választóvonalat, hanem találkozási pontot jelent a támogatások és pénzügyi eszközök egyenlő versenyfeltételeinek megteremtése között, hogy a kohéziós politika a kedvezményezettek és beruházási hézagok jobb lefedettségét biztosíthassa különböző intézkedések révén; rámutat, hogy a beavatkozási logika egy alulról felfelé építkező megközelítést jelent az esb-alapok programozásában, és hogy valamennyi tagállamnak és régiónak a legmegfelelőbb megoldást kell választania a pénzügyi eszközök vagy a támogatások közül ahhoz, hogy operatív programjaik kiválasztott prioritásait megvalósítsák, szem előtt tartva azt, hogy a helyi és regionális önkormányzatoknak döntő szerepük van a folyamatban; emlékeztet arra, hogy az irányító hatóságoknak saját maguknak kell határozniuk arról, hogy a pénzügyi eszközök melyik típusa megfelelőbb a végrehajtáshoz; |
| --- | --- |

12.

A pénzügyi eszközök teljesítménye – kihívások

| 13. | elismeri a pénzügyi eszközök alkalmazásának jelentőségét a kohéziós politikai műveletek területén; üdvözli, hogy a pénzügyi eszközök 2015. évi végrehajtásáról szóló jelentés a jelenlegi programozási időszak késői elindulása ellenére előrehaladást mutat; megjegyzi ugyanakkor, hogy az esb-alapokhoz tartozó pénzügyi eszközök végrehajtásának előrehaladása tekintetében nagy különbségek vannak nemcsak a tagállamok között, hanem az egyes tagállamokon belül is; emlékeztet arra, hogy a 2007–2013-as programozási időszakban a pénzügyi eszközök használatának pozitív tapasztalatához és hatásához számos, teljesítménnyel kapcsolatos probléma társult: a működés késői megkezdése, pontatlan piaci értékelés, eltérő regionális felhasználás, általában alacsony kifizetési arányok, alacsony tőkeáttételi hatás, problémás rulírozás, magas irányítási költségek és díjak és indokolatlanul magas dotációk; emlékeztet arra, hogy miután a Bizottság meghosszabbította a pénzügyi eszközök végrehajtására vonatkozó határidőket, 2015-re célzott intézkedések révén számos feltárt hiányosságot enyhítettek; |
| --- | --- |

13.

| 14. | megjegyzi, hogy az esb-alapok végrehajtási késedelmei befolyásolhatják a kifizetési arányokat, a rulírozást és a tőkeáttételt, amely utóbbit az OECD-hez hasonló nemzetközi szervezetek által használt meghatározásra és módszerre kell alapozni, egyértelmű különbséget téve az állami és magán hozzájárulások között, valamint országokra és régiókra lebontva pontosan jelezve az egyes pénzügyi eszközök által lehetővé tett tőkeáttétel mértékét; emlékeztet arra, hogy a 2007–2013-as időszak késedelmei visszafordíthatatlan módon hozzájárultak az ERFA és az ESZA pénzügyi eszközeinek optimális szintet el nem érő teljesítményéhez; hangsúlyozza, hogy a programozási időszak késői elindulása miatti végrehajtási késedelmek kedvezőtlenül hathatnak az esb-alapok pénzügyi eszközeinek teljesítményére, ami az időszak végén pontatlan értékelő következtetések levonásához vezethet; kéri ezért, hogy a tagállamok tegyenek meg minden szükséges lépést a késedelmes végrehajtás negatív hatásainak mérséklése érdekében, különösen a pénzügyi eszközök korlátozott felhasználásának és hatásának kockázatát illetően; |
| --- | --- |

14.

| 15. | komolyan aggódik annak a nagy valószínűsége miatt, hogy a jelenlegi többéves pénzügyi keret második felében a kifizetetlen számlák felhalmozódása megismétlődik, mivel ez komoly hatással lenne a többi uniós támogatású politikára; |
| --- | --- |

15.

| 16. | megjegyzi, hogy Unió-szerte jelentős különbségek mutatkoznak a pénzügyi eszközök, többek között az esb-alapok és az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) elterjedtségét, kezdeti eredményeit és a további források tőkeáttételi hatását, valamint az Unió jól teljesítő gazdaságainak uniós finanszírozású pénzügyi eszközeit illetően, ami aláássa a kohéziós politika célkitűzései; hangsúlyozza, hogy az ilyen eszközök általános sikere attól függ, hogy milyen könnyű azok felhasználása, és mennyire képesek a tagállamok kezelni a beruházásokat ezeken keresztül, mivel ehhez pontos és részletes, a kohéziós politikára gyakorolt hatást ténylegesen mérő mutatókra van szükség; |
| --- | --- |

16.

Egyszerűsítés, szinergiák és technikai segítségnyújtás – megoldások

| 17. | üdvözli a Bizottságnak az előírások optimalizálására és a bürokrácia csökkentésére vonatkozó intézkedéseit; hangsúlyozza, hogy a javítások ellenére továbbra is jellemző az összetettség, és az olyan problémák, mint a hosszú létrehozási idő, valamint a kedvezményezetteket sújtó adminisztratív terhek visszatartó erővel bírnak a pénzügyi eszközök használatával szemben; felhívja a Bizottságot, hogy szorosan működjön együtt az EBB-vel, az EBA-val és az irányító hatóságokkal annak érdekében, hogy az esb-alapok mikrohiteleit, kölcsöneit, garanciáit, valamint a magán- és kockázati tőkét könnyebben lehessen ötvözni, egyidejűleg biztosítva az azonos szintű átláthatóságot, demokratikus felügyeletet, jelentéstételt és ellenőrzést is; |
| --- | --- |

17.

| 18. | megjegyzi, hogy egyes rendelkezések korlátozzák a pénzügyi eszközökkel végzett műveletek rugalmasságát; rámutat arra, hogy az állami támogatásra vonatkozó szabályok különösen terhesnek tűnnek, főként abban az esetben, amikor a támogatásokat pénzügyi eszközökkel ötvözik; felhívja a Bizottságot, hogy biztosítson megfelelő keretrendszert az állami támogatásra vonatkozóan, és vizsgálja meg az állami támogatási szabályoknak való megfelelés egyszerűsítésének további lehetőségeit mindhárom szinten, az irányító hatóságok, az alapok alapja és a pénzügyi közvetítők szintjén; egyenlő versenyfeltételeket sürget az állami támogatásokra vonatkozó szabályoknál valamennyi pénzügyi eszközt illetően, elkerülendő, hogy bizonyos finanszírozási források kedvezőbb bánásmódban részesüljenek másokhoz képest, különösen a kkv-k támogatásának területén; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kiemeli a pénzügyi eszközök teljesítményauditálásának jelentőségét, ideértve az EBB csoport kohéziós politikára irányuló működésének auditálását is; megjegyzi, hogy az auditálás az esb-alapok egész ciklusára vonatkozik; felhívja a Bizottságot és a nemzeti hatóságokat, hogy azonosítsák, mely területeken van lehetőség az egyszerűsítésre és szinergiák teremtésére az ellenőrzési folyamat során; felhívja ezért a Bizottságot, hogy összpontosítson a támogatások és pénzügyi eszközök összehasonlító elemzésére, a további kapacitásépítésre, az auditálási módszertanra és az iránymutatásra, hogy az ellenőrzési folyamatok ne növeljék a kedvezményezettek pénzügyi és adminisztratív terheit; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rámutat, hogy a támogatások és pénzügyi eszközök ötvözésében feltáratlan lehetőségek rejlenek; hangsúlyozza, hogy a hatóságok számára nyújtott iránymutatás mellett további egyszerűsítés és harmonizáció szükséges azokra a szabályokra vonatkozóan, amelyek a különböző esb-alapok ötvözését, valamint az esb-alapok olyan eszközökkel való ötvözését érintik, mint a Horizont 2020 és az ESBA; egyértelmű, következetes és célirányos szabályok révén jobb szabályozás kialakítását kéri annak érdekében, hogy könnyíteni lehessen a szabályozási terheket, hogy a fent említett módon kombinálni lehessen a többféle programból származó allokációkat ugyanazon pénzügyi eszközben, hogy a mikrofinanszírozási eszközöket ötvözni lehessen az ESZA-műveletekben, valamint hogy a pénzügyi közvetítők kiválasztására irányuló közbeszerzésre és a köz- és magánszféra közötti partnerségekre vonatkozó eljárásokat tovább lehessen egyszerűsíteni; a különböző stratégiák közötti nagyobb koherencia megteremtésére szólít fel; hangsúlyozza, hogy az esb-alapokból származó támogatások és pénzügyi eszközök más finanszírozási forrásokkal való ötvözése a kockázat jobb megosztásából adódóan vonzóbbá teheti a finanszírozási szerkezetet a kedvezményezettek és a magánszféra befektetői számára; |
| --- | --- |

20.

| 21. | megjegyzi, hogy a pénzügyi eszközök igénybevételi arányát beruházási partnerségek révén javítani lehet, és hogy a köz- és magánszféra közötti partnerségek javítják a finanszírozási források közötti szinergiákat, és fenntartják a magán és a közérdek közötti kívánatos egyensúlyt; hangsúlyozza, hogy ösztönözni kell a pénzügyi eszközök igénybevételét a közösségek szintjén irányított helyi fejlesztések (CLLD) és az integrált területi beruházások (ITB) esetében; |
| --- | --- |

21.

| 22. | üdvözli a Bizottság és az EBB csoport által a fi-compass platformon keresztül nyújtott, már meglévő technikai segítségnyújtási gyakorlatokat; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a hatóságok és különösen a pénzügyi eszközök kedvezményezettjei számára nyújtott helyszíni támogatási szolgáltatások – köztük az ESBA – korlátozottak, miközben számos helyi és regionális önkormányzat technikai nehézségek, hiányzó kapacitás és a know-how nem kellő ismerete miatt nem képes hatékonyan kihasználni a pénzügyi eszközöket; technikai segítségnyújtást kér elsősorban a helyi vagy regionális érdekelt felek, illetve az összes résztvevő partner számára, ám amelyet nem lehetne a nemzeti hatóságok tevékenységeinek finanszírozása használni; felszólít ezen túlmenően egy, a Bizottság és az EBB által készített közös technikai segítségnyújtási tervre, amely – különösen a nagyobb projektek esetében – pénzügyi és nem pénzügyi tanácsadást, kapacitásépítést, képzést, támogatást, valamint az ismeretek és a tapasztalatok cseréjét foglalja magában; felhív továbbá a kohéziós politikai szabályozásokkal, a pénzügyi termékekkel, az állami támogatással és a közbeszerzéssel kapcsolatos szakértelem egyesítésére, amely a nemzeti hatóságokat, az alapkezelőket és a kedvezményezetteket célozná, kiemelve egyúttal a párhuzamos struktúrák elkerülésének fontosságát; |
| --- | --- |

22.

| 23. | felhívja a Bizottságot, hogy növelje az esb-alapok ismertségét, és tegye egyértelműbbé, hogy uniós finanszírozásról van szó; felhív továbbá az uniós finanszírozási lehetőségekről szóló megfelelő és átfogó tájékoztatásra és kommunikációra, amely ösztönzi az ilyen lehetőségek kihasználását a köz- és a magánszférában, és amely a potenciális kedvezményezetteket, és különösen a fiatalokat szólítja meg; |
| --- | --- |

23.

A megfelelő finanszírozási szerkezet felé a 2020 utáni időszakra vonatkozóan, és a kohéziós politika jövője

| 24. | elismeri, hogy az olyan kihívások, mint a migráció és a biztonság, vagy az Unióban jelenleg és a jövőben zajló politikai fejlemények nem befolyásolhatják negatívan a kohéziós politikán keresztül történő beruházásokat vagy annak céljait és várható eredményeit, különösen a jelenlegi programozási időszakot követően; |
| --- | --- |

24.

| 25. | elismeri, hogy mind a támogatások, mind a pénzügyi eszközök konkrét szerepet játszanak a kohéziós politikában, ugyanakkor a 11 tematikus célkitűzés által követett célokra is összpontosítanak, ami az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre vonatkozó Európa 2020 stratégia öt kiemelt célkitűzésének eléréséhez is hozzájárul; hangsúlyozza, hogy gondoskodni kell arról, hogy a pénzügyi eszközök ne vegyék át a kohéziós politika fő eszközének, a vissza nem térítendő támogatásoknak a szerepét, ugyanakkor hangsúlyozza annak szükségességét, hogy fenntartsák a források megújuló jellegét annak érdekében, hogy a támogatott ágazatok és tevékenységek alapján azokat ismételten befektetésre lehessen fordítani; |
| --- | --- |

25.

| 26. | megjegyzi, hogy a pénzügyi eszközök jobban teljesítenek a fejlettebb régiókban és a nagyvárosi területeken, ahol a pénzügyi piacok fejlettebbek, míg a legkülső régiók és a tartósan magas munkanélküliségi rátával és alacsony népsűrűséggel jellemzett régiók nehezen tudnak befektetéseket vonzani, miközben a támogatások a regionális szerkezeti problémákat és a regionális finanszírozás kiegyensúlyozását próbálják kezelni; megjegyzi, hogy a pénzügyi eszközök sikere számos tényezőtől függ, és hogy egy kritérium alapján még nem vonható le általános következtetés; megjegyzi, hogy a 2020 utáni kohéziós politikában a pénzügyi eszközök használatára vonatkozó kötelező célok kitűzése nem járható út; megjegyzi, hogy a pénzügyi eszközök részesedésének növelése nem befolyásolhatja a vissza nem térítendő támogatások összegét, mivel ez gátolná az egyensúlyt; hangsúlyozza, hogy számos közpolitikában a támogatásoknak kell túlsúlyban lennie, míg a pénzügyi eszközök kiegészítő szerepet játszhatnak, teljes körűen eleget téve a megfelelő előzetes értékelésnek és a piacelemzésnek; felszólít a pénzügyi eszközöknek az Interreg programokban való további előmozdítására annak érdekében, hogy azok jobban igazodjanak az európai területi együttműködés célkitűzéseihez; |
| --- | --- |

26.

| 27. | felidézi, hogy az esb-alapok elosztásával kapcsolatos meglévő tapasztalatok azt jelzik, hogy a támogatások és pénzügyi eszközök finanszírozási szerkezete az országspecifikus körülményeket, valamint a társadalmi, gazdasági és területi kohézióban lévő hiányosságokat célozza; hangsúlyozza, hogy számos tényező – földrajzi régió, szakpolitikai terület, a kedvezményezett típusa és mérete, adminisztratív kapacitás, piaci körülmények, más választható eszközök megléte, üzleti környezet, pénzügyi és gazdasági irányvonal – miatt a finanszírozási szerkezet nem eredményezhet általános megoldást; |
| --- | --- |

27.

o

o o

| 28. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok nemzeti parlamentjeinek. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 320. o.

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 289. o.

(3)  HL L 347., 2013.12.20., 470. o.

(4)  HL L 347., 2013.12.20., 281. o.

(5)  HL L 169., 2015.7.1., 1. o.

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0321.

(7)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0384.

(8)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0308.

(9)  HL C 19., 2014.1.22., 4. o.

---

| 30.8.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 307/103 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 307/103

---

P8_TA(2017)0223

A technikai segítségnyújtás jövőbeli perspektívái a kohéziós politika keretében

Az Európai Parlament 2017. május 18-i állásfoglalása a kohéziós politika keretében nyújtott technikai segítségnyújtás jövőbeli perspektíváiról (2016/2303(INI))

(2018/C 307/15)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak XVIII. címére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak XVIII. címére,

| — | tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: a közös rendelkezésekről szóló rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: a közös rendelkezésekről szóló rendelet),

| — | tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alap által az európai területi együttműködési célkitűzésnek nyújtott támogatásra vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2013. december 17-i 1299/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alap által az európai területi együttműködési célkitűzésnek nyújtott támogatásra vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2013. december 17-i 1299/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel a Kohéziós Alapról, és az 1084/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1300/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kohéziós Alapról, és az 1084/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1300/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és a „Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe” célkitűzésről szóló egyedi rendelkezésekről, valamint az 1080/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1301/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és a „Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe” célkitűzésről szóló egyedi rendelkezésekről, valamint az 1080/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1301/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4),

| — | tekintettel az Európai Szociális Alapról és az 1081/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1304/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Szociális Alapról és az 1081/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1304/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5),

| — | tekintettel az európai strukturális és beruházási alapok keretében megvalósított partnerségre vonatkozó európai magatartási kódexről szóló, 2014. január 7-i 240/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai strukturális és beruházási alapok keretében megvalósított partnerségre vonatkozó európai magatartási kódexről szóló, 2014. január 7-i 240/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (6),

| — | tekintettel a strukturálisreform-támogató program 2017–2020-as időszakra vonatkozó létrehozásáról, valamint az 1303/2013/EU és az 1305/2013/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2015)0701), |
| --- | --- |

—

tekintettel a strukturálisreform-támogató program 2017–2020-as időszakra vonatkozó létrehozásáról, valamint az 1303/2013/EU és az 1305/2013/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2015)0701),

| — | tekintettel a munkahelyteremtést és növekedést támogató beruházások – az európai strukturális és beruházási alapok hozzájárulásának maximalizálása: a közös rendelkezésekről szóló rendelet 16. cikkének (3) bekezdése szerinti jelentés értékeléséről szóló, 2017. február 16-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkahelyteremtést és növekedést támogató beruházások – az európai strukturális és beruházási alapok hozzájárulásának maximalizálása: a közös rendelkezésekről szóló rendelet 16. cikkének (3) bekezdése szerinti jelentés értékeléséről szóló, 2017. február 16-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel „A növekedést és a munkahelyteremtést szolgáló beruházások: a gazdasági, társadalmi és területi kohézió előmozdítása az Unióban” című, 2015. szeptember 9-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A növekedést és a munkahelyteremtést szolgáló beruházások: a gazdasági, társadalmi és területi kohézió előmozdítása az Unióban” című, 2015. szeptember 9-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel az „Új területfejlesztési eszközökről a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó kohéziós politikában: Integrált területi beruházás (ITI) és Közösségvezérelt helyi fejlesztés (CLLD)” című, 2016. május 10-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Új területfejlesztési eszközökről a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó kohéziós politikában: Integrált területi beruházás (ITI) és Közösségvezérelt helyi fejlesztés (CLLD)” című, 2016. május 10-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel a Számvevőszéknek „A Görögországnak nyújtott technikai segítségnyújtás javításához több figyelmet kell fordítani az eredményekre” című, 2016. február 16-i különjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Számvevőszéknek „A Görögországnak nyújtott technikai segítségnyújtás javításához több figyelmet kell fordítani az eredményekre” című, 2016. február 16-i különjelentésére,

| — | tekintettel az Uniós Belső Politikák Főigazgatósága (B. Tematikus Főosztály: Strukturális és kohéziós politikák) által 2016 szeptemberében megjelentetett, a „Technikai segítségnyújtás a Bizottság kezdeményezésére” című mélyreható elemzésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Uniós Belső Politikák Főigazgatósága (B. Tematikus Főosztály: Strukturális és kohéziós politikák) által 2016 szeptemberében megjelentetett, a „Technikai segítségnyújtás a Bizottság kezdeményezésére” című mélyreható elemzésre,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság levelére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére (A8-0180/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére (A8-0180/2017),

| A. | mivel mind a Bizottság, mind a tagállamok kezdeményezésére történő technikai segítségnyújtás fontos szerepet játszik a kohéziós politika végrehajtásának valamennyi szakaszában, és a jól képzett alkalmazottak közigazgatásba vonzásának és megtartásának fontos eszköze, létrehozva az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) kezelésének és felhasználásának szilárd rendszerét, valamint feloldva a végrehajtás szűk keresztmetszeteit és segítve a felhasználókat a minőségi projektek kialakításában; mivel fel kell tárni a technikai segítségnyújtásnak a programok előkészítő szakaszában való használatának lehetőségeit; |
| --- | --- |

A.

mivel mind a Bizottság, mind a tagállamok kezdeményezésére történő technikai segítségnyújtás fontos szerepet játszik a kohéziós politika végrehajtásának valamennyi szakaszában, és a jól képzett alkalmazottak közigazgatásba vonzásának és megtartásának fontos eszköze, létrehozva az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) kezelésének és felhasználásának szilárd rendszerét, valamint feloldva a végrehajtás szűk keresztmetszeteit és segítve a felhasználókat a minőségi projektek kialakításában; mivel fel kell tárni a technikai segítségnyújtásnak a programok előkészítő szakaszában való használatának lehetőségeit;

| B. | mivel a helyi, regionális és nemzeti hatóságoknak gyakran nincs meg az esb-alapok hatékony és eredményes végrehajtásához, illetve más közigazgatási szervekkel – többek között a városi hatóságokkal, a gazdasági és szociális partnerekkel és a civil társadalom képviselőivel – kialakítandó partnerségeknek a közös rendelkezésekről szóló rendelet 5. cikkével összhangban történő megszervezéséhez szükséges kapacitásuk; mivel az adminisztratív kapacitás igen eltérő a tagállamokban és a régiókban; |
| --- | --- |

B.

mivel a helyi, regionális és nemzeti hatóságoknak gyakran nincs meg az esb-alapok hatékony és eredményes végrehajtásához, illetve más közigazgatási szervekkel – többek között a városi hatóságokkal, a gazdasági és szociális partnerekkel és a civil társadalom képviselőivel – kialakítandó partnerségeknek a közös rendelkezésekről szóló rendelet 5. cikkével összhangban történő megszervezéséhez szükséges kapacitásuk; mivel az adminisztratív kapacitás igen eltérő a tagállamokban és a régiókban;

| C. | mivel a technikai segítségnyújtási intézkedéseknek a kohéziós politika előkészítésében és végrehajtásában részt vevő partnerekre is vonatkozniuk kell, különösen a kapacitásépítés, a hálózatépítés és a kohéziós politika kommunikációja terén; |
| --- | --- |

C.

mivel a technikai segítségnyújtási intézkedéseknek a kohéziós politika előkészítésében és végrehajtásában részt vevő partnerekre is vonatkozniuk kell, különösen a kapacitásépítés, a hálózatépítés és a kohéziós politika kommunikációja terén;

| D. | mivel a nemzeti, helyi és regionális hatóságok nehezen tudják szakképzett személyzetüket megtartani, mivel azok gyakran a magánszféra jobban fizetett álláshelyeit vagy a nemzeti szintű hatóságok keretében jövedelmezőbb álláshelyet választanak; mivel ez jelentősen akadályozza a közigazgatási szervek azon kapacitását, hogy sikeresen végrehajtsák az esb-alapokat és elérjék a kohéziós célokat; |
| --- | --- |

D.

mivel a nemzeti, helyi és regionális hatóságok nehezen tudják szakképzett személyzetüket megtartani, mivel azok gyakran a magánszféra jobban fizetett álláshelyeit vagy a nemzeti szintű hatóságok keretében jövedelmezőbb álláshelyet választanak; mivel ez jelentősen akadályozza a közigazgatási szervek azon kapacitását, hogy sikeresen végrehajtsák az esb-alapokat és elérjék a kohéziós célokat;

| E. | mivel annak hangsúlyozása ellenére, hogy a 2014–2020-as programozási időszak eredményorientáltabb, és hogy ennek az időszaknak már több mint a felel eltelt, még van mit javítani a technikai segítségnyújtás nyomon követésén és értékelésén; |
| --- | --- |

E.

mivel annak hangsúlyozása ellenére, hogy a 2014–2020-as programozási időszak eredményorientáltabb, és hogy ennek az időszaknak már több mint a felel eltelt, még van mit javítani a technikai segítségnyújtás nyomon követésén és értékelésén;

| F. | mivel szükségessé vált a Bizottság által kezdeményezett technikai segítségnyújtás és a nemzeti, valamint a regionális szintű technikai segítségnyújtási tevékenységek közötti kapcsolat optimalizálása; |
| --- | --- |

F.

mivel szükségessé vált a Bizottság által kezdeményezett technikai segítségnyújtás és a nemzeti, valamint a regionális szintű technikai segítségnyújtási tevékenységek közötti kapcsolat optimalizálása;

Technikai segítségnyújtás a Bizottság kezdeményezésére (a közös rendelkezésekről szóló rendelet 58. cikke)

| 1. | megjegyzi, hogy a Bizottság kezdeményezésére történő technikai segítségnyújtás számára rendelkezésre álló források az előző programozási időszakhoz képest az ERFA, ESZA- és a Kohéziós Alapból való támogatás éves elosztásának 0,35 %-ára emelkedtek az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) és a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap (FEAD) számára való levonást követően; |
| --- | --- |

1.

| 2. | üdvözli a technikai segítségnyújtás által támogatott bizottsági tevékenységeket, különösen a „TAIEX REGIO PEER 2 PEER” eszköz, a kompetenciakeret és önértékelő eszköz, az integritási megállapodások, a közbeszerzések során elkövetett 25 leggyakoribb hiba elkerüléséről szóló, az alkalmazók számára készült útmutatás, valamint a tagállamokban a közbeszerzés terén rendelkezésre álló igazgatási kapacitás áttekintéséről szóló tanulmány területén végzett munkáját; felszólítja a tagállamokat, hogy használják ki ezeket a kezdeményezéseket; hangsúlyozza, hogy ezeknek az eszközöknek nagyobb szerepet kellene biztosítani a 2020 utáni kohéziós politikában, és emiatt felkéri a Bizottságot, hogy ösztönözze a helyi és regionális, többek között szigeteki szintű szereplőket ezek használatára; javasolja, hogy a „TAIEX REGIO PEER 2 PEER” eszköz hatókörét a közös rendelkezésekről szóló rendelet 5. cikkének megfelelően terjesszék ki valamennyi partnerre a széles körű tapasztalatcsere biztosításának, a kapacitásépítéshez való hozzájárulásnak és a bevált gyakorlatok kiaknázásának megkönnyítése érdekében; |
| --- | --- |

2.

| 3. | szükségesnek tartja, hogy a Bizottság kezdje el felmérni az „Integritási megállapodások – az uniós alapok védelmére létrejött polgári ellenőrzési mechanizmus” végrehajtásának hatékonyságát és az abból származó hozzáadott értéket; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tudomásul veszi a Görögországgal foglalkozó munkacsoport és a Ciprust támogató csoport által végzett munkát az esb-alapok e két országban történő végrehajtása terén, különösen a felhasználási arányok tekintetében, amely azonban továbbra is csak az egyik mutatója a kohéziós politika végrehajtására vonatkozó pozitív értékelésnek; megjegyzi ugyanakkor, hogy az Európai Számvevőszék „A Görögországnak nyújtott technikai segítség javításához több figyelmet kell fordítani az eredményekre” című különjelentése szerint az eredményes és fenntartható reform tekintetében vegyes eredmények születtek; felszólítja ugyanakkor a Bizottságot, hogy számoljon be a strukturálisreform-támogató szolgálat görögországi műveletei által elért eredményekről; hangsúlyozza, hogy a 2007–2013-as programozási időszak tapasztalataira alapozva folytatni és javítani kell a Végrehajtás-javítási Munkacsoport munkáját a kohéziós politika végrehajtása során nehézségekkel szembesülő többi tagállam támogatása érdekében; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tudomásul veszi a strukturálisreform-támogató program (SRSP) létrehozását és elismeri annak a kohéziós politikára és más területekre kifejtett potenciális előnyeit; felszólít arra, hogy a program legyen következetes és összehangolt a kohéziós politika területének országspecifikus ajánlásaival; úgy véli azonban, hogy a program esetleges meghosszabbítása nem térhet el a kohéziós politika tematikus célkitűzéseitől, ugyanakkor nem szabad elvenni a forrásokat az esb-alapokból történő technikai segítségnyújtástól; felszólítja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együttműködve biztosítson maximális koordinációt és komplementaritást az SRSP és az esb-alapokból történő technikai segítségnyújtás által finanszírozott fellépések között azzal a céllal, hogy a legnagyobb hatás elérése álljon a középpontban a kohéziós politika céljainak teljesítése érdekében; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tudomásul veszi a Bizottság Regionális és Várospolitikai Főigazgatósága által készített technikai segítségnyújtási stratégiát; szélesebb körű technikai segítségnyújtási stratégia kialakítását javasolja, amely nagyobb mértékű koordinációt biztosít, és az esb-alapokkal foglalkozó valamennyi főigazgatóságra és a strukturálisreform-támogató szolgálatnak a kohéziós politikával kapcsolatos valamennyi tevékenységére kiterjed a nyújtott támogatások összehangolása, az átfedések elkerülése, valamint a szinergiák és a komplementaritás maximalizálása érdekében; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kiemeli a technikai segítségnyújtás fontosságát a pénzügyi eszközök területén, amelyek használata exponenciálisan növekszik, miközben jellegükből adódóan meglehetősen összetettek; üdvözli e tekintetben a Bizottság és az Európai Beruházási Bank közötti partnerséget a „fi-compass” platform területén; felszólítja a Bizottságot a technikai segítségnyújtás jobb összehangolására annak érdekében, hogy az kiterjedjen az irányító hatóságok és a kedvezményezettek számára a legtöbb kihívást jelentő területekre is; üdvözli az Európai Beruházási Tanácsadó Platform által bevezetett, az esb-alapok és az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) ötvözését szolgáló technikai fejlesztéseket; hangsúlyozza azonban, hogy e különleges terület nagyobb kapacitása és egyszerűsítése végső soron a technikai segítségnyújtás iránti igény csökkenését jelentené a pénzügyi eszközök területén; továbbá hangsúlyozza a kapcsolódó nemzeti és regionális szintű technikai segítségnyújtási tevékenységekkel történő komplementaritás szükségességét; |
| --- | --- |

7.

| 8. | üdvözli az európai régiók beruházásait támogató közös program (JASPERS) technikai segítségnyújtási eszközéből a tagállamoknak nyújtott támogatást, amely szakértői segítséget nyújt a tagállamoknak az ERFA és a Kohéziós Alap által társfinanszírozott nagyobb projektek előkészítéséhez; várakozással tekint a Számvevőszék 2017-re ígért különjelentésére, amely azt ellenőrzi, hogy a JASPER javította-e az EU által társfinanszírozott és támogatott nagyobb projektek alakulását, és ily módon hozzájárult-e a projektek jobb minőségéhez és a tagállamok adminisztratív kapacitásának növeléséhez; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy figyelmesen elemezni kell azt, hogy a független minőségügyi értékelést biztosító JASPERS tevékenység a 2007–2014-es időszak során hogyan javította a projektminőséget és csökkentette a nagyobb projektek Bizottság általi jóváhagyásának idejét; |
| --- | --- |

8.

| 9. | megállapítja, hogy mióta elkezdődött a kohéziós politikában való alkalmazása, nem készült globális elemzés a technikai segítségnyújtás tényleges hozzájárulásáról; azonban nehéz részletes értékelést készíteni jelentőségéről és az igazgatási kapacitás és intézményi erőfeszítések javításához való hozzájárulásáról az esb-alapok hatékony kezelése érdekében; ezért több információt és átláthatóságot kér a technikai segítségnyújtás tevékenységeiről, nagyobb szerepet a Parlamentnek a felügyeleti és ellenőrzési feladatokban, valamint egy mélyreható átfogó tanulmány készítését a kohéziós politikához való hozzájárulásáról; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felhívja a figyelmet az esb-alapok kifizetései által elért eredmények és hatások mérésére alkalmas megfelelő és célzott mutatók, valamint az ehhez kapcsolódó nyomon követéshez rendelkezésre álló technikai segítségnyújtás fontosságára; úgy véli, hogy a közös mutatók bevezetése egy első lépés volt e cél elérése felé, ugyanakkor azt számos hiányosság is kísérte, például a teljesítményre fordított túlzott figyelem, a hosszú távú szemlélet hiánya, valamint az igények és a tájékoztatás nem megfelelő összhangja; felszólítja a Bizottságot, hogy sürgősen hajtson végre beruházásokat a jelentéstételi és értékelési rendszernek a következő programozási időszakban használható, megfelelőbb mutatók kidolgozása révén történő javítása terén; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon intézkedéseket és biztosítson forrásokat az EU makroregionális stratégiáinak végrehajtására szolgáló technikai segítségnyújtás létrehozásához, tekintettel az ilyen stratégiák végrehajtásával kapcsolatos különféle tapasztalatokra és végrehajtásuk sikerességi arányaira, valamint arra, hogy a stratégiák résztvevői között nem uniós tagállamok és korlátozott forrásokkal és elégtelen emberi erőforrással rendelkező országok is vannak; úgy véli, hogy ez hatékonyabban segítené az olyan makroregionális szintű nagyobb projektek előkészítését, amelyek támogatást kaphatnak a kohéziós politika keretében; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kiemeli, hogy egyedi technikai segítségnyújtási intézkedéseket kell bevezetni az elmaradt térségek újraiparosítási folyamatainak támogatása céljából, hogy a magas szintű technológiát tartalmazó és környezetbarát innovatív ágazatok ipari beruházások célpontjaivá váljanak; |
| --- | --- |

12.

| 13. | felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon létre technikai segítségnyújtást, nevezetesen tagállami munkacsoportokat a kohéziós politika keretében a tagállamokban 2020-at követően szükségessé váló szervek és operatív programok kialakítása késedelmének megelőzése érdekében; |
| --- | --- |

13.

Technikai segítségnyújtás a tagállamok kezdeményezésére (a közös rendelkezésekről szóló rendelet 59. cikke)

| 14. | hangsúlyozza, hogy az öt esb-alap 2014–2020-as programozási időszaka keretében a tagállamok rendelkezésére álló technikai segítségnyújtásra szánt, hozzáférhető uniós társfinanszírozás hozzávetőlegesen 13,4 milliárd EUR; |
| --- | --- |

14.

| 15. | hangsúlyozza, hogy a technikai segítségnyújtás alapvetően különbözik az esb-alapok által finanszírozott többi fellépéstől, és különösen nehéz és bonyolult annak eredményeit mérni; úgy véli azonban, hogy tekintettel a technikai segítségnyújtás szükségességére, az ennek keretében rendelkezésre álló források szintjére és potenciáljára, igen nagy szükség van a különböző kormányzati szinteken egy stratégiai, átlátható és koordinált megközelítésre, valamint rugalmasságra a tagállami hatóságok által meghatározott szükségletek kielégítése érdekében; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kiemeli, hogy a 2019-es teljesítmény-felülvizsgálatból kiderülnek majd a 2014–2020-as programozási időszak során felhasznált technikai segítségnyújtás eredményei, és biztosítja, hogy ezek az eredmények ne legyenek túl későiek a 2020 utáni időszak megbeszéléseihez; ezért egy közbenső szakaszban szélesebb körű vitát és elemzést sürget a technikai segítségnyújtás hatékonyságáról és eredményeiről; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aggodalommal állapítja meg, hogy néhány tagállamban a technikai segítségnyújtásból a helyi és regionális hatóságok – amelyek általában a legkevesebb adminisztratív kapacitással rendelkeznek – nem tudnak hatékonyan és ténylegesen részesülni; hangsúlyozza, hogy egyrészt az esb-alapok sikeres végrehajtása és a kohéziós politika céljainak teljesítése, másrészt az EU és szakpolitikái hatékony működésébe vetett bizalom visszaállítása érdekében alapvető fontosságú jól működő és átlátható kommunikációs csatornák kialakítása a különböző igazgatási szintek között; úgy véli, hogy a kohéziós politikában érintett valamennyi partner fontos szerepet játszik e tekintetben, és javasolja, hogy a Bizottság a következő pénzügyi programozási időszakban közvetlenül vállaljon szerepet a partnerek felelősségvállalásának ösztönzésében; felszólítja a tagállamokat, hogy fokozzák a kohéziós politikai szabályozások, különösen a technikai segítségnyújtási rendelkezések végrehajtásának egyszerűbbé tételére irányuló erőfeszítéseiket; ezért üdvözli a kohéziós politika lengyelországi végrehajtásának többszintű rendszerét (3 pillérre osztott technikai segítségnyújtás), amely eredményközpontúbb, összehangolt stratégiai és átlátható megközelítést tesz lehetővé, és nagyobb hozzáadott értéket teremt; kéri, hogy szigorúbban ellenőrizzék a közigazgatások számára technikai segítséget nyújtó, magánkézben lévő nagyvállalatok tevékenységeinek eredményeit, a lehetséges összeférhetetlenség megelőzése érdekében; |
| --- | --- |

17.

| 18. | hangsúlyozza, hogy az emberi potenciál fejlesztésére összpontosító technikai segítségnyújtást kell alkalmazni a munkavállalói fejlesztési tervekben és személyzeti szakképzésekben korábban azonosított igények kiszolgálására; |
| --- | --- |

18.

| 19. | hangsúlyozza, hogy az igazgatás alacsonyabb szintjeinek a kapacitása is nélkülözhetetlen az új területfejlesztési eszközök – mint közösségvezérelt helyi fejlesztés (CLLD) és integrált területi beruházás (ITI) – sikeréhez; felszólít a CLLD végrehajtásának további decentralizálására; megjegyzi, hogy miközben a technikai segítségnyújtás hatásainak mérése bonyolultnak bizonyulhat, az semmi esetre sem lehetetlen, különösen a költség-haszon arány tekintetében; hangsúlyozza, hogy egyes tagállamokban az ERFA végrehajtására szolgáló teljes rendszer létrehozásához és az integrált területi beruházások végrehajtására szolgáló rendszer létrehozásához biztosított technikai segítségnyújtás negatív költség-haszon arányt mutat; megjegyzi azonban, hogy a magas költségeket részben a nagyobb erőfeszítéseket megkívánó különleges körülményekkel lehet magyarázni, mint amilyen egy új rendszer létrehozása; következésképpen egyértelmű ellenőrzési mechanizmusok bevezetésére szólít fel, különösen ami a technikai segítségnyújtással kapcsolatos, nem átlátható tárgyalásokat illeti; emlékeztet a helyi akciócsoportok fontos szerepére, különösen a CLLD végrehajtásában, és úgy véli, hogy a tagállamoknak a technikai segítségnyújtást e csoportok számára is hozzáférhetővé kell tenniük az Unión belüli fenntartható helyi fejlődéshez való értékes hozzájárulásuk támogatása érdekében; |
| --- | --- |

19.

| 20. | felhívja a figyelmet arra, hogy a technikai segítségnyújtási tevékenységek területén támogatni kell azon műszakilag és gazdaságilag megvalósítható projektek finanszírozását, amelyek a tagállamok részére olyan stratégiai projekteket tudnak biztosítani, amelyek a kohéziós politikák keretében finanszírozhatók; |
| --- | --- |

20.

| 21. | aggodalommal állapítja meg, hogy a fenntartható városfejlesztésre irányuló integrált fellépések végrehajtása során miközben a feladatkörök a közreműködő szervezetként fellépő városi hatóságokra vannak ruházva, azok gyakran nem kapják meg a szükséges technikai segítségnyújtást kapacitásépítésükre; e tekintetben úgy véli, hogy a technikai segítségnyújtást fejleszteni kell a városi területek szintjén, figyelembe véve a városi hatóságok szerepét a kohéziós politikában és azt, hogy az uniós városfejlesztési menetrend és az Amszterdami Paktum további végrehajtásához erőteljes kapacitást kell kialakítani; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kimutatja, hogy a 2014–2020-as időszakra vonatkozó programozás a helyi hatóságok nagyobb mértékű bevonását irányozza elő; hangsúlyozza, hogy ez nagyobb technikai és adminisztratív ismereteket igényel; kéri a Bizottságot, hogy vizsgáljon meg olyan kezdeményezéseket és mechanizmusokat, amelyek a helyi szereplők számára lehetővé teszik, hogy teljes egészében kihasználhassák az esb-alapok szabályozásában foglalt programozási lehetőségeket; |
| --- | --- |

22.

| 23. | felhívja a figyelmet a partnerségre vonatkozó európai magatartási kódexre, amely meghatározza az érintett partnerek számára az intézményi kapacitásaik erősítésében nyújtandó támogatás szükségességét a programok előkészítése és végrehajtása során; hangsúlyozza, hogy számos tagállam nem alkalmazza a partnerségre vonatkozó európai magatartási kódexet; úgy véli továbbá, hogy ténylegesen végre kell hajtani az említett magatartási kódex 5. cikkében meghatározott, az érintett partnereknek a partnerségi megállapodás és a programok előkészítésébe való bevonására vonatkozó alapelveket és bevált gyakorlatokat, különös figyelmet fordítva a lényeges információk időben történő közzétételére és az azokhoz való könnyű hozzáférésre; hangsúlyozza, hogy egyértelmű uniós iránymutatásokra van szükség a konzisztencia növelése és a szabályozói bizonytalanságok felszámolása érdekében; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kiemeli, hogy a technikai segítségnyújtást olyan szakképzett nemzeti szereplőkre kell bízni, akik képesek biztosítani a végrehajtás folyamatos védelmét, és megfelelő finanszírozást kell hozzá nyújtani; hangsúlyozza azonban, hogy ez a támogatás semmilyen körülmények között sem helyettesítheti az e területen megvalósuló nemzeti finanszírozást, és hogy fokozatos stratégiai elmozdulást kell alkalmazni olyan tevékenységek – például a kapacitásépítés, a kommunikáció vagy a tapasztalatmegosztás – felé, amelyek általában a kohéziós politika számára nagyobb hozzáadott értéket teremtenek; |
| --- | --- |

24.

| 25. | hangsúlyozza, hogy fontos az irányítási rendszer részét nem alkotó, azonban a kohéziós politika végrehajtására közvetlen hatással bíró intézmények bevonása; emlékeztet arra, hogy ezeknek az intézményeknek segítséget kell kínálni annak érdekében, hogy bővítsék és javítsák adminisztratív kapacitásaikat és standardjaikat az oktatás, az ismeretek cseréje, a kapacitásépítés, a hálózatépítés és a projektek irányításához szükséges IT-rendszerek létrehozása révén; hangsúlyozza, hogy az esb-alapok támogatásával elért eredmények és sikerek fokozott kommunikációja és láthatósága hozzájárulhat a polgárok európai projektbe vetett bizalmának helyreállításához; ezért kéri, hogy a tagállam kezdeményezésére történő technikai segítségnyújtáson belül irányozzanak elő egy külön keretösszeget a kommunikációra; felhívja a Bizottságot, hogy a méretgazdaságosság, valamint a különböző esb-alapoknál történő közös cselekvések finanszírozásának lehetővé tétele érdekében, a technikai segítségnyújtási tevékenységek helyettesíthetőségét segítse elő; |
| --- | --- |

25.

| 26. | hangsúlyozza, hogy a túlzott eljárási előírások csökkentése érdekében a technikai segítségnyújtásnak a jövőben egyre inkább a kedvezményezettek és a projektek szintjére kell összpontosítania – függetlenül attól, hogy az állami, a privát vagy a civil társadalmi szektorra irányul-e –, annak érdekében, hogy innovatív, jól megtervezett és a meglévő stratégiáknak megfelelő projektek valósuljanak meg és el lehessen kerülni az egyenmegoldásokat kínáló megközelítést; felszólítja a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki arra irányuló mechanizmusokat, hogy az esb-alapok kedvezményezettjeit bevonják a technikai segítségnyújtás végrehajtásába és nyomon követésébe; hangsúlyozza, hogy a tagállamok hozzanak létre egy információs pontokból álló hálózatot, lehetővé téve a potenciális kedvezményezettek számára, hogy értesüljenek a rendelkezésre álló finanszírozási forrásokról, az operatív programokról és a nyílt felhívásokról, továbbá hogy elsajátítsák a jelentkezési formanyomtatványok kitöltésének és a projektek végrehajtásának módját; |
| --- | --- |

26.

| 27. | hangsúlyozza, hogy a technikai segítségnyújtást egyszerű és rugalmas eszköznek kell tekinteni, amelyet hozzá lehet igazítani a változó körülményekhez; úgy véli, hogy a technikai segítségnyújtásnak hozzá kell járulnia a projektek fenntarthatóságához, azaz fennmaradásukhoz az idők folyamán, azáltal, hogy a kohéziós politika kulcsfontosságú területeire összpontosít és hosszú távon előnyben részesíti eredményeit, például a fenntartható foglalkoztatási projekteket; kiemeli e tekintetben, hogy a technikai segítségnyújtást fel lehet használni innovatív megoldások, kísérleti projektek tesztelésére; |
| --- | --- |

27.

| 28. | felszólít a technikai segítségnyújtás által finanszírozott fellépéstípusokkal kapcsolatos tagállami jelentéstétel javítására a 2020 utáni programozási időszakban; hangsúlyozza, hogy nagyobb átláthatóságra van szükség a technikai segítségnyújtás láthatóságának növelése és elköltési módjának és helyének nyomon követése érdekében, a nagyobb mértékű elszámoltathatóság elérése céljából, ideértve egy egyértelmű ellenőrzési útvonalat is; úgy véli, hogy e tekintetben fontolóra kellene venni a tagállamok által tervezett és megvalósított fellépéseket tartalmazó, rendszeresen frissített és nyilvánosan hozzáférhető adatbázisok megvalósítását, felhasználva a Bizottság által működtetett, az esb-alapokhoz kapcsolódó nyílt hozzáférésű adatok portáljának tapasztalatait; |
| --- | --- |

28.

| 29. | megjegyzi, hogy a jelenlegi programozási időszakban a tagállamok választhattak, hogy prioritási tengelyként belefoglalják-e a technikai segítségnyújtást egy operatív programba vagy technikai segítségnyújtásra szánt specifikus operatív programot akarnak-e; felszólítja a Bizottságot, hogy elemezze, melyik opció járt nagyobb sikerrel és tett lehetővé jobb ellenőrzést és értékelést, figyelembe véve a tagállamok eltérő intézményi rendszereit; |
| --- | --- |

29.

| 30. | felszólít a technikai segítségnyújtás fokozottabb használatára az európai területi együttműködési programokban és terén, különösen a határokon átnyúló együttműködés területén, amelyek sajátos jelleggel bírnak és a végrehajtás minden szakaszában támogatást igényelnek, ezáltal az említett együttműködés és programjainak szervezete növelése érdekében; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kéri a Bizottságot, hogy vegye fontolóra a fent említett valamennyi szempontot a 2020 utáni kohéziós politikára irányuló jogalkotási javaslatok előkészítése során, azaz az aktuális és a korábbi programozási időszakból származó tapasztalatokat; |
| --- | --- |

31.

| 32. | felszólítja a Bizottságot, hogy végezzen utólagos értékelést a központi és a megosztott irányítású technikai segítségnyújtásról; |
| --- | --- |

32.

o

o o

| 33. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 320. o.

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 259. o.

(3)  HL L 347., 2013.12.20., 281. o.

(4)  HL L 347., 2013.12.20., 289. o.

(5)  HL L 347., 2013.12.20., 470. o.

(6)  HL L 74., 2014.3.14., 1. o.

(7)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0053.

(8)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0308.

(9)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0211.

---

| 30.8.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 307/109 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 307/109

---

P8_TA(2017)0225

Az EU–Korea szabadkereskedelmi megállapodás végrehajtása

Az Európai Parlament 2017. május 18-i állásfoglalása az Európai Unió és a Koreai Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodás végrehajtásáról (2015/2059(INI))

(2018/C 307/16)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság közötti, 2010. október 6-i szabadkereskedelmi megállapodásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság közötti, 2010. október 6-i szabadkereskedelmi megállapodásra (1),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság között 1996. október 28-án létrejött kereskedelmi és együttműködési keretmegállapodásra (2) és az annak megkötéséről szóló, 2001. március 19-i 2001/248/EK tanácsi határozatra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösség és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság között 1996. október 28-án létrejött kereskedelmi és együttműködési keretmegállapodásra (2) és az annak megkötéséről szóló, 2001. március 19-i 2001/248/EK tanácsi határozatra (3),

| — | tekintettel „A mindenki számára előnyös kereskedelem: A felelősebb kereskedelem- és beruházáspolitika felé” című, 2015. október 14-i bizottsági közleményre (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A mindenki számára előnyös kereskedelem: A felelősebb kereskedelem- és beruházáspolitika felé” című, 2015. október 14-i bizottsági közleményre (COM(2015)0497),

| — | tekintettel az uniós kereskedelmi és beruházási politikáknak a köz- és magánszféra harmadik országokban működő kezdeményezéseire gyakorolt külső hatásáról szóló, 2015. július 7-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós kereskedelmi és beruházási politikáknak a köz- és magánszféra harmadik országokban működő kezdeményezéseire gyakorolt külső hatásáról szóló, 2015. július 7-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az „Új európai kereskedelmi politika az Európa 2020 stratégia keretében” című, 2011. szeptember 27-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Új európai kereskedelmi politika az Európa 2020 stratégia keretében” című, 2011. szeptember 27-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az Európai Unió és tagállamai és a Koreai Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodás kétoldalú védzáradékának végrehajtásáról szóló, 2011. május 11-i 511/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és tagállamai és a Koreai Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodás kétoldalú védzáradékának végrehajtásáról szóló, 2011. május 11-i 511/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai és másrészről a Koreai Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról szóló, 2010. szeptember 16-i tanácsi határozatra (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai és másrészről a Koreai Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról és ideiglenes alkalmazásáról szóló, 2010. szeptember 16-i tanácsi határozatra (7),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről szóló, 2011. február 17-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről a Koreai Köztársaság közötti szabadkereskedelmi megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről szóló, 2011. február 17-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel az éghajlatváltozás által támasztott követelmények összefüggésében a nemzetközi kereskedelempolitikáról szóló, 2010. november 25-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az éghajlatváltozás által támasztott követelmények összefüggésében a nemzetközi kereskedelempolitikáról szóló, 2010. november 25-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel „Az emberi jogokról, valamint a szociális és környezetvédelmi normákról a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban” című, 2010. november 25-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az emberi jogokról, valamint a szociális és környezetvédelmi normákról a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban” című, 2010. november 25-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban a vállalati társadalmi felelősségvállalásról szóló, 2010. november 25-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokban a vállalati társadalmi felelősségvállalásról szóló, 2010. november 25-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel a Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó Marrákesi Egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kereskedelmi Világszervezetet létrehozó Marrákesi Egyezményre,

| — | tekintettel a kereskedelem és beruházás új, előretekintő és innovatív jövőbeli stratégiájáról szóló, 2016. július 5-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kereskedelem és beruházás új, előretekintő és innovatív jövőbeli stratégiájáról szóló, 2016. július 5-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 21. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 21. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 207., 208. és 218. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 207., 208. és 218. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A8-0123/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A8-0123/2017),

| A. | mivel az Európai Unió és tagállamai, valamint a Koreai Köztársaság (a továbbiakban: Korea) közötti szabadkereskedelmi megállapodás hatálybalépésének ötödik évfordulója 2016. július 1-jére esett; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió és tagállamai, valamint a Koreai Köztársaság (a továbbiakban: Korea) közötti szabadkereskedelmi megállapodás hatálybalépésének ötödik évfordulója 2016. július 1-jére esett;

| B. | mivel a Bizottság új kereskedelmi stratégiája, a „Mindenki számára előnyös kereskedelem” hangsúlyozza az Unió szabadkereskedelmi megállapodásainak – többek között vitarendezési mechanizmusuk alkalmazása révén történő – hatékony végrehajtása biztosításának fontosságát; |
| --- | --- |

B.

mivel a Bizottság új kereskedelmi stratégiája, a „Mindenki számára előnyös kereskedelem” hangsúlyozza az Unió szabadkereskedelmi megállapodásainak – többek között vitarendezési mechanizmusuk alkalmazása révén történő – hatékony végrehajtása biztosításának fontosságát;

| C. | mivel az Unió és Korea közötti szabadkereskedelmi megállapodás (a továbbiakban: „a megállapodás”) hivatalosan azt követően lépett hatályba, hogy azt az uniós tagállamok 2015. december 13-án ratifikálták; |
| --- | --- |

C.

mivel az Unió és Korea közötti szabadkereskedelmi megállapodás (a továbbiakban: „a megállapodás”) hivatalosan azt követően lépett hatályba, hogy azt az uniós tagállamok 2015. december 13-án ratifikálták;

| D. | mivel a megállapodás az első olyan, az Unió és egy ázsiai partner között megkötött újgenerációs szabadkereskedelmi megállapodás, amely a vámok eltörlésén kívül a nem vámjellegű akadályok megszüntetéséről is rendelkezik, ezzel új piaci hozzáférési lehetőségeket nyújtva a szolgáltatások és a beruházások számára, valamint szabályokat tartalmaz a szellemi tulajdon, a közbeszerzés és a versenypolitika terén is, és így példaként fog szolgálni a jövőbeli szabadkereskedelmi megállapodások számára; |
| --- | --- |

D.

mivel a megállapodás az első olyan, az Unió és egy ázsiai partner között megkötött újgenerációs szabadkereskedelmi megállapodás, amely a vámok eltörlésén kívül a nem vámjellegű akadályok megszüntetéséről is rendelkezik, ezzel új piaci hozzáférési lehetőségeket nyújtva a szolgáltatások és a beruházások számára, valamint szabályokat tartalmaz a szellemi tulajdon, a közbeszerzés és a versenypolitika terén is, és így példaként fog szolgálni a jövőbeli szabadkereskedelmi megállapodások számára;

| E. | mivel a megállapodás érvényességének időtartama alatt






  — | az Unió kereskedelmi hiánya, amely a megállapodás hatálybalépését megelőző 12 hónapos időszakban 7,6 milliárd eurót tett ki, a megállapodás érvényességének ötödik évére 2,5 milliárd eurós kereskedelmi többletbe fordult át; |
| --- | --- | --- |

E.

mivel a megállapodás érvényességének időtartama alatt

—

az Unió kereskedelmi hiánya, amely a megállapodás hatálybalépését megelőző 12 hónapos időszakban 7,6 milliárd eurót tett ki, a megállapodás érvényességének ötödik évére 2,5 milliárd eurós kereskedelmi többletbe fordult át;

| — | a Koreába irányuló uniós kivitel a megállapodás hatálybalépését megelőző 12 hónapos időszakban 30,6 milliárd euró volt, a megállapodás érvényességének ötödik évére pedig 44,9 milliárd eurót tett ki, ami 47 %-os növekedést jelent, és ebbe beletartozik az olyan termékek Koreába történő uniós kivitele is, amelyeket a megállapodás teljes mértékben (57 %-os emelkedés) vagy részben (71 %-os emelkedés) liberalizált, valamint a legnagyobb kedvezményben részesített nemzetre vonatkozó záradék értelmében nullaszázalékos vám alá eső termékek Koreába történő uniós kivitele is, amely 25 %-kal (1,9 milliárd euróra) nőtt; |
| --- | --- |

—

a Koreába irányuló uniós kivitel a megállapodás hatálybalépését megelőző 12 hónapos időszakban 30,6 milliárd euró volt, a megállapodás érvényességének ötödik évére pedig 44,9 milliárd eurót tett ki, ami 47 %-os növekedést jelent, és ebbe beletartozik az olyan termékek Koreába történő uniós kivitele is, amelyeket a megállapodás teljes mértékben (57 %-os emelkedés) vagy részben (71 %-os emelkedés) liberalizált, valamint a legnagyobb kedvezményben részesített nemzetre vonatkozó záradék értelmében nullaszázalékos vám alá eső termékek Koreába történő uniós kivitele is, amely 25 %-kal (1,9 milliárd euróra) nőtt;

| — | az Unióba irányuló koreai behozatal a megállapodás érvényességének ötödik évére a megállapodás hatálybalépését megelőző 12 hónapos időszakhoz képest 11 %-kal, 42,3 milliárd euróra nőtt, és ebbe beletartozik az olyan termékek Unióba történő koreai behozatala is, amelyeket a megállapodás teljes mértékben (35 %-os emelkedés) vagy részben (64 %-os emelkedés) liberalizált, valamint a legnagyobb kedvezményben részesített nemzetre vonatkozó záradék értelmében nullaszázalékos vám alá eső termékek Unióba történő koreai behozatala is, amely 29 %-kal (5,8 milliárd euróra) nőtt; |
| --- | --- |

—

az Unióba irányuló koreai behozatal a megállapodás érvényességének ötödik évére a megállapodás hatálybalépését megelőző 12 hónapos időszakhoz képest 11 %-kal, 42,3 milliárd euróra nőtt, és ebbe beletartozik az olyan termékek Unióba történő koreai behozatala is, amelyeket a megállapodás teljes mértékben (35 %-os emelkedés) vagy részben (64 %-os emelkedés) liberalizált, valamint a legnagyobb kedvezményben részesített nemzetre vonatkozó záradék értelmében nullaszázalékos vám alá eső termékek Unióba történő koreai behozatala is, amely 29 %-kal (5,8 milliárd euróra) nőtt;

| — | az Unió részesedése a teljes koreai importból a megállapodás hatálybalépését megelőző 9 %-ról a megállapodás érvényességének negyedik évére 13 %-ra emelkedett; ugyanakkor a teljes koreai kivitelből való uniós részesedés 11 %-ról alig 9 %-ra esett vissza; |
| --- | --- |

—

az Unió részesedése a teljes koreai importból a megállapodás hatálybalépését megelőző 9 %-ról a megállapodás érvényességének negyedik évére 13 %-ra emelkedett; ugyanakkor a teljes koreai kivitelből való uniós részesedés 11 %-ról alig 9 %-ra esett vissza;

| — | a személygépjárművek Koreába irányuló uniós kivitele a megállapodás hatálybalépését megelőző 12 hónapos időszakban kétmilliárd euró volt, a megállapodás érvényességének ötödik évére pedig 6,9 milliárd eurót tett ki, ami 246 %-os növekedést jelent; |
| --- | --- |

—

a személygépjárművek Koreába irányuló uniós kivitele a megállapodás hatálybalépését megelőző 12 hónapos időszakban kétmilliárd euró volt, a megállapodás érvényességének ötödik évére pedig 6,9 milliárd eurót tett ki, ami 246 %-os növekedést jelent;

| — | a személygépjárművek Koreából az Unióba történő behozatala a megállapodás hatálybalépését megelőző 12 hónapos időszakban 2,6 milliárd euró volt, a megállapodás érvényességének ötödik évére pedig 4,5 milliárd eurót tett ki, ami 71 %-os növekedést jelent; |
| --- | --- |

—

a személygépjárművek Koreából az Unióba történő behozatala a megállapodás hatálybalépését megelőző 12 hónapos időszakban 2,6 milliárd euró volt, a megállapodás érvényességének ötödik évére pedig 4,5 milliárd eurót tett ki, ami 71 %-os növekedést jelent;

| — | a szolgáltatások uniós kivitele 2014-ben 11,9 milliárd eurót tett ki, ami az előző évhez képest 11 %-os növekedést jelent, és a Koreával szembeni uniós kereskedelmi többletet a szolgáltatási szektorban 2014-re hatmilliárd euróra emelte; ugyanakkor a szolgáltatások Koreából az Unióba történő behozatala hatmilliárd eurót tett ki, ami 2013-hoz képest 4 %-os emelkedést jelent; |
| --- | --- |

—

a szolgáltatások uniós kivitele 2014-ben 11,9 milliárd eurót tett ki, ami az előző évhez képest 11 %-os növekedést jelent, és a Koreával szembeni uniós kereskedelmi többletet a szolgáltatási szektorban 2014-re hatmilliárd euróra emelte; ugyanakkor a szolgáltatások Koreából az Unióba történő behozatala hatmilliárd eurót tett ki, ami 2013-hoz képest 4 %-os emelkedést jelent;

| — | az Unió Koreába irányuló közvetlen külföldi befektetései 2014-ben elérték a 43,7 milliárd eurót, és ezzel az Unió Korea legnagyobb befektetője lett; a Koreából az Unióba irányuló közvetlen külföldi befektetések ezzel szemben 20,3 milliárd euróra rúgtak, ami az előző évhez képest 35 %-os növekedés; |
| --- | --- |

—

az Unió Koreába irányuló közvetlen külföldi befektetései 2014-ben elérték a 43,7 milliárd eurót, és ezzel az Unió Korea legnagyobb befektetője lett; a Koreából az Unióba irányuló közvetlen külföldi befektetések ezzel szemben 20,3 milliárd euróra rúgtak, ami az előző évhez képest 35 %-os növekedés;

| — | az Unió preferencia-kihasználtsági aránya a koreai piacon 68,5 %-ra emelkedett, Korea preferencia-kihasználtsági aránya pedig megközelítőleg 85 %-os; |
| --- | --- |

—

az Unió preferencia-kihasználtsági aránya a koreai piacon 68,5 %-ra emelkedett, Korea preferencia-kihasználtsági aránya pedig megközelítőleg 85 %-os;

| — | hét különbizottság és hét munkacsoport jött létre, és párbeszéd indult a szellemi tulajdonról; |
| --- | --- |

—

hét különbizottság és hét munkacsoport jött létre, és párbeszéd indult a szellemi tulajdonról;

| — | működésbe lépett a kereskedelemmel és a fenntartható fejlődéssel foglalkozó bizottság, amely az Unió és Korea közötti megállapodás kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó fejezetének végrehajtására összpontosító speciális szerv; |
| --- | --- |

—

működésbe lépett a kereskedelemmel és a fenntartható fejlődéssel foglalkozó bizottság, amely az Unió és Korea közötti megállapodás kereskedelemmel és fenntartható fejlődéssel foglalkozó fejezetének végrehajtására összpontosító speciális szerv;

| 1. | emlékeztet arra, hogy a megállapodás egy folyamat, nem pedig egyszeri ügylet, ezért az annak keretében zajló tevékenységeket – a megállapodás rendelkezéseinek megfelelően – továbbra is időszakos elemzéseknek és értékeléseknek kell alávetni az Unió, valamint az egyes uniós tagállamok bizonyos gazdasági ágazataira gyakorolt kereskedelmi hatások tekintetében; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy fontos biztosítani a megállapodás megfelelő végrehajtását, valamint rendelkezései tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

1.

| 2. | üdvözli, hogy a megállapodás az Unió és Korea között folyó kereskedelem jelentős fokozódásához vezetett; ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vizsgálják tovább a megállapodásnak a fogyasztók jólétére, a vállalkozókra és az európai gazdaságra gyakorolt következményeit és közvetlen hatásait, és hatékonyabban tájékoztassák a nyilvánosságot ezekről a hatásokról; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hangsúlyozza, hogy a megállapodás megkötése példa nélkül álló mind a megállapodás hatóköre, mind pedig a kereskedelmi akadályok lebontásának gyorsasága tekintetében, ugyanis például a megállapodás hatálybalépése után öt évvel mindkét oldalon megszüntettek gyakorlatilag minden behozatali vámot; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rámutat arra, hogy a megállapodás a többi szabadkereskedelmi, szolgáltatási és beruházási megállapodáshoz hasonlóan pozitív hatással van a megállapodás részes feleinek társadalmi-gazdasági fejlődésére, a gazdasági integrációra, a fenntartható fejlődésre, valamint az országok és állampolgáraik egymáshoz közelítésére; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tudomásul veszi a civil társadalmi fórum, valamint a kereskedelemmel és a fenntartható fejlődéssel foglalkozó – és a szabadkereskedelmi megállapodás teljes csomagjának szerves részét képező – fejezet rendelkezéseinek megfelelően felállított belső tanácsadó csoportok erőfeszítéseit; emlékeztet arra, hogy mindkét fél – a megállapodás 13.4. cikke alapján – kötelezettséget vállalt arra, hogy jogszabályaikban és gyakorlataikban tiszteletben tartja, előmozdítja és megvalósítja az ILO-tagságukból, valamint az alapvető munkaügyi elvekről és jogokról szóló ILO-nyilatkozatból eredő kötelezettségeikből következő elveket, nevezetesen az egyesülési szabadságot és a kollektív tárgyaláshoz való jogot; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a Korea által a kereskedelemmel és a fenntartható fejlődéssel foglalkozó fejezetben rögzített célkitűzések tekintetében tett előrehaladás nem kielégítő, valamint hogy még mindig előfordul az egyesülési szabadság megsértése, amit többek között olyan aggasztó példák támasztanak alá, mint szakszervezeti vezetők bebörtönzése, valamint az olyan tárgyalásokba történő beavatkozás, amelyeknek a tárgyalópartnerek autonómiájába kellene tartozniuk; e tekintetben sürgeti a Bizottságot, hogy a megállapodás 13.14. cikkével összhangban kezdjen hivatalos konzultációkat a koreai kormánnyal, és ha ezek a konzultációk sikertelennek bizonyulnak, felszólítja a megállapodás 13.15. cikkében említett szakértői testületet, hogy tegyen lépéseket, és folytassa a párbeszédet azzal kapcsolatban, hogy a koreai kormány elmulasztotta betartani egyes kötelezettségvállalásait, és konkrétan a megállapodásban rögzített kötelezettségekkel összhangban tegyen további és tartós erőfeszítéseket annak biztosítására, hogy Korea ratifikálja az általa még nem ratifikált alapvető ILO-egyezményeket; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza, hogy a preferenciák kihasználtsága tekintetében jelentős különbségek mutatkoznak az uniós tagállamok között, annak szintje ugyanis 16 %-tól egészen 92 %-ig terjed; rámutat arra, hogy az érvényben lévő preferenciák fokozott kihasználása további, akár több mint 900 millió euró összegű haszonnal járhat az uniós exportőrök számára; javasolja az ebben a kereskedelmi megállapodásban és egyéb kereskedelmi megállapodásokban szereplő preferenciák kihasználásának elemzését a lehető legnagyobb mértékű kereskedelmi előny megvalósítása érdekében; |
| --- | --- |

6.

| 7. | elismeri, hogy a megállapodás a fokozott kétoldalú kereskedelem és az elmélyített kereskedelmi partnerség tekintetében ugyan megfelel a felek elvárásainak, a megállapodás értelmében és a Koreával folytatott párbeszéd részeként elemezni kellene, valamint a megállapodás szellemében megfelelően végre kellene hajtani, és a már létező problémák orvoslása érdekében felül kellene vizsgálni az alábbi kérdéseket:






  a) | a kereskedelem technikai akadályait, például a közvetlen szállításra vonatkozó rendelkezést, amely megakadályozza, hogy a vállalatok gazdasági szempontból optimalizálják konténerszállítmányaikat, a javított árukra vonatkozó rendelkezést, a vontatójárművek megállapodás hatálya alá történő bevonását, valamint – ugyanilyen súllyal – a Koreába exportált gépekre vonatkozó tanúsítványokra irányadó szabályok és eljárások kérdését; |
| --- | --- | --- |

7.

a)

a kereskedelem technikai akadályait, például a közvetlen szállításra vonatkozó rendelkezést, amely megakadályozza, hogy a vállalatok gazdasági szempontból optimalizálják konténerszállítmányaikat, a javított árukra vonatkozó rendelkezést, a vontatójárművek megállapodás hatálya alá történő bevonását, valamint – ugyanilyen súllyal – a Koreába exportált gépekre vonatkozó tanúsítványokra irányadó szabályok és eljárások kérdését;

| b) | az egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedések terén fennálló akadályokat, például az uniós marhahús és sertéshús, valamint a tejtermékek kivitelét korlátozó akadályokat; |
| --- | --- |

b)

az egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedések terén fennálló akadályokat, például az uniós marhahús és sertéshús, valamint a tejtermékek kivitelét korlátozó akadályokat;

| c) | a szellemitulajdon-jogok kérdését, például a földrajzi megjelölések elismerését és védelmét, valamint a szerzői vagy szomszédos jogi védelem alatt álló zeneművek, hangfelvételek és előadások nyilvános előadásához fűződő kereskedelmi jogokat; |
| --- | --- |

c)

a szellemitulajdon-jogok kérdését, például a földrajzi megjelölések elismerését és védelmét, valamint a szerzői vagy szomszédos jogi védelem alatt álló zeneművek, hangfelvételek és előadások nyilvános előadásához fűződő kereskedelmi jogokat;

| d) | a kereskedelemmel és a fenntartható fejlődéssel foglalkozó fejezeten belül a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet alapvető egyezményeinek a koreai fél általi ratifikálását és végrehajtását; |
| --- | --- |

d)

a kereskedelemmel és a fenntartható fejlődéssel foglalkozó fejezeten belül a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet alapvető egyezményeinek a koreai fél általi ratifikálását és végrehajtását;

| e) | a származási szabályok megfogalmazását és a preferencia-kihasználtsági arányra gyakorolt hatásukat; |
| --- | --- |

e)

a származási szabályok megfogalmazását és a preferencia-kihasználtsági arányra gyakorolt hatásukat;

| f) | a vámügyekkel kapcsolatos kérdéseket, ideértve a származás-ellenőrzési eljárásokat; |
| --- | --- |

f)

a vámügyekkel kapcsolatos kérdéseket, ideértve a származás-ellenőrzési eljárásokat;

| 8. | megállapítja, hogy a közelmúltban bevezettek néhány új, nem vámjellegű akadályt, például egyes gépek, berendezések vagy járművek tekintetében korábban nem létező műszaki követelményeket írtak elő; hangsúlyozza, hogy különösen elfogadhatatlan jelenség a típusjóváhagyások egyes európai gépkocsigyártóktól történő indokolatlan megvonása; felszólítja a Bizottságot, hogy kezdjen kétoldalú tárgyalásokat e negatív jelenség felszámolása érdekében; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rámutat arra, hogy számos kis- és középvállalkozás (kkv) nincs tisztában a megállapodás nyújtotta lehetőségekkel; felszólítja ezért a Bizottságot és az uniós tagállamokat, hogy vizsgálják meg a kkv-k preferenciakihasználási magatartását, és tegyenek hatékony lépéseket a megállapodás által teremtett lehetőségekkel kapcsolatos ismeretek kkv-k körében történő terjesztésére; |
| --- | --- |

9.

| 10. | támogatja az Unió és Korea közötti kereskedelmi és beruházási kapcsolatok – különösen a megállapodás beruházásokkal foglalkozó fejezetében foglaltak – elmélyítését; reméli, hogy a kereskedelemmel és a fenntartható fejlődéssel foglalkozó fejezettel kapcsolatos nehézségeket még a beruházásokkal kapcsolatos fejezetre vonatkozó tárgyalások megkezdése előtt orvosolják; támogatja, hogy a megállapodás részes felei részt vegyenek az uniós és koreai polgárok javát szolgáló további gazdasági növekedés és fejlődés előmozdításában; felszólítja a Bizottságot és a Koreai Köztársaság kormányát, hogy a beruházásokra vonatkozó fejezet megtárgyalása esetén ne használja a beruházó és az állam közötti vitarendezés (ISDS) régi módszerét, hanem inkább építsen a Bizottság által javasolt új beruházási bírósági rendszerre, és hosszú távon arra szólítja fel a Bizottságot, hogy dolgozzon ki egy olyan többoldalú beruházási bírósági rendszert, amely potenciálisan felváltaná a jelenlegi és jövőbeni szabadkereskedelmi megállapodásokban szereplő valamennyi beruházási vitarendezési mechanizmust; |
| --- | --- |

10.

| 11. | hangsúlyozza a multilaterális, plurilaterális és regionális nemzetközi keretben a Kereskedelmi Világszervezettel összefüggésben folytatatott nemzetközi együttműködés – mint például a környezeti termékekről szóló megállapodásra (EGA) és a szolgáltatáskereskedelmi megállapodásra (TiSA) vonatkozó tárgyalások – további erősítésének jelentőségét; |
| --- | --- |

11.

| 12. | hangsúlyozza, hogy a megállapodás stratégiai értékei túlmutatnak a kereskedelem területén, mivel a megállapodás a hosszú távú elkötelezettség révén szilárd alapot teremt egy mélyebb kapcsolat számára, és hozzájárul az EU és Korea közötti stratégiai partnerség megteremtéséhez; |
| --- | --- |

12.

| 13. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint a Koreai Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  HL L 127., 2011.5.14., 6. o.

(2)  HL L 90., 2001.3.30., 46. o.

(3)  HL L 90., 2001.3.30., 45. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0250.

(5)  HL C 56. E, 2013.2.26., 87. o.

(6)  HL L 145., 2011.5.31., 19. o.

(7)  HL L 127., 2011.5.14., 1. o.

(8)  HL C 188. E, 2012.6.28., 113. o.

(9)  HL C 99. E, 2012.4.3., 94. o.

(10)  HL C 99. E, 2012.4.3., 31. o.

(11)  HL C 99. E, 2012.4.3., 101. o.

(12)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0299.

---

| 30.8.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 307/113 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 307/113

---

P8_TA(2017)0226

A kétállami megoldás megvalósítása a Közel-Keleten

Az Európai Parlament 2017. május 18-i állásfoglalása a kétállami megoldás megvalósításáról a Közel-Keleten (2016/2998(RSP))

(2018/C 307/17)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a közel-keleti békefolyamatról szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a közel-keleti békefolyamatról szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az ENSZ korábbi határozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ korábbi határozataira,

| — | tekintettel az emberi jogokról szóló ENSZ-egyezményre, amelynek Izrael és Palesztina részes felei, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogokról szóló ENSZ-egyezményre, amelynek Izrael és Palesztina részes felei,

| — | tekintettel a közel-keleti kvartett 2016. július 1-i jelentésére és 2016. szeptember 23-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a közel-keleti kvartett 2016. július 1-i jelentésére és 2016. szeptember 23-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Tanács közel-keleti békefolyamatról szóló következtetéseire, különösen a 2016. január 18-i és 2016. június 20-i következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács közel-keleti békefolyamatról szóló következtetéseire, különösen a 2016. január 18-i és 2016. június 20-i következtetésekre,

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről Izrael Állam között társulást létrehozó euromediterrán megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamai, másrészről Izrael Állam között társulást létrehozó euromediterrán megállapodásra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel a közel-keleti béke elérése továbbra is a nemzetközi közösség legfontosabb prioritásai közé tartozik, és nélkülözhetetlen eleme a regionális és világszintű stabilitásnak és biztonságnak; |
| --- | --- |

A.

mivel a közel-keleti béke elérése továbbra is a nemzetközi közösség legfontosabb prioritásai közé tartozik, és nélkülözhetetlen eleme a regionális és világszintű stabilitásnak és biztonságnak;

| B. | mivel a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (a továbbiakban: főképviselő), Federica Mogherini több alkalommal kifejezte elkötelezettségét az iránt, hogy megújítsa és fokozza az EU békefolyamatban betöltött szerepét; mivel a főképviselő 2015 áprilisában a közel-keleti békefolyamathoz rendelt új uniós különleges képviselőt nevezett ki (a továbbiakban: az uniós különleges képviselő); mivel az uniós különleges képviselő még nem ért el komoly eredményeket; |
| --- | --- |

B.

mivel a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője (a továbbiakban: főképviselő), Federica Mogherini több alkalommal kifejezte elkötelezettségét az iránt, hogy megújítsa és fokozza az EU békefolyamatban betöltött szerepét; mivel a főképviselő 2015 áprilisában a közel-keleti békefolyamathoz rendelt új uniós különleges képviselőt nevezett ki (a továbbiakban: az uniós különleges képviselő); mivel az uniós különleges képviselő még nem ért el komoly eredményeket;

| C. | mivel a Kvartett és a regionális partnerek, például Egyiptom, Jordánia és Szaúd-Arábia fontos szerepet játszik az arab-izraeli konfliktus megoldásának kidolgozásában; |
| --- | --- |

C.

mivel a Kvartett és a regionális partnerek, például Egyiptom, Jordánia és Szaúd-Arábia fontos szerepet játszik az arab-izraeli konfliktus megoldásának kidolgozásában;

| D. | mivel a polgári személyekkel szembeni folyamatos erőszak, terrorista támadások és az erőszakra való felbujtás nagy mértékben mélyíti a bizalmatlanságot, és alapvetően összeegyeztethetetlen a békés megoldással; |
| --- | --- |

D.

mivel a polgári személyekkel szembeni folyamatos erőszak, terrorista támadások és az erőszakra való felbujtás nagy mértékben mélyíti a bizalmatlanságot, és alapvetően összeegyeztethetetlen a békés megoldással;

| E. | mivel az ENSZ Biztonsági Tanácsa a 2334 (2016) sz. határozatában:






  a) | újra megerősítette, hogy az 1967 óta megszállt palesztin területeken, többek között Kelet-Jeruzsálemben az izraeli telepek létrehozása jogi szempontból nem bír létjogosultsággal, és a nemzetközi jog kirívó megsértését jelenti, valamint a kétállami megoldás megvalósításának fő akadályát képezi; |
| --- | --- | --- |

E.

mivel az ENSZ Biztonsági Tanácsa a 2334 (2016) sz. határozatában:

a)

újra megerősítette, hogy az 1967 óta megszállt palesztin területeken, többek között Kelet-Jeruzsálemben az izraeli telepek létrehozása jogi szempontból nem bír létjogosultsággal, és a nemzetközi jog kirívó megsértését jelenti, valamint a kétállami megoldás megvalósításának fő akadályát képezi;

| b) | felszólította a feleket arra, hogy ügyleteik során tegyenek különbséget Izrael Állam területe és az 1967 óta megszállt területek között; |
| --- | --- |

b)

felszólította a feleket arra, hogy ügyleteik során tegyenek különbséget Izrael Állam területe és az 1967 óta megszállt területek között;

| c) | emlékeztetett arra, hogy a kvartett ütemterve értelmében a Palesztin Hatóság köteles hatékony műveleteket folytatni a terrorcselekményekben érintett személyekkel szembeni fellépés és a terrorista képességek felszámolása érdekében, ideértve az illegális fegyverek elkobzását is; |
| --- | --- |

c)

emlékeztetett arra, hogy a kvartett ütemterve értelmében a Palesztin Hatóság köteles hatékony műveleteket folytatni a terrorcselekményekben érintett személyekkel szembeni fellépés és a terrorista képességek felszámolása érdekében, ideértve az illegális fegyverek elkobzását is;

| F. | mivel az EU palesztinai képviselete szerint az elmúlt hónapokban korábban sosem látott mértéket öltött a palesztin létesítmények lerombolása; |
| --- | --- |

F.

mivel az EU palesztinai képviselete szerint az elmúlt hónapokban korábban sosem látott mértéket öltött a palesztin létesítmények lerombolása;

| G. | mivel számos jelentés szól a Gázai övezetben elkövetett emberi jogi jogsértésekről; |
| --- | --- |

G.

mivel számos jelentés szól a Gázai övezetben elkövetett emberi jogi jogsértésekről;

| H. | mivel mindkét fél kapcsán aggodalomra van ok a foglyok helyzetét illetően, különösen a palesztin foglyok jelenleg is zajló éhségsztrájkja vonatkozásában; mivel mindkét félnek eleget kell tennie a foglyok jogainak tiszteletben tartásával kapcsolatos nemzetközi kötelezettségeknek; |
| --- | --- |

H.

mivel mindkét fél kapcsán aggodalomra van ok a foglyok helyzetét illetően, különösen a palesztin foglyok jelenleg is zajló éhségsztrájkja vonatkozásában; mivel mindkét félnek eleget kell tennie a foglyok jogainak tiszteletben tartásával kapcsolatos nemzetközi kötelezettségeknek;

| I. | mivel valamennyi félnek támogatnia kell a párbeszédet és a gyakorlati együttműködést, különösen a biztonság, a vízhez, a szennyvízelvezetéshez és az energiaforrásokhoz való hozzáférés, valamint a palesztin gazdasági növekedés előmozdítása terén, ezáltal a remény, a béke és a megbékélés távlatát kínálva, amire az egész régiónak nagy szüksége lenne; |
| --- | --- |

I.

mivel valamennyi félnek támogatnia kell a párbeszédet és a gyakorlati együttműködést, különösen a biztonság, a vízhez, a szennyvízelvezetéshez és az energiaforrásokhoz való hozzáférés, valamint a palesztin gazdasági növekedés előmozdítása terén, ezáltal a remény, a béke és a megbékélés távlatát kínálva, amire az egész régiónak nagy szüksége lenne;

| J. | mivel az EU és a két fél közötti kapcsolatoknak az emberi jogok és a demokratikus elvek tiszteletben tartásán kell alapulniuk, és – a megállapodás lényegi elemeként – ezeknek kell vezérelniük bel- és külpolitikájukat; |
| --- | --- |

J.

mivel az EU és a két fél közötti kapcsolatoknak az emberi jogok és a demokratikus elvek tiszteletben tartásán kell alapulniuk, és – a megállapodás lényegi elemeként – ezeknek kell vezérelniük bel- és külpolitikájukat;

| 1. | ismételten hangsúlyozza, hogy határozottan támogatja az izraeli–palesztin konfliktusnak az 1967-es határokon nyugvó, két állam elvén alapuló megoldását, amelynek értelmében mindkét ország fővárosa Jeruzsálem, és amely szerint egy biztonságos Izrael Állam és egy független, demokratikus, területileg összefüggő és életképes Palesztin Állam békében és biztonságban él egymás mellett, az önrendelkezéshez való jog alapján és a nemzetközi jog teljes körű tiszteletben tartása mellett; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a felek mihamarabb folytassák az érdemi tárgyalásokat annak érdekében, hogy igazságos, tartós és átfogó béke alakulhasson ki; felszólítja mindkét felet, hogy kerüljenek minden olyan lépést, amely miatt tovább eszkalálódhat a helyzet, beleértve az olyan egyoldalú intézkedéseket, amelyek befolyásolhatják a tárgyalások eredményét, veszélyeztethetik a két állam elvén alapuló megoldás életképességét és további bizalmatlanságot szülhetnek; mindkét felet felszólítja arra, hogy erősítsék meg a két állam elvén alapuló megoldás melletti elkötelezettségüket, ezáltal elzárkózva azoktól a hangoktól, amelyek elutasítják ezt a megoldást; |
| --- | --- |

2.

| 3. | határozottan ellenez minden olyan tevékenységet, amely veszélyezteti a két állam elvén alapuló megoldás életképességét, és mindkét felet arra ösztönzi, hogy a bizalom helyreállítása érdekében politikájukkal és intézkedéseikkel bizonyítsák, hogy valóban elkötelezettek a két állam elvé alapuló megoldás mellett. üdvözli Benjamin Netanjahu izraeli miniszterelnöknek és Mahmúd Abbász palesztin elnöknek a közelmúltban az Egyesült Államokban tett látogatása során kifejtett azon kötelezettségvállalását, hogy együttműködik a béke megteremtésében; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza, hogy az Európai Unió izraeli–palesztin konfliktussal és a közel-keleti békefolyamattal kapcsolatos politikái és intézkedései keretében a kétállami megoldás életképességének védelmét és megőrzését kell azonnali elsődleges célnak tekinteni; |
| --- | --- |

4.

| 5. | elítéli az erőszakot, az izraeliekkel szembeni terrorista tevékenységeket és az erőszakra való felbujtást, amelyek alapvetően összeegyeztethetetlenek a két állam elvén alapuló megoldás előmozdításával; megjegyzi, hogy mindkét félnek ténylegesen fel kell lépnie az erőszak, a terrorizmus, a gyűlöletbeszéd és a felbujtás ellen, hiszen ez kulcsfontosságú a bizalom helyreállításához és a helyzet eszkalálódásának elkerüléséhez, ami még inkább aláásná a béke lehetőségét; |
| --- | --- |

5.

| 6. | emlékeztet rá, hogy a telepek a nemzetközi jog értelmében jogellenesek, továbbá hangsúlyozza, hogy a Ciszjordánia belsejében kialakítandó új telepekre, a közel 2 000 lakóegység létrehozására irányuló pályázat kiírására és Ciszjordánia belső részében található további területek állami területté nyilvánítására vonatkozó legutóbbi határozatok még jobban aláássák a két állam elvén alapuló életképes megoldás lehetőségét; elítéli a telepekkel kapcsolatos politika folytatását, és felszólítja az izraeli hatóságokat, hogy haladéktalanul állítsák le és fordítsák vissza a telepekkel kapcsolatos politikájukat; sajnálatosnak tartja a Knesszet által 2017. február 6-án elfogadott „szabályozási törvényt”, amely lehetővé teszi a palesztinok tulajdonában lévő területeken a jogos tulajdonos beleegyezése nélkül épült telepek visszaható hatályú legalizálását; várja a legfelsőbb bíróság határozatát az új jogszabállyal kapcsolatosan; |
| --- | --- |

6.

| 7. | örömmel veszi tudomásul a 2016. január 18-i tanácsi következtetések 8. pontját, amely szerint az EU és tagállamai kötelezettséget vállalnak a hatályos uniós jogszabályok és az EU és Izrael közötti kétoldalú megállapodások teljes körű végrehajtásának garantálására; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kéri, hogy hagyjanak fel a palesztin otthonok és az uniós finanszírozással épített létesítmények és projektek lerombolásával, a palesztin családok lakhelyelhagyásra kényszerítésével és a ciszjordániai palesztin tulajdon elkobzásával, a kvartett jelentésének megfelelően; hangsúlyozza az Unió illetékes hatóságainak felelősségét annak további biztosításában, hogy semmilyen uniós finanszírozást ne lehessen se közvetlenül, se közvetve olyan terrorista szervezetek vagy tevékenységek számára átirányítani, amelyek ilyen cselekedetekre buzdítanak; |
| --- | --- |

8.

| 9. | emlékeztet arra, hogy a régió békéjének és biztonságának megteremtéséhez elengedhetetlen, hogy az államok és a nem állami szereplők tiszteletben tartsák a nemzetközi humanitárius jogot és a nemzetközi emberi jogokat, beleértve a múltbeli cselekmények elszámoltathatóságát is; |
| --- | --- |

9.

| 10. | hangsúlyozza, hogy a palesztin frakciók közötti megbékélés a két állam elvén alapuló megoldás megvalósításának fontos eleme, és sajnálatát fejezi ki a folytatódó palesztin megosztottság miatt; támogatja az EU palesztin frakciókhoz intézett felszólítását, hogy tekintsék a legfontosabb célnak a megbékélést és a Palesztin Hatóság Gázai övezetbe való visszatérését; sürgeti a palesztin erőket, hogy folytassák a megbékélésre irányuló erőfeszítéseiket, különösen a régóta esedékes elnökválasztás és törvényhozási választások megtartásával; hangsúlyozza, hogy a Palesztin Hatóságnak fokozatosan át kell vennie a Gázai övezetben a kormányzati feladatokat, többek között a biztonság és a polgári közigazgatás terén, valamint a határátkelőhelyeken való jelenléte révén; |
| --- | --- |

10.

| 11. | hangsúlyozza, hogy a militáns tevékenység és a jogellenes fegyverkezés fokozza az instabilitást, és végső soron akadályozza a tárgyalásos megoldás érdekében tett erőfeszítéseket; felszólítja a Palesztin Hatóság biztonsági erőit, hogy megfelelő időben és teljes hatékonysággal hajtsanak végre műveleteket annak érdekében, hogy meg lehessen akadályozni e militáns csoportok tevékenységeit (például az Izraelre irányuló rakétatámadásokat); hangsúlyozza, hogy feltétlenül meg kell előzni a terrorista csoportok újbóli felfegyverzését, valamint az általuk folytatott fegyvercsempészetet, rakétagyártást és alagútépítést; |
| --- | --- |

11.

| 12. | megismétli a Gázai övezet blokádjának megszüntetésére és a terület sürgős újjáépítésére és rehabilitációjára irányuló felhívását; |
| --- | --- |

12.

| 13. | emlékezteti a tagállamokat az 1980. júniusi Velencei Nyilatkozatra, amelyben a tagállamok felelősséget vállaltak a békefolyamatban való részvételükért; szorgalmazza egy új uniós nyilatkozat idén júniusban történő elfogadását; felszólítja a főképviselőt, hogy használja ezt az új nyilatkozatot arra, hogy bátor és átfogó európai békekezdeményezéssel álljon elő a régió számára; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kéri, hogy az európai uniós békekezdeményezés oly módon foglalkozzon az izraeli–palesztin konfliktussal, hogy kézzelfogható eredményeket lehessen elérni egy kitűzött időkereten belül a kétállami megoldás keretében, egy nemzetközi nyomonkövetési és végrehajtási mechanizmussal; hangsúlyozza, hogy együtt kell működni más nemzetközi szereplőkkel e tekintetben, különösen a közel-keleti kvartett keretében és az arab békekezdeményezés szem előtt tartásával; a meglévő európai uniós vonzó hatás és eszközök hatékony felhasználását kéri a két féllel folytatott kapcsolatok során a békére irányuló erőfeszítések elősegítése érdekében, mivel az összehangolt uniós fellépés eredményeket hozhat; |
| --- | --- |

14.

| 15. | hangsúlyozza, hogy egy valódi európai békekezdeményezés támogatásában a tagállamok elsődleges felelőssége, hogy aktívan hozzájáruljanak egy egységes európai álláspont kialakításához és tartózkodjanak minden olyan egyoldalú kezdeményezéstől, amely gyengíti az európai fellépést; hangsúlyozza, hogy az európai állam- és kormányfők nem kérhetik, hogy az Unió lépjen fel proaktívan a régióban, ha eltérő álláspontjaik megakadályozzák, hogy az Unió a főképviselőn keresztül egységes álláspontot képviseljen; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kiemeli az izraeli palesztin arab közösség fontos szerepét az izraeliek és palesztinok közötti tartós béke megvalósításában, továbbá a békefolyamatba való bevonásának és ahhoz való hozzájárulásának jelentőségét; egyenlő jogokat kér az összes izraeli állampolgárnak, ami alapvető előfeltétele annak, hogy ezt a szerepet be tudják tölteni; |
| --- | --- |

16.

| 17. | európai uniós támogatást és védelmet kér azon civil társadalmi szereplők, többek között emberi jogi szervezetek számára, amelyek hozzájárulnak a békére irányuló erőfeszítésekhez és a bizalomépítéshez az izraeliek és a palesztinok között mindkét oldalon, és üdvözli a civil társadalom hozzájárulását a békefolyamathoz innovatív új ötletek és kezdeményezések révén; |
| --- | --- |

17.

| 18. | javasolja a „parlamenti képviselők a békéért” kezdeményezés elindítását, melynek lényege, hogy európai, izraeli és palesztin parlamenti képviselőket egyesítsen a béketerv előmozdítása, és az uniós diplomáciai erőfeszítések kiegészítése céljából; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kiemeli, hogy az EU-nak ösztönöznie kell az olyan kezdeményezéseket, amelyek hozzájárulhatnak a politikai, a nem állami és a gazdasági szereplők közötti bizalom újbóli kialakításához, és a konkrét kérdésekkel kapcsolatos együttműködési rendszer létrehozásához; hangsúlyozza e tekintetben azon szakpolitikai területek fontosságát, ahol az együttműködés nélkülözhetetlen a polgárok mindennapi életéhez, kiemelve a biztonság, a vízhez, a szennyvízelvezetéshez és az energiaforrásokhoz való hozzáférés, illetve a palesztin gazdasági növekedés területét; |
| --- | --- |

19.

| 20. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Európai Unió közel-keleti békefolyamathoz rendelt különleges képviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ főtitkárának, a kvartett képviselőjének, az Arab Államok Ligája főtitkárának, a Knesszetnek és az izraeli kormánynak, a Palesztin Hatóság elnökének és a Palesztin Törvényhozó Tanácsnak. |
| --- | --- |

20.

---

| 30.8.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 307/117 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 307/117

---

P8_TA(2017)0227

A Szíriára vonatkozó uniós stratégia

Az Európai Parlament 2017. május 18-i állásfoglalása a Szíriára vonatkozó uniós stratégiáról (2017/2654(RSP))

(2018/C 307/18)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Szíriáról szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szíriáról szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel a Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének „A Szíriára vonatkozó uniós stratégia elemei” című, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett, 2017. március 14-i közös közleményére (JOIN(2017)0011), valamint a Tanács Szíriáról szóló, 2017. április 3-i következtetéseire, amelyek együttesen alkotják a Szíriára vonatkozó új uniós stratégiát; |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének „A Szíriára vonatkozó uniós stratégia elemei” című, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak címzett, 2017. március 14-i közös közleményére (JOIN(2017)0011), valamint a Tanács Szíriáról szóló, 2017. április 3-i következtetéseire, amelyek együttesen alkotják a Szíriára vonatkozó új uniós stratégiát;

| — | tekintettel a „Szíria és a térség jövőjének támogatása” című konferenciáról a társelnökök által kiadott, 2017. április 5-i nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Szíria és a térség jövőjének támogatása” című konferenciáról a társelnökök által kiadott, 2017. április 5-i nyilatkozatra,

| — | tekintettel a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (alelnök/főképviselő) a szíriai fegyvernyugvás bejelentéséről szóló 2016. december 30-i, a Szíriáról szóló 2017. március 23-i, valamint az EU nevében tett, az Aleppóban kialakult helyzetről szóló, 2016. december 9-i nyilatkozataira; |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (alelnök/főképviselő) a szíriai fegyvernyugvás bejelentéséről szóló 2016. december 30-i, a Szíriáról szóló 2017. március 23-i, valamint az EU nevében tett, az Aleppóban kialakult helyzetről szóló, 2016. december 9-i nyilatkozataira;

| — | tekintettel az alelnök/főképviselő szíriai Idlíb tartományban végrehajtott feltételezett vegyi támadásról szóló 2017. április 6-i, és a Szíriában végrehajtott amerikai légicsapásról szóló, 2017. április 7-i nyilatkozatára; |
| --- | --- |

—

tekintettel az alelnök/főképviselő szíriai Idlíb tartományban végrehajtott feltételezett vegyi támadásról szóló 2017. április 6-i, és a Szíriában végrehajtott amerikai légicsapásról szóló, 2017. április 7-i nyilatkozatára;

| — | tekintettel a szíriai erőszakos elnyomás felelőseivel szembeni korlátozó intézkedésekről szóló tanácsi határozatokra, köztük a 2016. november 14-i és a 2017. március 20-i határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szíriai erőszakos elnyomás felelőseivel szembeni korlátozó intézkedésekről szóló tanácsi határozatokra, köztük a 2016. november 14-i és a 2017. március 20-i határozatra,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa (UNHRC) által a Szíria megfigyelése céljából létrehozott független nemzetközi vizsgálóbizottság jelentéseire, valamint az UNHRC Szíriai Arab Köztársaságról szóló határozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa (UNHRC) által a Szíria megfigyelése céljából létrehozott független nemzetközi vizsgálóbizottság jelentéseire, valamint az UNHRC Szíriai Arab Köztársaságról szóló határozataira,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának az ISIL/Dáisról és az al-Núszra Frontról, valamint az ENSZ Biztonsági Tanácsának a Szíriai Arab Köztársaságban kialakult konfliktusról szóló határozataira, különösen a 2218 (2013), 2139 (2014), 2165 (2014), 2191 (2014), 2199 (2015), 2254 (2015), 2258 (2015), 2268 (2016), 2328 (2016), 2332 (2016), és a 2336 (2016) sz. határozatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának az ISIL/Dáisról és az al-Núszra Frontról, valamint az ENSZ Biztonsági Tanácsának a Szíriai Arab Köztársaságban kialakult konfliktusról szóló határozataira, különösen a 2218 (2013), 2139 (2014), 2165 (2014), 2191 (2014), 2199 (2015), 2254 (2015), 2258 (2015), 2268 (2016), 2328 (2016), 2332 (2016), és a 2336 (2016) sz. határozatokra,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló, 2000. október 31-i, 1325 (2000) sz. határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló, 2000. október 31-i, 1325 (2000) sz. határozatára,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének a Szíriai Arab Köztársaságban 2011 márciusa óta elkövetett, a nemzetközi jog hatálya alá tartozó legsúlyosabb bűncselekmények elkövetéséért felelősök elleni nyomozást és büntetőeljárás alá vonását segítő nemzetközi, pártatlan és független mechanizmus létrehozásáról szóló, 2016. december 19-i A/71/L.48 sz. határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének a Szíriai Arab Köztársaságban 2011 márciusa óta elkövetett, a nemzetközi jog hatálya alá tartozó legsúlyosabb bűncselekmények elkövetéséért felelősök elleni nyomozást és büntetőeljárás alá vonását segítő nemzetközi, pártatlan és független mechanizmus létrehozásáról szóló, 2016. december 19-i A/71/L.48 sz. határozatára,

| — | tekintettel a 2012. évi genfi nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. évi genfi nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Alapokmányára és valamennyi olyan ENSZ-egyezményre, amelynek Szíria részes fele, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Alapokmányára és valamennyi olyan ENSZ-egyezményre, amelynek Szíria részes fele,

| — | tekintettel a Római Statútumra és a Nemzetközi Büntetőbíróság alapító dokumentumaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Római Statútumra és a Nemzetközi Büntetőbíróság alapító dokumentumaira,

| — | tekintettel az ad hoc bíróságokra, többek között a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszékre (ICTY), a Ruandai Nemzetközi Törvényszékre (ICTR) és Libanoni Különleges Bíróságra (STL), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ad hoc bíróságokra, többek között a volt Jugoszláviával foglalkozó nemzetközi büntetőtörvényszékre (ICTY), a Ruandai Nemzetközi Törvényszékre (ICTR) és Libanoni Különleges Bíróságra (STL),

| — | tekintettel az 1949. évi genfi egyezményekre és azok kiegészítő jegyzőkönyveire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1949. évi genfi egyezményekre és azok kiegészítő jegyzőkönyveire,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel a szíriai háború az a II. világháború óta a világ egyik legsúlyosabb humanitárius válságává vált, és továbbra is pusztító és tragikus következményekkel jár Szíria lakosságára nézve; mivel rengeteg civil – köztük sok gyermek – állt e támadások célpontjában, akiknek szenvedései tovább folytatódnak ebben a brutális polgárháborúban, és több mint 400 000 ember vesztette életét a konfliktus 2011-es kirobbanása óta; mivel Szíriában több mint 13,5 millió ember – a fennmaradó lakosság majdnem háromnegyede – szorul sürgősségi segélyre, úgymint orvosi segítségnyújtásra, élelmezési segélyre, vízre és lakóhelyre; mivel a belső menekültek száma eléri a 6,3 milliót, 4,7 millióan élnek nehezen megközelíthető és ostrom alatt álló területeken, 5 millióan pedig menekültként szomszédos országokban és a tágabb régióban; mivel a szíriai válság egyre nagyobb mértékben destabilizálja a tágabb régiót; |
| --- | --- |

A.

mivel a szíriai háború az a II. világháború óta a világ egyik legsúlyosabb humanitárius válságává vált, és továbbra is pusztító és tragikus következményekkel jár Szíria lakosságára nézve; mivel rengeteg civil – köztük sok gyermek – állt e támadások célpontjában, akiknek szenvedései tovább folytatódnak ebben a brutális polgárháborúban, és több mint 400 000 ember vesztette életét a konfliktus 2011-es kirobbanása óta; mivel Szíriában több mint 13,5 millió ember – a fennmaradó lakosság majdnem háromnegyede – szorul sürgősségi segélyre, úgymint orvosi segítségnyújtásra, élelmezési segélyre, vízre és lakóhelyre; mivel a belső menekültek száma eléri a 6,3 milliót, 4,7 millióan élnek nehezen megközelíthető és ostrom alatt álló területeken, 5 millióan pedig menekültként szomszédos országokban és a tágabb régióban; mivel a szíriai válság egyre nagyobb mértékben destabilizálja a tágabb régiót;

| B. | mivel a háború 2011-es kitörését követően az EU és tagállamai 2017. január óta együttesen több mint 9,4 milliárd eurót mobilizáltak a szíriai válságra való válaszlépésként Szírián belül és a térségben is, amivel az EU a legnagyobb donorrá vált; mivel az EU ezenkívül jelentős támogatást nyújtott a menekülteket fogadó szomszédos országoknak is; |
| --- | --- |

B.

mivel a háború 2011-es kitörését követően az EU és tagállamai 2017. január óta együttesen több mint 9,4 milliárd eurót mobilizáltak a szíriai válságra való válaszlépésként Szírián belül és a térségben is, amivel az EU a legnagyobb donorrá vált; mivel az EU ezenkívül jelentős támogatást nyújtott a menekülteket fogadó szomszédos országoknak is;

| C. | mivel a szíriai konfliktus során elkövetett jogsértések között említhetőek a polgári lakosságot célzó, válogatás nélküli támadások, törvénytelen kivégzések, kínzások és rossz bánásmód, az erőszakos eltüntetések, a tömeges és önkényes őrizetbe vételek, a kollektív büntetések, az egészségügyi dolgozók elleni támadások, valamint az élelmiszer és a víz megvonása; mivel beszámolók szerint az Asszád-rezsim felelős a fogva tartási létesítményekben végrehajtott tömeges akasztásokért, kínzásokért és törvénytelen kivégzésekért; mivel a szíriai kormány szándékosan elvágta a civil lakosság hozzáférését az alapvető árukhoz és szolgáltatásokhoz, az élelmiszer- és a vízellátást, valamint az orvosi segítséget is beleértve; mivel a támadások és az a háborús taktika, hogy a lakott területek ostroma révén éheztetik a polgári lakosságot, egyértelműen a nemzetközi humanitárius jog megsértésének minősülnek; mivel ezek a bűncselekmények ez idáig büntetlenül maradtak; |
| --- | --- |

C.

mivel a szíriai konfliktus során elkövetett jogsértések között említhetőek a polgári lakosságot célzó, válogatás nélküli támadások, törvénytelen kivégzések, kínzások és rossz bánásmód, az erőszakos eltüntetések, a tömeges és önkényes őrizetbe vételek, a kollektív büntetések, az egészségügyi dolgozók elleni támadások, valamint az élelmiszer és a víz megvonása; mivel beszámolók szerint az Asszád-rezsim felelős a fogva tartási létesítményekben végrehajtott tömeges akasztásokért, kínzásokért és törvénytelen kivégzésekért; mivel a szíriai kormány szándékosan elvágta a civil lakosság hozzáférését az alapvető árukhoz és szolgáltatásokhoz, az élelmiszer- és a vízellátást, valamint az orvosi segítséget is beleértve; mivel a támadások és az a háborús taktika, hogy a lakott területek ostroma révén éheztetik a polgári lakosságot, egyértelműen a nemzetközi humanitárius jog megsértésének minősülnek; mivel ezek a bűncselekmények ez idáig büntetlenül maradtak;

| D. | mivel az ISIS/Dáis és egyéb dzsihádista csoportok kegyetlen atrocitásokat követtek el, így többek között brutális kivégzéseket hajtottak végre, elhallgatott szexuális erőszakot, emberrablást, kínzást követtek el, erőszakos térítéseket hajtottak végre és rabszolgaságra kényszerítettek nőket és leányokat; mivel gyermekeket toboroztak és használtak terrorista támadásokhoz; mivel komoly aggályok merülnek fel a jelenleg az ISIS/Dáis ellenőrzése alatt élő lakosság jólétével és a felszabadító hadjárat során emberi pajzsként való esetleges felhasználásával kapcsolatban; mivel ezek a cselekedetek háborús bűnöknek, emberiesség elleni bűncselekményeknek és népirtásnak minősülhetnek; |
| --- | --- |

D.

mivel az ISIS/Dáis és egyéb dzsihádista csoportok kegyetlen atrocitásokat követtek el, így többek között brutális kivégzéseket hajtottak végre, elhallgatott szexuális erőszakot, emberrablást, kínzást követtek el, erőszakos térítéseket hajtottak végre és rabszolgaságra kényszerítettek nőket és leányokat; mivel gyermekeket toboroztak és használtak terrorista támadásokhoz; mivel komoly aggályok merülnek fel a jelenleg az ISIS/Dáis ellenőrzése alatt élő lakosság jólétével és a felszabadító hadjárat során emberi pajzsként való esetleges felhasználásával kapcsolatban; mivel ezek a cselekedetek háborús bűnöknek, emberiesség elleni bűncselekményeknek és népirtásnak minősülhetnek;

| E. | mivel a 2016. december 30-án hatályba lépett tűzszünetet nem tartják be, azt jelentések szerint szerte Szíriában több alkalommal megsértették és olyan súlyos incidensekre került sor, amilyen például a Hán Sejkúnban vélhetően a rezsim által elkövetett vegyifegyver-támadás vagy az ostrom alatt álló Fua és Kafrija városából az ott rekedteket kimenekítő buszok elleni bombatámadás; mivel több tucatnyian, köztük gyermekek is, életüket vesztették és nagyon sokan megsebesültek; |
| --- | --- |

E.

mivel a 2016. december 30-án hatályba lépett tűzszünetet nem tartják be, azt jelentések szerint szerte Szíriában több alkalommal megsértették és olyan súlyos incidensekre került sor, amilyen például a Hán Sejkúnban vélhetően a rezsim által elkövetett vegyifegyver-támadás vagy az ostrom alatt álló Fua és Kafrija városából az ott rekedteket kimenekítő buszok elleni bombatámadás; mivel több tucatnyian, köztük gyermekek is, életüket vesztették és nagyon sokan megsebesültek;

| F. | mivel több vizsgálat is megállapította, hogy az Aszad-rezsim erői a polgári lakosságra ártalmas és halálosnak szánt vegyi anyagokat használtak, megsértve egy, a felszámolásukról szóló 2013-as megállapodást; mivel tömegpusztító fegyvereket polgári személyek ellen legutóbb 2017. április 4-én, az Idlíb tartománybeli Hán Sejkúnban vetettek be, ahol legalább 70 polgári személy, köztük sok gyermek vesztette életét, és több százan megsebesültek; mivel Oroszország 2017. április 12-én megvétózta az ENSZ Biztonsági Tanácsának határozatát, amely elítélte volna a tiltott vegyi fegyverek jelentések szerinti bevetését Szíriában, és felszólította volna a szír kormányt arra, hogy működjön közre az eset kivizsgálásában; mivel az USA tájékoztatta az Uniót, hogy álláspontja szerint a szíriai rezsim vegyi fegyvereket vetett be, és emiatt az USA a homszi kormányzóságban légicsapást mért az al-Sajrat melletti légi támaszpontra azon szándékkal, hogy megakadályozza a vegyi fegyverek elterjedését és alkalmazását, és hogy elrettentsen ezektől; |
| --- | --- |

F.

mivel több vizsgálat is megállapította, hogy az Aszad-rezsim erői a polgári lakosságra ártalmas és halálosnak szánt vegyi anyagokat használtak, megsértve egy, a felszámolásukról szóló 2013-as megállapodást; mivel tömegpusztító fegyvereket polgári személyek ellen legutóbb 2017. április 4-én, az Idlíb tartománybeli Hán Sejkúnban vetettek be, ahol legalább 70 polgári személy, köztük sok gyermek vesztette életét, és több százan megsebesültek; mivel Oroszország 2017. április 12-én megvétózta az ENSZ Biztonsági Tanácsának határozatát, amely elítélte volna a tiltott vegyi fegyverek jelentések szerinti bevetését Szíriában, és felszólította volna a szír kormányt arra, hogy működjön közre az eset kivizsgálásában; mivel az USA tájékoztatta az Uniót, hogy álláspontja szerint a szíriai rezsim vegyi fegyvereket vetett be, és emiatt az USA a homszi kormányzóságban légicsapást mért az al-Sajrat melletti légi támaszpontra azon szándékkal, hogy megakadályozza a vegyi fegyverek elterjedését és alkalmazását, és hogy elrettentsen ezektől;

| G. | mivel a vegyi fegyverek elterjedése és használata elleni küzdelmet célzó uniós politikával összhangban 2017 márciusában az EU további négy magas rangú szír katonai tisztviselőt vett szankciós jegyzékre, mivel szerepük volt abban, hogy az országban vegyi fegyvereket vetettek be a polgári lakossággal szemben. |
| --- | --- |

G.

mivel a vegyi fegyverek elterjedése és használata elleni küzdelmet célzó uniós politikával összhangban 2017 márciusában az EU további négy magas rangú szír katonai tisztviselőt vett szankciós jegyzékre, mivel szerepük volt abban, hogy az országban vegyi fegyvereket vetettek be a polgári lakossággal szemben.

| H. | mivel az Unió helyzetéről szóló 2016. szeptemberi beszédében a bizottság elnöke, Jean-Claude Juncker szót emelt a Szíriára vonatkozó uniós stratégia szükségessége mellett; mivel októberben a Parlament felszólította Federica Mogherini alelnököt/főképviselőt annak biztosítására, hogy a Szíriával foglalkozó új stratégia a szíriai politikai helyzet rendezésének elősegítését célozza, és tartalmazzon a Szíriát támogató nemzetközi csoporton belüli vállalások betartását erősítő nyomon követési és végrehajtási eszközöket is; |
| --- | --- |

H.

mivel az Unió helyzetéről szóló 2016. szeptemberi beszédében a bizottság elnöke, Jean-Claude Juncker szót emelt a Szíriára vonatkozó uniós stratégia szükségessége mellett; mivel októberben a Parlament felszólította Federica Mogherini alelnököt/főképviselőt annak biztosítására, hogy a Szíriával foglalkozó új stratégia a szíriai politikai helyzet rendezésének elősegítését célozza, és tartalmazzon a Szíriát támogató nemzetközi csoporton belüli vállalások betartását erősítő nyomon követési és végrehajtási eszközöket is;

| I. | mivel a Szíriára vonatkozó uniós stratégia célja annak körvonalazása, hogy az ENSZ által elfogadott, meglévő kereteken belül hogyan tud az EU láthatóbban és eredményesebben hozzájárulni a tartós politikai megoldáshoz Szíriában, továbbá hogyan tudja támogatni a megegyezést követő újjáépítést, amint megkezdődik a hiteles átmenet folyamata; mivel e stratégia hat kiemelt területet határoz meg, nevezetesen: a háború lezárása valódi politikai átmenettel; az érdemi és inkluzív átmenet előmozdítása; a leginkább kiszolgáltatott helyzetben lévő szíriaiak humanitárius szükségleteinek kezelése; a demokrácia és az emberi jogok előmozdítása; annak elősegítése, hogy a háborús bűncselekmények elkövetői elszámoltathatóak legyenek; a szíriai lakosság és a szíriai társadalom rezilienciájának támogatása; |
| --- | --- |

I.

mivel a Szíriára vonatkozó uniós stratégia célja annak körvonalazása, hogy az ENSZ által elfogadott, meglévő kereteken belül hogyan tud az EU láthatóbban és eredményesebben hozzájárulni a tartós politikai megoldáshoz Szíriában, továbbá hogyan tudja támogatni a megegyezést követő újjáépítést, amint megkezdődik a hiteles átmenet folyamata; mivel e stratégia hat kiemelt területet határoz meg, nevezetesen: a háború lezárása valódi politikai átmenettel; az érdemi és inkluzív átmenet előmozdítása; a leginkább kiszolgáltatott helyzetben lévő szíriaiak humanitárius szükségleteinek kezelése; a demokrácia és az emberi jogok előmozdítása; annak elősegítése, hogy a háborús bűncselekmények elkövetői elszámoltathatóak legyenek; a szíriai lakosság és a szíriai társadalom rezilienciájának támogatása;

| J. | mivel 2017. április 5-én az EU társelnöke volt a „Szíria és a térség jövőjének támogatása” című konferenciának, amelyen több mint 70 ország, továbbá nemzetközi szervezetek, valamint a nemzetközi és a szíriai civil társadalom képviselői vettek részt; mivel a brüsszeli konferencia átfogó megközelítést fogadott el a szíriai válság kezelésére, kiegészítő pénzügyi segítséget nyújtva a humanitárius helyzetre való reagáláshoz (2018–2020 között 3,47 milliárd EUR, beleértve 1,3 milliárd eurót az EU-tól, amely a legfőbb adományozó); mivel ezen felül néhány nemzetközi pénzügyi intézmény és adományozó mintegy 27,9 milliárd eurót kitevő kölcsönt jelentett be; mivel Szíria újjáépítésének becsült költsége körülbelül 200 milliárd USD; |
| --- | --- |

J.

mivel 2017. április 5-én az EU társelnöke volt a „Szíria és a térség jövőjének támogatása” című konferenciának, amelyen több mint 70 ország, továbbá nemzetközi szervezetek, valamint a nemzetközi és a szíriai civil társadalom képviselői vettek részt; mivel a brüsszeli konferencia átfogó megközelítést fogadott el a szíriai válság kezelésére, kiegészítő pénzügyi segítséget nyújtva a humanitárius helyzetre való reagáláshoz (2018–2020 között 3,47 milliárd EUR, beleértve 1,3 milliárd eurót az EU-tól, amely a legfőbb adományozó); mivel ezen felül néhány nemzetközi pénzügyi intézmény és adományozó mintegy 27,9 milliárd eurót kitevő kölcsönt jelentett be; mivel Szíria újjáépítésének becsült költsége körülbelül 200 milliárd USD;

| K. | mivel az EU elismeri és támogatja a Szíriával szomszédos és a legtöbb menekültet befogadó Törökország, Libanon és Jordánia erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

K.

mivel az EU elismeri és támogatja a Szíriával szomszédos és a legtöbb menekültet befogadó Törökország, Libanon és Jordánia erőfeszítéseit;

| L. | mivel Oroszország, Irán és Törökország 2017. május 4-én, a kazahsztáni Asztanában négy deeszkalációs övezet létrehozásában állapodott meg; mivel a három aláíró ország szavatolja majd a hathónapos, megújítható fegyverszünetet, többek között fegyveres helyszíni megfigyelők révén; mivel e megállapodás felhívást jelent az Asszád-rezsim által ezen övezetek fölötti repülések beszüntetésére és a humanitárius segítség lázadók által ellenőrzött övezetekbe való akadálytalan beengedésére; mivel az ENSZ által vezetett tárgyalások új fordulója e héten kezdődik Genfben, és a tárgyalások orosz vezetésű új fordulóját július közepén tervezik megtartani Kazahsztánban; |
| --- | --- |

L.

mivel Oroszország, Irán és Törökország 2017. május 4-én, a kazahsztáni Asztanában négy deeszkalációs övezet létrehozásában állapodott meg; mivel a három aláíró ország szavatolja majd a hathónapos, megújítható fegyverszünetet, többek között fegyveres helyszíni megfigyelők révén; mivel e megállapodás felhívást jelent az Asszád-rezsim által ezen övezetek fölötti repülések beszüntetésére és a humanitárius segítség lázadók által ellenőrzött övezetekbe való akadálytalan beengedésére; mivel az ENSZ által vezetett tárgyalások új fordulója e héten kezdődik Genfben, és a tárgyalások orosz vezetésű új fordulóját július közepén tervezik megtartani Kazahsztánban;

| M. | mivel az EU számos alkalommal kimondta, hogy a térség konfliktusait katonai úton nem lehet megoldani, illetve csak egy Szíria által vezetett, inkluzív átmenet képes véget vetni a szíriaiak elfogadhatatlan szenvedéseinek; mivel ugyan nyilvánvaló, hogy az újjáépítés csak politikai megállapodás után kezdődhet, a megbékélési erőfeszítéseknek a lehető leghamarabb meg kell kezdődniük, és azokat az EU-nak támogatnia kell a hosszú távú stabilitás biztosítása érdekében; mivel ebben az összefüggésben az igazság kiderítése, az elszámoltathatóság és az átmeneti igazságszolgáltatás előmozdítása, valamint az amnesztia mind alapvető fontosságú; |
| --- | --- |

M.

mivel az EU számos alkalommal kimondta, hogy a térség konfliktusait katonai úton nem lehet megoldani, illetve csak egy Szíria által vezetett, inkluzív átmenet képes véget vetni a szíriaiak elfogadhatatlan szenvedéseinek; mivel ugyan nyilvánvaló, hogy az újjáépítés csak politikai megállapodás után kezdődhet, a megbékélési erőfeszítéseknek a lehető leghamarabb meg kell kezdődniük, és azokat az EU-nak támogatnia kell a hosszú távú stabilitás biztosítása érdekében; mivel ebben az összefüggésben az igazság kiderítése, az elszámoltathatóság és az átmeneti igazságszolgáltatás előmozdítása, valamint az amnesztia mind alapvető fontosságú;

| 1. | üdvözli a Szíriára vonatkozó uniós stratégiát, többek között az EU Szíriával kapcsolatos stratégiai céljait és az EU Szíriára vonatkozó célkitűzéseit, valamint a brüsszeli konferencia eredményét, amely többéves kötelezettségvállalásokat biztosít; sürgeti az összes résztvevőt és nemzetközi adományozót, hogy teljes mértékben tartsák tiszteletben kötelezettségvállalásaikat és tartsák fenn támogatásukat a jövőben is; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ismételten és a leghatározottabban elítéli a konfliktusban részt vevő összes fél, és különösen az Asszád-rezsim erői által szövetségeseik, Oroszország és Irán segítségével, illetve a nem állami fegyveres csoportok, különösen az ISIS/Dáis és a Dzsabhat Fatah as-Sam által elkövetett atrocitásokat és az emberi jogok és a nemzetközi humanitárius jog széles körű megsértését; hangsúlyozza, hogy a nemzetközi humanitárius jog és az emberi jogok nemzetközi jogának megsértéséért felelős személyeket felelősségre kell vonni tetteikért; arra buzdítja az összes államot, hogy a büntetlenség elleni küzdelemben alkalmazzák az egyetemes joghatóság elvét, és üdvözli az EU több tagállamának erre irányuló lépéseit, így többek között a Spanyolország nemzeti bírósága által hozott határozatot, hogy megindítják az eljárást egy büntetőjogi panasszal kapcsolatban, amelyet kilenc szír hírszerző tiszttel szemben kínzás és emberi jogok megsértése miatt nyújtottak be; megismétli az EU-hoz és tagállamaihoz intézett, arra vonatkozó felhívását, hogy – a kérdés sikeres, Nemzetközi Büntetőbíróság elé utalásáig – a hasonlóan gondolkodó országokkal szoros együttműködésben mérlegeljék egy, a szíriai háborús bűncselekményeket kivizsgáló törvényszék létrehozását; hangsúlyozza, hogy azokat is bíróság elé kell állítani, akik vallási és etnikai kisebbségek és egyéb csoportok ellen követnek el bűncselekményeket; továbbra is meggyőződése, hogy az elkövetett bűncselekmények elszámoltatása nélkül nem jöhet létre Szíriában hatékony konfliktusrendezés, sem tartós béke; |
| --- | --- |

2.

| 3. | a lehető leghatározottabban elítéli a 2017. április 4-én az Idlíb tartományban fekvő Hán Sejkún városára mért, borzalmas, vegyi fegyver használatával történt légi támadást, amely legalább 70 polgári személy halálát okozta, köztük gyermekekét és segélymunkásokét is, akik közül sokan gázmérgezés tüneteit mutatták; megjegyzi, hogy a Vegyifegyver-tilalmi Szervezet (OPCW) tényfeltáró missziójának előzetes értékelése szerint hitelt érdemlő a vegyi fegyverek használatára vonatkozó feltételezés; hangsúlyozza, hogy Szíria köteles betartani az OPCW tényfeltáró missziójának és az OPCW-ENSZ közös vizsgálati mechanizmusának ajánlásait, oly módon, hogy azonnali és akadálymentes hozzáférést biztosít minden egyes helyszínhez és elismeri a jogot e helyszínek ellenőrzésére; hangsúlyozza, hogy az ilyen támadások felelőseit bíróság előtt felelősségre fogják vonni; helyteleníti, hogy Oroszország több alkalommal is vétóval élt az ENSZ Biztonsági Tanácsában, többek között a legutóbbi vegyi támadást elítélő és annak nemzetközi kivizsgálására felszólító ENSZ BT-határozattal szemben; |
| --- | --- |

3.

| 4. | üdvözli a Szíriai Arab Köztársaságban 2011 márciusa óta elkövetett, a nemzetközi jog hatálya alá tartozó legsúlyosabb bűncselekmények elkövetéséért felelősök elleni nyomozást és büntetőeljárás alá vonását segítő nemzetközi, pártatlan és független mechanizmus létrehozását; sajnálja, hogy e mechanizmus finanszírozása még mindig nem teljes körű; felhív minden tagállamot, hogy teljesítse az ezen a területen tett kötelezettségvállalásait; |
| --- | --- |

4.

| 5. | továbbra is elkötelezett Szíria egysége, szuverenitása, területi integritása és függetlensége mellett, valamint egy erős „Szíria egésze” megközelítést és a szíriai nép demokratikus jövőjét támogatja; nyomatékosítja, hogy egy szíriai vezetésű politikai folyamat – amely az ENSZ által támogatott és ellenőrzött, az új alkotmány alapján tartott szabad és tisztességes választásokhoz fog vezetni – az egyetlen módja a béke megteremtésének az országban; ismételten hangsúlyozza minden fél számára, hogy az egész országra kiterjedő inkluzív fegyverszünet és a szíriai válság békés, kölcsönösen elfogadható megoldása az ENSZ égisze alatt és a 2012. genfi nyilatkozatban és az ENSZ BT 2254 (2015) sz. határozatában foglaltaknak megfelelően, Staffan de Mistura, az ENSZ-főtitkár szíriai különmegbízottjának és a nemzetközi és regionális kulcsszereplőknek a támogatásával érhető el; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tudomásul veszi a szíriai deeszkalációs zónák létrehozásáról szóló közelmúltbeli feljegyzést, és támogatja azt a szándékot, hogy megszilárduljon a tűzszünet, véget vessenek annak, hogy a rezsim légi ereje átrepüljön a deeszkalációs zónák felett, valamint megteremtődjenek a feltételek a humanitárius segítségnyújtáshoz, az orvosi segítségnyújtáshoz, a kitelepített polgári lakosok otthonukba való visszatéréséhez és a sérült infrastruktúra helyreállításához; hangsúlyozza ugyanakkor az ellenzék által felvetett aggodalmakat, amelyek szerint a megállapodás befolyási övezetek létrehozásához és Szíria felosztásához vezethet; felhívja az összes felet az asztanai megállapodások végrehajtására, valamint az három asztanai szavatoló országot a tűzszünet tiszteletben tartásának biztosítására; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy megszűnjön minden kétség a tűzszünet által nem érintett csoportokkal kapcsolatban, és felszólítja az összes felet – köztük Törökországot – annak biztosítására, hogy a megállapodás ne segítse elő a mérsékelt ellenzékkel szövetkező erők vagy az ISIS/Dáis elleni nemzetközi koalíció oldalán harcoló erőkkel szembeni támadásokat; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a megállapodás végrehajtásának nemzetközi ellenőrzését, és támogatni kell az ENSZ határozottabb bevonását; |
| --- | --- |

6.

| 7. | sürgeti az Orosz Föderációt és az Iráni Iszlám Köztársaságot, hogy vessék latba befolyásukat a szíriai rezsimnél, egy olyan ésszerű kompromisszum elfogadása és aktív megvalósítása érdekében, amely véget vet a polgárháborúnak és megnyitja az utat egy inkluzív és valódi átmenet előtt; felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy továbbra is támogassák a mérsékelt ellenzéket, megnevezve és elszigetelve a radikalizálódott elemeket, illetve támogatva a megbékélést; arra ösztönzi a magas szintű tárgyalóbizottság tagjait, hogy továbbra is vegyenek részt az ENSZ által közvetített genfi tárgyalásokon; |
| --- | --- |

7.

| 8. | meggyőződése, hogy az EU-nak aktívabb szerepet kell vállalnia és latba kell vetnie a konfliktus utáni jelentős pénzügyi vállalásait annak érdekében, hogy fontos szerepet játsszon a jelenlegi ENSZ-megállapodás keretében meghozott tárgyalási erőfeszítésekben és biztosítsa a politikai átmenetet, a felek közeledésére törekvő, megkülönböztető politikát kialakítva, valamint olyan területeken fokozva erőfeszítéseit, amelyekben az Unió hozzáadott értéket képviselhet; támogatja az alelnök/főképviselő arra irányuló folyamatos erőfeszítéseit, hogy elérje a régió kulcsszereplőit a politikai átmenet biztosítása, a konfliktus utáni megbékélés és az újjáépítés érdekében; sürgeti az alelnököt/főképviselőt, hogy kezdje el egy, a szíriai újjáépítésben való uniós részvételre vonatkozó konkrét terv kidolgozását, valamint törekedjen inkluzív erőfeszítésekre a kulcsfontosságú nemzetközi szervezetekkel és pénzintézetekkel, valamint a regionális és helyi szereplőkkel közösen; hangsúlyozza azonban annak fontosságát, hogy maguk a szíriaiak viseljék a felelősséget a konfliktus utáni újjáépítési folyamatban; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza, hogy alapvető jelentőséggel bír a helyi és nemzetközi civil társadalmi szervezetek és NGO-k tevékenysége a háborús bűncselekményekkel, az emberiesség elleni bűncselekményekkel és egyéb jogsértésekkel, köztük a kulturális örökség felszámolásával kapcsolatos bizonyítékok dokumentálása terén; felszólítja az EU-t és a tagállamokat, hogy nyújtsanak további és teljes körű segítséget e szereplőknek; felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy finanszírozza megfelelően azokat a szervezeteket, amelyek nyíltan hozzáférhető információkra támaszkodó vizsgálatokon, valamint háborús bűncselekmények és emberiesség elleni bűncselekmények bizonyítékainak digitális begyűjtésén dolgoznak annak érdekében, hogy biztosítsák a felelősségre vonást és az elkövetők bíróság elé állítását; |
| --- | --- |

9.

| 10. | üdvözli, hogy a Szíriára vonatkozó uniós stratégiában hangsúlyosan szerepel a szíriai lakosság és a szíriai társadalom rezilienciájának támogatása; felszólítja az EU-t és a tagállamokat, hogy fokozzák a szíriai polgárok és a civil társadalom kapacitásépítését célzó erőfeszítéseiket, többek között olyan szereplők révén és közreműködésével, akik elkötelezték magukat az emberi jogok, az egyenlőség (többek között a nemek közötti egyenlőség és a kisebbségi jogok), a demokrácia és a társadalmi szerepvállalás előmozdítása mellett, lehetőség szerint Szíria felszabadított területein, továbbá a régióban vagy Európában száműzetésben élő szíriai menekültek körében; hangsúlyozza, hogy az ilyen kapacitásépítésnek támogatnia kell a szíriaiakat abban, hogy ők maguk irányíthassák az átmenetet (például olyan területeken, mint a médiaszabályozás, a decentralizáció, az önkormányzatok irányítása és alkotmányszövegezés), ugyanakkor kellő figyelmet kell szentelnie a nők szükségleteinek és szerepének; |
| --- | --- |

10.

| 11. | elégedettségét fejezi ki amiatt, hogy a civil társadalom szerepe – beleértve a női szervezeteket is – a tartós megoldás kulcsfontosságú elemeként került elismerésre; emlékeztet arra, hogy a nőkről, a békéről és a biztonságról szóló, 1325 (2000) és 1820 (2008) sz. ENSZ-határozattal összhangban az EU-nak elő kell mozdítania és támogatnia kell a civil társadalom és a nők megfelelő részvételét vagy a velük folytatott konzultációt a békefolyamatban; ragaszkodik ahhoz, hogy Szíria új alkotmánya tükrözze a nők emberi jogait; |
| --- | --- |

11.

| 12. | megerősítve, hogy támogatja az ISIS/Dáis elleni nemzetközi koalíció erőfeszítéseit, úgy véli, hogy az uniós stratégiának felül kellett volna vizsgálnia az ISIS/Dáis és az ENSZ által jegyzékbe vett egyéb terrorista szervezetek elleni küzdelemre vonatkozó szempontokat is, kiemelve és hangsúlyozva a terrorizmus terjedését megkönnyítő politikai és társadalmi-gazdasági kiváltó okokat, valamint megnevezve az ezek kezelésére irányuló konkrét fellépéseket; úgy véli továbbá, hogy ki kellett volna dolgozni a szíriai társadalom etnikai, vallási és felekezeti sokszínűségének megőrzéséhez való hozzájárulás módjait; |
| --- | --- |

12.

| 13. | hangsúlyozza a szíriai etnikai és vallási kisebbségek védelmének fontosságát, és határozottan úgy véli, hogy minden politikai folyamatnak inkluzívnak kell lennie és azt kell céloznia, hogy Szíriát felekezetileg sokszínű és toleráns államként állítsa helyre; |
| --- | --- |

13.

| 14. | emlékeztet arra, hogy kulcsfontosságú a bizalomépítő intézkedések korai meghozatala, ideértve Szíria egész területén teljes mértékben akadálymentes humanitárius hozzáférést, az alapvető közszolgáltatások (villamos energia, víz, egészségügyi ellátás) biztosítását, az ostrom beszüntetését az összes városban, illetve a foglyok és túszok szabadon bocsátását; üdvözli a szíriai kormány és lázadó csoportok közötti megállapodást, amely lehetővé teszi négy megszállt város evakuálását; sürgeti az összes felet, hogy támogassák és könnyítsék meg a bizalomépítő intézkedésekre vonatkozó átfogó megállapodás elfogadását; |
| --- | --- |

14.

| 15. | sajnálattal veszi tudomásul, hogy a pusztító polgári konfliktus évtizedekre visszavetette az országot a társadalmi és gazdasági fejlődés szempontjából, több millió embert kényszerítve munkanélküliségbe és a szegénységbe, lerombolva az egészségügyi és oktatási szolgáltatásokat, valamint a szíriaiak tömegét kényszerítve lakhelye elhagyására és agyelszívást okozva; ezért rámutat a nem humanitárius segítségnyújtás fokozásának fontosságára, amelynek célja a szíriai személyek ellenálló képességének megerősítése és a gazdaság újraindítása; felszólítja továbbá az uniós tagállamokat, hogy határozottabban kötelezzék el magukat a felelősségmegosztás mellett, lehetővé téve a szíriai háborús övezeteket elhagyó menekültek számára, hogy az áttelepítési és humanitárius befogadási rendszerek révén a közvetlenül szomszédos régiókon túl találjanak védelmet; úgy véli ugyanakkor, hogy amint a konfliktus véget ért, ösztönözni kell a szakképzett szíriai menekültek visszatérését és az újjáépítési erőfeszítésekhez való hozzájárulást; |
| --- | --- |

15.

| 16. | üdvözli az EU Jordániával és Libanonnal megkötött partnerségének új prioritásait, valamint a Jordániából származó exportra vonatkozóan az uniós származási szabályok enyhítését; sajnálja, hogy Jordániában, Libanonban és Törökországban nagyszámú menekült él még mindig bizonytalan szociális és gazdasági körülmények között, akik gyakran nem tudnak (legálisan) munkát találni; felszólítja az alelnököt/főképviselőt, hogy ragaszkodjon ahhoz, hogy a jordániai és libanoni hatóságok lépjenek fel a fennmaradó (informális) akadályok felszámolása érdekében, támogassák az önfoglalkoztatás kibővített lehetőségeit, valamint tegyenek eleget a nők és fiatalok foglalkoztatását célzó kötelezettségeiknek; |
| --- | --- |

16.

| 17. | teljes mértékben támogatja a „Ne legyen elveszett gyermekgeneráció” elnevezésű kezdeményezés céljait Szíriában és a régióban, és felszólít további erőfeszítésekre annak megvalósítása érdekében, hogy az összes menekült és a befogadó közösségekben élő kiszolgáltatott gyermekek minőségi oktatásban részesüljenek, egyenlő hozzáférést biztosítva a lányok és a fiúk számára; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy elismerjék a menekülttáborokban folytatott – gyakran informális – oktatást, és támogassák e traumatizált gyermekek pszichés rehabilitációját; |
| --- | --- |

17.

| 18. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, az uniós tagállamok parlamentjeinek és kormányainak, az ENSZ-nek, a Szíriát támogató nemzetközi csoport tagjainak, valamint a szíriai konfliktusban érintett összes félnek, továbbá gondoskodjon e szöveg arabra fordításáról. |
| --- | --- |

18.

---

| 30.8.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 307/123 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 307/123

---

P8_TA(2017)0228

Közúti fuvarozás az Európai Unióban

Az Európai Parlament 2017. május 18-i állásfoglalása a közúti fuvarozásról az Európai Unióban (2017/2545(RSP))

(2018/C 307/19)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 91. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 91. cikkére,

| — | tekintettel a nehéz tehergépjárművekre egyes infrastruktúrák használatáért kivetett díjakról szóló, 1999. június 17-i 1999/62/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nehéz tehergépjárművekre egyes infrastruktúrák használatáért kivetett díjakról szóló, 1999. június 17-i 1999/62/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1),

| — | tekintettel a közúti fuvarozásban utazó tevékenységet végző személyek munkaidejének szervezéséről szóló, 2002. március 11-i 2002/15/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közúti fuvarozásban utazó tevékenységet végző személyek munkaidejének szervezéséről szóló, 2002. március 11-i 2002/15/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2),

| — | tekintettel a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról szóló, 2006. március 15-i 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról szóló, 2006. március 15-i 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel a közúti fuvarozói szakma gyakorlására vonatkozó feltételek közös szabályainak megállapításáról szóló, 2009. október 21-i 1071/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közúti fuvarozói szakma gyakorlására vonatkozó feltételek közös szabályainak megállapításáról szóló, 2009. október 21-i 1071/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4),

| — | tekintettel a nemzetközi közúti árufuvarozási piachoz való hozzáférés közös szabályairól szóló, 2009. október 21-i 1072/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi közúti árufuvarozási piachoz való hozzáférés közös szabályairól szóló, 2009. október 21-i 1072/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5),

| — | tekintettel az autóbusszal végzett személyszállítás nemzetközi piacához való hozzáférés közös szabályairól szóló, 2009. október 21-i 1073/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az autóbusszal végzett személyszállítás nemzetközi piacához való hozzáférés közös szabályairól szóló, 2009. október 21-i 1073/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6),

| — | tekintettel a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről szóló, 2014. február 4-i 165/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről szóló, 2014. február 4-i 165/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (7),

| — | tekintettel a Bizottság „Útiterv az egységes európai közlekedési térség megvalósításához – Úton egy versenyképes és erőforrás-hatékony közlekedési rendszer felé” című fehér könyvére (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Útiterv az egységes európai közlekedési térség megvalósításához – Úton egy versenyképes és erőforrás-hatékony közlekedési rendszer felé” című fehér könyvére (COM(2011)0144),

| — | tekintettel „A közlekedésről szóló 2011-es fehér könyv végrehajtása: számvetés és a fenntartható mobilitás felé vezető út” című, 2015. szeptember 9-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A közlekedésről szóló 2011-es fehér könyv végrehajtása: számvetés és a fenntartható mobilitás felé vezető út” című, 2015. szeptember 9-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel az Unióban működő logisztikáról és az új TEN-T folyosókon működtetett multimodális szállításról szóló, 2017. január 19-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unióban működő logisztikáról és az új TEN-T folyosókon működtetett multimodális szállításról szóló, 2017. január 19-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel 2016. november 24-i állásfoglalására a fuvarozással foglalkozó kisvállalkozások új lehetőségeiről, ideértve az együttműködésre épülő üzleti modelleket (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2016. november 24-i állásfoglalására a fuvarozással foglalkozó kisvállalkozások új lehetőségeiről, ideértve az együttműködésre épülő üzleti modelleket (10),

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamentnek és Tanácsnak címzett jelentésére az uniós közúti szállítási piac helyzetéről (COM(2014)0222), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamentnek és Tanácsnak címzett jelentésére az uniós közúti szállítási piac helyzetéről (COM(2014)0222),

| — | tekintettel a közúti közlekedésbiztonságot veszélyeztető közlekedési jogsértésekre vonatkozó információk határokon átnyúló cseréjének elősegítéséről szóló, 2015. március 11-i (EU) 2015/413 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közúti közlekedésbiztonságot veszélyeztető közlekedési jogsértésekre vonatkozó információk határokon átnyúló cseréjének elősegítéséről szóló, 2015. március 11-i (EU) 2015/413 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (11),

| — | tekintettel a Bizottság „Az alacsony kibocsátású mobilitás európai stratégiája” című közleményére (COM(2016)0501), valamint a Bizottság „A közlekedés és a szén-dioxid” című közleményére (COM(1998)0204), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Az alacsony kibocsátású mobilitás európai stratégiája” című közleményére (COM(2016)0501), valamint a Bizottság „A közlekedés és a szén-dioxid” című közleményére (COM(1998)0204),

| — | tekintettel a Párizsi Megállapodásra és azon kötelezettségvállalására, hogy a globális átlaghőmérséklet iparosodást megelőző szinthez képest számított emelkedését jóval 2 oC alatt tartsa, és erőfeszítéseket tegyen annak érdekében, hogy a hőmérséklet emelkedését még tovább, 1,5 oC-ra korlátozza. |
| --- | --- |

—

tekintettel a Párizsi Megállapodásra és azon kötelezettségvállalására, hogy a globális átlaghőmérséklet iparosodást megelőző szinthez képest számított emelkedését jóval 2 oC alatt tartsa, és erőfeszítéseket tegyen annak érdekében, hogy a hőmérséklet emelkedését még tovább, 1,5 oC-ra korlátozza.

| — | tekintettel az automatizált és hálózatba kapcsolt járművezetésről szóló, 2016. április 14-i Amszterdami Nyilatkozatra (Navigating to connected and automated vehicles on European roads – Navigáció a hálózatba kapcsolt és automatizált járművek felé Európa közútjain), |
| --- | --- |

—

tekintettel az automatizált és hálózatba kapcsolt járművezetésről szóló, 2016. április 14-i Amszterdami Nyilatkozatra (Navigating to connected and automated vehicles on European roads – Navigáció a hálózatba kapcsolt és automatizált járművek felé Európa közútjain),

| — | tekintettel az európai unióbeli szociális dömpingről szóló, 2016. szeptember 14-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai unióbeli szociális dömpingről szóló, 2016. szeptember 14-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel a Bizottság „Az együttműködő, intelligens közlekedési rendszerek európai stratégiája – mérföldkő az együttműködő, összekapcsolt és automatizált mobilitás megvalósítása felé” című közleményére (COM(2016)0766) |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Az együttműködő, intelligens közlekedési rendszerek európai stratégiája – mérföldkő az együttműködő, összekapcsolt és automatizált mobilitás megvalósítása felé” című közleményére (COM(2016)0766)

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a Bizottságnak sürgősen közúti árufuvarozási piaccal foglalkozó jogalkotási javaslatokat (a továbbiakban: „közúti kezdeményezések”) kell előterjesztenie az ágazat előtt álló kihívások azonosításának és kezelésének céljából; |
| --- | --- |

A.

mivel a Bizottságnak sürgősen közúti árufuvarozási piaccal foglalkozó jogalkotási javaslatokat (a továbbiakban: „közúti kezdeményezések”) kell előterjesztenie az ágazat előtt álló kihívások azonosításának és kezelésének céljából;

| B. | mivel az EU közúti fuvarozási ágazata 344 000 közúti személyszállító és több, mint 560 000 közúti áruszállító vállalkozáson keresztül közvetlenül 5 millió munkahelyet biztosít, és az EU GDP-jének közel 2 %-át teszi ki (13); |
| --- | --- |

B.

mivel az EU közúti fuvarozási ágazata 344 000 közúti személyszállító és több, mint 560 000 közúti áruszállító vállalkozáson keresztül közvetlenül 5 millió munkahelyet biztosít, és az EU GDP-jének közel 2 %-át teszi ki (13);

| C. | mivel 2013-ban a közúti személyszállítási tevékenységek 5 323 milliárd utaskilométert tettek ki az Unióban, és ezen belül az EU 28 tagállama teljes személyszállítási tevékenységének 72,3 %-át személygépkocsival, 8,1 %-át pedig autóbusszal bonyolították (14); |
| --- | --- |

C.

mivel 2013-ban a közúti személyszállítási tevékenységek 5 323 milliárd utaskilométert tettek ki az Unióban, és ezen belül az EU 28 tagállama teljes személyszállítási tevékenységének 72,3 %-át személygépkocsival, 8,1 %-át pedig autóbusszal bonyolították (14);

| D. | mivel a 2015-ös adatok szerint 135 000 súlyos sérült és 26 100 halálos áldozat miatt a közúti közlekedés biztonsága fontos kérdés marad az EU számára; |
| --- | --- |

D.

mivel a 2015-ös adatok szerint 135 000 súlyos sérült és 26 100 halálos áldozat miatt a közúti közlekedés biztonsága fontos kérdés marad az EU számára;

| E. | mivel a közúti fuvarozás az EU gazdaságának egyik hajtóereje, és továbbra is úttörő szerepet kell betöltenie a további gazdasági növekedés és munkahelyteremtés előmozdításában, valamint a versenyképesség és a területi kohézió elősegítésében, és mivel egyúttal szükség van arra is, hogy az ágazat fenntarthatóbbá váljon, és tiszteletben tartsa a tisztességes munkakörülményeket és a szociális jogokat; |
| --- | --- |

E.

mivel a közúti fuvarozás az EU gazdaságának egyik hajtóereje, és továbbra is úttörő szerepet kell betöltenie a további gazdasági növekedés és munkahelyteremtés előmozdításában, valamint a versenyképesség és a területi kohézió elősegítésében, és mivel egyúttal szükség van arra is, hogy az ágazat fenntarthatóbbá váljon, és tiszteletben tartsa a tisztességes munkakörülményeket és a szociális jogokat;

| F. | mivel a közúti fuvarozás olyan ágazat, amelyben Európa első helyen áll a világban mind a gyártás, mind pedig a fuvarozási műveletek terén, és mivel döntő fontosságú, hogy az európai közúti fuvarozás tovább fejlődjön, beruházzon, és fenntartható és környezetbarát módon megújítsa önmagát annak érdekében, hogy globális szinten megőrizze technológiai vezető szerepét az egyre inkább az erős új szereplők és új üzleti modellek megjelenésével jellemezhető világgazdaságban; |
| --- | --- |

F.

mivel a közúti fuvarozás olyan ágazat, amelyben Európa első helyen áll a világban mind a gyártás, mind pedig a fuvarozási műveletek terén, és mivel döntő fontosságú, hogy az európai közúti fuvarozás tovább fejlődjön, beruházzon, és fenntartható és környezetbarát módon megújítsa önmagát annak érdekében, hogy globális szinten megőrizze technológiai vezető szerepét az egyre inkább az erős új szereplők és új üzleti modellek megjelenésével jellemezhető világgazdaságban;

| G. | mivel a közúti fuvarozás folyamatosan kivezeti a fosszilis tüzelőanyagokat, tekintettel arra, hogy sürgős szükség van ezen ágazat energiahatékonyságának és fenntarthatóságának elsősorban alternatív tüzelőanyagok, alternatív hajtásláncok és a digitalizáció révén, költséghatékony módon, a versenyképesség feláldozása nélkül történő javítására; |
| --- | --- |

G.

mivel a közúti fuvarozás folyamatosan kivezeti a fosszilis tüzelőanyagokat, tekintettel arra, hogy sürgős szükség van ezen ágazat energiahatékonyságának és fenntarthatóságának elsősorban alternatív tüzelőanyagok, alternatív hajtásláncok és a digitalizáció révén, költséghatékony módon, a versenyképesség feláldozása nélkül történő javítására;

| H. | mivel a közlekedés jelentős szerepet játszik az éghajlatváltozásban, és az EU teljes üvegházhatásúgáz-kibocsátásának (ÜHG-kibocsátás) mintegy 23,2 %-áért felelős, és mivel 2014-ben az EU közlekedésből származó ÜHG-kibocsátásának 72,8 %-át a közúti közlekedés tette ki; |
| --- | --- |

H.

mivel a közlekedés jelentős szerepet játszik az éghajlatváltozásban, és az EU teljes üvegházhatásúgáz-kibocsátásának (ÜHG-kibocsátás) mintegy 23,2 %-áért felelős, és mivel 2014-ben az EU közlekedésből származó ÜHG-kibocsátásának 72,8 %-át a közúti közlekedés tette ki;

| I. | mivel a becslések szerint a közúti torlódások GDP-jének 1 %-át kitevő veszteséget okoznak az EU számára kiesett időben, többletüzemanyag-fogyasztásban és szennyezésben; |
| --- | --- |

I.

mivel a becslések szerint a közúti torlódások GDP-jének 1 %-át kitevő veszteséget okoznak az EU számára kiesett időben, többletüzemanyag-fogyasztásban és szennyezésben;

| J. | mivel a nemzetközi árufuvarozás egyre nagyobb mértékű, a tagállamok által felállított szabályozási akadályokkal szembesül; |
| --- | --- |

J.

mivel a nemzetközi árufuvarozás egyre nagyobb mértékű, a tagállamok által felállított szabályozási akadályokkal szembesül;

| K. | mivel a különböző közlekedési módok és szolgáltatások integrálása, valamint a multimodális hálózatok kedvezően hathatnak a személyszállítási és a teherfuvarozási összeköttetések javítására és hatékonyabbá tételére, segítve a szén-dioxid és egyéb káros anyagok kibocsátásának csökkentését; |
| --- | --- |

K.

mivel a különböző közlekedési módok és szolgáltatások integrálása, valamint a multimodális hálózatok kedvezően hathatnak a személyszállítási és a teherfuvarozási összeköttetések javítására és hatékonyabbá tételére, segítve a szén-dioxid és egyéb káros anyagok kibocsátásának csökkentését;

| L. | mivel a kabotázsra vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtása terén mulasztás tapasztalható a tagállamok részéről; |
| --- | --- |

L.

mivel a kabotázsra vonatkozó uniós jogszabályok végrehajtása terén mulasztás tapasztalható a tagállamok részéről;

| M. | mivel hatalmas különbségek vannak az Unión belül a munkakörülményekre, szociális jogokra és a közúti közlekedés biztonságára vonatkozó hatályos jogszabályok végrehajtása terén; |
| --- | --- |

M.

mivel hatalmas különbségek vannak az Unión belül a munkakörülményekre, szociális jogokra és a közúti közlekedés biztonságára vonatkozó hatályos jogszabályok végrehajtása terén;

A versenyképesség és az innováció javítása a közúti ágazatban

| 1. | úgy véli, hogy a közúti kezdeményezéseknek meg kell adniuk a fenntarthatóbb, biztonságosabb, innovatívabb és versenyképesebb európai közúti ágazat irányába mutató nagyon várt lökést, tovább kell fejleszteniük az európai közúti infrastruktúrát a közúti fuvarozás és logisztika hatékonyságának javítása érdekében, egyenlő versenyfeltételeket kell biztosítaniuk a világpiac szereplői, valamint a közúti személy- és áruszállítás belső piacának kiteljesítése és jobb működése számára, és meg kell határozniuk Európa közúti ágazatának hosszú távú stratégiáját; |
| --- | --- |

1.

| 2. | emellett úgy véli, hogy a közúti kezdeményezéseknek elő kell segíteniük a járművek technológiai fejlesztését, elő kell mozdítaniuk az alternatív tüzelőanyagokat, növelniük kell a közlekedési rendszerek és módok interoperabilitását, és biztosítaniuk kell a kkv-k fuvarozási piachoz való hozzáférését; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felszólítja a Bizottságot, hogy a közúti kezdeményezések kidolgozása során vegye figyelembe a Parlament 2015. szeptember 9-i állásfoglalását a közlekedésről szóló 2011-es fehér könyv végrehajtásáról; hangsúlyozza, hogy a közúti fuvarozást holisztikus és hosszú távú megközelítésben kell vizsgálni az EU intermodális és fenntartható közlekedéspolitikája keretében; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felszólítja a Bizottságot, hogy a közúti mobilitásra vonatkozó kezdeményezés csomagjának kidolgozása során vegye figyelembe a Parlamentnek az európai unióbeli szociális dömpingről szóló, 2016. szeptember 14-i állásfoglalását is; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hangsúlyozza, hogy a közúti ágazat jelentős mértékben hozzájárul a foglalkoztatáshoz és a növekedéshez az Unióban, és hogy a gazdaság állapota szorosan összefügg az EU közúti ágazatán belüli versennyel; ezért kéri a – különösen a kkv-k számára – tisztességes versennyel jellemezhető, fenntartható közúti ágazat támogatására és fejlesztésére irányuló proaktív politikák kidolgozását, különös tekintettel az ágazatban bekövetkező jövőbeli digitális, technológiai és környezetvédelmi fejlesztésekre, kéri egyúttal a munkaerő szakképzettsége növelésének ösztönzését; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felkéri az európai közúti ágazatot, hogy éljenek a digitalizálás által biztosított lehetőségekkel; felszólítja a Bizottságot, hogy a közúti közlekedés biztonságának, hatékonyságának javítása és a közúti mobilitás jövőjének előkészítése érdekében fejlessze a járművek közötti és a járművek és az infrastruktúra közötti kommunikációs infrastruktúrát egyaránt; hangsúlyozza a járművekkel kapcsolatos technológiaátadás fejlesztésének és az ezzel kapcsolatos megfelelő definíciók és szabályok felvázolásának szükségességét; felszólítja a Bizottságot, hogy biztosítson megfelelő szabályozási keretet az összekapcsolt és automatizált járművezetés, valamint az új közösségi üzleti modellek számára; |
| --- | --- |

6.

| 7. | sürgeti a Bizottságot, hogy fokozza a harmonizációt személyszállítás és az áruszállítás, illetve különösen az elektronikus útdíjszedési rendszerek területén az Unióban, miután a harmonizáció jelenlegi hiánya többletköltségeket okoz a közlekedésben; e tekintetben bátorítja a digitális technológiák (papír nélküli és szabványosított dokumentumok, e-CMR, intelligens menetíró készülék stb.) alkalmazását a teljes mértékben működőképes belső piac garantálása érdekében; |
| --- | --- |

7.

A határokon átnyúló közúti mobilitás elősegítése

| 8. | sürgeti a tagállamokat, hogy alaposabban hajtsák végre a vonatkozó uniós szabályokat, a Bizottságot pedig, hogy kövesse nyomon szorosabban ezek végrehajtását a határokon átnyúló együttműködés, valamint a hatályos jogszabályok értelmezése és megfelelő és megkülönböztetésmentes érvényre juttatása tekintetében, és valósítsa meg a nemzeti jogszabályok összehangolását; úgy véli, hogy a Bizottságnak minden indokolt esetben kötelezettségszegési eljárásokat kell kezdeményeznie a piacot torzító jogszabályokkal és intézkedésekkel szemben; |
| --- | --- |

8.

| 9. | sürgeti a tagállamokat, hogy folytassanak szorosabb együttműködést az Euro Contrôle Route-tal és a Közlekedésrendészeti Szervek Hálózatával (TISPOL) a közúti fuvarozásról szóló jogszabályok európai végrehajtásának javítása érdekében és egy olyan erős mechanizmus kidolgozása céljából, amely biztosítja a meglévő közösségi vívmányok egyenlő és megfelelő végrehajtását, például a tanúsítás, a szabványosítás, a műszaki szakértelem, az adatgyűjtés, a képzés és a vizsgálati feladatok területén a tagállamoknak nyújtott támogatás révén, valamint a nemzeti szakértők és hatóságok közötti információcserét biztosító platformok üzemeltetésével; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kéri a tagállamokat, hogy fokozzák ellenőrzéseiket, különösen a vezetési és pihenőidőkre és a kabotázsra vonatkozó szabályok betartása vonatkozásában, és alkalmazzanak hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókat; sürgeti a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel a digitális eszközök, például az intelligens menetíró készülékek kötelező fedélzeti használatát, valamint az elektronikus fuvarlevelek (e-CMR) alkalmazását annak érdekében, hogy az adminisztratív költségek csökkentésével párhuzamosan javítsa a vonatkozó uniós szabályok betartásának nyomon követését; |
| --- | --- |

10.

| 11. | sürgeti a Bizottságot a könnyű és nehéz tehergépjárművek kötelező biztonsági berendezéseire – például az elakadásjelző háromszögekre, láthatósági mellényekre, tartalékizzókra vagy alkoholszondákra – vonatkozó hatályos szabályok további harmonizálására; |
| --- | --- |

11.

| 12. | felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a különböző nemzeti jogszabályok által okozott bürokratikus és pénzügyi terhek mérséklésének lehetőségeit annak érdekében, hogy elősegítse a fuvarozási szolgáltatások nyújtásának szabadságát az Unióban; |
| --- | --- |

12.

| 13. | hangsúlyozza, hogy egy Európában megvalósított egységes, méltányos, átlátható, megkülönböztetésmentes és nem bürokratikus útdíjrendszer, amely arányos az úthasználattal és a teherautók, buszok és személygépkocsik által okozott külső költségekkel („a használó fizet” és „a szennyező fizet” elv) kedvező hatást gyakorolna a közúti infrastruktúra romló állapota, a torlódások és a szennyezés jelentette problémák megoldására; felhívja a Bizottságot, hogy hozzon létre olyan keretrendszert, amely biztosítja a megkülönböztetésmentességet, és megelőzi a személygépkocsikra vonatkozó szétaprózott útdíjrendszerek létrejöttét az Unióban; |
| --- | --- |

13.

| 14. | felszólítja a Bizottságot, hogy terjesszen elő javaslatot az elektronikus útdíjszedési rendszerekről (EETS) szóló irányelv felülvizsgálatára, amelynek a „szennyező fizet” elven alapuló külső költségelemet kell tartalmaznia, maradéktalanul összeegyeztethetőnek kell lennie azzal a céllal, hogy hozzájáruljon az útdíjszedésre vonatkozó harmonizált uniós technikai standardok kialakulásához, a járművekbe szerelt különböző informatikai eszközök átláthatóságán, jobb fejlesztésén és integrációján, valamint a jogszabályok nagyobb fokú pontosításán kell alapulnia annak érdekében, hogy jobban meghatározza és védje az EETS-szolgáltatók jogait, és mérsékelje kötelezettségeik terheit; |
| --- | --- |

14.

| 15. | úgy véli, hogy az uniós belső piac magjának elérése nagyobb nehézséget okoz a periférián fekvő tagállamok és azon országok számára, ahol a közúti fuvarozásnak nincs reális alternatívája; felszólítja a Bizottságot, hogy közúti kezdeményezéseibe foglaljon bele egy olyan mechanizmust, amelynek célja a perifériáról kiinduló közúti fuvarozási tevékenységek által viselt terhek könnyítése; |
| --- | --- |

15.

| 16. | hangsúlyozza, hogy rendszerint a bérelt járművek a piacon elérhető legújabbak és legkevésbé szennyezőek, így hozzájárulnak a közúti fuvarozási ágazat hatékonyságához; felhívja ezért a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a bérelt járművekre vonatkozó jelenlegi szabályokat, amelyek jelenleg lehetővé teszik a tagállamoknak az ilyen járművek nemzetközi fuvarozásban való használatának megtiltását; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a nemzeti hatóságok elmulasztják a menetíró készülékekkel és a kabotázzsal kapcsolatos csalások esetében a szabályok érvényesítését, ezért felhívja a Bizottságot, hogy foglalkozzon ezekkel a problémákkal többek között az új technológiák használata, a kabotázsra vonatkozó rendelkezések egyszerűsítése és tisztázása, valamint a hatóságok közötti információcsere javítása révén, a szabályok Unió-szerte történő jobb érvényesítése és a kabotázstevékenységek jobb ellenőrzése érdekében; |
| --- | --- |

17.

| 18. | véleménye szerint a jogszabályi előírásoknak arányosaknak kell lenniük az üzleti tevékenység jellegével és a vállalat nagyságával; felveti azonban, hogy megalapozott-e továbbra is mentesíteni a könnyű haszongépjárműveket több uniós szabály alól, tekintve, hogy használatuk egyre elterjedtebb a nemzetközi árufuvarozásban, és kéri a Bizottságot, hogy nyújtson be feltáró jelentést ennek gazdasági, környezeti és biztonsági kihatásairól; |
| --- | --- |

18.

| 19. | hangsúlyozza, hogy a csatlakozásra váró szomszédos országokat érintő utakon megvalósuló, határon átnyúló mobilitást elő kell segíteni a közúti infrastruktúrára, a jelzőrendszerekre és az elektronikus rendszerekre vonatkozó előírások harmonizációjával, így biztosítva a szűk keresztmetszetek megszüntetését, különösen a TEN-T törzshálózaton; |
| --- | --- |

19.

A szociális körülmények és a biztonsági szabályok javítása

| 20. | hangsúlyozza, hogy a fuvarozási szolgáltatásnyújtás Unió-szerte fennálló szabadsága nem indokolhatja a munkavállalók alapvető jogainak bármiféle megsértését vagy a munkakörülményekre, például a pihenőidőre, a munkaidő-beosztásra, a bázishelytől távolt töltött időre, a készségekhez való hozzáférésre, a továbbképzésre és szakmai előmenetelre, az egészségvédelemre és biztonságra, az ápolásra és szociális ellátásra, valamint a minimálbérekre vonatkozó, meglévő jogszabályok fellazítását; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rendkívül fontosnak tartja, hogy emlékeztesse a Bizottságot a szociális jogok európai pilléréről szóló javaslatban tett kötelezettségvállalásaira, különösen az alábbiak tekintetében:






  — | biztonságos és rugalmas foglalkoztatás, 5. alapelv d) pont: „Meg kell előzni a bizonytalan munkakörülményekhez vezető munkaviszonyokat, többek között az atipikus szerződésekkel való visszaélés tilalma révén. Minden próbaidőnek észszerű időtartamra kell szólnia.” |
| --- | --- | --- |

21.

—

biztonságos és rugalmas foglalkoztatás, 5. alapelv d) pont: „Meg kell előzni a bizonytalan munkakörülményekhez vezető munkaviszonyokat, többek között az atipikus szerződésekkel való visszaélés tilalma révén. Minden próbaidőnek észszerű időtartamra kell szólnia.”

| — | tisztességes bérek, 6. alapelv a) pontja: „A munkavállalóknak joguk van a tisztességes megélhetést biztosító, méltányos bérekhez”; |
| --- | --- |

—

tisztességes bérek, 6. alapelv a) pontja: „A munkavállalóknak joguk van a tisztességes megélhetést biztosító, méltányos bérekhez”;

emlékeztet arra, hogy a Bizottság által a közúti fuvarozással kapcsolatban indított semmilyen kezdeményezés nem lehet ellentétes ezzel az elvvel, és nem veszélyeztetheti az ágazatban dolgozók munkavállalói jogait;

| 22. | aggodalmának ad hangot a szociális szempontból problematikus üzleti gyakorlatok miatt, amelyek a közúti közlekedés biztonságára nézve is kockázatot jelentenek, és amelyek főképpen a kabotázsra vonatkozó szabályokkal és az ún. „postafiókcégekkel” állnak összefüggésben (különösen a leplezett önfoglalkoztatás és a meglévő európai és tagállami jogszabályok megkerülése vagy a velük való szándékos visszaélés, amely lehetőséget teremt a tisztességtelen verseny térnyerésére, jogellenesen minimálisra csökkentve a munkaerő és a működés költségeit, és a munkavállalók jogainak megsértését eredményezi, ami az európai szabályok nem kellő egyértelműségének és a tagállami szintű értelmezések és végrehajtási gyakorlatok eltéréseinek következménye); |
| --- | --- |

22.

| 23. | felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a letelepedési joggal kapcsolatos előírásokat a „postafiókcégek” közúti fuvarozási ágazatban való megszüntetése érdekében; |
| --- | --- |

23.

| 24. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy sürgős ügyként kezdjenek foglalkozni a járművezetők fáradtságával kapcsolatos kérdésekkel, ideértve annak biztosítását, hogy a közúti infrastruktúrába történő beruházások mindegyike tartalmazza a járművezetőket, különösen a távolsági útvonalon dolgozó gépjárművezetőket fuvarozókat szolgáló létesítmények javítását, és hogy a pihenőidőre vonatkozó jogszabályokat maradéktalanul betartsák; |
| --- | --- |

24.

| 25. | felhívja a Bizottságot a kabotázsra és a fuvarozói szakma gyakorlására vonatkozó szabályok egyértelművé tételére, valamint végrehajtásuk javítására a csalások és visszaélések elleni hatékony fellépés érdekében; |
| --- | --- |

25.

| 26. | elutasítja a kabotázs további liberalizálását, különösen az adott napon belül végzett korlátlan kabotázsműveleteket; |
| --- | --- |

26.

| 27. | felhívja a Bizottságot, hogy tisztázza a munkavállalók kiküldetéséről szóló irányelv rendelkezéseinek alkalmazását a közúti fuvarozási ágazatban, és javítsa e rendelkezések végrehajtását és érvényesítését; |
| --- | --- |

27.

| 28. | hangsúlyozza, hogy Európa a hivatásos járművezetők hiányával küzd, ami a fuvarozási szolgáltatások iránti kereslet növekedése, a nemzetközi kereskedelem gyors fejlődése és a demográfiai helyzet következménye; felhívja ezért a Bizottságot arra, hogy segítse elő a fiatal nők és férfiak belépését a szakmába, és foglalkozzon a járművezetők rossz munkakörülményeinek, valamint az utak mentén hiányzó színvonalas infrastruktúra problémájával; |
| --- | --- |

28.

| 29. | hangsúlyozza, hogy a szociális feltételekre és jogokra vonatkozó, az Unión belül eltérő tagállami jogszabályok jelentős és aránytalan adminisztratív akadályokat emelnek a gazdasági szereplők, különösen a kkv-k elé, fokozzák a jogi keret bonyolultságát, és aláássák az uniós közúti fuvarozási ágazat belső piacának létrejöttét, továbbá akadályozzák az áruk és szolgáltatások szabad mozgását; |
| --- | --- |

29.

| 30. | felszólítja a Bizottságot, hogy állítsa össze a jövőbeli közúti kezdeményezésekre vonatkozó azon javaslatokat, amelyek lehetővé teszik a szolgáltatásnyújtás és a letelepedés szabadsága közötti egyértelmű különbségtételt, és amelyek célja annak biztosítása, hogy az üzleti tevékenységek egy olyan tagállamban, amelyben a vállalkozásnak nincs telephelye, időszakos jellegűek legyenek, valamint hogy a munkavállalók azon ország jogszabályainak a hatálya alá tartozzanak, amelyek területén szokásos munkahelyük van vagy szakmai tevékenységük jelentős részét végzik; |
| --- | --- |

30.

| 31. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy foglalkozzanak a közúti fuvarozási ágazatbeli munka minőségének kérdésével – különös tekintettel a képzésre, a képességek igazolására, a munkakörülményekre és a szakmai előmenetelre – a minőségi munkahelyteremtés, a szükséges készségek fejlesztése és az uniós közúti fuvarozók versenyképességének megerősítése céljából, hogy a szakma vonzóbbá váljon a fiatalok számára, ugyanakkor összpontosítva a munka és a magánélet közötti megfelelő egyensúly biztosítására; |
| --- | --- |

31.

| 32. | felszólítja a Bizottságot, hogy a multimodális szállítás növelése és a tisztességtelen gyakorlatok megszüntetése, valamint a kombinált szállításra vonatkozó szociális jogszabályoknak való megfelelés érdekében vizsgálja felül a kombinált szállításról szóló 92/106/EGK irányelvet; |
| --- | --- |

32.

| 33. | felszólítja a Bizottságot, hogy értékelje a közösségi engedéllyel működő valamennyi fuvarozó elektronikus és integrált jegyzéke létrehozásának lehetőségét, melynek célja a közúti ellenőrzések során rögzített, a fuvarozókra, a járművekre és a sofőrökre vonatkozó valamennyi adat összegyűjtése lenne; |
| --- | --- |

33.

| 34. | hangsúlyozza, hogy a pihenőlétesítmények rendszere az Unióban nem megfelelő és nem kielégítő; felhívja ezért a tagállamokat, hogy a Bizottsággal konzultálva állítsanak össze tervet kapacitással rendelkező, felhasználóbarát, biztonságos és védett pihenőhelyek építéséről/biztosításáról, amelyek elegendő parkolóhellyel, szaniterlétesítménnyel és tranzitszállással rendelkeznek, különösen a stratégiai csomópontokon, ahol nagy forgalom tapasztalható; |
| --- | --- |

34.

| 35. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy foglalkozzanak a vezetéssel és pihenőidővel kapcsolatos, jelenleg tapasztalható gyakorlati problémákkal, ti. gyakoriak az olyan helyzetek, amelyekben a járművezetők kénytelenek bizonyos számú órát pihenni, holott csupán néhány kilométerre vannak bázishelyüktől vagy lakhelyüktől; felhívja a Bizottságot, hogy ezt vegye figyelembe a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról szóló 561/2006/EK rendelet felülvizsgálata során; |
| --- | --- |

35.

| 36. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fogadjanak el a súlyos közúti balesetek csökkentésére vonatkozó, uniós szintű célkitűzést; |
| --- | --- |

36.

| 37. | felszólítja a Bizottságot, hogy készítsen egy teljes Unióra kiterjedő tudományos tanulmányt a járművezetők fáradtságának az autóbusszal történő fuvarozásra, valamint a teherautókkal és kamionokkal végzett teherfuvarozásra gyakorolt hatásairól; |
| --- | --- |

37.

| 38. | felhívja a Bizottságot, hogy késedelem nélkül kezdeményezze az általános biztonságról szóló 661/2009/EK rendelet felülvizsgálatát, és vegye figyelembe az új technológiák és szabványok, köztük legalább a veszélyhelyzeti adatrögzítők, a közvetlen kilátásra vonatkozó szabványok, az intelligens sebességkorlátozó rendszerek és a gumiabroncsok nyomását ellenőrző rendszerek szerepét; |
| --- | --- |

38.

| 39. | hangsúlyozza, hogy szükség van az uniós közúti biztonság javítására és a halálesetek és súlyos sérülések számának felére csökkentésére vonatkozó, 2020-ra kitűzött cél teljesítésére; támogatja a Bizottság által a közúti infrastruktúra biztonságos üzemeltetéséről szóló jogszabályi keret felülvizsgálatában alkalmazott hatásvizsgálatot; |
| --- | --- |

39.

Az alacsony kibocsátású közúti fuvarozás előmozdítása

| 40. | megállapítja, hogy szükség van a közúti fuvarozás erőforrás-hatékonyságának és a korszerű, szinkromodális közlekedési hálózatban betöltött szerepének javítására, a meglévő kapacitások hatékonyabb felhasználása érdekében, a járművek kihasználtságának javítása, a kisebb és könnyebb járművek, a telekocsik és a közös használatú autók használatának előmozdítása, valamint a négykerekű járművekről kétkerekűekre való átállás révén; a jobb erőforrás-hatékonyság céljának eléréséhez kulcsfontosságú elemnek tartja a digitalizációt; |
| --- | --- |

40.

| 41. | hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozásról szóló, 2015. évi Párizsi Megállapodás (COP21) célkitűzéseinek teljesítése érdekében a közlekedési ágazat dekarbonizációját és a levegőminőség javítását az elektromos közlekedés, az üzemanyagcellák és egyéb fejlett meghajtórendszerek, különösen olyanok révén kell elérni, amelyek terén Európa technológiai előnnyel rendelkezik; |
| --- | --- |

41.

| 42. | felhívja a Bizottságot, hogy tegyen ambiciózus javaslatokat a teherautók és buszok szén-dioxid-kibocsátására vonatkozó előírásokra a közúti ágazatból származó üvegházhatásúgáz-kibocsátás csökkentése érdekében; kéri a Bizottságot, hogy tanulmányozza tovább az alacsony kibocsátású fuvarozásra történő átállás felgyorsítását az utólagos átalakítást támogató ösztönzők bevezetése révén; |
| --- | --- |

42.

| 43. | konkrét intézkedéseket kér „a fogyasztó fizet” és „a szennyező fizet” elv érvényesítésének biztosítására, ideértve az iránymutatásokat és bevált gyakorlatokat, kéri továbbá, hogy biztosítsák az egyenlő versenyfeltételeket az Unió összes régiójában; |
| --- | --- |

43.

| 44. | hangsúlyozza, hogy az európai elektronikus útdíjszedési szolgáltatásról szóló irányelv felülvizsgálata hozzájárulhat a tisztább üzemű gépjárművek és a közösen használt gépjárművek előmozdításához; |
| --- | --- |

44.

| 45. | hangsúlyozza, hogy a megfelelő infrastruktúrának nagy jelentősége van a az alternatív tüzelőanyagok használatában a közúti fuvarozás terén, ezért felhívja a Bizottságot, hogy hozzon létre ösztönzőmodelleket az alternatív tüzelőanyagok ellátási hálózatának kiegészítésére; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kéri hatékony nemzeti szakpolitikai keretek kialakítását az alternatív tüzelőanyaggal (pl. villamos energia, hibrid, hidrogén, sűrített földgáz) működő járművek szélesebb körű használatának ösztönzésére, és kéri a szükséges üzemanyagtöltő infrastruktúra gyors létrehozását; |
| --- | --- |

46.

| 47. | elismeri, hogy a közúti fuvarozásban használt innovatív és alacsony kibocsátású járművek és infrastruktúra elő fogja segíteni a közút, a vasút és a kikötők közötti átjárást és kapcsolatokat, így ösztönözni fogja az egyéni közlekedés, a személyszállítás és a teherfuvarozás környezetbarátabb formáira való áttérést; |
| --- | --- |

47.

| 48. | meggyőződése, hogy a telekocsi és a közös használatú autók fontos erőforrást jelentenek többek közt a legkülső régiók, hegyvidéki és vidéki térségek összeköttetéseinek fenntartható fejlesztéséhez; felhívja a Bizottságot, a tagállamokat és a helyi hatóságokat, hogy segítsék elő e téren a gazdasági tevékenységek megosztásalapú modelljeinek érvényesülését; |
| --- | --- |

48.

| 49. | kéri a Bizottságot, hogy tanulmányozza az alacsony kibocsátású körzetek bevezetését több tagállamban, és vizsgálja meg ilyen körzetek bevezetéséhez/működtetéséhez szükséges közös feltételek/szabályok bevezetésének lehetőségét; |
| --- | --- |

49.

| 50. | megállapítja, hogy az intelligens közlekedési rendszerek, például a kooperatív intelligens közlekedési rendszerek és olyan innovációk, mint az e-autópálya (elektromos felsővezetékhez kötött, elektromos hajtású teherautók), valamint a konvojban haladás fontos szerepet játszhat a közlekedési rendszer hatékonyságának, biztonságának és környezeti teljesítményének növelésében; kéri ezért a Bizottságot, hogy ösztönözze az intelligens közlekedési rendszerek fejlesztését és használatát, valamint mozdítsa elő az innovációt; |
| --- | --- |

50.

| 51. | megjegyzi, hogy a közúti fuvarozási tevékenységekben továbbra is magas az üresjáratok szintje, ami negatív hatással van a környezetre; emlékeztet rá, hogy 2012-ben a nehéz tehergépjárművek összes járműkilométerének majdnem negyedét (23,2 %-át) üres járművel tették meg, és az üresjáratok magas szintjét a kabotázstevékenységre vonatkozó jelenlegi szigorítás okozza, amely korlátozza a fuvarozókat abban, hogy tovább növeljék a rakományokat, ezáltal pedig a környezeti hatékonyságukat; hangsúlyozza ezért a piacnyitásnak a közúti fuvarozás környezeti hatékonyságára gyakorolt előnyös hatását; |
| --- | --- |

51.

| 52. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a közúti fuvarozási ágazat dekarbonizációja céljából gyorsítsák fel a hagyományos, fosszilis tüzelőanyaggal működő közúti járművekről a fenntartható, elektromos hajtású, így a hidrogén üzemanyagcellával működő járművekre való átállást; |
| --- | --- |

52.

| 53. | arra ösztönzi a Bizottságot, hogy tegye naprakésszé a közlekedésből eredő külső költségekről szóló kézikönyvét, és foglalja bele a valós vezetési feltételek melletti kibocsátással kapcsolatos adatokat, valamint az éghajlatváltozásból eredő gazdasági és társadalmi károkat; |
| --- | --- |

53.

| 54. | hangsúlyozza, hogy a közúti fuvarozás alternatív és megújuló energiákra való átállításához kitűzött célokat az energiaszerkezet és az energiamegtakarítás létező módszereinek használata révén kell teljesíteni; rámutat, hogy az átálláshoz megfelelő ösztönzőkre van szükség, és hogy a csökkentési célokat technológiasemleges módon kell meghatározni; |
| --- | --- |

54.

| 55. | megjegyzi, hogy az alternatív tüzelőanyagok, többek között, de nem kizárólag a sűrített, illetve cseppfolyósított földgáz és a második generációs bioüzemanyagok használata elősegítheti az átmenetet; |
| --- | --- |

55.

o

o o

| 56. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

56.

---

(1)  HL L 187., 1999.7.20., 42. o.

(2)  HL L 80., 2002.3.23., 35. o.

(3)  HL L 102., 2006.4.11., 1. o.

(4)  HL L 300., 2009.11.14., 51. o.

(5)  HL L 300., 2009.11.14., 72. o.

(6)  HL L 300., 2009.11.14., 88. o.

(7)  HL L 60., 2014.2.28., 1. o.

(8)  Elfogadott szövegek: P8_TA(2015)0310.

(9)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0009.

(10)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0455.

(11)  HL L 68., 2015.3.13., 9. o.

(12)  Elfogadott szövegek: P8_TA(2016)0346.

(13)  Forrás: EU Transport in Figures 2016 (Az EU közlekedése számokban), az Eurostat alapján

(14)  Forrás: EU Transport in Figures 2016 (Az EU közlekedése számokban), az Eurostat alapján

---

| 30.8.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 307/131 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 307/131

---

P8_TA(2017)0229

A dadaabi menekülttábor

Az Európai Parlament 2017. május 18-i állásfoglalása a dadaabi menekülttáborról (2017/2687(RSP))

(2018/C 307/20)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Kelet-Afrika fejlődésével foglalkozó rendkívüli kormányközi hatóság (IGAD) a szomáliai menekültek helyzetének tartós megoldási lehetőségeiről és a Szomáliába hazatértek újbóli beilleszkedéséről szóló, 2017. március 25-i nairobi nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kelet-Afrika fejlődésével foglalkozó rendkívüli kormányközi hatóság (IGAD) a szomáliai menekültek helyzetének tartós megoldási lehetőségeiről és a Szomáliába hazatértek újbóli beilleszkedéséről szóló, 2017. március 25-i nairobi nyilatkozatára,

| — | tekintettel a menekültekről és a migránsokról szóló, 2016. szeptember 19-i New York-i ENSZ-nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a menekültekről és a migránsokról szóló, 2016. szeptember 19-i New York-i ENSZ-nyilatkozatra,

| — | tekintettel a Kenyába menekült szomáliaiak önkéntes hazatérésével foglalkozó háromoldalú miniszteri bizottság 2016. június 25-i együttes közleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kenyába menekült szomáliaiak önkéntes hazatérésével foglalkozó háromoldalú miniszteri bizottság 2016. június 25-i együttes közleményére,

| — | tekintettel a migrációval foglalkozó 2015. november 11–12-i vallettai csúcstalálkozó eredményeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a migrációval foglalkozó 2015. november 11–12-i vallettai csúcstalálkozó eredményeire,

| — | tekintettel a kartúmi folyamat (EU–Afrika szarva migrációs útvonal kezdeményezés) miniszteri konferenciájának 2014. november 28-i római nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kartúmi folyamat (EU–Afrika szarva migrációs útvonal kezdeményezés) miniszteri konferenciájának 2014. november 28-i római nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Szomália és Kenya kormányai, valamint az UNHCR által 2013. november 10-én aláírt, az önkéntes hazatérésről szóló háromoldalú megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szomália és Kenya kormányai, valamint az UNHCR által 2013. november 10-én aláírt, az önkéntes hazatérésről szóló háromoldalú megállapodásra,

| — | tekintettel a kenyai legfelsőbb bíróság 2017. február 9-i, a dadaabi menekülttábor bezárása elleni határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kenyai legfelsőbb bíróság 2017. február 9-i, a dadaabi menekülttábor bezárása elleni határozatára,

| — | tekintettel a kenyai kormánynak a legfelsőbb bíróság 2017. február 9-i határozata elleni fellebbezésről szóló döntésére; |
| --- | --- |

—

tekintettel a kenyai kormánynak a legfelsőbb bíróság 2017. február 9-i határozata elleni fellebbezésről szóló döntésére;

| — | tekintettel Federica Mogherini, a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője, Neven Mimica nemzetközi együttműködésért és fejlesztésért felelős biztos és Hrisztosz Sztilianidesz humanitárius segítségnyújtásért és válságkezelésért felelős biztos szóvivői által a kenyai kormánynak a dadaabi menekülttábor bezárására vonatkozó, 2016. május 20-i határozatáról szóló nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Federica Mogherini, a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője, Neven Mimica nemzetközi együttműködésért és fejlesztésért felelős biztos és Hrisztosz Sztilianidesz humanitárius segítségnyújtásért és válságkezelésért felelős biztos szóvivői által a kenyai kormánynak a dadaabi menekülttábor bezárására vonatkozó, 2016. május 20-i határozatáról szóló nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Afrikáért Uniós Szükséghelyzeti Alapra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikáért Uniós Szükséghelyzeti Alapra,

| — | tekintettel a menekültügyi felelősség megosztásáról szóló globális ENSZ-megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a menekültügyi felelősség megosztásáról szóló globális ENSZ-megállapodásra,

| — | tekintettel a 11. Európai Fejlesztési Alap (EFA) Szomáliára és Kelet-Afrikára vonatkozó nemzeti indikatív programjára; |
| --- | --- |

—

tekintettel a 11. Európai Fejlesztési Alap (EFA) Szomáliára és Kelet-Afrikára vonatkozó nemzeti indikatív programjára;

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel az Afrika szarva régió, amelynek gyors ütemben növekvő lakossága közel 250 millió fő, a legnagyobb számú belső és kívülről érkező menekültet fogadja be Afrikában és a világon; mivel a régió az irreguláris migráció, a kényszerű lakóhelyelhagyás, az emberkereskedelem, az embercsempészet, a terrorizmus és az erőszakos konfliktusok kihívásaival néz szembe; |
| --- | --- |

A.

mivel az Afrika szarva régió, amelynek gyors ütemben növekvő lakossága közel 250 millió fő, a legnagyobb számú belső és kívülről érkező menekültet fogadja be Afrikában és a világon; mivel a régió az irreguláris migráció, a kényszerű lakóhelyelhagyás, az emberkereskedelem, az embercsempészet, a terrorizmus és az erőszakos konfliktusok kihívásaival néz szembe;

| B. | mivel a kihívások számos okra vezethetők vissza, amelyek a helyi viszonyok szerint változnak, ám amelyek gyökere többnyire a jó kormányzás és a társadalmi-gazdasági lehetőségek hiánya, a mélyszegénység, az instabilitás és az éghajlatváltozás; |
| --- | --- |

B.

mivel a kihívások számos okra vezethetők vissza, amelyek a helyi viszonyok szerint változnak, ám amelyek gyökere többnyire a jó kormányzás és a társadalmi-gazdasági lehetőségek hiánya, a mélyszegénység, az instabilitás és az éghajlatváltozás;

| C. | mivel a dadaabi menekülttábor-komplexumot 1991-ben hozták létre ideiglenes megoldásként azok számára, akik menedéket kerestek és a kelet-afrikai régióban zajló üldöztetés, erőszak és instabilitás, és különösen a szomáliai polgárháború elől menekültek; mivel a komplexum jelenleg öt különböző táborból áll, amelyek különböző népcsoportokat fogadnak be, 50 négyzetkilométernyi területre terjednek ki, és amely táborok közül a Hagadera, Dagahaley és Ifo táborok a legrégebbiek és legsűrűbben lakottak; |
| --- | --- |

C.

mivel a dadaabi menekülttábor-komplexumot 1991-ben hozták létre ideiglenes megoldásként azok számára, akik menedéket kerestek és a kelet-afrikai régióban zajló üldöztetés, erőszak és instabilitás, és különösen a szomáliai polgárháború elől menekültek; mivel a komplexum jelenleg öt különböző táborból áll, amelyek különböző népcsoportokat fogadnak be, 50 négyzetkilométernyi területre terjednek ki, és amely táborok közül a Hagadera, Dagahaley és Ifo táborok a legrégebbiek és legsűrűbben lakottak;

| D. | mivel, noha Dadaabot eredetileg mintegy 90 000 fő befogadására szánták, az ENSZ becslései szerint a komplexum területén jelenleg kb. 260 000 fő él, akik 95 %-a szomáliai származású, és 60 %-uk 18 év alatti; mivel 2016 májusában Kenya feloszlatta a regisztrációért felelős menekültügyi hivatalát, ami azt jelenti, hogy több tízezer embert nem regisztráltak, ezért a fenti számok tovább emelkedhetnek; |
| --- | --- |

D.

mivel, noha Dadaabot eredetileg mintegy 90 000 fő befogadására szánták, az ENSZ becslései szerint a komplexum területén jelenleg kb. 260 000 fő él, akik 95 %-a szomáliai származású, és 60 %-uk 18 év alatti; mivel 2016 májusában Kenya feloszlatta a regisztrációért felelős menekültügyi hivatalát, ami azt jelenti, hogy több tízezer embert nem regisztráltak, ezért a fenti számok tovább emelkedhetnek;

| E. | mivel a menekülttáborok ki vannak téve az erőszak kockázatának, amelynek különösen a nők és gyermekek kiszolgáltatottak; |
| --- | --- |

E.

mivel a menekülttáborok ki vannak téve az erőszak kockázatának, amelynek különösen a nők és gyermekek kiszolgáltatottak;

| F. | mivel Szomáliát több mint két évtizeden át súlyos instabilitás és az állami struktúrák hiánya jellemezte, amit az éghajlatváltozással kapcsolatos, ismétlődő természeti veszélyek tetéznek; mivel ezek a problémák kikezdték Szomália legkiszolgáltatottabb közösségeinek ellenálló és cselekvőképességét, és a Szomálián belüli, illetve a külső országokba irányuló kényszerű lakóhelyelhagyás fő mozgatórugóivá váltak; |
| --- | --- |

F.

mivel Szomáliát több mint két évtizeden át súlyos instabilitás és az állami struktúrák hiánya jellemezte, amit az éghajlatváltozással kapcsolatos, ismétlődő természeti veszélyek tetéznek; mivel ezek a problémák kikezdték Szomália legkiszolgáltatottabb közösségeinek ellenálló és cselekvőképességét, és a Szomálián belüli, illetve a külső országokba irányuló kényszerű lakóhelyelhagyás fő mozgatórugóivá váltak;

| G. | mivel a szomáliai menekültügyi helyzet több mint három évtized múltán a világon a leginkább elhúzódó menekültügyi problémák egyike, és már a menekültek harmadik generációja születik hazáján kívül; mivel a régióban csaknem egymillió szomáliai hagyta el lakóhelyét, illetve Szomálián belül további 1,1 millióan hagyták el lakóhelyüket; |
| --- | --- |

G.

mivel a szomáliai menekültügyi helyzet több mint három évtized múltán a világon a leginkább elhúzódó menekültügyi problémák egyike, és már a menekültek harmadik generációja születik hazáján kívül; mivel a régióban csaknem egymillió szomáliai hagyta el lakóhelyét, illetve Szomálián belül további 1,1 millióan hagyták el lakóhelyüket;

| H. | mivel Szomália azon öt ország egyike, ahonnan tizenöt éve a legtöbb menekült érkezik világszerte, minthogy jelenleg 1,1 millió főt tartanak nyilván, akiknek több mint 80 %-a Afrika szarvában és a jemeni régióban talált lakóhelyre; mivel a szomáliai kormány ismételten kifejezte készségét állampolgárainak befogadására; mivel Kenya jelenleg mintegy 500 000 menekültnek ad otthon, akik száma egyre nő a régió, főleg Dél-Szudán egyre romló biztonsági helyzete miatt; |
| --- | --- |

H.

mivel Szomália azon öt ország egyike, ahonnan tizenöt éve a legtöbb menekült érkezik világszerte, minthogy jelenleg 1,1 millió főt tartanak nyilván, akiknek több mint 80 %-a Afrika szarvában és a jemeni régióban talált lakóhelyre; mivel a szomáliai kormány ismételten kifejezte készségét állampolgárainak befogadására; mivel Kenya jelenleg mintegy 500 000 menekültnek ad otthon, akik száma egyre nő a régió, főleg Dél-Szudán egyre romló biztonsági helyzete miatt;

| I. | mivel a szomáliai biztonsági helyzet továbbra is veszélyes és kiszámíthatatlan, és tovább folytatódnak az as-Sabáb és egyéb fegyveres és terrorista csoportok támadásai; mivel 2017. április 6-án Mohamed Abdullahi „Farmajo” Mohamed elnök Szomáliát háborús övezetté nyilvánította és kegyelmet, illetve képzést, munkahelyet és oktatást ajánlott az as-Sabáb iszlamista katonai csoport tagjainak, amennyiben 60 napon belül leteszik a fegyvert; |
| --- | --- |

I.

mivel a szomáliai biztonsági helyzet továbbra is veszélyes és kiszámíthatatlan, és tovább folytatódnak az as-Sabáb és egyéb fegyveres és terrorista csoportok támadásai; mivel 2017. április 6-án Mohamed Abdullahi „Farmajo” Mohamed elnök Szomáliát háborús övezetté nyilvánította és kegyelmet, illetve képzést, munkahelyet és oktatást ajánlott az as-Sabáb iszlamista katonai csoport tagjainak, amennyiben 60 napon belül leteszik a fegyvert;

| J. | mivel az egész kelet-afrikai régiót súlyos aszály sújtja, és Dél-Szudán egyes részein éhínség pusztít, amely közel egymillió embert fenyeget; mivel Szomália tekintetében az éhínségre vonatkozó előzetes figyelmeztetést adtak ki, és az ország 25 éven belül a harmadik éhínséggel néz szembe, továbbá a kormány közlése szerint 6,2 millió embernek van szüksége sürgős élelmiszersegélyre; mivel Kenya elnöke, Uhuru Kenyatta nemzeti katasztrófának nyilvánította az országot sújtó aszályt, amelynek következtében 2,7 millióan súlyos éhínséggel néznek szembe; mivel a helyzet várhatóan romlani fog Etiópiában, Kenyában, Szomáliában és Jemenben, ami nagy tömeges éhínséget eredményezhet; |
| --- | --- |

J.

mivel az egész kelet-afrikai régiót súlyos aszály sújtja, és Dél-Szudán egyes részein éhínség pusztít, amely közel egymillió embert fenyeget; mivel Szomália tekintetében az éhínségre vonatkozó előzetes figyelmeztetést adtak ki, és az ország 25 éven belül a harmadik éhínséggel néz szembe, továbbá a kormány közlése szerint 6,2 millió embernek van szüksége sürgős élelmiszersegélyre; mivel Kenya elnöke, Uhuru Kenyatta nemzeti katasztrófának nyilvánította az országot sújtó aszályt, amelynek következtében 2,7 millióan súlyos éhínséggel néznek szembe; mivel a helyzet várhatóan romlani fog Etiópiában, Kenyában, Szomáliában és Jemenben, ami nagy tömeges éhínséget eredményezhet;

| K. | mivel az ENSZ szerint a szomáliai aszály további belső lakóhelyelhagyást idéz elő, és 2016 novembere óta több mint 683 000 fő kényszerült elhagyni otthonát; mivel a legutóbbi, 2011-es éhínség során kb. 250 000 ember vesztette életét; |
| --- | --- |

K.

mivel az ENSZ szerint a szomáliai aszály további belső lakóhelyelhagyást idéz elő, és 2016 novembere óta több mint 683 000 fő kényszerült elhagyni otthonát; mivel a legutóbbi, 2011-es éhínség során kb. 250 000 ember vesztette életét;

| L. | mivel 2016. május 6-án a kenyai kormány biztonsági megfontolásokra és a régió elhúzódó menekültügyi problémáinak megoldására hivatkozva bejelentette a dadaabi menekülttábor „a lehető legrövidebb időn belüli” bezárását; mivel ugyanakkor a kenyai kormány 2016. november 30-án bejelentette, hogy a tábor bezárását 2017 májusáig elhalasztja; mivel a 2017. március 25-i IGAD-csúcstalálkozó óta valamennyi erőfeszítés arra a fontos feladatra irányul, hogy regionális és fenntartható megoldást találjanak a szomáliai menekültek számára; |
| --- | --- |

L.

mivel 2016. május 6-án a kenyai kormány biztonsági megfontolásokra és a régió elhúzódó menekültügyi problémáinak megoldására hivatkozva bejelentette a dadaabi menekülttábor „a lehető legrövidebb időn belüli” bezárását; mivel ugyanakkor a kenyai kormány 2016. november 30-án bejelentette, hogy a tábor bezárását 2017 májusáig elhalasztja; mivel a 2017. március 25-i IGAD-csúcstalálkozó óta valamennyi erőfeszítés arra a fontos feladatra irányul, hogy regionális és fenntartható megoldást találjanak a szomáliai menekültek számára;

| M. | mivel a nemzetközi közösség, így az Unió is, megértésének adott hangot a kenyai kormány aggodalmaival és a tábor bezárására vonatkozó indokaival kapcsolatban, hangsúlyozva ugyanakkor, hogy a menekültek Szomáliába való visszaküldésének a nemzetközi normáknak megfelelően, önkéntes, tájékoztatáson alapuló, a hazatelepülők számára objektív, semleges és lényeges információkat nyújtva, biztonságos körülmények közt, a menekültek méltóságának megőrzése mellett és fenntartható módon kell végbemennie, továbbá a hazatelepülőket tájékoztatni kell arról, hogy mi lesz a következménye annak, ha úgy döntenek, hogy önként nem térnek vissza; |
| --- | --- |

M.

mivel a nemzetközi közösség, így az Unió is, megértésének adott hangot a kenyai kormány aggodalmaival és a tábor bezárására vonatkozó indokaival kapcsolatban, hangsúlyozva ugyanakkor, hogy a menekültek Szomáliába való visszaküldésének a nemzetközi normáknak megfelelően, önkéntes, tájékoztatáson alapuló, a hazatelepülők számára objektív, semleges és lényeges információkat nyújtva, biztonságos körülmények közt, a menekültek méltóságának megőrzése mellett és fenntartható módon kell végbemennie, továbbá a hazatelepülőket tájékoztatni kell arról, hogy mi lesz a következménye annak, ha úgy döntenek, hogy önként nem térnek vissza;

| N. | mivel a kenyai legfelsőbb bíróság 2017. február 9-i, két kenyai emberi jogi szervezet – a Kenyai Nemzeti Emberi Jogi Bizottság és a Kituo Cha Sheria – által benyújtott petícióra válaszként hozott ítéletben kimondta, hogy a kenyai kormánynak a dadaabi menekülttábor bezárására irányuló utasításai diszkriminatívak és kollektív büntetést alkalmaznak, valamint túlzott mértékűek, önkényesek és aránytalanok; |
| --- | --- |

N.

mivel a kenyai legfelsőbb bíróság 2017. február 9-i, két kenyai emberi jogi szervezet – a Kenyai Nemzeti Emberi Jogi Bizottság és a Kituo Cha Sheria – által benyújtott petícióra válaszként hozott ítéletben kimondta, hogy a kenyai kormánynak a dadaabi menekülttábor bezárására irányuló utasításai diszkriminatívak és kollektív büntetést alkalmaznak, valamint túlzott mértékűek, önkényesek és aránytalanok;

| O. | mivel a dadaabi menekülttábor bezárása körül kialakult vita rávilágított az UNHCR, valamint a kenyai és a szomáliai kormány által 2013-ban aláírt, szomáliaiak Szomália stabil térségeibe való önkéntes visszatérésének végrehajtását célzó, háromoldalú megállapodás végrehajtásának lassú ütemére, amely problémát a kenyai kormány és más érdekelt felek nyíltan kifogásoltak; |
| --- | --- |

O.

mivel a dadaabi menekülttábor bezárása körül kialakult vita rávilágított az UNHCR, valamint a kenyai és a szomáliai kormány által 2013-ban aláírt, szomáliaiak Szomália stabil térségeibe való önkéntes visszatérésének végrehajtását célzó, háromoldalú megállapodás végrehajtásának lassú ütemére, amely problémát a kenyai kormány és más érdekelt felek nyíltan kifogásoltak;

| P. | mivel mióta az UNHCR 2014-ben elkezdte támogatni a szomáliai menekültek önkéntes visszatérését, megközelítően 65 000 személy tért vissza hazájába, de a fenntartható visszatérések arányának növelésére irányuló célkitűzés a szomáliai helyzet függvénye; |
| --- | --- |

P.

mivel mióta az UNHCR 2014-ben elkezdte támogatni a szomáliai menekültek önkéntes visszatérését, megközelítően 65 000 személy tért vissza hazájába, de a fenntartható visszatérések arányának növelésére irányuló célkitűzés a szomáliai helyzet függvénye;

| Q. | mivel 2016 augusztus végén a jubalandi szomáliai hatóságok a menekültek beáramlásával szembesülve felfüggesztették a regionális fővárosba, Kismaayóba irányuló hazatelepítéseket; mivel az UNHCR szerint a hazatérők mintegy 70 %-a gyermek; |
| --- | --- |

Q.

mivel 2016 augusztus végén a jubalandi szomáliai hatóságok a menekültek beáramlásával szembesülve felfüggesztették a regionális fővárosba, Kismaayóba irányuló hazatelepítéseket; mivel az UNHCR szerint a hazatérők mintegy 70 %-a gyermek;

| R. | mivel a dadaabi tábor bezárása más szomszédos országokra, így a jelenleg mintegy 245 000 szomáliai menekültet befogadó Etiópiára is hatással lesz, valószínűleg a menekültek új beáramlását okozva; mivel a helyzet jól mutatja a menekültekkel, a határigazgatással és a stabilitással kapcsolatos problémák összekapcsolódó jellegét, valamint rávilágít arra, hogy e problémák megoldásához megerősített regionális együttműködésre van szükség, különösen a dadaabi tábor bezárására vonatkozó döntés fényében; |
| --- | --- |

R.

mivel a dadaabi tábor bezárása más szomszédos országokra, így a jelenleg mintegy 245 000 szomáliai menekültet befogadó Etiópiára is hatással lesz, valószínűleg a menekültek új beáramlását okozva; mivel a helyzet jól mutatja a menekültekkel, a határigazgatással és a stabilitással kapcsolatos problémák összekapcsolódó jellegét, valamint rávilágít arra, hogy e problémák megoldásához megerősített regionális együttműködésre van szükség, különösen a dadaabi tábor bezárására vonatkozó döntés fényében;

| S. | mivel számos menekült, különösen a vidéki térségekben élők számára a visszatérés lehetősége attól függ, képesek-e visszaszerezni földjeiket egy olyan országban, amelyben a földhasználati jog rendszere gyenge, és gyakoriak a kényszerkilakoltatások; |
| --- | --- |

S.

mivel számos menekült, különösen a vidéki térségekben élők számára a visszatérés lehetősége attól függ, képesek-e visszaszerezni földjeiket egy olyan országban, amelyben a földhasználati jog rendszere gyenge, és gyakoriak a kényszerkilakoltatások;

| T. | mivel a szélesebb dadaabi régióban élő befogadó közösség mély emberségről, nagylelkűségről és toleranciáról tett tanúbizonyságot a tábor lakóival kapcsolatban, ugyanakkor hatalmas gazdasági, fejlesztési és környezeti kihívásokkal néz szembe; |
| --- | --- |

T.

mivel a szélesebb dadaabi régióban élő befogadó közösség mély emberségről, nagylelkűségről és toleranciáról tett tanúbizonyságot a tábor lakóival kapcsolatban, ugyanakkor hatalmas gazdasági, fejlesztési és környezeti kihívásokkal néz szembe;

| U. | mivel a dadaabi helyzet elhúzódó jellege miatt az adományozók egyéb konfliktusok felé fordították figyelmüket, és csökkentették adományaikat, aminek következtében a táborban élő menekültek számos kihívással néznek szembe; |
| --- | --- |

U.

mivel a dadaabi helyzet elhúzódó jellege miatt az adományozók egyéb konfliktusok felé fordították figyelmüket, és csökkentették adományaikat, aminek következtében a táborban élő menekültek számos kihívással néznek szembe;

| V. | mivel az éghajlatváltozás különösen káros hatással jár a pásztorkodással foglalkozó, nomád életmódra nézve, amely a régióban számos embernek nyújt megélhetést, akik további, növekvő veszélyeknek vannak kitéve az aszály, a betegségek, a háború, az állatállomány megtizedelődése és egyéb problémák miatt; |
| --- | --- |

V.

mivel az éghajlatváltozás különösen káros hatással jár a pásztorkodással foglalkozó, nomád életmódra nézve, amely a régióban számos embernek nyújt megélhetést, akik további, növekvő veszélyeknek vannak kitéve az aszály, a betegségek, a háború, az állatállomány megtizedelődése és egyéb problémák miatt;

| W. | mivel az Unió az Európai Fejlesztési Alapon (EFA) keresztül a 2014–2020 közötti időszakra 286 millió eurót különített el, a hangsúlyt a „Paktum” végrehajtására, valamint konkrétan az állam- és békeépítésre, az élelmezésbiztonságra, az ellenálló képességre és az oktatásra helyezve; mivel az Afrikáért Uniós Szükséghelyzeti Alapot (EUTF) 2015. november 12-én, a vallettai csúcstalálkozón írták alá, és rendeltetése a destabilizáció, a kényszerű lakóhelyelhagyás és az illegális migráció kiváltó okainak kezelése az ellenálló képesség, a gazdasági lehetőségek, az esélyegyenlőség, a biztonság és a fejlődés előmozdítása révén; mivel az Unió lépéseket tesz a kenyai menekülttáborokban elszállásolt menekültek életmentő, alapvető szükségleteinek kielégítésére; |
| --- | --- |

W.

mivel az Unió az Európai Fejlesztési Alapon (EFA) keresztül a 2014–2020 közötti időszakra 286 millió eurót különített el, a hangsúlyt a „Paktum” végrehajtására, valamint konkrétan az állam- és békeépítésre, az élelmezésbiztonságra, az ellenálló képességre és az oktatásra helyezve; mivel az Afrikáért Uniós Szükséghelyzeti Alapot (EUTF) 2015. november 12-én, a vallettai csúcstalálkozón írták alá, és rendeltetése a destabilizáció, a kényszerű lakóhelyelhagyás és az illegális migráció kiváltó okainak kezelése az ellenálló képesség, a gazdasági lehetőségek, az esélyegyenlőség, a biztonság és a fejlődés előmozdítása révén; mivel az Unió lépéseket tesz a kenyai menekülttáborokban elszállásolt menekültek életmentő, alapvető szükségleteinek kielégítésére;

| X. | mivel az Unió elkötelezte magát amellett, hogy a biztonság garantálásához és az as-Sabáb és más fegyveres ellenzéki csoportok jelentette fenyegetés csökkentéséhez nyújtott finanszírozás révén támogassa az Afrikai Unió szomáliai misszióját (AMISOM); mivel 2017. március 23-án az Afrikai Unió Bizottsága magas szintű, az EU és az ENSZ részvételével folyó konzultációt hívott össze az AMISOM jövőjéről, a biztonsági ágazat intézményeinek nyújtott támogatásról és a szomáliai reformokról; mivel 2017. május 11-én az Unió egy Szomáliának nyújtandó új, 200 millió eurós támogatást jelentett be a Szomáliáról szóló londoni konferencián; |
| --- | --- |

X.

mivel az Unió elkötelezte magát amellett, hogy a biztonság garantálásához és az as-Sabáb és más fegyveres ellenzéki csoportok jelentette fenyegetés csökkentéséhez nyújtott finanszírozás révén támogassa az Afrikai Unió szomáliai misszióját (AMISOM); mivel 2017. március 23-án az Afrikai Unió Bizottsága magas szintű, az EU és az ENSZ részvételével folyó konzultációt hívott össze az AMISOM jövőjéről, a biztonsági ágazat intézményeinek nyújtott támogatásról és a szomáliai reformokról; mivel 2017. május 11-én az Unió egy Szomáliának nyújtandó új, 200 millió eurós támogatást jelentett be a Szomáliáról szóló londoni konferencián;

| Y. | mivel Trump elnök 2017. január 27-i elnöki rendeletét követően az a mintegy 3 000 menekült, akiket 2017-ben telepítettek volna át Kenyából az Egyesült Államokba, és akiknek többsége a dadaabi tábor lakója, és akik már átestek az Egyesült Államok és az ENSZ tisztviselői által végrehajtott szigorú átvilágításon, illetve akik már akár 10 éve várnak az áttelepítés jóváhagyására, most bizonytalan jövő elé néznek; |
| --- | --- |

Y.

mivel Trump elnök 2017. január 27-i elnöki rendeletét követően az a mintegy 3 000 menekült, akiket 2017-ben telepítettek volna át Kenyából az Egyesült Államokba, és akiknek többsége a dadaabi tábor lakója, és akik már átestek az Egyesült Államok és az ENSZ tisztviselői által végrehajtott szigorú átvilágításon, illetve akik már akár 10 éve várnak az áttelepítés jóváhagyására, most bizonytalan jövő elé néznek;

| Z. | mivel az Unió áttelepítésre irányuló erőfeszítéseit fokozni kell, hogy egy szintre kerüljenek az olyan nem uniós országok erőfeszítéseivel, mint Ausztrália vagy Kanada, és hogy megfeleljenek az UNHCR által a menekültek méltányos elosztásának biztosításához világszerte szükségesnek tartott mértéknek; |
| --- | --- |

Z.

mivel az Unió áttelepítésre irányuló erőfeszítéseit fokozni kell, hogy egy szintre kerüljenek az olyan nem uniós országok erőfeszítéseivel, mint Ausztrália vagy Kanada, és hogy megfeleljenek az UNHCR által a menekültek méltányos elosztásának biztosításához világszerte szükségesnek tartott mértéknek;

| AA. | mivel a 2017. március 25-i IGAD-csúcstalálkozó során elfogadott nairobi globális cselekvési terv az aszályt és a fegyveres konfliktust jelölte meg a régióban élők lakóhelyelhagyásának elsődleges okaként; |
| --- | --- |

AA.

mivel a 2017. március 25-i IGAD-csúcstalálkozó során elfogadott nairobi globális cselekvési terv az aszályt és a fegyveres konfliktust jelölte meg a régióban élők lakóhelyelhagyásának elsődleges okaként;

| AB. | mivel az Unió kenyai választásértékelő küldöttségének útját követően javaslat született arról, hogy hasznos és hatékony lenne egy uniós választási megfigyelő küldöttség indítása a 2017. augusztusi parlamenti választásokra; |
| --- | --- |

AB.

mivel az Unió kenyai választásértékelő küldöttségének útját követően javaslat született arról, hogy hasznos és hatékony lenne egy uniós választási megfigyelő küldöttség indítása a 2017. augusztusi parlamenti választásokra;

| 1. | elismeri, hogy Kenya és a dadaabi helyi régió fontos szerepet játszik a minden korábbi mértéket meghaladó számban érkező menekültek ilyen hosszú ideig tartó elhelyezésében; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a régióban kialakult jelenlegi helyzet mára fenntarthatatlanná vált és hatékony, összehangolt választ tesz szükségessé a régió kormányai, valamint általában a nemzetközi közösség, többek közt az Unió részéről a szomáliai menekültkérdés fenntartható megoldása érdekében, a régió biztonságának és hosszú távú társadalmi-gazdasági fejlődésének megerősítésére irányuló erőfeszítések mellett; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tudomásul veszi az IGAD a szomáliai menekültek helyzetének tartós megoldási lehetőségeiről és a Szomáliába hazatértek újbóli beilleszkedéséről szóló nairobi nyilatkozatát; üdvözli az elkötelezettséget az átfogó regionális megközelítés elérése és egyúttal a védelem fenntartása és az önellátás elősegítése iránt a menekülteket befogadó országokban, amit a nemzetközi közösség támogatásával és a nemzetközi felelősségmegosztással összhangban kell megvalósítani, a New York-i nyilatkozat átfogó menekültügyi keretének megfelelően; |
| --- | --- |

2.

| 3. | sajnálja, hogy az uniós tagállamok csekély szerepet játszottak a menekültek Dadaabból történő áttelepítésére irányuló erőfeszítésekben, és felhívja az Uniót, hogy tegyen eleget a terhek méltányos megosztásának biztosítása terén fennálló felelősségének; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza, hogy amíg a tágabb értelemben vett régióban továbbra is instabilitás uralkodik, a menekültek nem lesznek képesek hazájukba visszatérni; ezért felhívja az Uniót, hogy elsődleges célkitűzéseként tartsa meg a hosszú távú fejlesztést, és fokozza erőfeszítéseit a régióbeli közvetítői szerep felvállalása és betöltése iránt a mögöttes gazdasági, politikai, környezeti és biztonsági problémák megoldása érdekében, amelyek a mélyszegénység, a bűnözői tevékenység, a radikalizáció, a terrorizmus és végső soron a menekülthelyzet alapvető okai; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hangsúlyozza, hogy a 260 000 szomáliai menekült folyamatos védelme érdekében kulcsfontosságú, hogy regionális válasz szülessen a problémára; emlékeztet rá, hogy a visszatelepülők fenntartható reintegrációja holisztikus, közösségalapú megközelítést tesz szükségessé a felvevőképesség javítása és a hazatelepülők, a szomáliai belső menekültek és helyi közösségek szolgáltatásokhoz való jobb hozzáférésének biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

5.

| 6. | üdvözli a nairobi globális és regionális cselekvési terv elfogadását, amely a táborok fokozatos bezárásáról rendelkezik annak lehetővé tétele érdekében, hogy a menekültek a fogadó országukban munkát vállalhassanak és szabadon mozoghassanak; sajnálatát fejezi ki azonban a Dadaabra vonatkozó konkrét fellépés hiánya miatt; támogatja az adományozók regionális alapjának létrehozását; |
| --- | --- |

6.

| 7. | úgy véli, hogy tekintettel a jelenlegi körülményekre, a Szomáliában fennálló folyamatos biztonsági problémákra és az éhínség magas kockázatára, a visszatérésnek bármely forgatókönyv esetén önkéntesnek kell lennie; felszólít a menekültek fogadásával és menekültek harmadik országokba – többek között az Unióba – való eljutásának segítésére irányuló további módszerek megállapításával kapcsolatos felelősség nagyobb mértékű megosztására; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ismételten támogatásáról biztosítja az Afrikáért Uniós Szükséghelyzeti Alapnak az irreguláris migráció és a kelet-afrikai régióban tapasztalható, kényszerű lakóhelyelhagyás alapvető okainak kezelésére irányuló céljait; kéri, hogy a tagállamok teljesítsék az alappal kapcsolatosan vállalt kötelezettségeiket; ugyanakkor kéri a Bizottságot, hogy fokozza a régióbeli szereplőkkel, így a helyi lakossággal, a regionális kormánnyal és nem kormányzati szervezetekkel való konzultációra irányuló erőfeszítéseit, hogy a helyi szinten feltárt problémák és szükségletek kerüljenek előtérbe, és konstruktív légkör alakuljon ki, valamint bővüljenek a menekültek lehetőségei a hazájukba való visszatérésre; hangsúlyozza, hogy Dadaab mintegy 10 000, főleg humanitárius tevékenységekhez kapcsolódó munkahelyet teremtett; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza az ember- és közösségközpontú megközelítés fontosságát annak érdekében, hogy az Afrikáért Uniós Szükséghelyzeti Alapból biztosított források a Dadaabból való visszatelepülést segítsék, valamint hogy a fejlesztési és az ellenálló képesség erősítésére irányuló intézkedéseket szolgálják a régióban; határozottan úgy véli, hogy az Afrikáért Uniós Szükséghelyzeti Alap felhasználása során nem csupán a gazdasági fejlődést kell középpontba állítani, hanem a kifejezetten az alapvető szolgáltatások minőségének, méltányos és egyetemes hozzáférhetőségének javítását és a helyi kompetenciák fejlesztésére irányuló képzést célzó, alulról induló projektekre, továbbá a kiszolgáltatott közösségek, köztük a kisebbségek szükségleteire is összpontosítani kell; |
| --- | --- |

9.

| 10. | úgy véli, hogy az Afrikáért Uniós Szükséghelyzeti Alapnak nagyobb hangsúlyt kell fektetnie a régión belüli fenntartható fejlődés előmozdítására a gazdasági és foglalkoztatási lehetőségek megerősítése és az ellenálló képesség fokozása révén; kéri, hogy e forrásokat a fenntartható fejlődés előmozdítására és a napenergia mint energiaforrás használatának további bővítésére fordítsák például az édes víz felszivattyúzása céljából, ami a dadaabi tábor egyes részeiben sikeres projektnek bizonyult; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rámutat, hogy a menekülttábor összlakosságának több mint 60 %-át nők és gyermekek teszik ki, akik a táboron belül a legkiszolgáltatottabb és leginkább marginalizált csoportnak számítanak; felhívja a kenyai kormányt, a regionális intézményeket, a nemzetközi segélyszervezeteket és a nemzetközi közösséget, így az Uniót is, hogy alkalmazzanak egyedi megközelítést azon támogatási intézkedések meghozatala során, amelyek a táborban élő nők és gyermekek kiszolgáltatottságát befolyásoló tényezőkkel – pl. a nemi alapú üldözéssel, a nők elleni erőszakkal, a szexuális erőszakkal és szexuális kizsákmányolással, a mélyszegénységgel és a kirekesztéssel – foglalkoznak; |
| --- | --- |

11.

| 12. | elismerését fejezi ki a szomáliai hatóságoknak az elmúlt hónapokban elért eredményekért, többek között a választások szervezése terén; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a biztonsági és társadalmi-gazdasági körülmények Szomália számos részében továbbra is rendkívüli kihívásokat támasztanak a nagyarányú visszatelepülésre nézve; ezért felhívja az Uniót és tagállamait, hogy a nagyarányú hazatelepítéseket megelőzően működjenek együtt a szomáliai hatóságokkal az ország stabilitásának helyreállítása irányuló erőfeszítések fokozása érdekében; |
| --- | --- |

12.

| 13. | felhívja az Uniót és nemzetközi partnereit, hogy teljesítsék Szomáliával kapcsolatos kötelezettségeiket, különösen azáltal, hogy lépéseket tesznek az élelmezésbiztonság helyreállítására a fenyegető éhínség megakadályozása érdekében, a biztonság megőrzésére, a közösségi panaszok rendezésére, a közpénzek kezelésének javítására, valamint a hosszú távú stabilitás megvalósítása érdekében segítsék az alkotmánymódosítás végrehajtását; |
| --- | --- |

13.

| 14. | felszólítja az Uniót annak biztosítására, hogy a térségben zajló áthelyezési programok keretében fordítsanak különös figyelmet arra, hogy a menekültek kiszolgáltatott csoportjai biztonságos régiókba kerüljenek, és hogy tartsák tiszteletben a menekültek jogait; kéri, hogy az Unió és nemzetközi partnerei nyújtsanak segítséget országszerte az infrastruktúra kiépítésében annak érdekében, hogy a visszatérő menekültek biztonságosan és tartósan visszailleszkedhessenek a szomáliai társadalomba, és ne fenyegessék őket az as-Sabábhoz hasonló terrorista elemek; |
| --- | --- |

14.

| 15. | hangsúlyozza a Szomália és a szomszédos országok közti határok jobb igazgatásának szükségességét, amelyek az ember-, fegyver- és kábítószer-kereskedelemmel és -csempészettel, valamint tiltott javak kereskedelmével és csempészetével foglalkozó hálózatok területének számítanak, és ezáltal finanszírozást biztosítanak bűnözői és terrorista tevékenységek számára; elvárja, hogy a Szomáliában működő uniós kiképzési misszió szorosan együttműködjék az AMISOM-mal és a szomáliai hatóságokkal, megosztva a jobb határigazgatással kapcsolatos bevált gyakorlatokat az illegális kereskedelem és csempészet szereplőinek kézre kerítése érdekében; |
| --- | --- |

15.

| 16. | elismeri, hogy a régión belüli biztonság fokozása nélkül lehetetlen a fejlődés; nyomatékosan hangsúlyozza ugyanakkor, hogy az EFA és az ODA forrásait a régió gazdasági, humán és társadalmi fejlesztésére kell fordítani, különös hangsúlyt helyezve a szükséghelyzeti alap létrehozásáról szóló határozatban meghatározott fejlesztési kihívásokra; emlékeztet arra, hogy az EFA és az ODA forrásait kizárólag olyan fejlesztési célokra lehet fordítani, amelyek a migráció kiváltó okait kezelik; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rámutat, hogy meg kell erősíteni az érintett befogadó közösségek ellenálló képességét Kenya Dadaab régiójában, és ösztönözni kell fejlődésüket, ügyelve arra, hogy megélhetésüket ne érintse hátrányosan a dadaabi menekülttábor és a városban nyújtott közszolgáltatások fokozatos sorvadása, illetve az a gazdasági sokk, amelyet ez a lakosság számára okozhat; hangsúlyozza, hogy a dadaabi menekülttábor által befogadott népesség nagy környezeti terhelést jelent a régió számára, és hatással bír a helyi lakosság természeti erőforrásokhoz való hozzáférésére; hangsúlyozza, hogy ezt a problémát a kenyai kormánynak és az ENSZ Kenyára vonatkozó nemzeti indikatív programjának együttesen kell kezelnie; elvárja, hogy a kenyai kormány és az Unió elismerje ezen instabil régió sajátos szükségleteit; |
| --- | --- |

17.

| 18. | fájlalja az Egyesült Államok kormányának azon döntését, hogy az ENSZ-szervezeteknek nyújtott hozzájárulását 640 millió dollárral csökkenti; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy e döntés milyen közvetlen hatást fejt majd ki e régióban; kitart amellett, hogy az Uniónak az ENSZ alapjai és szervezetei számára juttatott önkéntes hozzájárulása, amely azok teljes költségvetésének felét teszi ki, kulcsfontosságú a globális béke és biztonság fenntartása szempontjából; |
| --- | --- |

18.

| 19. | hangsúlyozza, hogy az ENSZ nehéz és összetett körülmények közt védelmet, menedéket és humanitárius segítséget nyújtó szervezetei – így az UNHCR – költségvetésében keletkező hiány csak súlyosbítja a régiót érintő biztonsági kihívásokat; |
| --- | --- |

19.

| 20. | mélységes aggodalommal jegyzi meg, hogy az éghajlatváltozás súlyos hatással bír a régióban, amely erőteljes figyelmeztetés az Unió, tagállamai és a nemzetközi közösség egésze számára a Párizsi Megállapodás feltételeinek végrehajtására, továbbá rámutat e fellépések közvetlen hatására a régióban zajló háborúra és éhínségre; |
| --- | --- |

20.

| 21. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, Kenya kormányának, a garissai régió kormányzójának, a kenyai parlament elnökének, Szomália kormányának, a szomáliai parlament elnökének, az IGAD-nak, az ENSZ főtitkárának, valamint az ENSZ menekültügyi főbiztosának. |
| --- | --- |

21.

---

| 30.8.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 307/137 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 307/137

---

P8_TA(2017)0230

Az áthelyezés megvalósítása

Az Európai Parlament 2017. május 18-i állásfoglalása az áthelyezés megvalósításáról (2017/2685(RSP))

(2018/C 307/21)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a nemzetközi védelem területén Olaszország és Görögország érdekében elfogadott átmeneti intézkedések megállapításáról szóló, 2015. szeptember 14-i (EU) 2015/1523 tanácsi határozatra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi védelem területén Olaszország és Görögország érdekében elfogadott átmeneti intézkedések megállapításáról szóló, 2015. szeptember 14-i (EU) 2015/1523 tanácsi határozatra (1),

| — | tekintettel a nemzetközi védelem területén Olaszország és Görögország érdekében elfogadott átmeneti intézkedések megállapításáról szóló, 2015. szeptember 22-i (EU) 2015/1601 tanácsi határozatra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi védelem területén Olaszország és Görögország érdekében elfogadott átmeneti intézkedések megállapításáról szóló, 2015. szeptember 22-i (EU) 2015/1601 tanácsi határozatra (2),

| — | tekintettel a nemzetközi védelem területén Olaszország és Görögország érdekében elfogadott átmeneti intézkedések megállapításáról szóló (EU) 2015/1601 határozat módosításáról szóló, 2016. szeptember 29-i (EU) 2016/1754 tanácsi határozatra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi védelem területén Olaszország és Görögország érdekében elfogadott átmeneti intézkedések megállapításáról szóló (EU) 2015/1601 határozat módosításáról szóló, 2016. szeptember 29-i (EU) 2016/1754 tanácsi határozatra (3),

| — | tekintettel a nemzetközi védelem területén Olaszország és Görögország érdekében elfogadott átmeneti intézkedések megállapításáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló, 2015. szeptember 9-i álláspontjára (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi védelem területén Olaszország és Görögország érdekében elfogadott átmeneti intézkedések megállapításáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló, 2015. szeptember 9-i álláspontjára (4),

| — | tekintettel a nemzetközi védelem területén Olaszország, Görögország és Magyarország érdekében elfogadott átmeneti intézkedések megállapításáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló, 2015. szeptember 17-i álláspontjára (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi védelem területén Olaszország, Görögország és Magyarország érdekében elfogadott átmeneti intézkedések megállapításáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló, 2015. szeptember 17-i álláspontjára (5),

| — | tekintettel a nemzetközi védelem területén Olaszország és Görögország érdekében elfogadott átmeneti intézkedések megállapításáról szóló, 2015. szeptember 22-i (EU) 2015/1601 tanácsi határozat módosításáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló, 2016. szeptember 15-i álláspontjára (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi védelem területén Olaszország és Görögország érdekében elfogadott átmeneti intézkedések megállapításáról szóló, 2015. szeptember 22-i (EU) 2015/1601 tanácsi határozat módosításáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló, 2016. szeptember 15-i álláspontjára (6),

| — | tekintettel az áthelyezésről és áttelepítésről szóló tizenegy bizottsági jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az áthelyezésről és áttelepítésről szóló tizenegy bizottsági jelentésre,

| — | tekintettel a Tanácsnak és a Bizottságnak az áthelyezés megvalósításáról szóló, 2017. május 16-i nyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácsnak és a Bizottságnak az áthelyezés megvalósításáról szóló, 2017. május 16-i nyilatkozataira,

| — | tekintettel „A nemzetközi védelem területén Olaszország és Görögország érdekében elfogadott átmeneti intézkedések megállapításáról szóló, 2015. évi tanácsi határozatok végrehajtása” című, az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottsága számára készített, 2017 márciusában közzétett tanulmányra, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nemzetközi védelem területén Olaszország és Görögország érdekében elfogadott átmeneti intézkedések megállapításáról szóló, 2015. évi tanácsi határozatok végrehajtása” című, az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottsága számára készített, 2017 márciusában közzétett tanulmányra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az EUMSZ 78. cikkének (3) bekezdése szerinti konzultációs eljárást követően a Parlament nagy többséggel elfogadta az áthelyezésre vonatkozó határozatok támogatására vonatkozó álláspontját; |
| --- | --- |

A.

mivel az EUMSZ 78. cikkének (3) bekezdése szerinti konzultációs eljárást követően a Parlament nagy többséggel elfogadta az áthelyezésre vonatkozó határozatok támogatására vonatkozó álláspontját;

| B. | mivel az áthelyezésre vonatkozó határozatokat sürgős szolidaritási intézkedésként, a felelősségmegosztáson alapuló európai menekültügyi rendszer hiányában fogadták el, mely még mindig nem jött létre; |
| --- | --- |

B.

mivel az áthelyezésre vonatkozó határozatokat sürgős szolidaritási intézkedésként, a felelősségmegosztáson alapuló európai menekültügyi rendszer hiányában fogadták el, mely még mindig nem jött létre;

| C. | mivel a tagállamok elkötelezték magukat amellett, hogy Olaszországból és Görögországból 160 000 menedékkérőt helyeznek át; mivel az (EU) 2016/1754 tanácsi határozat értelmében ebből 54 000 helyet a Törökországból érkező szíriai menekültek befogadására használhatnának fel; |
| --- | --- |

C.

mivel a tagállamok elkötelezték magukat amellett, hogy Olaszországból és Görögországból 160 000 menedékkérőt helyeznek át; mivel az (EU) 2016/1754 tanácsi határozat értelmében ebből 54 000 helyet a Törökországból érkező szíriai menekültek befogadására használhatnának fel;

| D. | mivel az Egyesült Királyság úgy döntött, hogy nem vesz részt ebben a mechanizmusban, míg Írország a mechanizmusban való részvétel mellett döntött; mivel Dánia úgy határozott, hogy nem vesz részt önkéntes alapon, míg három társult állam a részvétel mellett döntött; |
| --- | --- |

D.

mivel az Egyesült Királyság úgy döntött, hogy nem vesz részt ebben a mechanizmusban, míg Írország a mechanizmusban való részvétel mellett döntött; mivel Dánia úgy határozott, hogy nem vesz részt önkéntes alapon, míg három társult állam a részvétel mellett döntött;

| E. | mivel 2017. április 27-ig csak 17 903 menedékkérő – Görögországból 12 490, Olaszországból pedig 5 413 – áthelyezésére került sor; mivel ez a teljes kötelezettségnek csupán 11 %-a; |
| --- | --- |

E.

mivel 2017. április 27-ig csak 17 903 menedékkérő – Görögországból 12 490, Olaszországból pedig 5 413 – áthelyezésére került sor; mivel ez a teljes kötelezettségnek csupán 11 %-a;

| F. | mivel az Olaszországban és Görögországban tartózkodó, áthelyezésre jogosult személyek száma jelenleg elmarad a tanácsi határozatokban foglaltaktól; mivel eddig 26 997 jogosult kérelmező regisztrált Görögországban, míg a tagállamok hivatalosan 19 603 személy áthelyezésére vállaltak kötelezettséget; mivel eddig 8 000 jogosult kérelmező regisztrált Olaszországban, míg a tagállamok hivatalosan 10 659 személy áthelyezésére vállaltak kötelezettséget; mivel a vállalások száma általában jóval magasabb, mint a ténylegesen áttelepített személyeké; |
| --- | --- |

F.

mivel az Olaszországban és Görögországban tartózkodó, áthelyezésre jogosult személyek száma jelenleg elmarad a tanácsi határozatokban foglaltaktól; mivel eddig 26 997 jogosult kérelmező regisztrált Görögországban, míg a tagállamok hivatalosan 19 603 személy áthelyezésére vállaltak kötelezettséget; mivel eddig 8 000 jogosult kérelmező regisztrált Olaszországban, míg a tagállamok hivatalosan 10 659 személy áthelyezésére vállaltak kötelezettséget; mivel a vállalások száma általában jóval magasabb, mint a ténylegesen áttelepített személyeké;

| G. | mivel csak azokat a menedékkérőket tekintik az áthelyezésre jogosultnak, akik már 2016. március 20-át megelőzően Görögországban tartózkodtak; mivel az áthelyezési határozatok nem tartalmaznak ilyen, a jogosultságra vonatkozó végső határidőt, és nem módosították őket ennek megfelelően; |
| --- | --- |

G.

mivel csak azokat a menedékkérőket tekintik az áthelyezésre jogosultnak, akik már 2016. március 20-át megelőzően Görögországban tartózkodtak; mivel az áthelyezési határozatok nem tartalmaznak ilyen, a jogosultságra vonatkozó végső határidőt, és nem módosították őket ennek megfelelően;

| H. | mivel az Eurostat legfrissebb rendelkezésre álló negyedéves adatai szerint csak azon állampolgársághoz tartozó menedékkérők jogosultak az áthelyezésre, akik átlagos elismerési aránya 75 % vagy annál magasabb; mivel az irakiak már nem jogosultak az áthelyezésre, mivel átlagos elismerési arányuk 75 % alá csökkent; mivel az Európai Parlament az (EU) 2015/1601 tanácsi határozat módosításáról szóló bizottsági javaslatról szóló, 2016. szeptember 15-i álláspontjában kérte, hogy az afgánokat is vegyék fel az áthelyezés jelöltjei közé; mivel az afgánok alkotják az Unióba 2016-ban érkezett menedékkérők második legnagyobb csoportját; mivel közülük 56,7 % menedékjogot kapott; mivel az afgánok döntő többsége Görögországba érkezik; mivel sokan közülük kísérő nélküli kiskorúak; |
| --- | --- |

H.

mivel az Eurostat legfrissebb rendelkezésre álló negyedéves adatai szerint csak azon állampolgársághoz tartozó menedékkérők jogosultak az áthelyezésre, akik átlagos elismerési aránya 75 % vagy annál magasabb; mivel az irakiak már nem jogosultak az áthelyezésre, mivel átlagos elismerési arányuk 75 % alá csökkent; mivel az Európai Parlament az (EU) 2015/1601 tanácsi határozat módosításáról szóló bizottsági javaslatról szóló, 2016. szeptember 15-i álláspontjában kérte, hogy az afgánokat is vegyék fel az áthelyezés jelöltjei közé; mivel az afgánok alkotják az Unióba 2016-ban érkezett menedékkérők második legnagyobb csoportját; mivel közülük 56,7 % menedékjogot kapott; mivel az afgánok döntő többsége Görögországba érkezik; mivel sokan közülük kísérő nélküli kiskorúak;

| I. | mivel Görögországban még mindig 62 300 menedékkérő és migráns tartózkodik; |
| --- | --- |

I.

mivel Görögországban még mindig 62 300 menedékkérő és migráns tartózkodik;

| J. | mivel Olaszországba 2016-ban rekordszámú, 181 436 személy érkezett (18 %-kal több, mint 2015-ben), ebből 14 % kísérő nélküli kiskorú; mivel 2016-ban 20 700 áthelyezésre jogosult eritreai menekült érkezett Olaszországba, de áthelyezés céljából eddig körülbelül csak ezek negyedét regisztrálták; |
| --- | --- |

J.

mivel Olaszországba 2016-ban rekordszámú, 181 436 személy érkezett (18 %-kal több, mint 2015-ben), ebből 14 % kísérő nélküli kiskorú; mivel 2016-ban 20 700 áthelyezésre jogosult eritreai menekült érkezett Olaszországba, de áthelyezés céljából eddig körülbelül csak ezek negyedét regisztrálták;

| K. | mivel 2016-ban korlátozott számú menedékkérőt helyeztek át Olaszországból más tagállamba, sokkal kevesebbet, mint amennyit a tagállamok Olaszországnak a Dublini Rendelet szerint átadtak; |
| --- | --- |

K.

mivel 2016-ban korlátozott számú menedékkérőt helyeztek át Olaszországból más tagállamba, sokkal kevesebbet, mint amennyit a tagállamok Olaszországnak a Dublini Rendelet szerint átadtak;

| L. | mivel a Bizottság az áthelyezésről és az áttelepítésről szóló nyolcadik jelentésében – és az ezt követő jelentéseiben – Görögországból havi 3 000, Olaszországból pedig (2017. április 1-jei adat szerint) havi 1 500 menedékkérő áthelyezését tűzte ki célul annak érdekében, hogy megkönnyítsék és felgyorsítsák az áthelyezések hatékony és zökkenőmentes végrehajtását, a tanácsi határozatokban meghatározott időkereteken belül; |
| --- | --- |

L.

mivel a Bizottság az áthelyezésről és az áttelepítésről szóló nyolcadik jelentésében – és az ezt követő jelentéseiben – Görögországból havi 3 000, Olaszországból pedig (2017. április 1-jei adat szerint) havi 1 500 menedékkérő áthelyezését tűzte ki célul annak érdekében, hogy megkönnyítsék és felgyorsítsák az áthelyezések hatékony és zökkenőmentes végrehajtását, a tanácsi határozatokban meghatározott időkereteken belül;

| M. | mivel az Európai Tanács 2016. december 15-i ülésén jóváhagyta az EU–Törökország nyilatkozat végrehajtására irányuló közös cselekvési tervet, amely tartalmazta a Görögországra vonatkozó áthelyezési célértéket; mivel az Európai Tanács ezenkívül ismételten felszólított arra, hogy fokozni kell az áthelyezések felgyorsítására irányuló erőfeszítéseket, különös tekintettel a kísérő nélküli kiskorúakra; |
| --- | --- |

M.

mivel az Európai Tanács 2016. december 15-i ülésén jóváhagyta az EU–Törökország nyilatkozat végrehajtására irányuló közös cselekvési tervet, amely tartalmazta a Görögországra vonatkozó áthelyezési célértéket; mivel az Európai Tanács ezenkívül ismételten felszólított arra, hogy fokozni kell az áthelyezések felgyorsítására irányuló erőfeszítéseket, különös tekintettel a kísérő nélküli kiskorúakra;

| N. | mivel az áthelyezés megvalósításához szükséges előfeltételek és az operatív infrastruktúra adottak; |
| --- | --- |

N.

mivel az áthelyezés megvalósításához szükséges előfeltételek és az operatív infrastruktúra adottak;

| O. | mivel bár történt némi előrelépés, csak két tagállam, Finnország és Málta halad teljes mértékben jó úton ahhoz, hogy teljesítse áthelyezési kötelezettségeit; mivel a legtöbb tagállam még mindig messze le van maradva; mivel négy tagállam csak rendkívül korlátozott mértékű áthelyezést hajtott végre; mivel két tagállam még mindig nem vesz részt az áthelyezési programban; |
| --- | --- |

O.

mivel bár történt némi előrelépés, csak két tagállam, Finnország és Málta halad teljes mértékben jó úton ahhoz, hogy teljesítse áthelyezési kötelezettségeit; mivel a legtöbb tagállam még mindig messze le van maradva; mivel négy tagállam csak rendkívül korlátozott mértékű áthelyezést hajtott végre; mivel két tagállam még mindig nem vesz részt az áthelyezési programban;

| P. | mivel csak Finnország vesz át rendszeresen kísérő nélküli kiskorúakat; mivel Olaszországból mintegy 5 000 személyt kellene áthelyezni, és eddig mindössze egyetlen kísérő nélküli kiskorút helyeztek át; mivel 2017. április 12-én Görögországban 163 további személy áthelyezésére volt szükség; |
| --- | --- |

P.

mivel csak Finnország vesz át rendszeresen kísérő nélküli kiskorúakat; mivel Olaszországból mintegy 5 000 személyt kellene áthelyezni, és eddig mindössze egyetlen kísérő nélküli kiskorút helyeztek át; mivel 2017. április 12-én Görögországban 163 további személy áthelyezésére volt szükség;

| Q. | mivel egyes tagállamoknak erősen korlátozó és diszkriminatív preferenciái vannak, például csak egyedülálló anyákat helyeznek át, vagy bizonyos nemzetiségűeket – például eritreaiakat – nem fogadnak el, és nagyon kiterjedt biztonsági ellenőrzéseket végeznek; mivel 2017. május 7-ig a tagállamok 961 személy Görögországból történő áthelyezését utasították el; |
| --- | --- |

Q.

mivel egyes tagállamoknak erősen korlátozó és diszkriminatív preferenciái vannak, például csak egyedülálló anyákat helyeznek át, vagy bizonyos nemzetiségűeket – például eritreaiakat – nem fogadnak el, és nagyon kiterjedt biztonsági ellenőrzéseket végeznek; mivel 2017. május 7-ig a tagállamok 961 személy Görögországból történő áthelyezését utasították el;

| R. | mivel az (EU) 2015/1523 tanácsi határozat világosan kimondja, hogy az áthelyezési intézkedések nem mentesítik a tagállamokat a 604/2013/EU (Dublini) rendelet – ezen belül a családegyesítésre, a kísérő nélküli kiskorúak különleges védelmére, illetve a humanitárius okok mérlegelésére vonatkozó záradékra irányuló rendelkezések – teljes körű alkalmazása alól; |
| --- | --- |

R.

mivel az (EU) 2015/1523 tanácsi határozat világosan kimondja, hogy az áthelyezési intézkedések nem mentesítik a tagállamokat a 604/2013/EU (Dublini) rendelet – ezen belül a családegyesítésre, a kísérő nélküli kiskorúak különleges védelmére, illetve a humanitárius okok mérlegelésére vonatkozó záradékra irányuló rendelkezések – teljes körű alkalmazása alól;

| 1. | elismeri, hogy történtek előrelépések, ugyanakkor csalódottságának ad hangot amiatt, hogy a tagállamok nem tettek eleget a szolidaritásra és a felelősség megosztására vonatkozó kötelezettségeiknek; |
| --- | --- |

1.

| 2. | üdvözli, hogy az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal létrehozott egy automatizált, a preferenciákhoz igazodó rendszert; felszólítja a tagállamokat, hogy az áthelyezési kérelmek elbírálásakor ne hozzanak önkényes döntéseket; sürgeti a tagállamokat, hogy kizárólag az áthelyezésre vonatkozó tanácsi határozatokban szereplő különleges okokra hivatkozva tagadják meg a kérelmezők áthelyezését; |
| --- | --- |

2.

| 3. | sürgeti a tagállamokat, hogy teljesítsék a tanácsi határozatokból eredő kötelezettségeiket, és hogy Görögországból és Olaszországból szisztematikusan helyezzenek át menedékkérőket – beleértve azokat is, akik 2016. március 20. után érkeztek –, amíg valamennyi jogosult hatékony és zökkenőmentes áthelyezése megtörténik, a tanácsi határozatokban meghatározott időkereteken belül; felszólítja a tagállamokat, hogy vállaljanak kötelezettséget arra, hogy tartós jelleggel, havonta hajtanak végre áthelyezést; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felszólítja a tagállamokat, hogy kezeljék prioritásként a kísérő nélküli kiskorúak és más kiszolgáltatott helyzetben lévő kérelmezők áthelyezését; |
| --- | --- |

4.

| 5. | üdvözli a Bizottság 2017. március 2-i, az áthelyezésről és az áttelepítésről szóló tizedik jelentésében szereplő bejelentését, hogy habozás nélkül gyakorolni fogja a Szerződések alapján őt megillető hatásköreit, ha a tagállamok a közeljövőben nem növelik az áttelepítésre irányuló erőfeszítéseiket; tisztában van azzal, hogy ez kötelezettségszegési eljárások megindításával is járna; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza, hogy a tagállamok jogi kötelezettségei 2017. szeptember 26. után sem szűnnek meg, és hogy ezt követően is át kell helyezniük valamennyi ezen időpontig érkezett jogosult kérelmezőt; |
| --- | --- |

6.

| 7. | hangsúlyozza, hogy a Tanács elkötelezte magát 160 000 áthelyezés mellett; megjegyzi, hogy az áthelyezésre jogosult személyek száma nem egyezik meg ezzel a számmal; felszólítja a Bizottságot, hogy az átdolgozott Dublini Rendelet elfogadásáig tegyen javaslatot az áthelyezési intézkedések meghosszabbítására, a 2016. május 4-i javaslatában foglaltaknak megfelelően (COM(2016)0270); |
| --- | --- |

7.

| 8. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  HL L 239., 2015.9.15., 146. o.

(2)  HL L 248., 2015.9.24., 80. o.

(3)  HL L 268., 2016.10.1., 82. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0306.

(5)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0324.

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0354.

---

| 30.8.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 307/140 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 307/140

---

P8_TA(2017)0231

A Tanács LMBTI-iránymutatásainak végrehajtása, különösen a csecsenföldi homoszexuális (illetve annak vélt) férfiak kivégzése kapcsán

Az Európai Parlament 2017. május 18-i állásfoglalása az LMBTI-személyek emberi jogaival kapcsolatos tanácsi iránymutatások végrehajtásáról, különösen a homoszexuális (illetve annak vélt) férfiak csecsenföldi (Oroszország) üldöztetésével kapcsolatban (2017/2688(RSP))

(2018/C 307/22)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Oroszországról szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Oroszországról szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságjogok védelméről szóló egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságjogok védelméről szóló egyezményre,

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára,

| — | tekintettel az emberi jogok európai egyezményére és az ahhoz csatolt jegyzőkönyvekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok európai egyezményére és az ahhoz csatolt jegyzőkönyvekre,

| — | tekintettel az Oroszországi Föderáció alkotmányára, különösen az emberek és polgárok jogairól és szabadságairól szóló 2. fejezetre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Oroszországi Föderáció alkotmányára, különösen az emberek és polgárok jogairól és szabadságairól szóló 2. fejezetre,

| — | tekintettel az Európai Unió Tanácsának a leszbikus, meleg, biszexuális, transznemű és interszexuális (LMBTI) személyek emberi jogai maradéktalan érvényesítésének elősegítését és védelmét szolgáló 2013. június 24-i iránymutatásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Tanácsának a leszbikus, meleg, biszexuális, transznemű és interszexuális (LMBTI) személyek emberi jogai maradéktalan érvényesítésének elősegítését és védelmét szolgáló 2013. június 24-i iránymutatásaira,

| — | tekintettel az Európai Unió Tanácsának az LMBTI-személyek egyenlőségéről szóló, 2016. június 16-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Tanácsának az LMBTI-személyek egyenlőségéről szóló, 2016. június 16-i következtetéseire,

| — | tekintettel az emberi jogok védelmezőiről, a kínzásról és a bántalmazásról szóló európai uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok védelmezőiről, a kínzásról és a bántalmazásról szóló európai uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel a homofóbia, illetve a szexuális irányultságon és a nemi identitáson alapuló megkülönböztetés elleni európai menetrendről szóló, 2014. február 4-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a homofóbia, illetve a szexuális irányultságon és a nemi identitáson alapuló megkülönböztetés elleni európai menetrendről szóló, 2014. február 4-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az ENSZ emberi jogi szakértőinek 2017. április 13-án kiadott nyilatkozatára a homoszexuális férfiak bántalmazásáról és fogva tartásáról Csecsenföldön, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ emberi jogi szakértőinek 2017. április 13-án kiadott nyilatkozatára a homoszexuális férfiak bántalmazásáról és fogva tartásáról Csecsenföldön,

| — | tekintettel az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó, a 2015–2019 közötti időszakra szóló uniós cselekvési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó, a 2015–2019 közötti időszakra szóló uniós cselekvési tervre,

| — | tekintettel „Az emberi jogok és a demokrácia helyzete a világban” című, 2015. évi éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló, 2016. december 14-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az emberi jogok és a demokrácia helyzete a világban” című, 2015. évi éves jelentésről és az Európai Unió ezzel kapcsolatos politikájáról szóló, 2016. december 14-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel Federica Mogherini, a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője szóvivőjének 2017. április 6-án kiadott nyilatkozatára a homoszexuális férfiakkal szemben Csecsenföldön elkövetett emberi jogi visszaélésekről, |
| --- | --- |

—

tekintettel Federica Mogherini, a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője szóvivőjének 2017. április 6-án kiadott nyilatkozatára a homoszexuális férfiakkal szemben Csecsenföldön elkövetett emberi jogi visszaélésekről,

| — | tekintettel az Uniónak a homoszexuális férfiakkal szemben Csecsenföldön elkövetett emberi jogi visszaélésekről szóló, 2017. április 19-i helyi nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Uniónak a homoszexuális férfiakkal szemben Csecsenföldön elkövetett emberi jogi visszaélésekről szóló, 2017. április 19-i helyi nyilatkozatára,

| — | tekintettel a homoszexuális férfiak csecsen kormány általi letartóztatásáról és meggyilkolásáról folyamatosan érkező hírekről szóló, az EBESZ 2017. április 27-i Állandó Tanácsán kiadott európai uniós nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a homoszexuális férfiak csecsen kormány általi letartóztatásáról és meggyilkolásáról folyamatosan érkező hírekről szóló, az EBESZ 2017. április 27-i Állandó Tanácsán kiadott európai uniós nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Egyesült Államok Külügyminisztériumának szóvivője által 2017. április 7-én kibocsátott nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Államok Külügyminisztériumának szóvivője által 2017. április 7-én kibocsátott nyilatkozatra,

| — | tekintettel az EBESZ Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala (ODIHR) igazgatója által 2017. április 13-án kiadott nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EBESZ Demokratikus Intézmények és Emberi Jogok Hivatala (ODIHR) igazgatója által 2017. április 13-án kiadott nyilatkozatra,

| — | tekintettel Federica Mogherini, a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője és Szergej Lavrov orosz külügyminiszter 2017. április 24-i közös sajtótájékoztatójára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Federica Mogherini, a Bizottság alelnöke/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője és Szergej Lavrov orosz külügyminiszter 2017. április 24-i közös sajtótájékoztatójára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel a Novaja Gazeta független orosz napilapban 2017. április 1-jén megjelent cikk arról számolt be, hogy az Oroszországi Föderációhoz tartozó Csecsen Köztársaságban a csecsen elnök, Ramzan Kadirov közvetlen utasítására állítólag a köztársaság hatóságai és biztonsági erői által végrehajtott összehangolt kampány részeként több mint száz homoszexuális vagy homoszexuálisnak vélt férfit raboltak el és vettek őrizetbe; |
| --- | --- |

A.

mivel a Novaja Gazeta független orosz napilapban 2017. április 1-jén megjelent cikk arról számolt be, hogy az Oroszországi Föderációhoz tartozó Csecsen Köztársaságban a csecsen elnök, Ramzan Kadirov közvetlen utasítására állítólag a köztársaság hatóságai és biztonsági erői által végrehajtott összehangolt kampány részeként több mint száz homoszexuális vagy homoszexuálisnak vélt férfit raboltak el és vettek őrizetbe;

| B. | mivel a Novaja Gazeta beszámolói szerint az elrabolt áldozatokat bántalmazták, megkínozták, és arra kényszerítették, hogy feltárják más LMBTI-személyek személyazonosságát; mivel emellett a beszámolók szerint hárman életüket vesztették, két személy a fogság során elszenvedett bánásmód eredményeként, egy személy halálát pedig úgynevezett „becsületbeli gyilkosság” révén saját családja okozta; |
| --- | --- |

B.

mivel a Novaja Gazeta beszámolói szerint az elrabolt áldozatokat bántalmazták, megkínozták, és arra kényszerítették, hogy feltárják más LMBTI-személyek személyazonosságát; mivel emellett a beszámolók szerint hárman életüket vesztették, két személy a fogság során elszenvedett bánásmód eredményeként, egy személy halálát pedig úgynevezett „becsületbeli gyilkosság” révén saját családja okozta;

| C. | mivel az eredeti beszámolókat a Human Rights Watch és a Nemzetközi Válság Csoport egymástól függetlenül megerősítette, és mindkét szervezet helyszíni forrásokat idéz, amelyek megerősítik, hogy a rendőrség és a biztonsági erők homoszexuálisnak vélt férfiakat vettek őrizetbe; |
| --- | --- |

C.

mivel az eredeti beszámolókat a Human Rights Watch és a Nemzetközi Válság Csoport egymástól függetlenül megerősítette, és mindkét szervezet helyszíni forrásokat idéz, amelyek megerősítik, hogy a rendőrség és a biztonsági erők homoszexuálisnak vélt férfiakat vettek őrizetbe;

| D. | mivel a csecsen hatóságok a beszámolók szerint elutasították ezeket az állításokat és nem mutattak hajlandóságot ezek kivizsgálására, illetve a büntetőjogi felelősségre vonásra; |
| --- | --- |

D.

mivel a csecsen hatóságok a beszámolók szerint elutasították ezeket az állításokat és nem mutattak hajlandóságot ezek kivizsgálására, illetve a büntetőjogi felelősségre vonásra;

| E. | mivel az áldozatok nagyrészt nem fordulnak az igazságszolgáltatáshoz, miután félnek a helyi hatóságok bosszújától; mivel a társadalomban jelen lévő erős homofóbia és a hozzátartozók által elkövetett becsületbeli gyilkosságok kockázata miatt a homoszexuális és leszbikus személyek, valamint a homoszexuálisnak vagy leszbikusnak vélt személyek különösen kiszolgáltatottak; |
| --- | --- |

E.

mivel az áldozatok nagyrészt nem fordulnak az igazságszolgáltatáshoz, miután félnek a helyi hatóságok bosszújától; mivel a társadalomban jelen lévő erős homofóbia és a hozzátartozók által elkövetett becsületbeli gyilkosságok kockázata miatt a homoszexuális és leszbikus személyek, valamint a homoszexuálisnak vagy leszbikusnak vélt személyek különösen kiszolgáltatottak;

| F. | mivel az évek óta tartó fenyegetések és elnyomás, valamint az észak-kaukázusi emberi jogi helyzet drámai romlása miatt szinte egyetlen független újságíró vagy emberi jogi aktivista sem dolgozhat a térségben; mivel a kemény intézkedéseket kiderítő Novaja Gazeta hírlapnak dolgozó újságírók a jelentések szerint halálos fenyegetést kaptak a munkájuk miatt; mivel a csecsen hatóságok minden vádat tagadnak, és követelik az újságíróktól, hogy nevezzék meg az általuk megkérdezett áldozatokat; |
| --- | --- |

F.

mivel az évek óta tartó fenyegetések és elnyomás, valamint az észak-kaukázusi emberi jogi helyzet drámai romlása miatt szinte egyetlen független újságíró vagy emberi jogi aktivista sem dolgozhat a térségben; mivel a kemény intézkedéseket kiderítő Novaja Gazeta hírlapnak dolgozó újságírók a jelentések szerint halálos fenyegetést kaptak a munkájuk miatt; mivel a csecsen hatóságok minden vádat tagadnak, és követelik az újságíróktól, hogy nevezzék meg az általuk megkérdezett áldozatokat;

| G. | mivel a szentpétervári és a moszkvai rendőrség letartóztatta azokat az LMBTI-aktivistákat, akik megpróbálták felhívni a figyelmet a meleg férfiak csecsenföldi üldöztetésére, és követelték annak kivizsgálását; |
| --- | --- |

G.

mivel a szentpétervári és a moszkvai rendőrség letartóztatta azokat az LMBTI-aktivistákat, akik megpróbálták felhívni a figyelmet a meleg férfiak csecsenföldi üldöztetésére, és követelték annak kivizsgálását;

| H. | mivel az Oroszországi Föderáció számos nemzetközi emberi jogi megállapodás és – az Európa Tanács tagjaként – az emberi jogok európai egyezménye aláíró fele, ennélfogva köteles garantálni minden olyan személy biztonságát, aki – többek között szexuális irányultsága folytán – veszélynek van kitéve; mivel Oroszország köteles kivizsgálni a csecsen hatóságok által elkövetett bűncselekményeket, és erre megvannak az eszközei; mivel az Oroszországi Föderáció 1993-ban törölte a homoszexualitást a bűncselekmények köréből; |
| --- | --- |

H.

mivel az Oroszországi Föderáció számos nemzetközi emberi jogi megállapodás és – az Európa Tanács tagjaként – az emberi jogok európai egyezménye aláíró fele, ennélfogva köteles garantálni minden olyan személy biztonságát, aki – többek között szexuális irányultsága folytán – veszélynek van kitéve; mivel Oroszország köteles kivizsgálni a csecsen hatóságok által elkövetett bűncselekményeket, és erre megvannak az eszközei; mivel az Oroszországi Föderáció 1993-ban törölte a homoszexualitást a bűncselekmények köréből;

| I. | mivel Putyin elnök megbízta az orosz emberi jogi ombudsmant, Tatjána Moszkalkovát, hogy az állítások kivizsgálásához állítson fel egy munkacsoportot; |
| --- | --- |

I.

mivel Putyin elnök megbízta az orosz emberi jogi ombudsmant, Tatjána Moszkalkovát, hogy az állítások kivizsgálásához állítson fel egy munkacsoportot;

| J. | mivel az LMBTI-személyek a hatályos nemzetközi emberi jogi jogszabályok és Oroszország nemzeti jogszabályai értelmében védelmet élveznek; mivel azonban gyakran külön fellépés szükséges ahhoz, hogy az LMBTI-személyek maradéktalanul élvezhessék emberi jogaikat, miután a szexuális irányultság és a nemi identitás a megkülönböztetés, a zaklatás és az üldözés további kockázatait eredményezheti az iskolákban, a munkahelyeken és a társadalom egészében, továbbá a családokon belül is; mivel a rendőrség, az igazságszolgáltatás és a hatóságok feladata és kötelessége, hogy küzdjenek a megkülönböztetés ezen formái ellen, és fellépjenek a negatív társadalmi megítéléssel szemben; |
| --- | --- |

J.

mivel az LMBTI-személyek a hatályos nemzetközi emberi jogi jogszabályok és Oroszország nemzeti jogszabályai értelmében védelmet élveznek; mivel azonban gyakran külön fellépés szükséges ahhoz, hogy az LMBTI-személyek maradéktalanul élvezhessék emberi jogaikat, miután a szexuális irányultság és a nemi identitás a megkülönböztetés, a zaklatás és az üldözés további kockázatait eredményezheti az iskolákban, a munkahelyeken és a társadalom egészében, továbbá a családokon belül is; mivel a rendőrség, az igazságszolgáltatás és a hatóságok feladata és kötelessége, hogy küzdjenek a megkülönböztetés ezen formái ellen, és fellépjenek a negatív társadalmi megítéléssel szemben;

| K. | mivel az Európai Unió Tanácsának az LMBTI-személyekre vonatkozó iránymutatásai proaktív megközelítést írnak elő az Unió küldöttségei és a tagállamok nagykövetségei számára az LMBTI-személyek jogainak előmozdítása tekintetében; mivel a fenti iránymutatások kimondják, hogy elsőbbséget élvez az LMBTI-személyekkel szembeni gyűlölet táplálta erőszak elleni küzdelem és az LMBTI-személyek emberi jogait védelmezők támogatása; |
| --- | --- |

K.

mivel az Európai Unió Tanácsának az LMBTI-személyekre vonatkozó iránymutatásai proaktív megközelítést írnak elő az Unió küldöttségei és a tagállamok nagykövetségei számára az LMBTI-személyek jogainak előmozdítása tekintetében; mivel a fenti iránymutatások kimondják, hogy elsőbbséget élvez az LMBTI-személyekkel szembeni gyűlölet táplálta erőszak elleni küzdelem és az LMBTI-személyek emberi jogait védelmezők támogatása;

| L. | mivel 2017. március 7-én Oroszország jogszabályt fogadott el, amelynek értelmében a családon belüli erőszak már nem minősül bűncselekménynek, és a családon belüli bántalmazást bűncselekmény helyett közigazgatási vétséggé változtatta, amely enyhébb szankciókkal sújtja az elkövetőket; mivel az Európai Parlament a 2017. március 13–16-i strasbourgi plenáris ülésén megvitatta a kérdést; |
| --- | --- |

L.

mivel 2017. március 7-én Oroszország jogszabályt fogadott el, amelynek értelmében a családon belüli erőszak már nem minősül bűncselekménynek, és a családon belüli bántalmazást bűncselekmény helyett közigazgatási vétséggé változtatta, amely enyhébb szankciókkal sújtja az elkövetőket; mivel az Európai Parlament a 2017. március 13–16-i strasbourgi plenáris ülésén megvitatta a kérdést;

| 1. | mélységes aggodalmának ad hangot a homoszexuális (illetve annak vélt) férfiaknak az Oroszországi Föderációhoz tartozó Csecsen Autonóm Köztársaságban történő önkényes fogva tartásáról és kínzásáról szóló beszámolók miatt; felszólítja a hatóságokat, hogy vessenek véget ennek az üldözési kampánynak, azonnal bocsássák szabadon a jogellenesen még fogva tartott személyeket, gondoskodjanak az áldozatok és az ezen az ügyön dolgozó emberi jogi aktivisták és újságírók jogi és fizikai védelméről, és tegyék lehetővé a nemzetközi emberi jogi szervezetek számára, hogy hiteles módon kivizsgálhassák az állítólagos bűncselekményeket; |
| --- | --- |

1.

| 2. | elítéli a csecsen kormány szóvivőjének összes olyan nyilatkozatát, amely helyesli az LMBTI-személyek elleni erőszakot és ilyen cselekményekre uszít, ideértve azt a nyilatkozatot is, amelyben tagadja, hogy homoszexuális személyek élnének Csecsenföldön, és kétségbe vonja a jelentést, egyszerűen hazugságnak és abszolút félretájékoztatásnak minősítve azt; elítéli, hogy a helyi hatóságok nem mutatnak hajlandóságot az egyes személyek elleni, kizárólag szexuális irányultságukon alapuló súlyos jogsértések kivizsgálására és büntetőeljárás alá vonására, és emlékezteti a hatóságokat, hogy a gyülekezési, egyesülési és véleménynyilvánítási szabadsághoz való jogok egyetemes jogok, és mindenkire vonatkoznak; felszólít az illegálisan fogva tartott személyek azonnali szabadon bocsátására; sürgeti az orosz hatóságokat az áldozatok, valamint az ezen ügyön dolgozó emberijog-védők és újságírók jogi és fizikai védelmének biztosítására; |
| --- | --- |

2.

| 3. | megjegyzi, hogy Putyin elnök utasította az orosz belügyminisztert és a szövetségi ügyészt a csecsen események kivizsgálására, és felszólítja a Bizottságot, a tagállamokat és az Európa Tanácsot, hogy nyújtsanak anyagi támogatást és tanácsadást az orosz hatóságoknak ehhez a vizsgálathoz; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felhívja a csecsen és az orosz hatóságokat, hogy tartsák be a nemzeti jogszabályokat és a nemzetközi kötelezettségvállalásokat, védelmezzék a jogállamiságot és az egyetemes emberi jogi normákat, mozdítsák elő az egyenlőséget és a megkülönböztetésmentességet – az LMBTI-személyek esetében is –, és ezt támasszák alá olyan intézkedésekkel, mint például az egyenlőségen és a megkülönböztetésmentességen alapuló tolerancia és befogadás kultúrájának előmozdítására irányuló figyelemfelkeltő kampányok; azonnali védőintézkedéseket szorgalmaz a kiszolgáltatott helyzetben lévő potenciális áldozatok számára, valamint teljes körű rehabilitációt a kínzásnak áldozatul esettek számára; |
| --- | --- |

4.

| 5. | sajnálatának ad hangot amiatt, hogy a régióban széles körben elterjedt az emberi jogok megsértése és a büntetlenség kultúrája, ami lehetővé teszi e cselekedetek véghezvitelét, és felszólít jogi és egyéb intézkedések kidolgozására a civil társadalommal együttműködésben az ilyen erőszakos cselekmények megakadályozása, valamint az elkövetők nyomon követése és bíróság elé állítása érdekében; hangsúlyozza, hogy Oroszországot és kormányát terheli a végső felelősség e cselekmények kivizsgálása, az elkövetők bíróság elé állítása és valamennyi orosz állampolgár törvénytelen visszaélésekkel szembeni védelme vonatkozásában; |
| --- | --- |

5.

| 6. | sürgősséggel azonnali, független, objektív és alapos nyomozás lefolytatására szólít fel a bebörtönzések, a kínzások és a gyilkosságok ügyében annak érdekében, hogy értelmi szerzőiket és kivitelezőiket bíróság elé állítsák, és véget vessenek a büntetlenségnek; üdvözli e tekintetben az ügyet kivizsgáló orosz emberi jogi ombudsman vezetése alatti munkacsoport felállítását; felszólítja az orosz hatóságokat, hogy utasítsák az ügyészséget, hogy nyújtson valódi névtelenséget és más védelmet a melegellenes csecsen tisztogatás áldozatai, szemtanúi és ezek családtagjai számára, hogy részt vehessenek a nyomozásban; felhívja az Oroszországban lévő uniós küldöttségeket és a tagállamok nagykövetségeit és konzulátusait, hogy aktívan kövessék nyomon a vizsgálatot, továbbá fokozzák erőfeszítéseiket a jelenleg veszélyben lévő áldozatokkal, LMBTI-személyekkel, újságírókkal és emberijog-védőkkel való kapcsolattartás érdekében; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felhívja a Bizottságot, hogy működjön együtt a nemzetközi emberi jogi szervezetekkel és az orosz civil társadalommal, támogassa azokat, akik elmenekültek Csecsenföldről és hozza nyilvánosságra ezt a visszaélést elősegítő kampányt; felhívja továbbá a tagállamokat, hogy az európai és a nemzeti joggal összhangban könnyítsék meg a menedékjog iránti kérelemre vonatkozó eljárást az ilyen áldozatok, újságírók és emberijog-védők esetében; |
| --- | --- |

7.

| 8. | üdvözli és elismeri az EU számos küldöttségvezetője és személyzete, valamint a tagállamok nagykövetei és személyzeteik által az LMBTI-személyek emberi jogaiért küzdő aktivisták támogatása, valamint a megkülönböztetésmentesség és az egyenlő jogok hirdetése terén tett erőfeszítéseit; felkéri az EU küldöttségvezetőit és az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) személyzetének többi tagját, hogy – egyebek mellett a nagykövetek szeptemberben sorra kerülő éves találkozóján is – konzultáljanak a Parlamenttel és a megfelelő EP-képviselőkkel, ha kérdéseik merülnek fel, vagy tájékoztatni kívánják a Parlamentet; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy uniós küldöttségek és a tagállami képviseletek ismerjék és végrehajtsák az LMBTI-személyek emberi jogaival kapcsolatos iránymutatásokat; ezzel összefüggésben kéri az EKSZ-t és a Bizottságot, hogy az iránymutatások még inkább stratégiai jellegű és módszeresebb végrehajtását szorgalmazza – ideértve a figyelemfelhívást és az uniós személyzet számára ehhez kapcsolódó képzések nyújtását is harmadik országokban – annak érdekében, hogy a harmadik országokkal folytatott politikai és az emberi jogi párbeszédek keretében és a többoldalú fórumokon ténylegesen foglalkozzanak az LMBTI személyek jogainak kérdésével, kéri továbbá a civil társadalom erőfeszítéseinek támogatását; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nyomatékosan hangsúlyozza, hogy az iránymutatások végrehajtását egyértelmű referenciaértékek segítségével folyamatosan értékelni kell; sürgeti a Bizottságot, hogy végezzen és tegyen közzé alapos értékelést az iránymutatásoknak az összes harmadik országban működő uniós küldöttségek és tagállami diplomáciai képviseletek általi végrehajtásáról, hogy kimutassa és orvosolja a végrehajtással kapcsolatos eltéréseket és hiányosságokat; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mélységesen sajnálja, hogy az Oroszországi Föderáció 2016 júniusában az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának a szexuális irányultságon és a nemi identitáson alapuló erőszak és megkülönböztetés elleni védelemről szóló állásfoglalása ellen szavazott; |
| --- | --- |

10.

| 11. | emlékezteti az orosz és a csecsen hatóságokat, hogy a regionális, a kulturális és a vallási értékrendeket nem lehet egyének vagy csoportok – többek között a szexualitás vagy a nemi identitás alapján történő – megkülönböztetése, az ellenük alkalmazott erőszak, kínzás és/vagy fogva tartás jóváhagyása vagy az abban való részvétel ürügyeként használni; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aggodalommal állapítja meg és visszalépésnek tekinti, hogy Oroszország új jogszabályokat fogadott el a családon belüli, többek között a gyermekek elleni erőszakról; hangsúlyozza, hogy a családon belüli erőszakot toleráló jogszabályok súlyos következményekkel járhatnak mind az áldozatokra, mind a társadalom egészére nézve; felhívja a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy továbbra is mozdítsák elő a nemi alapú erőszak valamennyi formájának, többek között a családon belüli erőszaknak, a felszámolását, a kiszolgáltatott helyzetben lévők védelmezését és az áldozatok támogatását Európán belül és kívül egyaránt; |
| --- | --- |

12.

| 13. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak és a Bizottságnak, az Európa Tanács főtitkárának, az ENSZ emberi jogi főbiztosának, az Orosz Föderáció kormányának és parlamentjének, valamint a csecsen hatóságoknak. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  HL C 93., 2017.3.24., 21. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0502.

---

2017. június 1., csütörtök

| 30.8.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 307/144 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 307/144

---

P8_TA(2017)0234

A növekedést, a versenyképességet és a kohéziót célzó internetkapcsolat: a gigabit alapú európai társadalom és az 5G

Az Európai Parlament 2017. június 1-jei állásfoglalása a növekedést, a versenyképességet és a kohéziót célzó internetkapcsolatról: a gigabitalapú európai társadalom és az 5G (2016/2305(INI))

(2018/C 307/23)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság „Az összekapcsoltság a versenyképes digitális egységes piac szolgálatában: Úton a gigabitalapú európai információs társadalom felé” című, 2016. szeptember 14-i közleményére (COM(2016)0587) és a közleményt kísérő szolgálati munkadokumentumra (SWD(2016)0300), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Az összekapcsoltság a versenyképes digitális egységes piac szolgálatában: Úton a gigabitalapú európai információs társadalom felé” című, 2016. szeptember 14-i közleményére (COM(2016)0587) és a közleményt kísérő szolgálati munkadokumentumra (SWD(2016)0300),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 9. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 9. cikkére,

| — | tekintettel a Bizottság „5G Európa számára: cselekvési terv” című, 2016. szeptember 14-i közleményére (COM(2016)0588) és a közleményt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2016)0306), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „5G Európa számára: cselekvési terv” című, 2016. szeptember 14-i közleményére (COM(2016)0588) és a közleményt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2016)0306),

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Elektronikus Hírközlési Kódex létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló, 2016. szeptember 14-i javaslatára (COM(2016)0590), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Elektronikus Hírközlési Kódex létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló, 2016. szeptember 14-i javaslatára (COM(2016)0590),

| — | tekintettel a Bizottságnak az 1316/2013/EU és a 283/2014/EU rendeletnek az internetkapcsolat helyi közösségekben történő előmozdítása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló, 2016. szeptember 14-i javaslatára (COM(2016)0589), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az 1316/2013/EU és a 283/2014/EU rendeletnek az internetkapcsolat helyi közösségekben történő előmozdítása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló, 2016. szeptember 14-i javaslatára (COM(2016)0589),

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületének létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló, 2016. szeptember 14-i javaslatára (COM(2016)0591), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületének létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló, 2016. szeptember 14-i javaslatára (COM(2016)0591),

| — | tekintettel a Bizottság „Európai digitális egységes piaci stratégia” című, 2015. május 6-i közleményére (COM(2015)0192) és a közleményt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2015)0100), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Európai digitális egységes piaci stratégia” című, 2015. május 6-i közleményére (COM(2015)0192) és a közleményt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2015)0100),

| — | tekintettel a Bizottság „Úton a prosperáló, adatközpontú gazdaság felé” című, 2014. július 2-i közleményére (COM(2014)0442), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Úton a prosperáló, adatközpontú gazdaság felé” című, 2014. július 2-i közleményére (COM(2014)0442),

| — | tekintettel „Az európai ipar digitalizálása, a digitális egységes piac előnyeinek teljes körű kiaknázása” című, 2016. április 19-i bizottsági közleményre (COM(2016)0180), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai ipar digitalizálása, a digitális egységes piac előnyeinek teljes körű kiaknázása” című, 2016. április 19-i bizottsági közleményre (COM(2016)0180),

| — | tekintettel a többéves rádióspektrum-politikai program létrehozásáról szóló, 2012. március 14-i 243/2012/EU európai parlamenti és tanácsi határozatra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a többéves rádióspektrum-politikai program létrehozásáról szóló, 2012. március 14-i 243/2012/EU európai parlamenti és tanácsi határozatra (1),

| — | tekintettel a Bizottság „Célravezető és hatásos szabályozás program (REFIT): eredmények és következő lépések” című 2013. október 2-i közleményéhez (COM(2013)0685) fűzött mellékletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Célravezető és hatásos szabályozás program (REFIT): eredmények és következő lépések” című 2013. október 2-i közleményéhez (COM(2013)0685) fűzött mellékletre,

| — | tekintettel a Bizottság „Ikt-szabványosítási prioritások a digitáls egységes piac érdekében” című, 2016. április 19-i közleményére (COM(2016)0176), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Ikt-szabványosítási prioritások a digitáls egységes piac érdekében” című, 2016. április 19-i közleményére (COM(2016)0176),

| — | tekintettel „A digitális egységes piaci intézkedéscsomag megvalósítása felé” című, 2016. január 19-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A digitális egységes piaci intézkedéscsomag megvalósítása felé” című, 2016. január 19-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a Bizottságnak a 470–790 MHz-es frekvenciasáv Unión belüli használatáról szóló, európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló, 2016. február 2-i javaslatára (COM(2016)0043), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a 470–790 MHz-es frekvenciasáv Unión belüli használatáról szóló, európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló, 2016. február 2-i javaslatára (COM(2016)0043),

| — | tekintettel az Európai Tanács 2016. június 28-i következtetéseire (EUCO 26/16), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2016. június 28-i következtetéseire (EUCO 26/16),

| — | tekintettel a Bizottság „Megnyíló oktatás: mindenki számára elérhető innovatív oktatás és tanulás az új technológiák és a nyitott oktatási segédanyagok révén” című, 2013. szeptember 25-i közleményére (COM(2013)0654), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Megnyíló oktatás: mindenki számára elérhető innovatív oktatás és tanulás az új technológiák és a nyitott oktatási segédanyagok révén” című, 2013. szeptember 25-i közleményére (COM(2013)0654),

| — | tekintettel az „Űrstratégia Európa számára” című, 2016. október 26-i bizottsági közleményre (COM(2016)0705), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Űrstratégia Európa számára” című, 2016. október 26-i bizottsági közleményre (COM(2016)0705),

| — | tekintettel a munkavállalók fizikai tényezők (elektromágneses terek) által okozott kockázatoknak való expozíciójára vonatkozó egészségügyi és biztonsági minimumkövetelményekről (20. egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikke (1) bekezdésének értelmében) és a 2004/40/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. június 26-i 2013/35/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkavállalók fizikai tényezők (elektromágneses terek) által okozott kockázatoknak való expozíciójára vonatkozó egészségügyi és biztonsági minimumkövetelményekről (20. egyedi irányelv a 89/391/EGK irányelv 16. cikke (1) bekezdésének értelmében) és a 2004/40/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. június 26-i 2013/35/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „Az összekapcsoltság a versenyképes digitális egységes piac szolgálatában: Úton a gigabitalapú európai információs társadalom felé” című bizottsági közleményre adott véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „Az összekapcsoltság a versenyképes digitális egységes piac szolgálatában: Úton a gigabitalapú európai információs társadalom felé” című bizottsági közleményre adott véleményére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság, a Regionális Fejlesztési Bizottság, illetve a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A8-0184/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság, a Regionális Fejlesztési Bizottság, illetve a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A8-0184/2017),

| A. | mivel az 5G a gigabitalapú társadalom alapköve lesz, és a jövő mobiltávközlő technológiáiban a normát jelenti majd, továbbá az innováció mozgatórugója lesz, amely forradalmi változást eredményez majd a gazdaságban, és új alkalmazási eseteket, magas színvonalú szolgáltatásokat és termékeket, bevételi forrásokat és üzleti modelleket fog létrehozni, és mivel várhatóan megnöveli az ipar versenyképességét és elégedettséggel tölti el a fogyasztókat; |
| --- | --- |

A.

mivel az 5G a gigabitalapú társadalom alapköve lesz, és a jövő mobiltávközlő technológiáiban a normát jelenti majd, továbbá az innováció mozgatórugója lesz, amely forradalmi változást eredményez majd a gazdaságban, és új alkalmazási eseteket, magas színvonalú szolgáltatásokat és termékeket, bevételi forrásokat és üzleti modelleket fog létrehozni, és mivel várhatóan megnöveli az ipar versenyképességét és elégedettséggel tölti el a fogyasztókat;

| B. | mivel a gazdasági növekedéshez és a globális versenyképesség megőrzéséhez Európának mindenképpen vezető szerepet kell betöltenie az 5G technológiában, ehhez viszont európai szintű koordinációra és tervezésre van szükség, és mivel a lemaradással a munkahelyeket, az innovációt és a tudást tesszük kockára; |
| --- | --- |

B.

mivel a gazdasági növekedéshez és a globális versenyképesség megőrzéséhez Európának mindenképpen vezető szerepet kell betöltenie az 5G technológiában, ehhez viszont európai szintű koordinációra és tervezésre van szükség, és mivel a lemaradással a munkahelyeket, az innovációt és a tudást tesszük kockára;

| C. | mivel az 5G és az 5G-alkalmazások a nagyon nagy sebességű internetkapcsolat biztosításával új üzleti modelleket teremtenek, és ez valamennyi ágazatban – nem utolsósorban a közlekedés, az energia, a pénzügyek és az egészségügy területén – utat nyit az innováció előtt; mivel e tekintetben Európa nem engedheti meg magának, hogy lemaradjon, hiszen az 5G lesz a jövőbeli növekedés és innováció motorja; |
| --- | --- |

C.

mivel az 5G és az 5G-alkalmazások a nagyon nagy sebességű internetkapcsolat biztosításával új üzleti modelleket teremtenek, és ez valamennyi ágazatban – nem utolsósorban a közlekedés, az energia, a pénzügyek és az egészségügy területén – utat nyit az innováció előtt; mivel e tekintetben Európa nem engedheti meg magának, hogy lemaradjon, hiszen az 5G lesz a jövőbeli növekedés és innováció motorja;

| D. | mivel az 5G-hálózatok felépítése számottevően el fog térni az előző generációs hálózatokétól annak érdekében, hogy megfeleljen a nagyon nagy kapacitású hálózatoktól várt üzleti és teljesítőképességi követelményeknek, különös tekintettel a késleltetésre, a lefedettségre és a megbízhatóságra; |
| --- | --- |

D.

mivel az 5G-hálózatok felépítése számottevően el fog térni az előző generációs hálózatokétól annak érdekében, hogy megfeleljen a nagyon nagy kapacitású hálózatoktól várt üzleti és teljesítőképességi követelményeknek, különös tekintettel a késleltetésre, a lefedettségre és a megbízhatóságra;

| E. | mivel az 5G felépítésének eredményeként a mobil és a vezetékes hálózatok egyre inkább konvergálnak; mivel ezért a nagyon nagy kapacitású vezetékes hálózatok kiépítése részben kielégíti majd a végfelhasználókhoz a lehető legközelebb lévő, vezeték nélküli sűrű 5G-hálózat felhordó hálózat iránti igényeit; |
| --- | --- |

E.

mivel az 5G felépítésének eredményeként a mobil és a vezetékes hálózatok egyre inkább konvergálnak; mivel ezért a nagyon nagy kapacitású vezetékes hálózatok kiépítése részben kielégíti majd a végfelhasználókhoz a lehető legközelebb lévő, vezeték nélküli sűrű 5G-hálózat felhordó hálózat iránti igényeit;

| F. | mivel az európai társadalom és az európai gazdaság jövője nagyban függ az 5G infrastruktúrától, amelynek hatása messze túlmutat majd a meglévő infrastruktúrán, azzal a céllal, hogy színvonalas és gyorsabb, mindenki számára megfizethető és mindenhol és mindig rendelkezésre álló kommunikációs szolgáltatást nyújtson; |
| --- | --- |

F.

mivel az európai társadalom és az európai gazdaság jövője nagyban függ az 5G infrastruktúrától, amelynek hatása messze túlmutat majd a meglévő infrastruktúrán, azzal a céllal, hogy színvonalas és gyorsabb, mindenki számára megfizethető és mindenhol és mindig rendelkezésre álló kommunikációs szolgáltatást nyújtson;

| G. | mivel a digitalizálás nagy iramban, globális szinten gyorsul, és egyetemes lefedettségű, magas színvonalú távközlési hálózatokba történő beruházást tesz szükségessé; mivel e tekintetben az említett igényeknek megfelelő rádióspektrumnak idejében rendelkezésre kell állnia; |
| --- | --- |

G.

mivel a digitalizálás nagy iramban, globális szinten gyorsul, és egyetemes lefedettségű, magas színvonalú távközlési hálózatokba történő beruházást tesz szükségessé; mivel e tekintetben az említett igényeknek megfelelő rádióspektrumnak idejében rendelkezésre kell állnia;

| H. | mivel egyre fontosabb, hogy minden polgár mobil és a vezeték nélküli internetkapcsolattal rendelkezzen, hiszen az innovatív szolgáltatásokat és alkalmazásokat nem helyhez kötve használják, és mivel ezt egy jövőorientált digitális szakpolitikának figyelembe kell vennie; |
| --- | --- |

H.

mivel egyre fontosabb, hogy minden polgár mobil és a vezeték nélküli internetkapcsolattal rendelkezzen, hiszen az innovatív szolgáltatásokat és alkalmazásokat nem helyhez kötve használják, és mivel ezt egy jövőorientált digitális szakpolitikának figyelembe kell vennie;

| I. | mivel az 5G-hálózat bevezetése főként magánberuházások révén fog megvalósulni, és ehhez az Európai Elektronikus Hírközlési Kódexnek (EEHK) olyan szabályozási környezetet kell kialakítania, amely előmozdítja a biztonságot, a versenyt és a beruházást; mivel ehhez az adminisztratív feltételek egyszerűsítésére lesz szükség, például mikrocellák telepítésére a szigorú és kellő időben történő spektrumharmonizáció és a nagyon nagy kapacitású hálózat fejlesztése érdekében, ahogyan ezt az Európai Elektronikus Hírközlési jelenleg javasolja; |
| --- | --- |

I.

mivel az 5G-hálózat bevezetése főként magánberuházások révén fog megvalósulni, és ehhez az Európai Elektronikus Hírközlési Kódexnek (EEHK) olyan szabályozási környezetet kell kialakítania, amely előmozdítja a biztonságot, a versenyt és a beruházást; mivel ehhez az adminisztratív feltételek egyszerűsítésére lesz szükség, például mikrocellák telepítésére a szigorú és kellő időben történő spektrumharmonizáció és a nagyon nagy kapacitású hálózat fejlesztése érdekében, ahogyan ezt az Európai Elektronikus Hírközlési jelenleg javasolja;

| J. | mivel a közkezdeményezések – például az 5G Európában 2020-ig történő megvalósítására irányuló köz-magán társulásra (PPP) vonatkozó, 2013. évi bizottsági kezdeményezés, amely mögött 700 millió EUR közfinanszírozás áll – mellett versenypiacra van szükség, ahol jövőbiztos hozzáférés-szabályozás és spektrumkoordináció érvényesül, és ez fokozni fogja az innovációt és a szükséges infrastrukturális magánberuházásokat; |
| --- | --- |

J.

mivel a közkezdeményezések – például az 5G Európában 2020-ig történő megvalósítására irányuló köz-magán társulásra (PPP) vonatkozó, 2013. évi bizottsági kezdeményezés, amely mögött 700 millió EUR közfinanszírozás áll – mellett versenypiacra van szükség, ahol jövőbiztos hozzáférés-szabályozás és spektrumkoordináció érvényesül, és ez fokozni fogja az innovációt és a szükséges infrastrukturális magánberuházásokat;

| K. | mivel az 5G kiépítésének olyan más projektek kiegészítéseképpen – nem pedig a rovására – kell történnie, amelyek célja, hogy a vidéki és a legelszigeteltebb európai területeken növeljék az internetkapcsolatot; |
| --- | --- |

K.

mivel az 5G kiépítésének olyan más projektek kiegészítéseképpen – nem pedig a rovására – kell történnie, amelyek célja, hogy a vidéki és a legelszigeteltebb európai területeken növeljék az internetkapcsolatot;

| L. | mivel az 5G és a gigabitalapú társadalom megvalósítása megköveteli a kimunkált menetrendet, az igényekhez igazodó, időtálló, régiónkénti és ágazatonkénti értékelésen alapuló, technológiasemleges megközelítést, a tagállamok közötti koordinálást, az összes érdekelt fél együttműködését és megfelelő beruházásokat annak érdekében, hogy a szükséges időkereten belül minden feltétel teljesüljön, és hogy az 5G és a gigabitalapú társadalom valamennyi uniós polgár számára elérhető legyen; |
| --- | --- |

L.

mivel az 5G és a gigabitalapú társadalom megvalósítása megköveteli a kimunkált menetrendet, az igényekhez igazodó, időtálló, régiónkénti és ágazatonkénti értékelésen alapuló, technológiasemleges megközelítést, a tagállamok közötti koordinálást, az összes érdekelt fél együttműködését és megfelelő beruházásokat annak érdekében, hogy a szükséges időkereten belül minden feltétel teljesüljön, és hogy az 5G és a gigabitalapú társadalom valamennyi uniós polgár számára elérhető legyen;

I.   
  5G jövőkép – a generációs váltás igénye

| 1. | üdvözli a Bizottság arra vonatkozó javaslatát, hogy készüljön 5G cselekvési terv, melynek célja, hogy az Unió világelsővé váljon a szabványosított 5G-hálózatok telepítésében 2020 és 2025 között, a technológiailag versenyképesebb és inkluzívabb európai gigabitalapú társadalommal kapcsolatos szélesebb körű, fejlett stratégia keretében; véleménye szerint ennek elérése érdekében alapvető fontosságú a tagállamok megfelelő koordinálása a 4G esetében tapasztalt késedelmeknek (amelyek eredményeképpen ennek a technológiának a lefedettségi szintje jelenleg 86 %, a vidéki területeken pedig csupán 36 %) az 5G elterjedése során való megelőzése érdekében; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kiemeli, hogy a Bizottság szerint az 5G Európai Unióban való kiépítésére irányuló cselekvési terv „lehetőséget teremt kétmillió munkahely létrehozására”, valamint fellendítheti az európai gazdaságot, és csökkentheti a magas, különösen a fiatalokat érintő munkanélküliségi arányt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hangsúlyozza, hogy az 5G PPP jelenleg a leghaladóbb kezdeményezés a világon az 5G és az abból eredő új alkalmazások területén; úgy véli, hogy a kutatás-fejlesztési és iparfejlesztési szinergiák elősegítése előnyös, de az 5G kiépítésének társadalmi hatásaira tekintettel úgy véli, hogy az lenne igazságos, ha ehhez a PPP-hez a fogyasztók képviselői és a civil társadalom is csatlakozhatna; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza, hogy rendkívül fontos az ambiciózus és előretekintő uniós spektrumfelosztási menetrend ahhoz, hogy Európa vezető szerepet töltsön be az 5G technológia fejlesztésében; üdvözli e tekintetben a Bizottság által az „5G Európa számára: cselekvési terv” című közleményben javasolt intézkedéseket, és ezeket az 5G sikeres uniós megvalósításához szükséges minimumkövetelményeknek tekinti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hangsúlyozza, hogy a magánberuházásokat infrastruktúra-orientált szakpolitikával és szabályozási környezettel kell támogatni, amelyek a kiszámíthatóságot és az egyértelműséget hivatottak elősegíteni, továbbá amelyek célja a verseny előmozdítása a végfelhasználók érdekében, és nem szabad a beruházásokat túlzottan ambiciózus közfinanszírozási rendszerekkel késleltetni, amelyek akadályozhatják az 5G bevezetését; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza a tudományos élet, a kutatóintézetek, a magánszektor és a közszektor közötti kutatási és fejlesztési együttműködés fontosságát az 5G mobiltávközléssel kapcsolatban; rámutat arra, hogy e tekintetben pozitív példa az 5G-vel kapcsolatos PPP, és ösztönzi az Európai Bizottságot, hogy továbbra is vonjon be minden érintett ágazatot ebbe a folyamatba; |
| --- | --- |

6.

| 7. | úgy véli, hogy Európa számára hasznos a digitális gazdaság irányába történő további átalakulás, ahol a digitalizálás a szélesebb körű lefedettség, internetkapcsolat és a gyorsabb sebesség formájában valósul meg, 2020-ig a GDP teljes növekedésének 40 %-át adja majd, és 13-szor gyorsabban növekszik a teljes GDP-nél; |
| --- | --- |

7.

| 8. | üdvözli és támogatja a gigabitalapú társadalomra vonatkozó azon középtávú célokat, hogy valamennyi európai fogyasztó legalább 100Mbps – 1 Gbps-re gyorsítható – hálózati sebességgel rendelkezzen, és ez a főbb társadalmi-gazdasági hajtóerők, például a közszolgáltatások nyújtói, az erősen digitalizált vállalkozások, főbb közlekedési csomópontok, pénzügyi intézmények és iskolák esetében hosszú távon 100 Gbps-re növekedjen; szorgalmazza a sűrű száloptikás felhordó infrastruktúra üzembe helyezésének, a beruházások ösztönzéséért és a magas színvonalú végfelhasználói tapasztalatokért folyó verseny prioritásként való kezelését; emlékeztet, hogy az Unió lemaradt a digitális menetrend hálózati kapcsolódásra vonatkozó 2020. évi célkitűzései terén, amely tekintetben különösen nyugtalanító a vidéki és távoli területek elmaradottsága; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza, hogy biztosítani kell, hogy a lehető legtöbb uniós polgár – a távoli területeken élő polgárokat is beleértve – számára rendelkezésre álljon a gigabitalapú társadalomra jellemző összekapcsolhatóság; |
| --- | --- |

9.

| 10. | határozottan támogatja az 5G-hálózathoz való hozzáférés 2025-ig történő biztosítására irányuló erőfeszítéseket az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközzel (CEF) és a transzeurópai közlekedési hálózatokkal (TEN-T) összekapcsolt tömegközlekedési hálózatokon alapuló intermodális szállítási útvonalak mentén, és arra számít, hogy ezt majd mind a városi, mind a vidéki területeken, valamint a fontosabb idegenforgalmi központokban és a turisztikai látványosságok közelében az egész Unióra kiterjedő, teljes hozzáférés követi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | megállapítja, hogy továbbra is fejleszteni kell a negyedik generációs mobilhálózatok/LTE lefedettségét, mivel az Európai Unió e tekintetben lemarad az USA, Dél-Korea és Japán mögött, és hogy az 5G cselekvési terv lehetőséget kell, hogy kínáljon arra, hogy a 4G bevezetésének hibáiból tanuljunk; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rámutat, hogy az 5G rádiós hozzáférésnek nagyon széles frekvenciatartományban kell működőképesnek lennie, kevesebb mint 1GHz-től 100GHz-ig, ideértve a 300GHz-es maximális potenciállal rendelkező felhordó hálózatokat; megjegyzi, hogy a 3–6 GHz-es és a 6 GHz feletti frekvenciáknak rendkívül nagy adatátviteli sebességet és rendkívüli kapacitást kel nyújtaniuk a sűrűn lakott területeken; tudomásul veszi, hogy a nagy frekvenciasávot használó 5G-rendszereknek igen sűrű hálózati infrastruktúrára van szükségük, amelyek mikrocellás hozzáférésen alapulnak, ami választást követel meg az alkalmazandó spektrumsávok tekintetében, vagy pedig a spektrumsávokon való megosztozás lehetőségét teszi szükségessé; |
| --- | --- |

12.

| 13. | hangsúlyozza, hogy a letöltési sebességek önmagukban nem tudják kielégíteni egy olyan gigabitalapú társadalom internetkapcsolatra vonatkozó jövőbeli igényeit, amely nagyon nagy kapacitású hálózatokkal kapcsolatos infrastrukturális célt követne, minthogy ezek a hálózatok eleget tesznek a fel- és letöltési sebességekkel, a késleltetéssel és az ellenálló képességgel kapcsolatos legmagasabb szabványoknak; |
| --- | --- |

13.

| 14. | hangsúlyozza, hogy koherens európai spektrumstratégiára – többek között koordinált tagállami menetrendekre és ütemtervekre – van szükség az 5G jelentette kihívásoknak való megfelelés érdekében, érintve az emberi, a gépek közötti (M2M) és a dolgot internetével folytatott kommunikációt különböző szinteken, pl.: a kapcsolat sebessége, mobilitás, késleltetés, helyfüggetlenség, működési ciklus, megbízhatóság, elérhetőség stb., amely valamennyi tagállamban gördülékeny átmeneti időszakot biztosít az 5G-re történő átálláshoz; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rámutat, hogy az 5G vezeték nélküli hálózatok kiterjesztéséhez szükség van a nagyon nagy kapacitású felhordó hálózatokhoz való hozzáférésre és a spektrum rendelkezésre álló, nem szomszédos részeinek – köztük a 700 Mhz-es sáv – rugalmas és hatékony felhasználására, nagyon eltérő hálózattelepítési módozatokhoz, amihez innovatív spektrumengedélyezési modelleket kell kidolgozni, és egyértelmű hangsúlyt kell helyezni az 5G számára rendelkezésre álló frekvenciasávok regionális alapon történő harmonizációjára; |
| --- | --- |

15.

| 16. | elismeri, hogy a hosszú távú hálózati beruházások biztosításához és a szolgáltatások jobb minőségének garantálásához spektrumengedélyezésre van szükség, amely egyenletes és megbízható spektrumhozzáférést biztosít, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy az engedély nélküli frekvenciasávok tekintetében, valamint a frekvenciasávok megosztásának különféle módszerei tekintetében megfelelőbb jogi védelemre van szükség; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rámutat arra, hogy a koordináció hiánya alapjaiban kockáztatja az 5G kiépítését, ugyanis a kritikus tömeg elérése kulcsfontosságú a beruházások idevonzásában és így az 5G technológia maradéktalan kiaknázásában; |
| --- | --- |

17.

| 18. | megállapítja, hogy az ágazati szereplők részére kiszámítható, egyenlő, a versenyt serkentő feltételeket kell biztosítani, valamint rugalmasságot, hogy megtervezhessék saját hálózatukat, valamint kiválaszthassák beruházási modelljüket és olyan technológiák kombinációját, amelyek biztosítják az 5G kiépítési célkitűzéséhez szükséges összes funkciót, mint például az FTTH-hálózatot, kábelt, műholdas technológiát, wifit, WiGIG-et, G.fast technológiát, 2G-t, masszív MIMO-t, vagy bármilyen más gyors fejlesztési technológiát, amennyiben ezek elősegítik, hogy valamennyi európai polgár kapcsolódhasson a nagyon nagy kapacitású hálózatokhoz; megállapítja, hogy az 5G kiépítéséhez jóval több üvegszálra és sűrűbb vezeték nélküli hálózatra van szükség; |
| --- | --- |

18.

| 19. | tudomásul veszi a „Hálózatfejlesztés a versenyképes digitális egységes piac érdekében” című bizottsági közleményt és a Bizottság „5G Európának” cselekvési tervét, amelyek izgalmas lehetőséget teremtenek a tagállamok számára arra, hogy a kulturális és kreatív területen működő innovátoraik, különösen a kkv-k tovább versengjenek a globális színtéren, és megmutassák vállalkozói és innovatív készségeiket; |
| --- | --- |

19.

II.   
  A gigabitalapú társadalom előnyeinek kiaknázása

| 20. | úgy véli, hogy az 5G többet jelent a mobil széles sáv fejlődésénél, és hogy a jövőbeli digitális világ fő hajtóereje, a mindenütt elérhető ultraszéles sávú infrastruktúra új generációja lesz, amely valamennyi gazdasági ágazatban (közszféra, oktatás, konvergált médiatartalom-szolgáltatás, egészségügyi ellátás, energiaügy, közművek, gyáripar, közlekedés, autóágazat, audiovizuális szolgáltatások, virtuális valóság, online játékok stb.) elősegíti majd a folyamatok átalakulását, és valamennyi polgár életét könnyebbé tevő gyors, interaktív, megbízható és nagy mértékben személyre szabott szolgáltatásokat fog nyújtani; |
| --- | --- |

20.

| 21. | megállapítja, hogy a 4G bevezetésében mutatkozó széttagoltság miatt, amely a tagállamok közötti jelentős különbségekben még továbbra is kézzelfogható – ahogy azt a digitális gazdaság és társadalom fejlettségét mérő 2015. évi mutató (DESI) is illusztrálja –, Európa digitális szempontból nem versenyképes az USA-hoz, Kínához, Japánhoz, Dél-Koreához és a feltörekvő gazdaságokhoz képest; e tekintetben hangsúlyozza, hogy bár Európa eredményeket mutathat fel a digitális fejlesztés területén, az előrelépés üteme lassul, és ez hosszú távon kockáztatja a szükséges beruházásokat és az európai vállalkozási környezet vonzerejét; |
| --- | --- |

21.

| 22. | emlékeztet arra, hogy az 5G bevezetésének fő haszonélvezői végső soron a végfelhasználók kell, hogy legyenek, az 5G technológiák bevezetésével kapcsolatos döntéseknek pedig mindenkor ezt a végső célt kell szem előtt tartania, és megfizethető, megbízható és magas színvonalú szolgáltatásokat kell kínálniuk; |
| --- | --- |

22.

| 23. | megállapítja, hogy a köz- és a magánszektor beruházásai az egész gazdaságban multiplikátorhatást generálnak, és az 5G teljes körű bevezetése a 28 tagállamban – közvetlenül vagy közvetve – akár 2,3 millió munkahelyet is teremthet; |
| --- | --- |

23.

| 24. | megállapítja, hogy az 5G technológiák európai bevezetése várhatóan a mobilgazdaságon messze túlmutató előnyökkel jár, és 2025-ig évente 141,8 milliárd EUR értékű tovagyűrűző hatást válthat ki; |
| --- | --- |

24.

| 25. | hangsúlyozza, hogy az 5G egész EU-ra kiterjedő gyors bevezetésének a sikere a keresletvezérelt új üzleti modellek fejlődésétől függ; hangsúlyozza, hogy rengeteg kezdeményezés kapcsolódik az 5G-re vonatkozó követelmények egyértelműsítéséhez, és ez a vertikális iparágak számára megnehezíti a folyamatban való részvételt; hangsúlyozza ezért, hogy a vertikális iparágakat aktívan és hatékonyan be kell vonni a követelményekkel kapcsolatos folyamatba; |
| --- | --- |

25.

| 26. | hangsúlyozza, hogy a gigabitalapú társadalom piaci szereplők által történő megteremtéséhez elengedhetetlenek a tisztességes verseny és a piaci szereplők számára biztosított egyenlő versenyfeltételek; úgy véli, hogy e tekintetben az „egyforma szolgáltatások, egyforma kockázat, egyforma szabályok” elvét kell alkalmazni; |
| --- | --- |

26.

| 27. | úgy véli, hogy az 5G-alkalmazásokhoz kapcsolódó innováció gyorsítása érdekében a Bizottságnak és a tagállamoknak valamennyi érdekelt féllel együtt meg kell vizsgálniuk a fejlett kísérletek és próbapadok ösztönzésére irányuló lehetséges intézkedéseket; |
| --- | --- |

27.

| 28. | megjegyzi, hogy a gigabitalapú társadalomnak meg kell szüntetnie a digitális szakadékot, és javítania kell az internet-hozzáférést; megállapítja, hogy további beruházásokra van szükség a jelenlegi és jövőbeni technológiák – ezen belül a műholdas technológiák – vidéki és távoli területekre való eljuttatása érdekében; hangsúlyozza, hogy a magán- és közberuházások intelligens ötvözésére van szükség a vidéki és távoli területeken jelentkező digitális szakadék kezelése érdekében; hangsúlyozza, hogy a múltban levont tanulságokat fel kell használni a tagállamok, régiók, valamint a sűrűn lakott térségek és a távoli vidékeken élők közötti egyenlőtlenségek kezelésére, támogatva a földrajzi szempontból kiegyensúlyozott fejlődést; |
| --- | --- |

28.

| 29. | rámutat arra, hogy digitális szakadék nem csupán városok és vidéki térségek között áll fenn, hanem nagymértékben jelen van a tagállamok között is; e tekintetben hangsúlyozza a versenyen alapuló jogalkotási keret és kezdeményezések fontosságát, amelyek ösztönzik az infrastrukturális beruházásokat, fokozzák a piaci szereplők sokféleségét, és megerősítik az európai koordinációt; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rámutat arra, hogy az 5G a hálózati társadalommal kapcsolatos jövőkép megvalósításának alapköve lesz, és növelni fogja az Európai Unióban az életvitel, a tanulás és a munka lehetőségeit, amelyek nélkül a polgárok és a vállalkozások nem aknázhatják ki maradéktalanul a digitális forradalmat; |
| --- | --- |

30.

| 31. | úgy ítéli meg, hogy az 5G intelligens cellák WiFi4EU-rendelettel összhangban történő bevezetésének előmozdítása hozzá fog járulni a digitális és technológiai szakadék csökkentéséhez, és fokozni fogja az 5G-szolgáltatások hozzáférhetőségét valamennyi polgár számára; |
| --- | --- |

31.

| 32. | hangsúlyozza, hogy Európának lépést kell tartania a hatékonyabb ikt-technológiák kínálta technológiai előrelépésekkel és lehetőségekkel, hogy támogathassa a jelenleg kevésbé fejlett régiók társadalmi-gazdasági fejlődését; |
| --- | --- |

32.

| 33. | hangsúlyozza, hogy az 5G technológiai mobilszabvány szolgáltatási potenciáljának maradéktalan kiaknázásához elengedhetetlen a sűrű száloptikás hálózat mint felhordó infrastruktúra; |
| --- | --- |

33.

| 34. | üdvözli a WiFi4EU-kezdeményezést, melynek célja az ingyenes és egyetemes internetelérés támogatása a helyi közösségekben egy uniós finanszírozású, a tagállamok által megvalósított rendszeren keresztül; rámutat arra, hogy a WiFi4EU-kezdeményezés arra irányul, hogy a pénzeszközök földrajzi szempontból kiegyensúlyozott elosztása révén előmozdítsa a régiók közötti digitális befogadást, miközben figyelmet fordít a felhasználók szolgáltatással kapcsolatos tapasztalataira; megállapítja, hogy a hozzáférési sebesség egyre nő, és mivel a többféle vezeték nélküli eszközökkel való használat is növekszik, a WLAN-technológiának meg kell felelnie a végpontok közötti összeköttetéssel kapcsolatos igényeknek; úgy véli, hogy konkrét prioritásokat tartalmazó szakpolitikai keretre van szükség azon akadályok meghaladásához, amelyeket a piac önmagában nem képes leküzdeni; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kéri a Bizottságot, hogy az 5G cselekvési tervben fordítson különös figyelmet a beltéri lefedettségre, és úgy ítéli meg, hogy az 5G-alkalmazások jelentős részét otthon és az irodákban használják majd; emlékeztet a magasabb frekvenciájú hálózatok elégtelen beltéri lefedettségére; javasolja további technológiák, többek között a masszív MIMO, a beltéri ismétlők és a WiGig nagy sebességű wifialkalmazások értékelését a megfelelő beltéri lefedettség biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

35.

| 36. | hangsúlyozza, hogy az 5G technológia fejlesztése alapköve az informatikai hálózati infrastruktúra mindent felölelő intelligens összekapcsolhatóság (intelligens autók, intelligens energiahálózat, intelligens városok, intelligens gyárak, intelligens kormányzás és így tovább) irányába történő átalakításának; meggyőződése, hogy az ultragyors széles sávú internet és az intelligens, hatékony hálózati jellemzők – amelyek szinte azonnali összeköttetést teremtenek az emberek között, az ember és a gép között, illetve a gépek között – át fogják alakítani a végfelhasználói kapcsolatot, amit olyan hálózati paradigmák tesznek lehetővé, mint a mesh hálózat, a hibrid hálózat, a dinamikus hálózatszeletelés és a szoftverizációs technológiák; |
| --- | --- |

36.

| 37. | hangsúlyozza, hogy az 5G-vel kapcsolatban kulcsfontosságú követelmény a hálózati energiafogyasztás csökkentését célzó magas energiahatékonyság; kiemeli, hogy ez elengedhetetlen a működési költségek csökkentéséhez, a vidéki és a távoli térségek hálózati kapcsolatának előmozdításához, továbbá a hálózati hozzáférés fenntartható és erőforráshatékony módon történő biztosításához; |
| --- | --- |

37.

| 38. | hangsúlyozza, hogy az 5G bevezetéséhez – a gigabitalapú társadalommal kapcsolatos célkitűzésekkel összhangban – szükség van a vezetékes hálózatok jelentős fejlesztésére és a mobilhálózatok sűrűségének növelésére, különösen az e-egészségügyi megoldások területén; |
| --- | --- |

38.

| 39. | hangsúlyozza, hogy az audiovizuális ágazat Európában az 5G sikerének egyik fő hajtóereje, munkahelyeket és gazdasági növekedést generál, és hogy fejlődése erőteljesen és pozitív módon befolyásolhatja az audiovizuális média értékláncát, ideértve a tartalom előállítását, innovációját és terjesztését, valamint a felhasználói környezetet is; felhívja ezért a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vegyék figyelembe ezen ágazat szükségleteit és sajátosságait, különösen a műsorszórással kapcsolatban; |
| --- | --- |

39.

| 40. | megjegyzi, hogy a hálózatba kötött járművek biztonságosabbak (kevesebb baleset), környezetbarátabbak (kevesebb kibocsátás), és kiszámíthatóbb utazási mintákat tesznek lehetővé; ezért támogatja egy uniós szintű cél kitűzésének gondolatát arra vonatkozóan, hogy az uniós piacon elérhető valamennyi jármű képes legyen 5G-kapcsolatra, és rendelkezzen fedélzeti intelligens közlekedési rendszerrel; határozottan támogatja az 5G-kapcsolatra képes alapállomásokkal összekapcsolt mentőautók és más vészhelyzeti járművek (rendőrautók, tűzoltóautók) kialakítására irányuló célkitűzést, hogy a beavatkozások során folyamatos és megszakítás nélküli kapcsolatot lehessen biztosítani; |
| --- | --- |

40.

| 41. | elismeri a megbízható és megszakítás nélküli 5G-lefedettség hasznát a közúti közlekedésbiztonság tekintetében, hiszen lehetővé teszi összekapcsolt és digitális ellenőrző eszközök, például intelligens menetíró készülékek és e-dokumentumok használatát a nehéz tehergépjárművekben; |
| --- | --- |

41.

| 42. | úgy véli, hogy az 5G új, megfizethető és minőségi szolgáltatásokat tesz lehetővé, új iparágakat kapcsol össze, és végső soron javítja az egyre kifinomultabb és igényesebb digitális felhasználók fogyasztói élményét; hangsúlyozza, hogy a mobileszközök energiafelhasználásának jelentős csökkentésére való képessége, valamint egész ágazatok, például az egyészségügy és a közlekedés átalakítása tekintetében meglévő potenciálja révén az 5G fontos társadalmi kihívásokra is megoldásokat kínálhat; |
| --- | --- |

42.

| 43. | üdvözli az európai széles sávú hálózatfinanszírozási alapot, a széles sávú infrastruktúra számára létrehozott pénzügyi forrást, amely nyitva áll a nemzeti fejlesztési bankok és intézmények, valamint magánbefektetők számára, és amely egy további lépés lesz ahhoz, hogy infrastrukturális beruházásokat hozzanak a gyengén ellátott, kisebb lakosságú vidéki és távoli területeken; |
| --- | --- |

43.

| 44. | úgy véli, hogy a digitális készségek fejlesztése és javítása döntő fontosságú, és annak az oktatásba – többek között a szakképzésbe, a vállalkozói képzésbe és a továbbképzésbe, illetve az átképzésbe – irányuló nagyarányú beruházások és valamennyi érintett érdekelt fél átfogó bevonása révén kell megvalósulnia, három fő céllal: a technológiai munkahelyek megtartása és megteremtése magasan képzett munkaerő kiképzésével, a polgárok támogatása abban, hogy maguk irányítsák digitális életüket azáltal, hogy megkapják a szükséges eszközöket, valamint a digitális írástudatlanság megszüntetése, ami a digitális szakadék és kirekesztés egyik oka; |
| --- | --- |

44.

| 45. | úgy véli, hogy az Uniónak az EIT Digital szervezetével partnerségben 5G-készségfejlesztési tanterveket kell létrehoznia és rendelkezésre bocsátania, hangsúlyt fektetve az induló vállalkozásokra és a kkv-kra annak érdekében, hogy ők arathassák le az 5G bevezetésének előnyeit; |
| --- | --- |

45.

| 46. | hangsúlyozza, hogy az 5G hálózatok fejlődése gyors technológiai változásokat mozdít majd elő, amelyek lehetővé teszik a digitális és intelligens ipar, a dolgok internete és a fejlett gyártási rendszerek maradéktalan fejlődését; |
| --- | --- |

46.

| 47. | hangsúlyozza, hogy az 5G fontos ahhoz, hogy Európa globális szinten vezető szerepet tölthessen be a magas színvonalú kutatási infrastruktúra biztosításában, amely Európát a kiváló kutatás központjává teheti; |
| --- | --- |

47.

III.   
  Szakpolitikai megközelítés

| 48. | üdvözli a Bizottság arra irányuló kezdeményezését, hogy megerősíti az európai beruházási tervet a gigabites kapcsolat 2025-ig történő létrehozására irányuló stratégiai célok finanszírozására előirányzott pénzügyi eszközökön (ESBA, CEF) belül; |
| --- | --- |

48.

| 49. | hangsúlyozza, hogy a digitális egységes piaccal kapcsolatos valamennyi döntést – ideértve a spektrumfelosztást, a sávszélességi célkitűzéseket és az 5G bevezetését – a jövőbeli igényekre és arra alapozva kell kialakítani, hogy a piac várhatóan hogyan fejlődik a következő 10–15 évben; hangsúlyozza e tekintetben, hogy az 5G sikeres bevezetése a gazdasági versenyképesség kulcsa lesz, és ez csak távlatokban gondolkodó európai jogalkotás és szakpolitikai koordináció révén valósítható meg; |
| --- | --- |

49.

| 50. | hangsúlyozza, hogy a gigabitalapú társadalmat és az 5G-t érintő szakpolitikáknak arányosnak kell lenniük, azokat gyakran felül kell vizsgálni, és meg kell felelniük az innovációs elvnek annak érdekében, hogy az innovációra gyakorolt lehetséges hatások a hatásvizsgálat részét képezzék; |
| --- | --- |

50.

| 51. | felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa, tartsa fenn és fejlessze az 5G cselekvési terv és a hálózatkorszerűsítés megfelelő szintű hosszú távú finanszírozását a következő, 2020–2027 közötti időszakra szóló többéves pénzügyi keret és különösen a következő kutatási, technológiafejlesztési és innovációs keret távlatában; hangsúlyozza a tudományos élet, a kutatóintézetek, a magánszektor és a közszektor közötti kutatási és fejlesztési együttműködés fontosságát az 5G mobiltávközléssel kapcsolatban; rámutat arra, hogy e tekintetben pozitív példa az 5G-vel kapcsolatos PPP; rámutat arra, hogy a Bizottság szerint a sávszélességre vonatkozó célkitűzések elérése a következő évtizedben 500 milliárd EUR beruházást igényel, ugyanakkor emellett becslése szerint a beruházási hiány 155 milliárd EUR; úgy véli tehát, hogy kiemelt prioritást kell adni a verseny által kiváltott megfelelő mértékű beruházás biztosításának a digitális infrastruktúra kiterjesztése érdekében, mivel az alapvető feltétele annak, hogy az állampolgárok és a vállalatok az 5G fejlődésének előnyeit élvezhessék; |
| --- | --- |

51.

| 52. | nyomatékosan kéri valamennyi tagállamot, hogy mielőbb hajtsa végre a hálózati és információs rendszerek biztonságának az egész Unióban egységesen magas szintjét biztosító intézkedésekről szóló, 2016. július 6-i (EU) 2016/1148 európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) rendelkezéseit e terv hatékonnyá és fenntarthatóvá tétele érdekében a megfelelő biztonsági szint biztosítása céljából; |
| --- | --- |

52.

| 53. | meggyőződése, hogy a gigabitalapú társadalom felé vezető legbiztosabb út a sokféle beruházási modellel (köz-magán társulás vagy társbefektetés) támogatott jövőbiztos, versenyt elősegítő és technológiasemleges megközelítés; megállapítja, hogy a társbefektetés és a közösségi beruházás más formái, valamint a nagyon nagy kapacitású hálózatokhoz való hosszú távú kereskedelmi hozzáféréssel kapcsolatos megoldások elősegíthetik a források egyesítését, lehetővé tehetik a különböző rugalmas kereteket, és csökkenthetik a telepítési költségeket; |
| --- | --- |

53.

| 54. | felhívja a tagállamokat, hogy maradéktalanul hajtsák végre az 5G cselekvési tervet a régiókban és városokban végrehajtott, következetes és kellő időben végzett fellépések révén, az ágazatokon átívelő innováció bátorítása és ehhez ösztönzők nyújtása, valamint a vállalatok közötti gazdasági együttműködési keret előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

54.

| 55. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vállaljanak vezető szerepet az ágazatközi, a nyelvi nehézségeken és a határokon átnyúló 5G-interoperabilitás előmozdítása és a magánélet védelmét biztosító, megbízható, biztonságos szolgáltatások támogatása terén, mivel általánosságban az ipar és a társadalom tevékenységei és szolgáltatásai egyre inkább a digitális infrastruktúrától függnek, továbbá a közös stratégia szerves részeként vegyék figyelembe a tagállami földrajzi körülményeket; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kéri a szabványosítási erőfeszítések fokozását annak biztosítása érdekében, hogy Európa vezető szerepet játsszon az 5G hálózatok és szolgáltatások kiépítését lehetővé tevő technológiai szabványok meghatározásában; úgy véli, hogy az európai szabványügyi szerveknek különleges szerepet kell betölteniük ebben a folyamatban; megállapítja, hogy minden ágazatnak az iparág vezette eljárással ki kell dolgoznia saját szabványosítási ütemtervét, szilárdan törekedve olyan közös szabványok létrehozására, amelyek nemzetközi szabvánnyá válhatnak; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsanak ösztönzőket a kutatásba és fejlesztésbe, valamint az európai szabványosításba irányuló beruházások számára; |
| --- | --- |

56.

| 57. | hangsúlyozza, hogy az 5G lehetőségeket rejt a tartalmakhoz való hozzáférés és azok terjesztésének forradalmasítása, valamint a felhasználói élmény jelentős javítása tekintetében, ugyanakkor lehetővé teszi kulturális és kreatív tartalmak új formáinak kifejlesztését; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy hatékony intézkedésekre van szükség a kalózkodás elleni küzdelemben, valamint átfogó megközelítést kell kialakítani a szellemi tulajdonjogok érvényesítésének javítására vonatkozóan annak érdekben, hogy a fogyasztók számára egyszerű csatornákat teremtsünk a legális tartalmakhoz; |
| --- | --- |

57.

| 58. | határozottan ösztönzi az 5G technológiákkal való fokozott kísérletezést; támogatja olyan integrált megoldások és tesztek fejlesztését, amelyeket később széles körű, ágazatközi kísérleti projektek keretében próbálnak ki a gigabitalapú társadalom szolgáltatási igényeire reagálva; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy biztosítsanak elegendő licenciába nem adott frekvenciasávot az iparág által végrehajtott kísérletek ösztönzéséhez; kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg egy olyan konkrét és vonzó célkitűzés megállapításának a lehetőségét, amely keretül szolgálhat a magánszektor 5G technológiákkal és termékekkel folytatott kísérleteihez; |
| --- | --- |

58.

| 59. | hangsúlyozza, hogy figyelembe kell venni a Nemzetközi Nemionizáló Sugárvédelmi Bizottság WHO által hivatalosan elismert iránymutatásait, hogy elkerülhető legyen az inkonzisztencia és a széttagoltság, és hogy az európai digitális egységes piacon következetes feltételeket lehessen biztosítani a vezeték nélküli hálózatok bevezetéséhez; |
| --- | --- |

59.

| 60. | hangsúlyozza, hogy a gigabitalapú társadalom fejlődéséhez egyértelmű, közös uniós szabályokra van szükség, amelyek a beruházások és az innováció ösztönzése, valamint a megfizethető árak és a felhasználók választási lehetőségei megőrzése érdekében a jövőre irányulnak és előmozdítják a versenyt; hangsúlyozza, hogy az infrastruktúrán alapuló verseny lehetőséget kínál a hatékony szabályozásra, és lehetővé teszi a beruházások hosszú távú méltányos megtérülését; bátorítja a tagállamokat, hogy egyszerűsítsék a fizikai infrastruktúrához való hozzáféréssel kapcsolatos közigazgatási eljárásaikat; |
| --- | --- |

60.

| 61. | hangsúlyozza, hogy hatékony és egyszerűsített szabályok útján, a felhasználók igényeire és a szolgáltató típusától függetlenül a szolgáltatások jellemzőire összpontosítva innovációbarát környezetet kell teremteni a digitális szolgáltatások számára – különösen a nagy adathalmazok és a dolgok internete területén –, bővítve a fogyasztók választási lehetőségeit, egyúttal növelve a bizalmat és előmozdítva a digitális szolgáltatások terjedését; |
| --- | --- |

61.

| 62. | hangsúlyozza, hogy át kell tekinteni, és adott esetben gondosan felül kell vizsgálni a széles sávval kapcsolatos nemzeti terveket, és e terveknek az 5G valamennyi területére ki kell terjedniük, fenn kell tartaniuk a több technológián alapuló versenyalapú megközelítést, támogatniuk kell a szabályozási biztonságot, és maximalizálniuk kell az innováció és a lefedettség hatókörét, és a célok egyikeként tartalmazniuk kell a digitális szakadék áthidalását; |
| --- | --- |

62.

| 63. | felkéri a Bizottságot a széles sávval kapcsolatos nemzeti tervek értékelésére a hiányosságok feltárása és a további teendőkre vonatkozó országspecifikus ajánlások megfogalmazása érdekében; |
| --- | --- |

63.

| 64. | üdvözli a Bizottság arra irányuló kezdeményezését, hogy a köz- és magánszervezetek valamint a helyi és regionális hatóságok magas szintű bevonása érdekében létrehozza a széles sávú rendszerekkel foglalkozó, részvételen alapuló platformot; |
| --- | --- |

64.

| 65. | hangsúlyozza, hogy az internet-hozzáférés biztosítása, valamint a nagy sebességű, megbízható, kis késleltetésű és alacsony késleltetésingadozású internetkapcsolat garantálása kulcsfontosságú a digitalizálási folyamatok és az idegenforgalmi ágazat értéklánca, valamint az olyan közlekedési technológiák kifejlesztése és bevezetése szempontjából, mint a kooperatív intelligens közlekedési rendszerek (C-ITS), a folyami információs szolgáltatások (RIS) és az európai vasúti forgalomirányítási rendszerek (ERTMS); |
| --- | --- |

65.

| 66. | emlékeztet arra, hogy a kkv-k számára rendkívül előnyös lenne az 5G-megoldásokhoz versenyalapú hozzáférés; felhívja a Bizottságot, hogy a cselekvési terveket úgy dolgozza ki, hogy azok elősegítsék a kkv-k és az induló vállalkozások részvételét az 5G technológiákkal folytatott kísérletekben, és biztosítsanak számukra hozzáférést az 5G széles sávú rendszerekkel foglalkozó, részvételen alapuló platformhoz; |
| --- | --- |

66.

| 67. | támogatja az uniós szintű kezdeményezéseket a tagállamok közötti fokozott spektrumkoordináció és a hosszú távra szóló engedélyek biztosítására, ami növelni fogja a stabilitást és a beruházások biztonságát; megjegyzi, hogy az e kérdésekkel kapcsolatos döntéseket valamennyi tagállamban egyidejűleg kell meghozni annak érdekében, hogy a transzeurópai hálózatok előmozdítására törekedve kötelező iránymutatásokat fogadjanak el a frekvenciaelosztási eljárás bizonyos feltételeire, többek között a spektrumfelosztásra, a spektrummegosztásra és a közösen szervezett árverésekre vonatkozóan; rámutat, hogy az európai uniós mobiltávközlési piacok versengő jellege döntő fontosságú az 5G-re történő generációváltás során; |
| --- | --- |

67.

| 68. | felhívja az Uniót, hogy a koherens uniós szakpolitika biztosítása érdekében hangolja össze az erőfeszítéseket a Nemzetközi Távközlési Egyesületen belül; hangsúlyozza, hogy az európai spektrumharmonizáció 5G-re vonatkozó, 2020 utáni igényeit a 2019. évi rádiótávközlési világkonferencia előtt véglegesíteni kell, megfelelő védelmet biztosítva a jelenleg használt, meglévő szolgáltatások számára és összhangban a 2015. évi rádiótávközlési világkonferencia határozataival; |
| --- | --- |

68.

| 69. | hangsúlyozza, hogy a nagyon nagy kapacitású hálózatok Európai Elektronikus Hírközlési Kódexben foglalt fogalommeghatározásának meg kell felelnie a technológiasemlegesség elvének, feltéve, hogy ezek a technológiák megfelelnek a hálózati szolgáltatások jövőbeli ipari és fogyasztói alkalmazások által igényelt minőségének; |
| --- | --- |

69.

| 70. | kéri, hogy a Bizottság hozzon létre éves eredményértékelést, és fogalmazzon meg ajánlásokat az 5G cselekvési tervvel kapcsolatban, továbbá tájékoztassa az Európai Parlamentet az eredményekről; |
| --- | --- |

70.

o

o o

| 71. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamoknak. |
| --- | --- |

71.

---

(1)  HL L 81., 2012.3.21., 7. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0009.

(3)  HL L 179., 2013.6.29., 1. o.

(4)  HL L 194., 2016.7.19., 1. o.

---

| 30.8.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 307/154 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 307/154

---

P8_TA(2017)0235

A segítségre szoruló felnőttek védelme

Az Európai Parlament 2017. június 1-jei állásfoglalása a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a segítségre szoruló felnőttek védelméről (2015/2085(INL))

(2018/C 307/24)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 225. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 225. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 67. cikkének (4) bekezdésére és 81. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 67. cikkének (4) bekezdésére és 81. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen a testi és szellemi sérthetetlenséghez való jogot mindenki számára biztosító 3. cikkére és a megkülönböztetés tilalmáról szóló 21. cikkére; |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen a testi és szellemi sérthetetlenséghez való jogot mindenki számára biztosító 3. cikkére és a megkülönböztetés tilalmáról szóló 21. cikkére;

| — | tekintettel a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a felnőttek jogi védelméről és annak határokon átnyúló vonatkozásairól szóló, 2008. december 18-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a felnőttek jogi védelméről és annak határokon átnyúló vonatkozásairól szóló, 2008. december 18-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az Európai Parlament kutatási szolgálata által az európai hozzáadott értékről készített 2016. szeptemberi értékelésre (PE 581.388), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament kutatási szolgálata által az európai hozzáadott értékről készített 2016. szeptemberi értékelésre (PE 581.388),

| — | tekintettel a felnőttek nemzetközi védelméről szóló, 2000. január 13-i Hágai Egyezményre („a Hágai Egyezmény”), |
| --- | --- |

—

tekintettel a felnőttek nemzetközi védelméről szóló, 2000. január 13-i Hágai Egyezményre („a Hágai Egyezmény”),

| — | tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló, 2006. december 13-i ENSZ-egyezményre („a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény”), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló, 2006. december 13-i ENSZ-egyezményre („a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény”),

| — | tekintettel az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának a cselekvőképtelen felnőttek jogi védelméről szóló, 1999. február 23-i R (99) 4. sz. ajánlására („az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának R (99) 4. sz. ajánlása”), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának a cselekvőképtelen felnőttek jogi védelméről szóló, 1999. február 23-i R (99) 4. sz. ajánlására („az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának R (99) 4. sz. ajánlása”),

| — | tekintettel az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának a cselekvőképtelenség esetére szóló folyamatos meghatalmazás és előzetes jognyilatkozat alapelveiről szóló, 2009. december 9-i CM/Rec(2009)11. sz. ajánlására („az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának CM/Rec(2009)11. sz. ajánlása”), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának a cselekvőképtelenség esetére szóló folyamatos meghatalmazás és előzetes jognyilatkozat alapelveiről szóló, 2009. december 9-i CM/Rec(2009)11. sz. ajánlására („az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának CM/Rec(2009)11. sz. ajánlása”),

| — | tekintettel az eljárási szabályzat 46. és 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az eljárási szabályzat 46. és 52. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0152/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0152/2017),

| A. | mivel alapvető fontosságú, hogy az Unió közelebb kerüljön a polgáraihoz és az őket közvetlenül érintő témákkal foglalkozzon, biztosítva az alapjogok hátrányos megkülönböztetés vagy kirekesztés nélküli tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

A.

mivel alapvető fontosságú, hogy az Unió közelebb kerüljön a polgáraihoz és az őket közvetlenül érintő témákkal foglalkozzon, biztosítva az alapjogok hátrányos megkülönböztetés vagy kirekesztés nélküli tiszteletben tartását;

| B. | mivel a szabad mozgáshoz való jogukat az Unióban gyakorló, segítségre szoruló felnőttek védelme határokon átnyúló jellegű kérdés, amely ennélfogva az összes tagállamot érinti; mivel ez a kérdés jelképezi azt a fontos szerepet, amelyet az Uniónak és a Parlamentnek kell betöltenie azon problémák és nehézségek megoldása érdekében, amelyekkel az európai polgárok a jogaik érvényesítése terén, különösen határokon átnyúló helyzetekben szembesülnek; |
| --- | --- |

B.

mivel a szabad mozgáshoz való jogukat az Unióban gyakorló, segítségre szoruló felnőttek védelme határokon átnyúló jellegű kérdés, amely ennélfogva az összes tagállamot érinti; mivel ez a kérdés jelképezi azt a fontos szerepet, amelyet az Uniónak és a Parlamentnek kell betöltenie azon problémák és nehézségek megoldása érdekében, amelyekkel az európai polgárok a jogaik érvényesítése terén, különösen határokon átnyúló helyzetekben szembesülnek;

| C. | mivel a segítségre szoruló felnőttek védelme szorosan kapcsolódik az emberi jogok tiszteletben tartásához; mivel a segítségre szoruló felnőttre bármelyik európai polgárhoz hasonlóan úgy kell tekinteni, mint aki jogokkal rendelkezik és a cselekvőképessége határain belül szabad, önálló és tájékozott döntéseket képes hozni, és nem mint aki csak az ellátás és a törődés passzív kedvezményezettje; |
| --- | --- |

C.

mivel a segítségre szoruló felnőttek védelme szorosan kapcsolódik az emberi jogok tiszteletben tartásához; mivel a segítségre szoruló felnőttre bármelyik európai polgárhoz hasonlóan úgy kell tekinteni, mint aki jogokkal rendelkezik és a cselekvőképessége határain belül szabad, önálló és tájékozott döntéseket képes hozni, és nem mint aki csak az ellátás és a törődés passzív kedvezményezettje;

| D. | mivel a felnőttek kiszolgáltatottsága és jogi védelmük szabályozásának különböző szintjei nem akadályozhatják a személyek szabad mozgáshoz való jogát; |
| --- | --- |

D.

mivel a felnőttek kiszolgáltatottsága és jogi védelmük szabályozásának különböző szintjei nem akadályozhatják a személyek szabad mozgáshoz való jogát;

| E. | mivel a népességnövekedés és a várható élettartam növekedése következtében emelkedett azon idős személyek száma, akik előrehaladott életkorukhoz kötődő betegségeik miatt nincsenek olyan helyzetben, hogy érdekeiket érvényesítsék; mivel egy felnőtt személy érdekérvényesítő képességét az életkortól független más körülmények, például – akár a vele született – szellemi vagy testi fogyatékosságok is befolyásolhatják; |
| --- | --- |

E.

mivel a népességnövekedés és a várható élettartam növekedése következtében emelkedett azon idős személyek száma, akik előrehaladott életkorukhoz kötődő betegségeik miatt nincsenek olyan helyzetben, hogy érdekeiket érvényesítsék; mivel egy felnőtt személy érdekérvényesítő képességét az életkortól független más körülmények, például – akár a vele született – szellemi vagy testi fogyatékosságok is befolyásolhatják;

| F. | mivel problémák alakultak ki annak következtében, hogy egyre több külföldön élő és nyugdíjas személy, köztük segítségre szoruló vagy azzá válható felnőtt mozog a tagállamok között; |
| --- | --- |

F.

mivel problémák alakultak ki annak következtében, hogy egyre több külföldön élő és nyugdíjas személy, köztük segítségre szoruló vagy azzá válható felnőtt mozog a tagállamok között;

| G. | mivel a joghatóság, az alkalmazandó jog, a felnőttekre vonatkozó védelmi intézkedések elismerése és végrehajtása terén különbségek vannak a tagállamok jogszabályai között; mivel az alkalmazandó jogszabályok különbözősége és az illetékes bíróságok sokfélesége sértheti a segítségre szoruló felnőttek szabad mozgáshoz és az általuk választott tagállamban való tartózkodáshoz való jogát, valamint vagyonuk megfelelő védelmét olyan esetekben, amelyeknek határokon átnyúló vonatkozásai is vannak; |
| --- | --- |

G.

mivel a joghatóság, az alkalmazandó jog, a felnőttekre vonatkozó védelmi intézkedések elismerése és végrehajtása terén különbségek vannak a tagállamok jogszabályai között; mivel az alkalmazandó jogszabályok különbözősége és az illetékes bíróságok sokfélesége sértheti a segítségre szoruló felnőttek szabad mozgáshoz és az általuk választott tagállamban való tartózkodáshoz való jogát, valamint vagyonuk megfelelő védelmét olyan esetekben, amelyeknek határokon átnyúló vonatkozásai is vannak;

| H. | mivel a védelmi intézkedések területén is eltérések vannak a tagállami jogszabályok között annak ellenére, hogy az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának R (99) 4. sz. ajánlását követően előrelépések történtek ezen a területen; |
| --- | --- |

H.

mivel a védelmi intézkedések területén is eltérések vannak a tagállami jogszabályok között annak ellenére, hogy az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának R (99) 4. sz. ajánlását követően előrelépések történtek ezen a területen;

| I. | mivel az 1215/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 1. cikke (2) bekezdése a) pontja szerint a rendelet nem vonatkozik a természetes személyek személyi állapotára és cselekvőképességére; |
| --- | --- |

I.

mivel az 1215/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) 1. cikke (2) bekezdése a) pontja szerint a rendelet nem vonatkozik a természetes személyek személyi állapotára és cselekvőképességére;

| J. | mivel a Hágai Egyezmény egy sor olyan nemzetközi magánjogi szabályt tartalmaz, amelyek különösen megfelelőek a segítségre szoruló felnőttekkel kapcsolatos határokon átnyúló problémák megoldására; mivel az elfogadása óta eltelt idő ellenére az egyezményt kevés tagállam ratifikálta; mivel az egyezmény ratifikálásának késése veszélyezteti azon segítségre szoruló felnőttek védelmét, akiknek helyzete több tagállamot is érint az Unióban; mivel ezért a hatékonyság érdekében uniós szintű lépésekre van szükség azon segítségre szoruló felnőttek védelmének biztosítása érdekében, akik helyzete több tagállamot is érint; |
| --- | --- |

J.

mivel a Hágai Egyezmény egy sor olyan nemzetközi magánjogi szabályt tartalmaz, amelyek különösen megfelelőek a segítségre szoruló felnőttekkel kapcsolatos határokon átnyúló problémák megoldására; mivel az elfogadása óta eltelt idő ellenére az egyezményt kevés tagállam ratifikálta; mivel az egyezmény ratifikálásának késése veszélyezteti azon segítségre szoruló felnőttek védelmét, akiknek helyzete több tagállamot is érint az Unióban; mivel ezért a hatékonyság érdekében uniós szintű lépésekre van szükség azon segítségre szoruló felnőttek védelmének biztosítása érdekében, akik helyzete több tagállamot is érint;

| K. | mivel a segítségre szoruló felnőtt olyan, a 18. életévét betöltött személy, aki a személyes képességei csökkentté vagy elégtelenné válása miatt átmenetileg vagy véglegesen nem képes (személyes és/vagy személyes vagyonához fűződő) érdekeinek érvényesítésére; |
| --- | --- |

K.

mivel a segítségre szoruló felnőtt olyan, a 18. életévét betöltött személy, aki a személyes képességei csökkentté vagy elégtelenné válása miatt átmenetileg vagy véglegesen nem képes (személyes és/vagy személyes vagyonához fűződő) érdekeinek érvényesítésére;

| L. | mivel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény rendelkezéseit szem előtt kell tartani; mivel az Unió és a tagállamok mind részes felei ennek az egyezménynek; |
| --- | --- |

L.

mivel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény rendelkezéseit szem előtt kell tartani; mivel az Unió és a tagállamok mind részes felei ennek az egyezménynek;

| M. | mivel politikái meghatározása során az Uniónak biztosítania kell a szubszidiaritás és az arányosság elvének tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

M.

mivel politikái meghatározása során az Uniónak biztosítania kell a szubszidiaritás és az arányosság elvének tiszteletben tartását;

| N. | mivel a segítségre szoruló felnőttek védelme területén az Unió fellépésének elsősorban arra kell irányulnia, hogy biztosítsa a valamely másik tagállam által a segítségre szoruló felnőttek védelme érdekében hozott védelmi intézkedéseknek a tagállamok hatóságai általi köröztetését, elismerését és végrehajtását, beleértve a meghatalmazás terjesztését és elismerését, valamint hogy e tekintetben megerősítse a tagállamok közötti együttműködést; |
| --- | --- |

N.

mivel a segítségre szoruló felnőttek védelme területén az Unió fellépésének elsősorban arra kell irányulnia, hogy biztosítsa a valamely másik tagállam által a segítségre szoruló felnőttek védelme érdekében hozott védelmi intézkedéseknek a tagállamok hatóságai általi köröztetését, elismerését és végrehajtását, beleértve a meghatalmazás terjesztését és elismerését, valamint hogy e tekintetben megerősítse a tagállamok közötti együttműködést;

| O. | mivel a „védelmi intézkedések” különösen a Hágai Egyezmény 3. cikkében meghatározott intézkedéseket jelentik; |
| --- | --- |

O.

mivel a „védelmi intézkedések” különösen a Hágai Egyezmény 3. cikkében meghatározott intézkedéseket jelentik;

| P. | mivel a „cselekvőképtelenségi meghatalmazás” olyan, cselekvőképes felnőtt által megállapodás vagy egyoldalú jogi aktus útján megadott képviseleti jogosultságot jelent, amely akkor lép életbe, amikor ez a felnőtt már nem képes az érdekei érvényesítésére; |
| --- | --- |

P.

mivel a „cselekvőképtelenségi meghatalmazás” olyan, cselekvőképes felnőtt által megállapodás vagy egyoldalú jogi aktus útján megadott képviseleti jogosultságot jelent, amely akkor lép életbe, amikor ez a felnőtt már nem képes az érdekei érvényesítésére;

| Q. | mivel a cselekvőképtelenségről és a segítségre szoruló felnőttek védelméről szóló nemzeti jogszabályokkal kapcsolatos érthető és pontos információkat egyértelműbbé és könnyebben elérhetővé kell tenni a polgárok számára annak érdekében, hogy saját maguk tájékozott döntéseket hozhassanak; |
| --- | --- |

Q.

mivel a cselekvőképtelenségről és a segítségre szoruló felnőttek védelméről szóló nemzeti jogszabályokkal kapcsolatos érthető és pontos információkat egyértelműbbé és könnyebben elérhetővé kell tenni a polgárok számára annak érdekében, hogy saját maguk tájékozott döntéseket hozhassanak;

| R. | mivel javíthatja és megerősítheti e személyek védelmét, ha a különböző érintett közigazgatási és igazságügyi hatóságok kellő időben hozzáférnek a védelmi intézkedéssel vagy cselekvőképtelenségi meghatalmazással érintett felnőttek jogi helyzetére vonatkozó információkhoz; |
| --- | --- |

R.

mivel javíthatja és megerősítheti e személyek védelmét, ha a különböző érintett közigazgatási és igazságügyi hatóságok kellő időben hozzáférnek a védelmi intézkedéssel vagy cselekvőképtelenségi meghatalmazással érintett felnőttek jogi helyzetére vonatkozó információkhoz;

| S. | mivel a segítségre szoruló felnőttek érdekében hozott védelmi intézkedéseket előíró közigazgatási és bírósági határozatokat, valamint – ha a nemzeti jog rendelkezik ilyen meghatalmazásokról – a cselekvőképtelenségi meghatalmazásokat jegyzékbe vevő adattárak vagy nyilvántartások minden tagállamban történő létrehozása elősegítheti, hogy az érintett közigazgatási és igazságügyi hatóságok kellő időben hozzáférjenek a kiszolgáltatott helyzetben lévő felnőttek jogi helyzetére vonatkozó információkhoz, továbbá elősegítheti a nagyobb mértékű jogbiztonság biztosítását; mivel az uniós jogszabályoknak és a magánélet és a személyes adatok védelmére vonatkozó tagállami jogszabályoknak megfelelően biztosítani kell az ilyen adattárak vagy nyilvántartások bizalmas kezelését; |
| --- | --- |

S.

mivel a segítségre szoruló felnőttek érdekében hozott védelmi intézkedéseket előíró közigazgatási és bírósági határozatokat, valamint – ha a nemzeti jog rendelkezik ilyen meghatalmazásokról – a cselekvőképtelenségi meghatalmazásokat jegyzékbe vevő adattárak vagy nyilvántartások minden tagállamban történő létrehozása elősegítheti, hogy az érintett közigazgatási és igazságügyi hatóságok kellő időben hozzáférjenek a kiszolgáltatott helyzetben lévő felnőttek jogi helyzetére vonatkozó információkhoz, továbbá elősegítheti a nagyobb mértékű jogbiztonság biztosítását; mivel az uniós jogszabályoknak és a magánélet és a személyes adatok védelmére vonatkozó tagállami jogszabályoknak megfelelően biztosítani kell az ilyen adattárak vagy nyilvántartások bizalmas kezelését;

| T. | mivel a valamely tagállam hatóságai által hozott védelmi intézkedéseket minden tagállamban teljes jogúan el kell ismerni; mivel a fentiek ellenére szükség lehet arra, hogy meghatározzák az elismerés és a védelmi intézkedés végrehajtása elutasításának indokait; mivel nagymértékben korlátozni kellene, és a megkeresett tagállam közrendjének védelmére kellene szűkíteni azokat a kellően részletes okokat, amelyekre hivatkozva egy tagállam illetékes hatóságai elutasíthatják a valamely másik tagállam hatóságai által hozott védelmi intézkedés elismerését és végrehajtását; |
| --- | --- |

T.

mivel a valamely tagállam hatóságai által hozott védelmi intézkedéseket minden tagállamban teljes jogúan el kell ismerni; mivel a fentiek ellenére szükség lehet arra, hogy meghatározzák az elismerés és a védelmi intézkedés végrehajtása elutasításának indokait; mivel nagymértékben korlátozni kellene, és a megkeresett tagállam közrendjének védelmére kellene szűkíteni azokat a kellően részletes okokat, amelyekre hivatkozva egy tagállam illetékes hatóságai elutasíthatják a valamely másik tagállam hatóságai által hozott védelmi intézkedés elismerését és végrehajtását;

| U. | mivel hatékony mechanizmusokat lehetne bevezetni a cselekvőképesség jövőbeli korlátozása esetére szóló meghatalmazások Unión belüli garantált elismerése, bejegyzése és alkalmazása érdekében; mivel a cselekvőképesség jövőbeli korlátozása esetére szóló meghatalmazásokra vonatkozóan egységes, uniós szintű formanyomtatványt kellene létrehozni annak biztosítása érdekében, hogy azok az összes tagállamban érvényesek legyenek; |
| --- | --- |

U.

mivel hatékony mechanizmusokat lehetne bevezetni a cselekvőképesség jövőbeli korlátozása esetére szóló meghatalmazások Unión belüli garantált elismerése, bejegyzése és alkalmazása érdekében; mivel a cselekvőképesség jövőbeli korlátozása esetére szóló meghatalmazásokra vonatkozóan egységes, uniós szintű formanyomtatványt kellene létrehozni annak biztosítása érdekében, hogy azok az összes tagállamban érvényesek legyenek;

| V. | mivel egységes uniós formanyomtatványokat kellene bevezetni a segítségre szoruló felnőttek védelmével kapcsolatos határozatokra vonatkozó tájékoztatás, illetve az ilyen határozatok köröztetésének, elismerésének és végrehajtásának elősegítése érdekében; mivel a jogbiztonság értelmében minden olyan személy, akit egy segítségre szoruló felnőtt személyének vagy vagyonának védelmével bíznak meg, kérelemre észszerű időn belül kaphat egy igazolást, amely megjelöli a jogcímét, jogállását és a rá ruházott jogokat; |
| --- | --- |

V.

mivel egységes uniós formanyomtatványokat kellene bevezetni a segítségre szoruló felnőttek védelmével kapcsolatos határozatokra vonatkozó tájékoztatás, illetve az ilyen határozatok köröztetésének, elismerésének és végrehajtásának elősegítése érdekében; mivel a jogbiztonság értelmében minden olyan személy, akit egy segítségre szoruló felnőtt személyének vagy vagyonának védelmével bíznak meg, kérelemre észszerű időn belül kaphat egy igazolást, amely megjelöli a jogcímét, jogállását és a rá ruházott jogokat;

| W. | mivel a valamely tagállamban hozott, az adott tagállamban végrehajtható határozatnak egy másik tagállamban is végrehajthatónak kell lennie anélkül, hogy azt végrehajthatóvá kellene nyilvánítani; |
| --- | --- |

W.

mivel a valamely tagállamban hozott, az adott tagállamban végrehajtható határozatnak egy másik tagállamban is végrehajthatónak kell lennie anélkül, hogy azt végrehajthatóvá kellene nyilvánítani;

| X. | mivel az illetékes hatóságok közötti kommunikáció és a segítségre szoruló felnőttekkel kapcsolatos információk átadásának és cseréjének előmozdítása és megkönnyítése érdekében célszerű lenne együttműködési mechanizmusokat létrehozni a tagállamok között; mivel e célhoz megfelelően hozzájárulhatna az, ha minden tagállam kijelölne egy olyan központi hatóságot, mint amilyen a Hágai Egyezményben szerepel; |
| --- | --- |

X.

mivel az illetékes hatóságok közötti kommunikáció és a segítségre szoruló felnőttekkel kapcsolatos információk átadásának és cseréjének előmozdítása és megkönnyítése érdekében célszerű lenne együttműködési mechanizmusokat létrehozni a tagállamok között; mivel e célhoz megfelelően hozzájárulhatna az, ha minden tagállam kijelölne egy olyan központi hatóságot, mint amilyen a Hágai Egyezményben szerepel;

| Y. | mivel a segítségre szoruló felnőttel kapcsolatban valamely tagállam hatóságai által tervezett egyes védelmi intézkedések, nevezetesen a felnőtt személynek egy másik tagállamban található intézményben való elhelyezése, logisztikai és pénzügyi következményekkel járhat a másik tagállam számára; mivel az ilyen esetekre célszerű lenne együttműködési mechanizmusokat létrehozni az érintett tagállamok hatóságai között, hogy megállapodhassanak az érintett védelmi intézkedéssel kapcsolatos költségek megosztásának lehetőségéről; |
| --- | --- |

Y.

mivel a segítségre szoruló felnőttel kapcsolatban valamely tagállam hatóságai által tervezett egyes védelmi intézkedések, nevezetesen a felnőtt személynek egy másik tagállamban található intézményben való elhelyezése, logisztikai és pénzügyi következményekkel járhat a másik tagállam számára; mivel az ilyen esetekre célszerű lenne együttműködési mechanizmusokat létrehozni az érintett tagállamok hatóságai között, hogy megállapodhassanak az érintett védelmi intézkedéssel kapcsolatos költségek megosztásának lehetőségéről;

| Z. | mivel a központi hatóságok megléte nem akadályozhatja a tagállamok közigazgatási és igazságügyi hatóságait abban, hogy közvetlenül kommunikáljanak egymással, amikor az ilyen kommunikációt hatékonyabbnak ítélik meg; |
| --- | --- |

Z.

mivel a központi hatóságok megléte nem akadályozhatja a tagállamok közigazgatási és igazságügyi hatóságait abban, hogy közvetlenül kommunikáljanak egymással, amikor az ilyen kommunikációt hatékonyabbnak ítélik meg;

| AA. | mivel a Parlament 2008. december 18-i állásfoglalásának elfogadása óta eltelt időnek lehetővé kellett volna tennie a Bizottság számára, hogy elegendő információt szerezzen be a Hágai Egyezmény alkalmazásáról azokban a tagállamokban, amelyek ratifikálták azt, és hogy elkészítse az Európai Parlament által ebben az állásfoglalásban kért jelentést; |
| --- | --- |

AA.

mivel a Parlament 2008. december 18-i állásfoglalásának elfogadása óta eltelt időnek lehetővé kellett volna tennie a Bizottság számára, hogy elegendő információt szerezzen be a Hágai Egyezmény alkalmazásáról azokban a tagállamokban, amelyek ratifikálták azt, és hogy elkészítse az Európai Parlament által ebben az állásfoglalásban kért jelentést;

| 1. | üdvözli azokat a tagállamokat, amelyek aláírták és ratifikálták a Hágai Egyezményt, és arra ösztönzi azon tagállamokat, amelyek azt még nem írták alá vagy nem ratifikálták, hogy ezt tegyék meg; felkéri a Bizottságot, hogy gyakoroljon politikai nyomást a Tanácsra és a tagállamokra annak érdekében, 2017 végéig emelkedjen a ratifikációk számra; |
| --- | --- |

1.

| 2. | megjegyzi, hogy a mellékletben szereplő ajánlások tárgyát képező rendeletjavaslat nem lép a Hágai Egyezmény helyébe, hanem támogatja az egyezményt, és arra ösztönzi a tagállamokat, hogy azt erősítsék meg és hajtsák végre; |
| --- | --- |

2.

| 3. | megjegyzi, hogy a segítségre szoruló, köztük a fogyatékossággal élő felnőttek védelméhez konkrét és célzott fellépések átfogó sora szükséges; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felszólítja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a nemzeti jogukban tervezett védelmi intézkedések megfelelően alkalmazhatók legyenek minden egyes segítségre szoruló felnőtt helyzetére annak érdekében, hogy az illetékes nemzeti hatóságok megfelelő arányos egyéni védelmi intézkedéseket hozhassanak meg, és azáltal elkerülhetővé váljon, hogy az uniós polgárokat megfosszák valamely jogtól, miközben továbbra is képesek annak gyakorlására; megjegyzi, hogy a legtöbb fogyatékossággal élő személy esetében a cselekvőképtelenség a fogyatékosságnak és nem az életkornak tudható be; |
| --- | --- |

4.

| 5. | emlékezteti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy nem minden esetben az előrehaladott kor az oka a felnőttek kiszolgáltatottságának, és kéri a Bizottságot és a Tanácsot hogy tegyenek lépéseket nem csupán az időskorú, hanem a súlyos szellemi és/vagy fizikai fogyatékosságból adódóan kiszolgáltatott vagy kiszolgáltatottá vált és emiatt érdekeiket érvényesíteni nem képes felnőttek jogvédelmének és jogainak megerősítése érdekében is; e célból rendkívül hasznosnak tartaná a helyes gyakorlatok tagállamok közötti cseréjét és összehasonlítását célzó eljárás bevezetését, kezdve például a védelem különböző formáival; |
| --- | --- |

5.

| 6. | arra szólítja fel a tagállamokat, hogy az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának CM/Rec(2009)11. sz. ajánlásában foglalt alapelveket alapul véve egy, cselekvőképesség jövőbeli korlátozása esetére szóló meghatalmazásról szóló jogszabály bevezetésével nemzeti jogukban mozdítsák elő a felnőttek önrendelkezését; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felszólítja a tagállamokat, hogy kiemelt figyelmet fordítsanak a leghátrányosabb helyzetben lévő segítségre szoruló felnőttek szükségleteire, és vezessenek be intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy e személyek e helyzettel összefüggésben ne szenvedjenek hátrányos megkülönböztetést; ezzel kapcsolatban felszólítja a cselekvőképtelenségi meghatalmazást jogszabályaikban elismerő, vagy az azt bevezetni szándékozó tagállamokat, hogy jogrendszereikben ne írjanak elő olyan költségeket vagy alakiságokat, amelyek a hátrányos helyzetben lévő felnőtteket oktalanul megakadályozhatják abban, hogy anyagi helyzetüktől függetlenül használják a cselekvőképesség jövőbeli korlátozása esetére szóló meghatalmazást; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felkéri a Bizottságot, hogy indítson el, tartson fent és finanszírozzon olyan projekteket, amelyek célja, hogy az uniós polgárokkal megismertessék a segítségre szoruló felnőttekre és a védelmi intézkedésekre vonatkozó tagállami jogszabályokat; felszólítja a tagállamokat, hogy tegyenek megfelelő lépéseket és intézkedéseket annak érdekében, hogy a területükön található minden személy könnyen hozzáférhető és megfelelő tájékoztatást kapjon a nemzeti jogszabályaikról, valamint a segítségre szoruló felnőttek védelmével kapcsolatban rendelkezésre álló szolgáltatásokról; |
| --- | --- |

8.

| 9. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság nem tett eleget a Parlament azon kérésének, hogy kellő időben nyújtson be jelentést a Parlamentnek és a Tanácsnak, amelyben összefoglalja a Hágai Egyezmény végrehajtása során felmerülő problémákat és legjobb megoldásokat, és amely javaslatokat is tartalmaz az egyezmény végrehajtási módját kiegészítő vagy pontosító uniós intézkedésekre; úgy véli, hogy ebben a jelentésben foglalkozni lehetett volna azokkal a gyakorlati problémákkal amelyeket a Bizottság a Hágai Egyezmény alkalmazására vonatkozó információk összegyűjtésével kapcsolatban tapasztalt; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felkéri a Bizottságot, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 81. cikkének (2) bekezdése és a mellékletben szereplő ajánlások alapján 2018. március 31-ig nyújtson be rendeletjavaslatot a Parlamentnek és a Tanácsnak a tagállamok közötti együttműködés megerősítésével, valamint a segítségre szoruló felnőttek védelmével kapcsolatos határozatok és a cselekvőképesség jövőbeli korlátozása esetére szóló meghatalmazások automatikus elismerésének és végrehajtásának hatékonyabbá tételéről; |
| --- | --- |

10.

| 11. | megerősíti, hogy ezek az ajánlások tiszteletben tartják az alapvető jogokat és a szubszidiaritás elvét; e tekintetben hangsúlyozza, hogy a legjobb nemzeti gyakorlatok között hangot kell adni a helyi közösségek és a területi hatóságok által kialakított tapasztalatoknak is: |
| --- | --- |

11.

| 12. | úgy ítéli meg, hogy a kért javaslatnak nincsnek pénzügyi vonatkozásai; |
| --- | --- |

12.

| 13. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a kísérő ajánlásokat a Bizottságnak, a Tanácsnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  HL C 45. E, 2010.2.23., 71. o.

(2)  Az Európai Parlament és a Tanács 1215/2012/EU rendelete (2012. december 12.) a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról (HL L 351., 2012.12.20., 1. o.).

---

MELLÉKLET AZ ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

A KÉRT JAVASLAT TARTALMÁRA VONATKOZÓ RÉSZLETES AJÁNLÁSOK

A.   A JAVASLAT ALAPELVEI ÉS CÉLKITŰZÉSEI

| 1. | Elő kell mozdítani a felnőttek nemzetközi védelméről szóló, 2000. január 13-i Hágai Egyezményben meghatározott védelmi intézkedéseket élvező személyek vonatkozásában hozott közigazgatási és bírósági határozatokról szóló tájékoztatást, valamint meg kell könnyíteni az ilyen határozatok köröztetését, elismerését és végrehajtását. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Egyrészt a segítségre szoruló felnőttek érdekében hozott védelmi intézkedéseket tartalmazó közigazgatási és bírósági határozatokat, másrészt pedig – ott, ahol vannak – a cselekvőképesség jövőbeli korlátozása esetére szóló meghatalmazásokat jegyzékbe vevő adattárakat vagy nyilvántartásokat kell létrehozni a jogbiztonság biztosítása, valamint a védelmi intézkedést élvező személyek jogi helyzetére vonatkozó információk illetékes közigazgatási szervek és bírók általi köröztetésének és gyors hozzáférhetőségének elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

2.

| 3. | Egyedi és kimondottan a tagállamok közötti együttműködést célzó intézkedéseket kell végrehajtani a Hágai Egyezmény szerint rendelkezésre álló eszközök alapul vételével, többek között a központi hatóságok bevezetésével, amelyek feladata a tagállamok illetékes hatóságai közötti kommunikáció megkönnyítése és a védelmi intézkedést élvező felnőttekre vonatkozó közigazgatási és bírósági határozatokkal kapcsolatos információk átadásának és cseréjének összehangolása lenne. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Biztosítani kell, hogy a segítségre szoruló felnőttek védelmi jogállására vonatkozó információk tagállamok közötti megosztása, valamint a védelmi intézkedések és a cselekvőképesség jövőbeli korlátozása esetére szóló meghatalmazások adattáraihoz és nyilvántartásaihoz való hozzáférés úgy történjen, hogy az érintett felnőttek személyes adatai tekintetében a bizalmas adatkezelés elve és az adatvédelmi szabályok szigorúan biztosítottak legyenek. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Egységes uniós formanyomtatványokat kell bevezetni a segítségre szoruló felnőttekre vonatkozó közigazgatási és bírósági határozatokkal kapcsolatos tájékoztatás, illetve az ilyen határozatok köröztetésének, elismerésének és végrehajtásának elősegítése érdekében. A Bizottság alapul vehetné a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia diplomáciai jellegű különbizottsága által a felnőttek védelmére vonatkozó 1999. szeptember-októberi ülésszak jegyzőkönyveiben ajánlott formanyomtatvány-mintákat. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Minden olyan személy számára, aki egy segítségre szoruló felnőtt személyének vagy vagyonának védelmét biztosítja, el kell ismerni a jogot arra, hogy az illetékes hatóságoktól észszerű határidőn belül a jogcímét és a rá ruházott jogokat feltüntető, minden tagállamban érvényes igazolást kapjon; |
| --- | --- |

6.

| 7. | Elő kell segíteni a valamely tagállam hatóságai által hozott védelmi intézkedéseknek a többi tagállamban történő automatikus elismerését, kivételes jelleggel és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 3. és 21. cikkével összhangban, a védelmi intézkedés elismerése céljából megkeresett tagállamok közrendjének védelme érdekében bevezetett azon jogi garanciák sérelme nélkül, amelyek indokolják az ilyen védelmi intézkedések elismerésének és végrehajtásának a megkeresett tagállam általi elutasítását. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Elő kell segíteni a valamely tagállam hatóságai által hozott védelmi intézkedéseknek a többi tagállamban történő végrehajtását anélkül, hogy ezeket az intézkedéseket végrehajthatóvá kellene nyilvánítani. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Annak érdekében, hogy az érintett tagállamok megállapodhassanak a védelmi intézkedéssel összefüggő költségek megosztásáról, elő kell segíteni a tagállamok közötti konzultációt és egyeztetést azokban az esetekben, amikor az egyik tagállam hatóságai által tervezett határozat végrehajtása logisztikai és pénzügyi következményekkel járhat egy másik tagállam számára. A konzultációnak és az egyeztetésnek mindig az érintett segítségre szoruló felnőtt érdekében és az alapvető jogainak teljes tiszteletben tartása mellett kell történnie. Az érintett hatóságok alternatív intézkedéseket terjeszthetnének az illetékes közigazgatási vagy igazságügyi hatóság elé annak figyelembevételével, hogy a végső határozat meghozatala továbbra is ez utóbbi hatáskörébe tartozna. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Az alkalmatlansági meghatalmazások érintett személyek – akik belegyező nyilatkozatát az illetékes hatóságoknak kellene ellenőrizniük – általi használatának, elősegítése érdekében egységes formanyomtatványokat kell bevezetni a cselekvőképesség jövőbeli korlátozása esetére szóló meghatalmazásra vonatkozóan, és biztosítani kell e meghatalmazások köröztetését, elismerését és végrehajtását. |
| --- | --- |

10.

B.   A JAVASOLT LÉPÉSEK

| 1. | Felkéri a Bizottságot, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 81. cikkének (2) bekezdése alapján 2018. március 31-ig nyújtson be rendeletre irányuló javaslatot a Parlamentnek és a Tanácsnak a tagállamok közötti együttműködés megerősítéséről, valamint a segítségre szoruló felnőttek védelmére vonatkozó határozatok és a cselekvőképesség jövőbeli korlátozása esetére szóló meghatalmazások automatikus elismeréséről és végrehajtásáról. |
| --- | --- |

1.

---

| 30.8.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 307/161 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 307/161

---

P8_TA(2017)0239

Az EU Alapjogi Ügynökségének 2018–2022 közötti többéves kerete (állásfoglalás)

Az Európai Parlament 2017. június 1-jei állásfoglalása az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének 2018–2022 közötti többéves keretéről (2017/2702(RSP))

(2018/C 307/25)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének 2018–2022 közötti többéves keretének létrehozásáról szóló tanácsi határozat tervezetére (14423/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének 2018–2022 közötti többéves keretének létrehozásáról szóló tanácsi határozat tervezetére (14423/2016),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 352. cikke alapján benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0528/2016) , |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 352. cikke alapján benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0528/2016) ,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság által a Palament eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdése alapján benyújtott ajánlásra (A8-0177/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság által a Palament eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdése alapján benyújtott ajánlásra (A8-0177/2017),

| — | tekintettel 2012. december 13-i, az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége 2013–2017 közötti többéves keretének létrehozásáról szóló tanácsi határozat tervezetéről szóló jogalkotási álláspontjára (10449/2012 – C7-0169/2012 – 2011/0431(APP)) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2012. december 13-i, az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége 2013–2017 közötti többéves keretének létrehozásáról szóló tanácsi határozat tervezetéről szóló jogalkotási álláspontjára (10449/2012 – C7-0169/2012 – 2011/0431(APP)) (1),

| — | tekintettel 2016. december 13-i, „Az alapvető jogok helyzete az Európai Unióban (2015)” című állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2016. december 13-i, „Az alapvető jogok helyzete az Európai Unióban (2015)” című állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a Bizottság és a Tanács az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége 2018–2022 közötti többéves keretéről szóló, 2017. május 31-i nyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság és a Tanács az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége 2018–2022 közötti többéves keretéről szóló, 2017. május 31-i nyilatkozataira,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az Európai Unió elkötelezett az Európai Unió Alapjogi Chartájában kihirdetett jogok garantálása mellett; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió elkötelezett az Európai Unió Alapjogi Chartájában kihirdetett jogok garantálása mellett;

| B. | mivel az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége 2018–2022 közötti többéves keretének létrehozásáról szóló és a Parlamentnek egyetértés céljából benyújtott tanácsi határozat tervezete nyolc tematikus területet fog át: a bűncselekmények áldozatai és az igazságszolgáltatáshoz való jog; egyenlőség és a megkülönböztetés bármely fajtája, így például nem, faj, szín, etnikai vagy társadalmi származás, genetikai tulajdonság, nyelv, vallás vagy meggyőződés, politikai vagy más vélemény, nemzeti kisebbséghez tartozás, vagyoni helyzet, születés, fogyatékosság, kor vagy szexuális irányultság vagy állampolgárság alapján; információs társadalom, különösen a magánélet tiszteletben tartása és a személyes adatok védelme; igazságügyi együttműködés, a büntetőügyekben való együttműködés kivételével; migráció, határok, menedékjog, valamint a menekültek és migránsok integrációja; rasszizmus, idegengyűlölet és a kapcsolódó intolerancia; a gyermekek jogai; valamint a romák integrációja és társadalmi beilleszkedése, középpontban a cigányellenességgel; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége 2018–2022 közötti többéves keretének létrehozásáról szóló és a Parlamentnek egyetértés céljából benyújtott tanácsi határozat tervezete nyolc tematikus területet fog át: a bűncselekmények áldozatai és az igazságszolgáltatáshoz való jog; egyenlőség és a megkülönböztetés bármely fajtája, így például nem, faj, szín, etnikai vagy társadalmi származás, genetikai tulajdonság, nyelv, vallás vagy meggyőződés, politikai vagy más vélemény, nemzeti kisebbséghez tartozás, vagyoni helyzet, születés, fogyatékosság, kor vagy szexuális irányultság vagy állampolgárság alapján; információs társadalom, különösen a magánélet tiszteletben tartása és a személyes adatok védelme; igazságügyi együttműködés, a büntetőügyekben való együttműködés kivételével; migráció, határok, menedékjog, valamint a menekültek és migránsok integrációja; rasszizmus, idegengyűlölet és a kapcsolódó intolerancia; a gyermekek jogai; valamint a romák integrációja és társadalmi beilleszkedése, középpontban a cigányellenességgel;

| C. | mivel a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés beillesztése a többéves keretbe nem csupán a valós szükségleteket tükrözi, hanem lehetővé tenné az Ügynökség számára azt is, hogy átfogó elemzést készítsen saját kezdeményezéséről az alapjogokhoz nyilvánvalóan kapcsolódó területeken, különös tekintettel a vonatkozó legutóbbi és jelenlegi uniós szintű jogalkotási fejleményekre; |
| --- | --- |

C.

mivel a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés beillesztése a többéves keretbe nem csupán a valós szükségleteket tükrözi, hanem lehetővé tenné az Ügynökség számára azt is, hogy átfogó elemzést készítsen saját kezdeményezéséről az alapjogokhoz nyilvánvalóan kapcsolódó területeken, különös tekintettel a vonatkozó legutóbbi és jelenlegi uniós szintű jogalkotási fejleményekre;

| D. | mivel a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés az uniós jogrendszer része lett és ennélfogva az Ügynökség feladatkörébe került, hasonlóan valamennyi, a 168/2007/EK tanácsi rendelet 3. cikkének (1) bekezdése alapján uniós hatáskörbe tartozó területhez; |
| --- | --- |

D.

mivel a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését követően a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés az uniós jogrendszer része lett és ennélfogva az Ügynökség feladatkörébe került, hasonlóan valamennyi, a 168/2007/EK tanácsi rendelet 3. cikkének (1) bekezdése alapján uniós hatáskörbe tartozó területhez;

| E. | mivel még ha a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködésre nem is terjed ki a többéves keretet létrehozó tanácsi határozat, a Parlament, a Tanács vagy a Bizottság kérésére az Ügynökség a 168/2007/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (3) bekezdése alapján továbbra is képes lesz feladatait e területeken ellátni; |
| --- | --- |

E.

mivel még ha a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködésre nem is terjed ki a többéves keretet létrehozó tanácsi határozat, a Parlament, a Tanács vagy a Bizottság kérésére az Ügynökség a 168/2007/EK tanácsi rendelet 5. cikkének (3) bekezdése alapján továbbra is képes lesz feladatait e területeken ellátni;

| F. | mivel az Ügynökség 2018–2022 közötti többéves keretének létrehozása szükséges ahhoz, hogy tovább folytathassa tevékenységét, és mivel ha az új többéves keret 2018 elejére nem áll készen, az azt vonná maga után, hogy az Ügynökség csak egy intézmény konkrét felkérése alapján működhetne, saját kezdeményezéséből pedig nem; |
| --- | --- |

F.

mivel az Ügynökség 2018–2022 közötti többéves keretének létrehozása szükséges ahhoz, hogy tovább folytathassa tevékenységét, és mivel ha az új többéves keret 2018 elejére nem áll készen, az azt vonná maga után, hogy az Ügynökség csak egy intézmény konkrét felkérése alapján működhetne, saját kezdeményezéséből pedig nem;

| 1. | sajnálja, hogy a Tanácsban nem született megegyezés a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés javasolt tematikus területeinek a többéves keretbe történő bevonása tekintetében; |
| --- | --- |

1.

| 2. | megismétli, hogy az Ügynökség munkája fontos, és hogy kulcsszerepet lát el az alapjogok uniós szintű előmozdításában; |
| --- | --- |

2.

| 3. | véleménye szerint az Ügynökség munkájának egyik alapvető vetülete, hogy továbbra is támogatást biztosít az alapjogok tiszteletben tartatása tekintetében az uniós jog területén, ami megköveteli, hogy az Ügynökség tevékenysége ne szenvedjen fennakadást; |
| --- | --- |

3.

| 4. | üdvözli a Bizottság és a Tanács nyilatkozatait, és hangsúlyozza, hogy az Ügynökség irányításának és működésének munkamódszerei javításra szorulnak, továbbá egyértelműsíteni kell, hogy az Ügynökség hatáskörei kiterjednek a büntetőügyekben folytatott rendőrségi és igazságügyi együttműködés „harmadik pillérbe” tartozó ügyeire is; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tudomásul veszi a Bizottság és a Tanács véleménykülönbségét az Ügynökség alapító rendeletének értelmezése tárgyában, és mindkét intézményt felhívja, hogy mihamarabb jussanak megegyezésre; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felkéri a Bizottságot, hogy az Ügynökség 2017. évi külső értékelését követően nyújtson be javaslatot a 168/2007/EK rendelet módosítására, mert ez véleménye szerint szükséges az Ügynökség irányítási és működtetési munkamódszereinek javításához és a rendelet Lisszaboni Szerződéshez való igazításához, a rendelet 31. cikke (2) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

6.

| 7. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  HL C 434., 2015.12.23., 262. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0485.

---

| 30.8.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 307/163 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 307/163

---

P8_TA(2017)0240

Az európai ipar digitalizálása

Az Európai Parlament 2017. június 1-jei állásfoglalása az európai ipar digitalizációjáról (2016/2271(INI))

(2018/C 307/26)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 173. cikkére (XVII. cím), amely az EU iparpolitikájára, és többek között az uniós ipar versenyképességére vonatkozik, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 173. cikkére (XVII. cím), amely az EU iparpolitikájára, és többek között az uniós ipar versenyképességére vonatkozik,

| — | tekintettel az EUMSZ 9., 11. és 16. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 9., 11. és 16. cikkére,

| — | tekintettel a nemzeti parlamentek Európai Unióban betöltött szerepéről szóló 1. jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzeti parlamentek Európai Unióban betöltött szerepéről szóló 1. jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel a szubszidiaritás és arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szubszidiaritás és arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel „Az európai ipar digitalizálása, a digitális egységes piac előnyeinek teljes körű kiaknázása” című, 2016. április 19-i bizottsági közleményre (COM(2016)0180), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai ipar digitalizálása, a digitális egységes piac előnyeinek teljes körű kiaknázása” című, 2016. április 19-i bizottsági közleményre (COM(2016)0180),

| — | tekintettel az „Európai számításifelhő-kezdeményezés – versenyképes adatközpontú és tudásalapú gazdaság kiépítése Európában” című, 2016. április 19-i bizottsági közleményre (COM(2016)0178), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európai számításifelhő-kezdeményezés – versenyképes adatközpontú és tudásalapú gazdaság kiépítése Európában” című, 2016. április 19-i bizottsági közleményre (COM(2016)0178),

| — | tekintettel az „Ikt-szabványosítási prioritások a digitális egységes piac érdekében” című, 2016. április 19-i bizottsági közleményre (COM(2016)0176), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Ikt-szabványosítási prioritások a digitális egységes piac érdekében” című, 2016. április 19-i bizottsági közleményre (COM(2016)0176),

| — | tekintettel a „Kvantumtechnológiák” című, 2016. április 19-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2016)0107), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Kvantumtechnológiák” című, 2016. április 19-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2016)0107),

| — | tekintettel „A dolgok internetének fejlesztése Európában” című, 2016. április 19-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2016)0110), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A dolgok internetének fejlesztése Európában” című, 2016. április 19-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2016)0110),

| — | tekintettel az „Úton a prosperáló, adatközpontú gazdaság felé” című, 2014. július 2-i bizottsági közleményre (COM(2014)0442), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Úton a prosperáló, adatközpontú gazdaság felé” című, 2014. július 2-i bizottsági közleményre (COM(2014)0442),

| — | tekintettel „A digitális egységes piaci intézkedéscsomag megvalósítása felé” című, 2016. január 19-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A digitális egységes piaci intézkedéscsomag megvalósítása felé” című, 2016. január 19-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az „Iparpolitika a globalizáció korában” című, 2011. március 9-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Iparpolitika a globalizáció korában” című, 2011. március 9-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az „Európa 2020 stratégia” című, 2010. június 16-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2020 stratégia” című, 2010. június 16-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel „A Közösség innovációs politikája a változó világban” című, 2010. június 15-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A Közösség innovációs politikája a változó világban” című, 2010. június 15-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az „Integrált iparpolitika a globalizáció korában – A versenyképesség és fenntarthatóság középpontba állítása” című, 2010. október 28-i bizottsági közleményre (COM(2010)0614), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Integrált iparpolitika a globalizáció korában – A versenyképesség és fenntarthatóság középpontba állítása” című, 2010. október 28-i bizottsági közleményre (COM(2010)0614),

| — | tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

| — | tekintettel „Az Európa 2020 stratégia kiemelt kezdeményezése: Innovatív Unió” című, 2010. október 6-i bizottsági közleményre (COM(2010)0546), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Európa 2020 stratégia kiemelt kezdeményezése: Innovatív Unió” című, 2010. október 6-i bizottsági közleményre (COM(2010)0546),

| — | tekintettel „Az iparpolitika félidős felülvizsgálata – Hozzájárulás az EU növekedési és munkahelyteremtési stratégiájához” című, 2007. július 4-i bizottsági közleményre (COM(2007)0374), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az iparpolitika félidős felülvizsgálata – Hozzájárulás az EU növekedési és munkahelyteremtési stratégiájához” című, 2007. július 4-i bizottsági közleményre (COM(2007)0374),

| — | tekintettel az „Európai digitális egységes piaci stratégia” című, 2015. május 6-i bizottsági közleményre (COM(2015)0192), a közleményt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2015)0100), valamint az azt követő jogalkotási és nem jogalkotási javaslatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európai digitális egységes piaci stratégia” című, 2015. május 6-i bizottsági közleményre (COM(2015)0192), a közleményt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2015)0100), valamint az azt követő jogalkotási és nem jogalkotási javaslatokra,

| — | tekintettel az elektronikus hírközlés egységes európai piacáról és a „behálózott kontinens” megteremtéséhez szükséges intézkedések meghatározásáról, valamint a 2002/20/EK, 2002/21/EK és 2002/22/EK irányelv és az 1211/2009/EK és az 531/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2013. szeptember 11-i európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2013)0627), |
| --- | --- |

—

tekintettel az elektronikus hírközlés egységes európai piacáról és a „behálózott kontinens” megteremtéséhez szükséges intézkedések meghatározásáról, valamint a 2002/20/EK, 2002/21/EK és 2002/22/EK irányelv és az 1211/2009/EK és az 531/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2013. szeptember 11-i európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2013)0627),

| — | tekintettel a nagy sebességű elektronikus hírközlő hálózatok kiépítési költségeinek csökkentésére irányuló intézkedésekről szóló, 2013. március 26-i európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2013)0147), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nagy sebességű elektronikus hírközlő hálózatok kiépítési költségeinek csökkentésére irányuló intézkedésekről szóló, 2013. március 26-i európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2013)0147),

| — | tekintettel a hálózat- és információbiztonságnak az egész Unióban egységesen magas szintjére vonatkozó intézkedésekről szóló, 2013. február 7-i európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatra (COM(2013)0048), |
| --- | --- |

—

tekintettel a hálózat- és információbiztonságnak az egész Unióban egységesen magas szintjére vonatkozó intézkedésekről szóló, 2013. február 7-i európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatra (COM(2013)0048),

| — | tekintettel az „Erősebb európai ipart a növekedés és a gazdasági fellendülés érdekében” című, 2012. október 10-i bizottsági közleményre (COM(2012)0582), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Erősebb európai ipart a növekedés és a gazdasági fellendülés érdekében” című, 2012. október 10-i bizottsági közleményre (COM(2012)0582),

| — | tekintettel „Az európai ipar »reneszánszáért«” című, 2014. január 22-i bizottsági közleményre (COM(2014)0014), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai ipar »reneszánszáért«” című, 2014. január 22-i bizottsági közleményre (COM(2014)0014),

| — | tekintettel „A második egységes piaci intézkedéscsomag – Együtt egy újfajta növekedésért” című, 2012. október 3-i bizottsági közleményre (COM(2012)0573), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A második egységes piaci intézkedéscsomag – Együtt egy újfajta növekedésért” című, 2012. október 3-i bizottsági közleményre (COM(2012)0573),

| — | tekintettel az „Egységes piaci intézkedéscsomag – Tizenkét mozgatórugó a növekedés serkentéséhez és a bizalom növeléséhez” című, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, 2011. április 13-i bizottsági közleményre (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Egységes piaci intézkedéscsomag – Tizenkét mozgatórugó a növekedés serkentéséhez és a bizalom növeléséhez” című, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, 2011. április 13-i bizottsági közleményre (COM(2011)0206),

| — | tekintettel „Az egységes piaci intézkedéscsomag felé – A magas szinten versenyképes szociális piacgazdaságért – 50 javaslat az együttes munka, vállalkozás és a cserekapcsolatok javítása érdekében” című, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, 2010. október 27-i bizottsági közleményre (COM(2010)0608), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az egységes piaci intézkedéscsomag felé – A magas szinten versenyképes szociális piacgazdaságért – 50 javaslat az együttes munka, vállalkozás és a cserekapcsolatok javítása érdekében” című, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, 2010. október 27-i bizottsági közleményre (COM(2010)0608),

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz, valamint a Régiók Bizottságához intézett, „Az európai adatgazdaság kiépítése” című, 2017. január 10-i közleményére (COM(2017)0009), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz, valamint a Régiók Bizottságához intézett, „Az európai adatgazdaság kiépítése” című, 2017. január 10-i közleményére (COM(2017)0009),

| — | tekintettel „Európa újraiparosítása a versenyképesség és a fenntarthatóság előmozdítása érdekében” című, 2014. január 15-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Európa újraiparosítása a versenyképesség és a fenntarthatóság előmozdítása érdekében” című, 2014. január 15-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel „A számítási felhőben rejlő potenciál felszabadítása Európában” című, 2013. december 10-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A számítási felhőben rejlő potenciál felszabadítása Európában” című, 2013. december 10-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel „A növekedésről, a mobilitásról és a foglalkoztatásról szóló digitális menetrend: ideje magasabb sebességbe kapcsolni” című, 2013. szeptember 12-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A növekedésről, a mobilitásról és a foglalkoztatásról szóló digitális menetrend: ideje magasabb sebességbe kapcsolni” című, 2013. szeptember 12-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel „A kritikus informatikai infrastruktúrák védelme. Eredmények és következő lépések: a globális kiberbiztonság felé” című, 2012. június 12-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A kritikus informatikai infrastruktúrák védelme. Eredmények és következő lépések: a globális kiberbiztonság felé” című, 2012. június 12-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel a kulturális és kreatív ágazatokra vonatkozó koherens uniós szakpolitikáról szóló, 2016. december 13-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kulturális és kreatív ágazatokra vonatkozó koherens uniós szakpolitikáról szóló, 2016. december 13-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel az „Új digitális menetrend kialakítása Európa számára: 2015.eu” című, 2010. május 5-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Új digitális menetrend kialakítása Európa számára: 2015.eu” című, 2010. május 5-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel „A tárgyak internete” című, 2010. június 15-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A tárgyak internete” című, 2010. június 15-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „Ipar 4.0 és a digitális átalakulás: merre tovább?” című, 2016. július 14-i véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „Ipar 4.0 és a digitális átalakulás: merre tovább?” című, 2016. július 14-i véleményére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság valamint a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A8-0183/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság jelentésére és a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság valamint a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A8-0183/2017),

| A. | mivel konkrét szakpolitikákkal, intézkedésekkel és ösztönzőkkel határozott erőfeszítéseket kell tenni az EU és a tagállamok újraiparosítása érdekében, a versenyképesség és a fenntarthatóság ötvözése céljából, jó minőségű munkahelyek teremtésével és a befogadás előmozdításával; mivel az uniós cél az, hogy 2020-ig az EU GDP-jének 20 %-a az iparon alapuljon, aminek szükségszerűen figyelembe kell vennie az ipari ágazat strukturális átalakulását, amely a digitális szétesésnek és az új üzleti modellek kialakulásának tudható be; |
| --- | --- |

A.

mivel konkrét szakpolitikákkal, intézkedésekkel és ösztönzőkkel határozott erőfeszítéseket kell tenni az EU és a tagállamok újraiparosítása érdekében, a versenyképesség és a fenntarthatóság ötvözése céljából, jó minőségű munkahelyek teremtésével és a befogadás előmozdításával; mivel az uniós cél az, hogy 2020-ig az EU GDP-jének 20 %-a az iparon alapuljon, aminek szükségszerűen figyelembe kell vennie az ipari ágazat strukturális átalakulását, amely a digitális szétesésnek és az új üzleti modellek kialakulásának tudható be;

| B. | mivel az európai ipar Európa gazdaságának és jólétének alapját jelenti, és mivel a felgyorsult globalizáció és az innovációs tendenciák miatt nagy kihívásokkal szembesül; |
| --- | --- |

B.

mivel az európai ipar Európa gazdaságának és jólétének alapját jelenti, és mivel a felgyorsult globalizáció és az innovációs tendenciák miatt nagy kihívásokkal szembesül;

| C. | mivel az ipari gyártás digitalizációja segít növelni gazdaságaink ellenálló képességét, energia- és erőforrás-hatékonyságát, innovációját, fenntarthatóságát és versenyképességét, átalakítva ezzel az üzleti modelleket, a feldolgozóipart, a termékeket, a folyamatokat és az értékteremtést, és alapvetően befolyásolva az európai iparágak és munkavállalók előtt álló lehetőségek és kihívások egyensúlyát; |
| --- | --- |

C.

mivel az ipari gyártás digitalizációja segít növelni gazdaságaink ellenálló képességét, energia- és erőforrás-hatékonyságát, innovációját, fenntarthatóságát és versenyképességét, átalakítva ezzel az üzleti modelleket, a feldolgozóipart, a termékeket, a folyamatokat és az értékteremtést, és alapvetően befolyásolva az európai iparágak és munkavállalók előtt álló lehetőségek és kihívások egyensúlyát;

| D. | mivel Európa – ipari örökségének, az ipari ágazatokból és értékláncokból álló hálózatának, innovációs erejének, stratégiai kutatási és fejlesztési (K+F) közberuházásainak, a magánberuházások és a hatékony közigazgatás rendelkezésre állásának, képzett munkaerejének, az ipari fejlődés és a társadalmi kihívások integrálásának, valamint annak köszönhetően, hogy több mint harminc, az ipar digitalizációját célzó nemzeti és regionális kezdeményezés létrehozója – erős alapokkal rendelkezik ahhoz, hogy a digitális transzformáció terén vezető szerephez jusson; mivel lehetőség van az EU iparának megerősítésére, ha sikerül teljesen integrált értékláncokat kiépíteni a digitális fejlesztésű ipari termékek és a termék-szolgáltatás csomagok számára; |
| --- | --- |

D.

mivel Európa – ipari örökségének, az ipari ágazatokból és értékláncokból álló hálózatának, innovációs erejének, stratégiai kutatási és fejlesztési (K+F) közberuházásainak, a magánberuházások és a hatékony közigazgatás rendelkezésre állásának, képzett munkaerejének, az ipari fejlődés és a társadalmi kihívások integrálásának, valamint annak köszönhetően, hogy több mint harminc, az ipar digitalizációját célzó nemzeti és regionális kezdeményezés létrehozója – erős alapokkal rendelkezik ahhoz, hogy a digitális transzformáció terén vezető szerephez jusson; mivel lehetőség van az EU iparának megerősítésére, ha sikerül teljesen integrált értékláncokat kiépíteni a digitális fejlesztésű ipari termékek és a termék-szolgáltatás csomagok számára;

| E. | mivel az 5G alapvetően át fogja alakítani gazdaságainkat azzal, hogy az ipari fejlesztés és a szociális szolgáltatások középpontjába a digitalizációt helyezi; |
| --- | --- |

E.

mivel az 5G alapvetően át fogja alakítani gazdaságainkat azzal, hogy az ipari fejlesztés és a szociális szolgáltatások középpontjába a digitalizációt helyezi;

| F. | mivel a sikeres európai ipari stratégiához elengedhetetlen a digitális egységes piac létrehozása, amely társadalmilag tudatosan fellendíti a gazdasági növekedést és a foglalkoztatást; |
| --- | --- |

F.

mivel a sikeres európai ipari stratégiához elengedhetetlen a digitális egységes piac létrehozása, amely társadalmilag tudatosan fellendíti a gazdasági növekedést és a foglalkoztatást;

| G. | mivel a feldolgozóipar digitalizációjára irányuló jól kialakított, technológiasemleges stratégia, amely határokon átnyúlva egyre inkább összekapcsolja az embereket, a gépeket és a szolgáltatásokat a teljes globális értékláncban, fontos mérföldkő a gazdaság ellenálló képességének, fenntarthatóságának és versenyképességének növelése és új munkahelyek teremtése tekintetében; |
| --- | --- |

G.

mivel a feldolgozóipar digitalizációjára irányuló jól kialakított, technológiasemleges stratégia, amely határokon átnyúlva egyre inkább összekapcsolja az embereket, a gépeket és a szolgáltatásokat a teljes globális értékláncban, fontos mérföldkő a gazdaság ellenálló képességének, fenntarthatóságának és versenyképességének növelése és új munkahelyek teremtése tekintetében;

| H. | mivel a digitalizációnak lehetővé kellene tennie az erőforrások, az energia és a tőke hatékonyabb felhasználását, hozzájárulva ezáltal egy integráltabb körforgásos gazdasághoz, az anyagköltségek csökkentéséhez és a nagyobb ipari szimbiózis kialakításához; |
| --- | --- |

H.

mivel a digitalizációnak lehetővé kellene tennie az erőforrások, az energia és a tőke hatékonyabb felhasználását, hozzájárulva ezáltal egy integráltabb körforgásos gazdasághoz, az anyagköltségek csökkentéséhez és a nagyobb ipari szimbiózis kialakításához;

| I. | mivel a digitalizáció az utazók és mobilitásuk javára fellendítheti az idegenforgalmi ágazatot, lehetővé téve többek közt a valós idejű információkhoz való könnyű hozzáférést és a szolgáltatások széles körét; |
| --- | --- |

I.

mivel a digitalizáció az utazók és mobilitásuk javára fellendítheti az idegenforgalmi ágazatot, lehetővé téve többek közt a valós idejű információkhoz való könnyű hozzáférést és a szolgáltatások széles körét;

| J. | mivel a fejlett nyelvi technológiák segíthetnek az iparnak a digitális piac fejlődését akadályozó nyelvi korlátok legyőzésében; |
| --- | --- |

J.

mivel a fejlett nyelvi technológiák segíthetnek az iparnak a digitális piac fejlődését akadályozó nyelvi korlátok legyőzésében;

| K. | mivel a digitalizáció új lehetőségeket teremt a közlekedési ágazatban a gyártók, az üzemeltetők, a befektetők, a munkavállalók és az utasok számára, és előfeltétele annak, hogy a közlekedési ágazat versenyképes és működőképes maradjon, valamint növelje hatékonyságát, továbbá annak, hogy a közlekedési szolgáltatások fenntarthatóbbá és jobban teljesítővé váljanak; |
| --- | --- |

K.

mivel a digitalizáció új lehetőségeket teremt a közlekedési ágazatban a gyártók, az üzemeltetők, a befektetők, a munkavállalók és az utasok számára, és előfeltétele annak, hogy a közlekedési ágazat versenyképes és működőképes maradjon, valamint növelje hatékonyságát, továbbá annak, hogy a közlekedési szolgáltatások fenntarthatóbbá és jobban teljesítővé váljanak;

| L. | mivel a digitalizáció hozzájárulhat a biztonságosabb munkakörülmények és a nagyobb termékbiztonság megteremtéséhez, valamint a termelés személyre szabásához és decentralizációjához; |
| --- | --- |

L.

mivel a digitalizáció hozzájárulhat a biztonságosabb munkakörülmények és a nagyobb termékbiztonság megteremtéséhez, valamint a termelés személyre szabásához és decentralizációjához;

| M. | mivel az ikt-ágazatban a foglalkoztatás és a képzés terén nagy a nemek közötti különbség, aminek erős negatív következményei vannak a munkaerőpiaci egyenlőség tekintetében; |
| --- | --- |

M.

mivel az ikt-ágazatban a foglalkoztatás és a képzés terén nagy a nemek közötti különbség, aminek erős negatív következményei vannak a munkaerőpiaci egyenlőség tekintetében;

| N. | mivel a digitalizáció, valamint a termelés személyre szabása és decentralizációja változó munkakörülményekhez vezet és számos társadalmi hatással jár; mivel a biztonságosabb munkakörülmények és a nagyobb termékbiztonság megteremtése továbbra is közös érdekünk kell, hogy legyen; |
| --- | --- |

N.

mivel a digitalizáció, valamint a termelés személyre szabása és decentralizációja változó munkakörülményekhez vezet és számos társadalmi hatással jár; mivel a biztonságosabb munkakörülmények és a nagyobb termékbiztonság megteremtése továbbra is közös érdekünk kell, hogy legyen;

| O. | mivel számos tanulmány hangsúlyozza, hogy az ipari gyártás digitalizációja megváltoztatja a munkaerő-piaci keresletet és a foglalkoztatást Európában; mivel ennek hatásai lehetnek a munkavállalói jogokra és részvételre vonatkozó jelenlegi szabályokra; mivel egyértelmű, hogy e változásokhoz való sikeres alkalmazkodás érdekében ki kell képezni a munkaerőt az új ikt-készségekre és magasabb szintű digitális készségekre van szükség a társadalom egészében; |
| --- | --- |

O.

mivel számos tanulmány hangsúlyozza, hogy az ipari gyártás digitalizációja megváltoztatja a munkaerő-piaci keresletet és a foglalkoztatást Európában; mivel ennek hatásai lehetnek a munkavállalói jogokra és részvételre vonatkozó jelenlegi szabályokra; mivel egyértelmű, hogy e változásokhoz való sikeres alkalmazkodás érdekében ki kell képezni a munkaerőt az új ikt-készségekre és magasabb szintű digitális készségekre van szükség a társadalom egészében;

Uniós integrált ipari digitalizációs stratégia kialakítása

| 1. | üdvözli „Az európai ipar digitalizálása” című bizottsági közleményt; |
| --- | --- |

1.

| 2. | határozottan úgy véli, hogy az ipari digitalizációs stratégia kulcsfontosságú Európa legégetőbb, alább felsorolt gazdasági és társadalmi kihívásainak megoldásában:






  a) | a gazdasági dinamika, a társadalmi és területi kohézió, illetve a technológiában bekövetkező átalakulásokkal és forradalmi változásokkal való megbirkózás képességének növelése Európa iparágainak és gazdasági értékláncainak modernizációján és összekapcsolásán, a reálgazdaságra irányuló állami és magánberuházások növelésén, valamint a fenntartható modernizációval kapcsolatos befektetési lehetőségek biztosításán keresztül; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

a gazdasági dinamika, a társadalmi és területi kohézió, illetve a technológiában bekövetkező átalakulásokkal és forradalmi változásokkal való megbirkózás képességének növelése Európa iparágainak és gazdasági értékláncainak modernizációján és összekapcsolásán, a reálgazdaságra irányuló állami és magánberuházások növelésén, valamint a fenntartható modernizációval kapcsolatos befektetési lehetőségek biztosításán keresztül;

| b) | a jó minőségű munkahelyteremtés és a munkahely-visszatelepítési lehetőségek előmozdítása, a munkakörülmények javítása és az ipari ágazatbeli munkahelyek vonzerejének növelése, a fogyasztók számára több lehetőség és jobb tájékoztatás biztosítása, egy társadalmilag tudatos átalakulás és egy inkluzív munkaerőpiac létrehozása, amely sokrétűbb munkahelyi modelleket és munkaidőrendszereket, jobb munkakörülményeket, valamint a foglalkoztatás és az egész életen át tartó tanulás integrációját biztosítja; |
| --- | --- |

b)

a jó minőségű munkahelyteremtés és a munkahely-visszatelepítési lehetőségek előmozdítása, a munkakörülmények javítása és az ipari ágazatbeli munkahelyek vonzerejének növelése, a fogyasztók számára több lehetőség és jobb tájékoztatás biztosítása, egy társadalmilag tudatos átalakulás és egy inkluzív munkaerőpiac létrehozása, amely sokrétűbb munkahelyi modelleket és munkaidőrendszereket, jobb munkakörülményeket, valamint a foglalkoztatás és az egész életen át tartó tanulás integrációját biztosítja;

| c) | a források hatékonyabb felhasználása és a feldolgozóipar anyagköltségeinek csökkentése, amely az európai körforgásos gazdaság megerősítéséhez kapcsolódik, emlékeztetve arra, hogy ez elengedhetetlen a csúcstechnológiát képviselő európai ágazatok, valamint a digitalizált ipari termelés és termékek alapvető feltételeinek megteremtéséhez; |
| --- | --- |

c)

a források hatékonyabb felhasználása és a feldolgozóipar anyagköltségeinek csökkentése, amely az európai körforgásos gazdaság megerősítéséhez kapcsolódik, emlékeztetve arra, hogy ez elengedhetetlen a csúcstechnológiát képviselő európai ágazatok, valamint a digitalizált ipari termelés és termékek alapvető feltételeinek megteremtéséhez;

| d) | az európai kohézió erősítése megbízható és nagyszabású európai beruházási politika révén (különös figyelemmel a korszerű digitális infrastruktúra telepítésére), hasznosítva a különböző európai finanszírozási eszközöket, köztük az ESBA-t, a regionális alapokat, a Horizont 2020-at és más eszközöket, továbbá a sok szereplő közötti tisztességes verseny biztosításán, az innováción, a fenntartható korszerűsítésen és a technológiai, szociális és üzleti modellek innovációján alapuló összehangolt, technológiasemleges európai iparpolitika révén, amely innováció javítja a digitális egységes piacot, valamint az egész európai ipar integrációját és korszerűsítését; |
| --- | --- |

d)

az európai kohézió erősítése megbízható és nagyszabású európai beruházási politika révén (különös figyelemmel a korszerű digitális infrastruktúra telepítésére), hasznosítva a különböző európai finanszírozási eszközöket, köztük az ESBA-t, a regionális alapokat, a Horizont 2020-at és más eszközöket, továbbá a sok szereplő közötti tisztességes verseny biztosításán, az innováción, a fenntartható korszerűsítésen és a technológiai, szociális és üzleti modellek innovációján alapuló összehangolt, technológiasemleges európai iparpolitika révén, amely innováció javítja a digitális egységes piacot, valamint az egész európai ipar integrációját és korszerűsítését;

| e) | az európai éghajlatváltozási politika célkitűzéseinek támogatása az ipari termelés energia- és erőforráshatékonyságának, valamint körforgásos jellegének növelése, továbbá a kibocsátások csökkentése révén, egyszerre biztosítva az ipar fenntarthatóságát és a versenyképességet; |
| --- | --- |

e)

az európai éghajlatváltozási politika célkitűzéseinek támogatása az ipari termelés energia- és erőforráshatékonyságának, valamint körforgásos jellegének növelése, továbbá a kibocsátások csökkentése révén, egyszerre biztosítva az ipar fenntarthatóságát és a versenyképességet;

| f) | a gazdasági, politikai és szociális innováció megerősítése a köz- és magánszektorbeli adatok és információk nyitottságára és hozzáférhetőségére vonatkozó elveken keresztül, mindig biztosítva az érzékeny adatok védelmét a vállalkozások, a munkavállalók és a fogyasztók közötti cserékben, és lehetővé téve minden gazdasági szektor és szakpolitikai terület – többek között a kreatív és kulturális iparág – jobb integrációját; |
| --- | --- |

f)

a gazdasági, politikai és szociális innováció megerősítése a köz- és magánszektorbeli adatok és információk nyitottságára és hozzáférhetőségére vonatkozó elveken keresztül, mindig biztosítva az érzékeny adatok védelmét a vállalkozások, a munkavállalók és a fogyasztók közötti cserékben, és lehetővé téve minden gazdasági szektor és szakpolitikai terület – többek között a kreatív és kulturális iparág – jobb integrációját;

| g) | az állampolgárok megélhetésének javítása a városi és nem városi területeken egyaránt, valamint hozzájárulás ahhoz, hogy jobban ismerjék a digitalizációval összefüggő lehetőségeket, és jobban ki tudják használni azokat; |
| --- | --- |

g)

az állampolgárok megélhetésének javítása a városi és nem városi területeken egyaránt, valamint hozzájárulás ahhoz, hogy jobban ismerjék a digitalizációval összefüggő lehetőségeket, és jobban ki tudják használni azokat;

| h) | a technológiai és társadalmi innováció ösztönzése az uniós kutatások terén egy egyértelmű iránnyal és jövőképpel rendelkező ipari digitalizációs politikán keresztül; |
| --- | --- |

h)

a technológiai és társadalmi innováció ösztönzése az uniós kutatások terén egy egyértelmű iránnyal és jövőképpel rendelkező ipari digitalizációs politikán keresztül;

| i) | az energiabiztonság javítása és az energiafogyasztás csökkentése egy digitalizált, rugalmasabb és hatékonyabb ipari termelés révén, mely lehetővé teszi az energia iránti kereslet jobb irányítását; |
| --- | --- |

i)

az energiabiztonság javítása és az energiafogyasztás csökkentése egy digitalizált, rugalmasabb és hatékonyabb ipari termelés révén, mely lehetővé teszi az energia iránti kereslet jobb irányítását;

| j) | a világ más makrorégióival való partnerkapcsolatok kialakítása innovatív és tisztességes digitális nyitott piacok létrehozása érdekében; |
| --- | --- |

j)

a világ más makrorégióival való partnerkapcsolatok kialakítása innovatív és tisztességes digitális nyitott piacok létrehozása érdekében;

| k) | annak tudatosítása, hogy egy igazságosabb és hatékonyabb európai adópolitikára van szükség, amely a globálisan összekapcsolt digitális piacokon és a digitalizált termelés korában tisztázza az olyan kérdéseket, mint az adóalap; |
| --- | --- |

k)

annak tudatosítása, hogy egy igazságosabb és hatékonyabb európai adópolitikára van szükség, amely a globálisan összekapcsolt digitális piacokon és a digitalizált termelés korában tisztázza az olyan kérdéseket, mint az adóalap;

| l) | a befektetések, valamint a világ vezető kutatóinak és a szakértelemnek az idevonzása, hozzájárulva ezzel a gazdasági növekedéshez és az európai versenyképességhez; |
| --- | --- |

l)

a befektetések, valamint a világ vezető kutatóinak és a szakértelemnek az idevonzása, hozzájárulva ezzel a gazdasági növekedéshez és az európai versenyképességhez;

| m) | a digitalizáción és technológiai fejlődésen alapuló új üzleti modellek és innovatív induló vállalkozások támogatása; |
| --- | --- |

m)

a digitalizáción és technológiai fejlődésen alapuló új üzleti modellek és innovatív induló vállalkozások támogatása;

| 3. | hangsúlyozza a magánberuházásokat megkönnyítő versengő üzleti környezet, a bürokratikus akadályokat megszüntető, felhatalmazó szabályozási keret, a korszerű európai digitális infrastruktúra, valamint az ipar digitalizációjához szükséges olyan uniós irányítási struktúra megteremtésének fontosságát, amely megkönnyíti az ipari digitalizációval kapcsolatos nemzeti, regionális és uniós kezdeményezések és platformok összehangolását; felhívja a Bizottságot, hogy biztosítsa azon célkitűzés elérését, hogy 2020-ra az ipar részaránya a GDP-ben 20 % legyen; hangsúlyozza, hogy annak érdekében, hogy az EU továbbra is globális vezető ipari szerepet töltsön be, az ipar digitalizációját össze kell kapcsolni egy átfogóbb uniós iparpolitikai stratégiával; hangsúlyozza a digitalizáció előmozdításának fontosságát különösen azokban a tagállamokban, régiókban és ágazatokban, amelyek lemaradásban vannak e téren, valamint azon emberek körében, akiket érint a digitális szakadék; üdvözli e tekintetben a magas szintű kerekasztal-megbeszélésekre és az érdekelt felek európai fórumára irányuló javaslatokat; hangsúlyozza az érintett szereplők közötti együttműködés fontosságát, és elvárja, hogy az iparági vezetők és a szociális partnerek mellett az akadémiai szféra, a kkv-k, a szabványügyi szervek, a politikai döntéshozók, a nemzeti és helyi közigazgatások és a civil társadalom képviselői is felkérést kapjanak az aktív szerepvállalásra; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kéri a Bizottságot, hogy folytassa azt a fontos munkát, amely a gyártással és a digitalizációval kapcsolatos tendenciákat, valamint a nem műszaki tudományágakkal (például jog, politika, közigazgatás, kommunikáció stb.) kapcsolatos tendenciákat, illetve a többi régióban végbemenő fejleményeket vizsgálja, új kulcstechnológiákat azonosít, és biztosítani kívánja Európa vezető szerepének fenntartását e területeken, illetve azt, hogy az új trendeket beépítsék a szakpolitikákba és a fellépésekbe, figyelembe véve a beépített biztonsággal és a beépített és alapértelmezett adatvédelemmel kapcsolatos koncepciókat, ugyanakkor megvizsgálja, hogy e munka elvégezhető-e kifejezetten az iparra összpontosító előrejelzési hálózaton, többek között nemzeti kutató- és technológiai szervezeteken keresztül; |
| --- | --- |

4.

| 5. | üdvözli a Bizottságnak „Az európai ipar digitalizálása, a digitális egységes piac előnyeinek teljes körű kiaknázása” című közleményét (COM(2016)0180), ugyanakkor sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy – mivel a közlekedési ágazattal kapcsolatos része az összekapcsolt és automatizált gépjárművezetésre korlátozódik – nem foglalkozik kellő mértékben valamennyi létező kihívással; emlékeztet arra, hogy bár az összekapcsolt és automatizált gépjárművezetés az egyik legizgalmasabb digitális átalakulás az ágazatban, a digitalizáció potenciálisan valamennyi közlekedési mód esetében használható, mind az üzemeltetési, mind az adminisztratív folyamatokban, valamint az értéklánc teljes hosszában, a gyártóktól az utasokig, illetve a teherszállításig, továbbá az ágazatban használt valamennyi új technológia – mint például az EGNOS és a GALILEO európai globális műholdas navigációs rendszer – esetében, és e területeken eredmények várhatók a közeljövőben; arra kéri a Bizottságot, hogy valamennyi közlekedési mód – többek közt a közlekedéshez és az idegenforgalomhoz kapcsolódó szolgáltatások – esetében összpontosítson a digitális átalakulásra; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rámutat, hogy a digitalizációs folyamat nem járt ugyanolyan mértékű előnyökkel a közlekedési ágazat különböző részeiben, és hogy ez a belső piacon hátrányos széttagoltságot okozott mind a különböző közlekedési módok között, mind az egyes közlekedési módokon belül; kiemeli, hogy jelentős és egyre növekvő különbségek vannak a tagállamok között a közlekedési ágazat versenyképessége és a digitalizáció terén, amelyek jól láthatók a régiók, a vállalkozások és a kkv-k között is; úgy véli, hogy egy összehangolt uniós ipari digitalizációs stratégia kialakítása hozzájárulhatna e széttagoltság és az egyenlőtlenségek megszüntetéséhez, és beruházásokat vonzhatna a digitális projektekhez; hangsúlyozza, hogy a cél nem csupán egy újabb szakpolitikai tanulmány elkészítése, hanem egy valódi, az innovációs trendeket és piaci lehetőségeket tükröző stratégia kialakítása, melynek végrehajtását folyamatosan értékelnék; |
| --- | --- |

6.

| 7. | úgy véli, hogy az ipari digitalizációs stratégia hozzá fog járulni ahhoz, hogy megoldja a közlekedési és idegenforgalmi ágazatok legsürgetőbb kihívásainak némelyikét; felhívja ezért a Bizottságot, hogy továbbra is támogassa a digitalizációt annak érdekében, hogy:






  a) | javítsa a közlekedési ágazat általános biztonságát, minőségét és környezeti teljesítményét; |
| --- | --- | --- |

7.

a)

javítsa a közlekedési ágazat általános biztonságát, minőségét és környezeti teljesítményét;

| b) | mindenki, többek közt az idősek, a csökkent mozgásképességűek vagy a fogyatékossággal élők számára javítsa az akadálymentes hozzáférést és ismertebbé tegyen alternatív mobilitási megoldásokat, több választási lehetőséget, felhasználóbarátabb és személyre szabott termékeket, valamint bővebb tájékoztatást biztosítva az utasok számára Európa-szerte, mind a városi, mind a kevésbé fejlett régiókban; |
| --- | --- |

b)

mindenki, többek közt az idősek, a csökkent mozgásképességűek vagy a fogyatékossággal élők számára javítsa az akadálymentes hozzáférést és ismertebbé tegyen alternatív mobilitási megoldásokat, több választási lehetőséget, felhasználóbarátabb és személyre szabott termékeket, valamint bővebb tájékoztatást biztosítva az utasok számára Európa-szerte, mind a városi, mind a kevésbé fejlett régiókban;

| c) | csökkentse a szállítási költségeket, például a karbantartási költségeket, és javítsa a már meglévő közlekedési infrastruktúra (pl. a konvojok, a kooperatív intelligens közlekedési rendszerek (C-ITS), az Európai Vasúti Forgalomirányítási Rendszer (ERTMS) és a folyami információs szolgáltatások (RIS)) igénybevételének hatékonyságát; |
| --- | --- |

c)

csökkentse a szállítási költségeket, például a karbantartási költségeket, és javítsa a már meglévő közlekedési infrastruktúra (pl. a konvojok, a kooperatív intelligens közlekedési rendszerek (C-ITS), az Európai Vasúti Forgalomirányítási Rendszer (ERTMS) és a folyami információs szolgáltatások (RIS)) igénybevételének hatékonyságát;

| d) | javítsa a versenyképességet azáltal, hogy elősegíti új szereplők, különösen kkv-k és induló vállalkozások megjelenését annak érdekében, hogy kihívás elé állítsa a meglévő monopóliumokat; |
| --- | --- |

d)

javítsa a versenyképességet azáltal, hogy elősegíti új szereplők, különösen kkv-k és induló vállalkozások megjelenését annak érdekében, hogy kihívás elé állítsa a meglévő monopóliumokat;

| e) | közlekedésszervezési rendszerek, intelligens közlekedési rendszerek, digitális menetíró készülékek, elektronikus útdíjszedési rendszerek stb. révén segítse elő az uniós jogszabályok megfelelő és összehangolt végrehajtását, valamint olyan szabályozási keretet hozzon létre, amely alkalmazható a fejlett technológiák használata miatt esetlegesen előálló valós helyzetekben; |
| --- | --- |

e)

közlekedésszervezési rendszerek, intelligens közlekedési rendszerek, digitális menetíró készülékek, elektronikus útdíjszedési rendszerek stb. révén segítse elő az uniós jogszabályok megfelelő és összehangolt végrehajtását, valamint olyan szabályozási keretet hozzon létre, amely alkalmazható a fejlett technológiák használata miatt esetlegesen előálló valós helyzetekben;

| f) | csökkentse a kis- és közepes méretű szállítási szolgáltatók és induló vállalkozások adminisztratív terheit, például a teherszállítási és logisztikai ágazaton belül az adminisztratív eljárások egyszerűsítése révén, a rakomány nyomon követésének biztosítása és az ütemezés, illetve a forgalom optimalizálása révén; |
| --- | --- |

f)

csökkentse a kis- és közepes méretű szállítási szolgáltatók és induló vállalkozások adminisztratív terheit, például a teherszállítási és logisztikai ágazaton belül az adminisztratív eljárások egyszerűsítése révén, a rakomány nyomon követésének biztosítása és az ütemezés, illetve a forgalom optimalizálása révén;

| g) | továbbra is védje az utasok jogait, biztosítsa például az adatvédelmet, multimodális utazások tekintetében is; |
| --- | --- |

g)

továbbra is védje az utasok jogait, biztosítsa például az adatvédelmet, multimodális utazások tekintetében is;

| h) | csökkentse a közlekedési piacon tapasztalható információs aszimmetriához kapcsolódó problémákat; |
| --- | --- |

h)

csökkentse a közlekedési piacon tapasztalható információs aszimmetriához kapcsolódó problémákat;

| i) | növelje az idegenforgalmi ágazat vonzerejét, amely az európai GDP mintegy 10 %-át adja, valamint a kreatív ágazatok vonzerejét a városi, a vidéki és a legtávolabbi területeken, például a mobilitási és idegenforgalmi szolgáltatásoknak a kevésbé ismert célpontok tekintetében is jobb integrációja révén; |
| --- | --- |

i)

növelje az idegenforgalmi ágazat vonzerejét, amely az európai GDP mintegy 10 %-át adja, valamint a kreatív ágazatok vonzerejét a városi, a vidéki és a legtávolabbi területeken, például a mobilitási és idegenforgalmi szolgáltatásoknak a kevésbé ismert célpontok tekintetében is jobb integrációja révén;

| 8. | kiemeli, hogy a folyamatos, nagyteljesítményű kapcsolat előfeltétele valamennyi közlekedési mód gyors, biztonságos és megbízható összekapcsolásának és a közlekedési ágazat további digitalizációjának; sajnálja, hogy az Unión belül nagyfokú eltérések tapasztalhatók a digitális lefedettségben; úgy véli, hogy a közlekedési ágazat digitalizációjához alapvető fontosságú a szélessávú szolgáltatások terén tett beruházás és a méltányos frekvenciafelosztás; e tekintetben kiemeli, hogy ágazatokon átívelő elképzelésre van szükség, amely kiterjed többek között az elektronikára, a távközlésre, a közlekedésre és az idegenforgalomra; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy tegyenek eleget azon kötelezettségvállalásuknak, hogy legkésőbb 2025-ig biztosítják az ilyen típusú internetkapcsolatot a főbb közlekedési útvonalak és csomópontok esetében, valamint kezdeményezik az egész EU-ra kiterjedő teljes lefedettségét; |
| --- | --- |

8.

A sikeres ipari digitalizáció feltételeinek megteremtése: infrastruktúra, beruházás, innováció és készségek

| 9. | hangsúlyozza, hogy az ipari digitalizációs stratégia lehetővé teszi az innováció, a hatékonyság és a fenntartható technológiák előmozdítását, ami növeli a versenyképességet, korszerűsíti az EU iparát, valamint felszámolja a digitális piac fejlődését akadályozó korlátokat; hangsúlyozza, hogy az integrált ipari digitalizációnak szigorú előfeltételeken kell alapulnia, amelyek magukban foglalják a kiváló minőségű, a jövőbeli kihívásoknak is megfelelő digitális infrastruktúrát, a K+F-et, a befektetésbarát környezetet, a megfelelő és naprakész jogalkotási keretet, az elmélyített digitális egységes piacot, a jó készségeket és a vállalkozói készséget, valamint a megerősített szociális párbeszédet is; |
| --- | --- |

9.

| 10. | hangsúlyozza, hogy fokozni kell a például az 5G hálózatokon, a száloptikán, a navigáción és a műholdas kommunikációs infrastruktúrán keresztüli nagy sebességű összeköttetésbe való állami és magánszektorbeli beruházást annak érdekében, hogy a városi és az ipari térségekben szilárd digitális infrastrukturális alapot lehessen biztosítani; kiemeli a spektrumkiosztás harmonizálásának fontosságát, amelynek célja a hálózatfejlesztés iránti kereslet fokozása és a hálózati beruházási környezet kiszámíthatóságának javítása; kiemeli, hogy vezető szerepet kell kialakítani a digitális ipari értékláncokban és a kulcsfontosságú technológiákban, mint például az 5G, a kvantumtechnológiák, a nagyteljesítményű számítástechnika, a mesterséges intelligencia, a felhőalapú számítástechnika, a nagy adathalmazok elemzése, a tárgyak internete (IoT), a robotika, az automatizálás (többek között a nagymértékben automatizált vezetés) és a megosztott könyvelési technológia terén; e tekintetben támogatja a Bizottság közleményét kísérő bizottsági munkadokumentumokat; |
| --- | --- |

10.

| 11. | elismeri az ipar digitalizációjában rejlő lehetőségeket és az azzal kapcsolatos kihívásokat; elismeri az ipar digitalizációjának pozitív hatásait, mivel az elősegíti a rugalmas munkaszervezést, amely megteremtheti a munka és a magánélet jobb egyensúlyát, változatossá teheti a lehetőségeket a mobil távmunka révén, és lehetővé teheti a vidéki és elszigetelt területeken élő emberek számára a munkaerőpiachoz történő csatlakozást (feltéve, hogy rendelkeznek a szükséges infrastruktúrával), ezáltal fokozva a gazdasági növekedést; elismeri azonban, hogy a digitalizáció következtében a megnövekedett rugalmasság irányába mutató tendencia növelheti az instabil és bizonytalan foglalkoztatás veszélyét; hangsúlyozza, hogy az új foglalkoztatási formákat nem szabad a meglévő szociális és munkajogi szabályok megkerülésére használni a munkavállalói és a fogyasztói jogok védelmét illetően; kiemeli, hogy a hagyományos iparnak és a platformalapú gazdaságban tevékenykedő üzleti vállalkozásoknak egymással egyenrangúnak kell lenniük; |
| --- | --- |

11.

| 12. | megjegyzi, hogy a közlekedési és az idegenforgalmi ágazatbeli digitális átalakulás, különösen a lekérhető és a közösségi gazdaság fejlődése hozzájárul ahhoz, hogy jelentős mértékben átalakul az utasok és a fogyasztók magatartása a mobilitás és az idegenforgalom tekintetében, valamint ahhoz, hogy az infrastruktúrát hozzá kell igazítani az új körülményekhez; felkéri a Bizottságot, hogy mérje fel a közlekedési, mobilitási és idegenforgalmi szolgáltatások terén megvalósuló digitalizáció hatásait, különös tekintettel e szolgáltatások felhasználóinak magatartására és választásaira, továbbá annak érdekében, hogy e társadalmi változás potenciális előnyeit még inkább ki lehessen aknázni; |
| --- | --- |

12.

| 13. | megjegyzi, hogy a menetjegyek árusítását jellemző egyre fokozódó digitalizáció azzal jár, hogy a fogyasztók könnyebben férnek hozzá több információhoz az interneten, ám az ajánlatok összehasonlítása egyre nehezebb; véleménye szerint ezért meg kell erősíteni a forgalmazás során az átláthatóságot és a semlegességet biztosító garanciákat, különösen az internetes forgalmazás esetén, annak érdekében, hogy a fogyasztók megbízható információkon alapuló megalapozott döntést hozhassanak, ami nem csak az árat, hanem az egyéb paramétereket is, többek között a szolgáltatás minőségét és a kiegészítő ajánlatokat is figyelembe veszi; úgy véli, hogy ez az átláthatóság a versenyt is előmozdítaná, és a multimodális közlekedés fejlesztését is elősegítené; |
| --- | --- |

13.

| 14. | úgy véli, hogy a digitalizáció eredményeként a fogyasztóknak nagyobb választékhoz, felhasználóbarátabb és személyre szabottabb termékekhez, valamint – különösen a termékek vagy szolgáltatások minőségére vonatkozóan – több információhoz kell jutniuk; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rámutat, hogy a nyelvi korlátok által az iparra és annak digitalizációjára gyakorolt hatást a digitális piacról szóló dokumentumok nem vették kellően figyelembe, illetve nem mérték fel megfelelően azt; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy segítsék elő az ipar digitalizációja mellett az európai piac széttagoltságát csökkentő nyelvi technológiák fejlesztését; |
| --- | --- |

15.

| 16. | hangsúlyozza, hogy az „analóg” többnyelvűség külön támogatása Európában előnyös mind az európai ipar digitalizációja, mind az átfogó digitális készségek oktatása szempontjából; ezért hangsúlyozza, hogy sokkal nagyobb figyelmet kell fordítani a statisztikai, intelligens és gépi fordításról, valamint az oktatószoftverekről folyó alapkutatásra; |
| --- | --- |

16.

| 17. | hangsúlyozza, hogy a régióknak termelésük erősségeire kell összpontosítaniuk, és az intelligens szakosodáson, valamint az intelligens láncokon és klasztereken keresztül elő kell mozdítaniuk fejlődésüket; úgy véli, hogy a kkv-k, az ipari és a társadalmi szereplők, a kézműves ágazat, az induló innovatív vállalkozások, a tudományos körök, a kutatóközpontok, a fogyasztói szervezetek, a kreatív ágazat és a pénzügyi szféra képviselői, illetve a többi érdekelt fél közötti klaszterek és szinergiák sikeres modellül szolgálhatnak a digitális gyártás és az innováció fejlesztésére; ösztönzi az Unión belüli kutatási, innovációs és strukturális kohéziót; hangsúlyozza az akcelerátorprogramok és a kockázati tőke fontosságát az induló innovatív vállalkozások növekedési potenciáljának kibontakoztatásában; felhívja a figyelmet a digitalizáció használatának fontosságára az olyan üzletimodell-innovációk előmozdítása érdekében, mint a „teljesítmény szerinti fizetés” rendszerei és a tömeges testre szabás; |
| --- | --- |

17.

| 18. | úgy véli, hogy különös figyelmet kell fordítani a kkv-k előtt álló sajátos problémákra azokban a helyzetekben, amelyekben a digitalizációs erőfeszítésekből származó, az energia, az erőforrás-hatékonyság és termelési hatékonyság terén megmutatkozó relatív nyereségek a legmagasabbak lennének; szorgalmazza a kkv-egyesületek és azok tájékoztatási tevékenységeinek digitalizációs programokon keresztül történő megerősítését, az alkalmazott tudományokkal foglalkozó központok digitalizációra összpontosító fejlesztését, valamint a kkv-kon belüli K+F-nek nyújtott társfinanszírozást; úgy véli, hogy figyelmet kell fordítani az adatok feletti rendelkezési jogra és az adatokhoz való hozzáférésre, valamint a digitális gyakorlati képzés európai programjának kidolgozására; |
| --- | --- |

18.

| 19. | üdvözli az ipari modernizációt elősegítő intelligens szakosodási platform létrehozását, és különösen a Bizottságnak az ipar digitalizációjáról szóló cselekvési tervben megfogalmazott azon javaslatát, hogy hozzák létre a kompetenciacentrumok és a digitális innovációs központok hálózatát, melynek célja valamennyi régióban az ipari digitalizáció és a digitális innováció megerősítése a kkv-k számára; megjegyzi, hogy a kézműves ágazatot ebből a szempontból nem lehet figyelmen kívül hagyni; felszólítja a Bizottságot, hogy Európa kevésbé digitalizált régióiban különösen mozdítsa elő a digitális innovációs központok és a digitális kompetenciaközpontok létrehozását; felszólítja a Bizottságot, hogy különböző európai forrásokból (a Horizont 2020 keretprogramból, a strukturális alapokból stb.) növelje a digitális innovációs központok finanszírozását, támogassa e központok nemzeti hálózatának kialakítására irányuló tagállami erőfeszítéseket és stratégiákat, valamint fontolja meg a „homokozó megközelítés” kipróbálását, melynek keretében az ellenőrzött környezetben végzett, ágazatokon átnyúló kísérleteket az érvényes szabályozás nem akadályozza; felszólítja a tagállamokat, hogy fokozzák a digitális innovációs központjaik közötti transznacionális együttműködést; úgy véli, hogy a kijelölt digitális innovációs központoknak olyan ipari digitalizációs innovációkra kell specializálódniuk, amelyek hozzájárulnak Európa társadalmi kihívásainak kezeléséhez; ezzel összefüggésben úgy véli, hogy a Horizont 2020 digitális innovációs központokra nyújtott finanszírozását össze lehetne kapcsolni a program társadalmi kihívásokkal kapcsolatos finanszírozásával; felhívja a figyelmet a kkv-knak szóló IKT-innovációs utalványok lehetőségére a tanácsadáshoz, a bevált gyakorlatok megosztásához és a digitális innovációs központok szakértelméhez való hozzáférés tekintetében; |
| --- | --- |

19.

| 20. | megállapítja, hogy a városoknak és a helyi önkormányzatoknak fontos szerep jut az új üzleti modellek fejlesztésében, valamint a digitális infrastruktúra és támogatás biztosításában a kkv-k és az egyéb ipari szereplők számára, továbbá hogy a digitális-ipari innováció óriási lehetőségeket teremt a városok számára, például a hulladékkibocsátás nélküli helyi gyártáson, az ipari termelés és a helyi és városi logisztika és szállítás közötti szorosabb integráción, az energiatermelésen, a fogyasztáson, a gyártáson és a 3D-nyomtatáson keresztül; úgy véli, hogy a városok számára is lehetővé kell tenni, hogy hozzáférjenek a digitális innovációs központokhoz; kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a helyi, nemzeti és nemzetközi bevált gyakorlatokat, és mozdítsa elő ezek megosztását; üdvözli a „European Digital City Index” nevű, az európai városok digitális fejlettségét mérő mutató közzétételét, valamint az adatok és rendszerek európai városok közötti átjárhatóságát előmozdító kezdeményezéseket; megjegyzi, hogy az „Intelligens városok” kezdeményezés szerepet játszik ebben az összefüggésben; kiemeli a regionális tanácsadó fórumokkal kapcsolatos pozitív tapasztalatokat; |
| --- | --- |

20.

| 21. | felhívja a figyelmet arra, hogy a közbeszerzések, valamint a vállalkozások nyilvántartásba vételére és az üzleti tevékenységről való jelentéstételre vagy annak közzétételére vonatkozó jogi követelmények fontos szerepet tölthetnek be az új ipari digitális technológiák előmozdítása terén; felszólítja a Bizottságot annak megvizsgálására, hogy a közbeszerzést miként lehetne innovációt vonzó mechanizmusként alkalmazni; felkéri a Bizottságot, hogy REFIT programjába vezessen be egy digitális ellenőrzést annak biztosítása érdekében, hogy a rendeletek digitális szempontból korszerűek legyenek, és segítse elő a bevált gyakorlatok cseréjét az állami hatóságok között az innovációs kritériumok közbeszerzésekben való alkalmazásával kapcsolatban; javasolja, hogy a jogi és technológiai környezetet, például az IPv6-ra való átállást igazítsák hozzá az ipar digitalizációjával és a tárgyak internetének bevezetésével kapcsolatos igényekhez; |
| --- | --- |

21.

| 22. | hangsúlyozza, hogy elegendő állami és magánfinanszírozást kell biztosítani az európai ipar digitalizációja számára, az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) jobb felhasználásával; úgy véli, hogy ezt jelentősen fokozni kell, és növelni kell a digitális infrastruktúrába történő közberuházásokat; hangsúlyozza a magán- és közösségi platformokból származó finanszírozás központi szerepét; felkéri a Bizottságot, hogy hozza létre az ipar digitalizációjával foglalkozó finanszírozási kerekasztalt, amely tanulmányozza a kérdést, és innovatív finanszírozási javaslatokat terjeszt elő; sajnálja, hogy a digitális politikákhoz az uniós költségvetésben hozzárendelt erőforrások túl szűkösek ahhoz, hogy valós hatást érjenek el; elismeri annak szükségességét, hogy a termelőberuházásokon keresztül lendítsék fel az európai gazdaságot: úgy véli, hogy a meglévő európai pénzügyi eszközök, például az európai strukturális és beruházási alapok és a Horizont 2020 rendelkezésre állásának kell biztosítania e célkitűzés elérését; úgy véli, hogy ezen alapok összekapcsolásának összhangban kell lennie a nemzeti erőforrásokkal és az állami támogatásokra vonatkozó szabályozásokkal; elismeri a köz- és magánszféra közötti partnerségek és a közös vállalkozások szerepét; |
| --- | --- |

22.

| 23. | felszólítja a tagállamokat, hogy hatékony ipari digitalizáció támogatása érdekében nyújtsanak fiskális ösztönzőket a digitális és intelligens termelési rendszereket megvalósító vállalkozásoknak és vállalatoknak; |
| --- | --- |

23.

Az európai technológiai vezető szerep és az ipari digitalizáció biztonságának biztosítása: fúziók és felvásárlások, kiberbiztonság, adatáramlás, szabványosítás

| 24. | elismeri a K+F megerősítésének kiemelten fontos szerepét; felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa a házon belüli és a külső K+F-erőfeszítéseket egyaránt, és mozdítsa elő az innovációs hálózatokat, illetve az induló innovatív vállalkozások, már bevezetett vállalati szereplők, kkv-k, egyetemek stb. közötti együttműködést a digitális ökoszisztémában; felkéri a Bizottságot annak tanulmányozására, hogy hogyan lehetne maximalizálni a Horizont 2020 kutatási eredményeinek piaci átadását és az európai vállalatok általi kiaknázását; felkéri a Bizottságot, hogy növelje a Horizont 2020 szabadalmakat és szellemitulajdon-jogokat létrehozó kutatási projektjeinek arányát, és számoljon be ezekről; |
| --- | --- |

24.

| 25. | hangsúlyozza a jövőbeli ipari erő és gazdasági ellenálló képesség alapját képező szenzitív európai technológiák és know-how védelmezésének fontosságát; rámutat a stratégiai jelentőségű és az állami és iparpolitika által vezérelt közvetlen külföldi befektetésekkel kapcsolatos lehetséges kockázatokra, különösen azokra, amelyeket állami tulajdonú vállalatok hajtanak végre fúziókon és felvásárlásokon keresztül; a közvetlen külföldi befektetések kapcsán felhívja a figyelmet arra, hogy egyes külső befektetők egyre nagyobb érdeklődést tanúsítanak az érzékeny európai technológiák fúziók és felvásárlások révén történő megszerzése iránt; üdvözli a Bizottság arra irányuló kezdeményezését, hogy tanulmányozza az Egyesült Államokban megvalósuló külföldi beruházásokat felügyelő, CFIUS nevű bizottság tapasztalatait; kiemeli, hogy globális szabályok kialakításával egyenlő piacra jutási feltételeket kell teremteni a befektetések számára; |
| --- | --- |

25.

| 26. | hangsúlyozza, hogy az automatizálással, a robotikával, a mesterséges intelligencia termelésben való alkalmazásával, valamint a különböző eredetű műszaki komponensek mélyreható integrációjával kapcsolatos fejlesztések új kérdéseket vetnek fel a termékeket és termelő létesítményeket érintő felelősséggel kapcsolatban; felkéri a Bizottságot, hogy az önállóan működő rendszerek tekintetében a lehető leghamarabb tegye egyértelművé a biztonsági és a felelősségi szabályokat, ideértve a tesztelés feltételeit is; |
| --- | --- |

26.

| 27. | elismeri, hogy a nyitottság és az összekapcsolhatóság a kibertámadásokkal, a szabotázzsal, az adatmanipulációval vagy az ipari kémkedéssel szembeni sérülékenységet is befolyásolhatja, és ebben az összefüggésben hangsúlyozza egy közös európai kiberbiztonsági megközelítés jelentőségét; elismeri, hogy növelni kell a kiberbiztonság javításával kapcsolatos tudatosságot; úgy véli, hogy a számítógépes támadásokkal szembeni ellenálló képesség az üzleti vezetők, valamint a nemzeti és európai ipar- és biztonságpolitikai döntéshozók alapvető felelőssége; úgy véli, hogy a gyártók feladata, hogy a rendelkezésre álló legkorszerűbb technológiának, valamint a beépített és alapértelmezett védelem elveinek megfelelően minden digitális innovációban kulcsfontosságú tervezési paraméterként biztosítsák a biztonsági és kiberbiztonsági normák betartását, azonban bizonyos feltételek és kritériumok mellett el lehet térni ettől a gyártói felelősségtől; megjegyzi, hogy a dolgok internetére vonatkozó kiberbiztonsági követelmények és a számítástechnikai biztonsági normák – például a RAMI4.0 és az ICS referenciaarchitektúra alapján – megerősítenék a számítógépes támadásokkal szembeni ellenálló képességet Európában; úgy véli, hogy az európai szabványügyi szervekre ezen a ponton különleges szerep hárul, és azok nem állíthatók félre; felkéri a Bizottságot, hogy tanulmányozza a tárgyak internetével kapcsolatos kiberbiztonság előmozdításának különböző modelljeit; ugyanakkor felszólítja az állami intézményeket, hogy az informatikai berendezések és a tárgyak internetéhez kapcsolódó termékek tekintetében tegyék a közbeszerzés kötelező kritériumává a kiberbiztonsági követelményeket; nagy jelentőséget tulajdonít a digitalizált ipari termékeik tekintetében a kkv-k számára biztosított kiberbiztonsági ellenőrzéseknek és tanácsadásnak; úgy véli, hogy a bevált gyakorlatok uniós tagállamok közötti megosztása elősegítheti a kibertámadásokkal szembeni európai ellenálló képességet; |
| --- | --- |

27.

| 28. | úgy véli, hogy a kritikus infrastruktúrára és ezek digitális biztonságára vonatkozó közös kritériumokat kellene kidolgozni, és hogy a hálózati és információs rendszerek biztonságáról szóló uniós irányelv (a kiberbiztonsági irányelv) az első lépés abba az irányba, hogy megvalósítsák a hálózatok és információs rendszerek egységesen magas biztonsági szintjén az Unióban; felszólítja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő ezen irányelv következetes és időben történő tagállami átültetését; hangsúlyozza, hogy meg kell erősíteni a kiberbiztonsági irányelvben említett irányító szervekre a jövőbeli technológiákba vetett bizalom kialakítása terén ráruházott szerepet; megjegyzi, hogy a kiberfenyegetések nyomon követésére irányuló mechanizmusokat és a jövőbe tekintő információgyűjtést az Unió digitális iparágai biztonságának fontos elemeként kell elismerni, különös tekintettel a kkv-k és a fogyasztók védelmére; |
| --- | --- |

28.

| 29. | hangsúlyozza, hogy különös figyelmet kell fordítani az ipari és termelési adatok és információk gyűjtésével és az azokhoz való hozzáféréssel kapcsolatos kérdésekre; rámutat arra, hogy ezzel kapcsolatban a tisztességes verseny biztosítása mellett különös hangsúlyt kell helyezni az adatszuverenitás, a nyílt és szabványosított hozzáférés és az adatok elérhetőségének elveire, az innováció és a termelékenység erősítésére, az új szolgáltatásokra és üzleti modellekre és a biztonság ellenőrizhetőségére; hangsúlyozza, hogy az adatok tulajdonjogával és az adatokhoz való hozzáféréssel kapcsolatos újfajta szabályozás esetében nagyon körültekintően kell eljárni, és annak bevezetésére csak az érintett érdekelt felekkel folytatott átfogó konzultációt követően kerülhet sor; úgy véli, hogy az általános adatvédelmi rendelettel összhangban meg kell védelmezni az innovációt, valamint figyelemmel kell lenni a munkavállalók és a fogyasztók magánélet védelmével kapcsolatos aggályaira; hangsúlyozza emellett, hogy elő kell mozdítani a közérdekű és tudományos célokat szolgáló információk közzétételét és hozzáférhetőségét; tudomásul veszi ezzel összefüggésben a Bizottság adatgazdaságra vonatkozó javaslatát, amely elő kívánja mozdítani a közös európai adatpiacot; úgy véli, hogy az adatrendszerről folyó vitában két alapvető szempontot kell kiemelni az adatok megbízható azonosítására és cseréjére szolgáló technológiai megoldások fejlesztésének előmozdítása érdekében: egyrészről az alapértelmezett szerződéses szabályokat, másrészről pedig a vállalkozások közötti szerződéses kapcsolatok tekintetében a tisztességtelen gyakorlatok ellenőrzését; |
| --- | --- |

29.

| 30. | hangsúlyozza, hogy az európai számításifelhő-kezdeményezés és az adatok szabad áramlására vonatkozó jogalkotási javaslat révén – mely az adatok helyére vonatkozó indokolatlan korlátozások felszámolását célozza – még tovább ösztönözhető az európai ipar digitalizációs folyamata, különösen a kkv-k és az induló innovatív vállalkozások esetében, illetve az uniós egységes piac széttagoltsága is megakadályozható; kéri a Bizottságot, hogy a tisztességes, gyors, megbízható és zökkenőmentes adatáramlás és adathasználat biztosítása érdekében kísérje figyelemmel az európai számításifelhő-kezdeményezés elfogadását és következetes végrehajtását; emlékezteti a Bizottságot arra, hogy közleményében a nemzeti jogszabályokban vagy szabályozásban foglalt indokolatlan lokalizációs előírások felszámolása vagy megelőzése érdekében kötelezettséget vállalt egy, az adatok Unión belüli szabad áramlására vonatkozó jogalkotási javaslat benyújtására; |
| --- | --- |

30.

| 31. | határozottan úgy véli, hogy a nyílt hozzáférésű adatok, a nagy adathalmazok és az adathalmazokon végzett elemzések – különösen a közlekedési ágazatban – továbbra is elengedhetetlenek ahhoz, hogy teljes mértékben ki lehessen aknázni a digitális egységes piac előnyeit és ösztönözni lehessen az innovációt; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az adatáramlás elősegítésére irányuló kezdeményezések továbbra sem egységesek; hangsúlyozza, hogy a magánélethez és a személyes adatok védelméhez való jog teljes mértékű tiszteletben tartása alapján nagyobb jogbiztonságra van szükség, főként a tulajdonjog és a felelősség terén; |
| --- | --- |

31.

| 32. | elismeri az ipar digitalizációjában rejlő lehetőségeket az ágazati adatok lekérdezése, valamint az állami és a részben állami hatóságok és piaci szereplők általi irányítás terén; |
| --- | --- |

32.

| 33. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az architektúra nyitottsága legyen a digitális összetevők egyik kialakítási elve; |
| --- | --- |

33.

| 34. | elismeri a műszaki szakismeret védelmének fontosságát az ipari-digitális összetevők megosztása és összekapcsolódása terén, ezzel párhuzamosan lehetővé téve és támogatva az átjárhatóságot és a végpontok közötti összekapcsolhatóságot; |
| --- | --- |

34.

| 35. | hangsúlyozza, hogy annak érdekében, hogy Európának vezető szerep jusson az ipari digitalizáció terén, erőteljes, a tagállamok és a Bizottság által koordinált szabványosítási stratégiára van szükség, ideértve a digitális ágazaton belüli átjárhatóságot; hangsúlyozza az európai szabványügyi szervek szerkezetének fontosságát és egyediségét, a társadalom érdekelt feleit és különösen a kkv-kat integráló, inkluzív és konszenzuson alapuló megközelítésükkel; felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa a nyílt szabványok fejlesztését, és üdvözli a szabványmegfelelőségi szempontból elengedhetetlen szabadalmakhoz tisztességes, észszerű és megkülönböztetésmentes feltételek melletti hozzáférés biztosítására és ezek hatékony engedélyezésére irányuló szándékát, és elismeri, hogy ez elengedhetetlen az innováció és a kutatás-fejlesztés Unióbeli előmozdításához; úgy véli, hogy a körfogásos gazdaság az egyik fő mozgatórugója lehet az ipari értékláncok mentén folyó kommunikáció koherens szabványosításának; az európai szabványügyi szervezetek (azaz a CEN, a CENELEC és az ETSI) keretében koordinált uniós megközelítésre szólít fel a nemzetközi fórumok és konzorciumok tekintetében; úgy véli, hogy globális és egyetemes szabványokra érdemes törekedni, de kiemeli azt is, hogy amennyiben a szabványosítási fórumokon folytatott nemzetközi együttműködés esetében nem konstruktív módon járnak el, van hajlandóság az európai szabványok előmozdítására is; úgy ítéli meg, hogy az átjárhatóságra különösen szükség van a dolgok internete terén, annak biztosítása érdekében, hogy az új technológiák kifejlesztése javítsa a fogyasztók lehetőségeit, hiszen nem függhetnek kizárólag néhány szolgáltatótól; |
| --- | --- |

35.

| 36. | hangsúlyozza, hogy a digitalizáció terén jelentkező kereskedelmi akadályok gátolják az európai ipar nemzetközi tevékenységét, és ártanak az európai versenyképességnek; úgy véli, hogy az Unió és a harmadik országok közötti tisztességes kereskedelmi megállapodások nagyban hozzájárulhatnak az adatvédelem, az adatáramlás, az adathasználat és a szabványosítás terén elfogadandó közös nemzetközi szabályokhoz; |
| --- | --- |

36.

A szociális dimenzió: készségek, képzés és társadalmi innováció

| 37. | úgy véli, hogy nagy erőfeszítéseket kell tenni az oktatás, az adózás és a szociális biztonsági rendszerek terén annak érdekében, hogy integráljuk az átalakító hatásokat európai szociális és gazdasági modelljeinkbe; kiemeli, hogy az ipar digitális átalakulása nagy társadalmi hatással jár a foglalkoztatásra, a munkakörülményekre, a munkavállalók jogaira, az oktatásra és a készségekre, az e-egészségügyre, a környezetre és a fenntartható fejlődésre nézve; hangsúlyozza, hogy e változások közepette biztonságra kell törekedni; felszólítja a Bizottságot, hogy megfelelő módon mérje fel és kezelje az ipari digitalizáció társadalmi hatásait, és az európai versenyképesség fellendítése mellett a digitális szakadék megszüntetése és az inkluzív digitális társadalom előmozdítása érdekében adott esetben tegyen javaslatot további intézkedésekre; |
| --- | --- |

37.

| 38. | emlékeztet arra, hogy az Európai Unió Bírósága a „munkavállaló” fogalmát bizonyos kritériumok – így alárendeltségi viszony, javadalmazás és a munka jellege – által jellemzett foglalkoztatási viszony alapján határozta meg (12); jogbiztonságot szorgalmaz arra vonatkozóan, hogy mi jelent „foglalkoztatást” a digitális munkaerőpiacon, a munkaügyi és szociális jogszabályoknak való megfelelés biztosítása céljából; megállapítja, hogy a tények alapján megállapítható, hogy a platformalapú gazdaságban dolgozó munkavállalók vagy foglalkoztatottak, vagy pedig önfoglalkoztatók, és a szerződéses kapcsolattól függetlenül ennek megfelelően kell besorolni őket; |
| --- | --- |

38.

| 39. | hangsúlyozza, hogy a digitális társadalomban az oktatás, a képzés és az egész életen át tartó tanulás a társadalmi kohézió sarokköve; hangsúlyozza, hogy Európa e tekintetben digitális szakadékkal néz szembe; a szociális partnerekkel folytatott egyeztetést követően és azok részvétele mellett felszólít egy készséggarancia létrehozására, és felszólítja a tagállamokat, hogy az intelligens gazdaságra történő zökkenőmentes átállás biztosítása érdekében találják meg a polgárok folyamatos (át)képzésre, továbbképzésre és egész életen át tartó tanulásra irányuló igényei kielégítésének módját; hangsúlyozza a digitális készségek előmozdításának és elismerésének, valamint a sokoldalú készségfejlesztés új tendenciájának fontosságát; úgy véli, hogy a munkáltatóknak az ilyen képzés céljából, valamint a készségfejlesztés digitális eszközkészletének az iparral és a szociális partnerekkel együttműködésben történő előmozdítása érdekében igénybe kell venniük az Európai Szociális Alapot; üdvözli a tanagyagok és az ágazatspecifikus tantervek fejlesztését; felkéri a Bizottságot, hogy tanulmányozza a digitális készségekkel kapcsolatos továbbképzési programok tanúsítási rendszere létrehozásának lehetőségeit; |
| --- | --- |

39.

| 40. | hangsúlyozza, hogy a digitális készségeket be kell építeni a nemzeti oktatási tantervekbe; megjegyzi, hogy e cél elérése érdekében tovább kell fejleszteni az Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség (ENISA) által támogatott kezdeményezéseket, például az európai kiberbiztonsági hónapot és az európai kiberbiztonsági kihívást; hangsúlyozza a digitális készségekre szakosodott tanárképzés fontosságát és azt, hogy a digitális készségeket minden gyermeknek oktatni kell; felszólítja tagállamokat annak biztosítására, hogy minden iskola fel legyen szerelve vezeték nélküli internettel és korszerű számítástechnikai eszközökkel; megjegyzi, hogy a kódolás is fontos szerepet játszik; szorgalmazza a bevált gyakorlatok tagállamok közötti cseréjét, hogy tanuljanak az olyan bevált gyakorlatokból, mint a Fit4Coding program, a digitális akadémia kezdeményezések, az e-oktatási programok és az olyan programozó iskolák, mint a Webforce3; felkéri a Bizottságot, hogy támogassa a digitális készségek tesztelésének beépítését az IGCU/PISA-felmérésekbe, hogy lehetővé tegye az uniós tagállamok közötti versenyt és összehasonlítást; felszólítja a tagállamokat, hogy a Bizottsággal együttműködve dolgozzon ki olyan interdiszciplináris tanulmányi programokat, amelyek célja több kompetencia, például az informatika és az üzletvezetés vagy mérnöki ismeretek és az adattudományok integrálása; hangsúlyozza, hogy minden tagállamnak célkitűzéseket megfogalmazó átfogó nemzeti digitális készségfejlesztési stratégiákat kell kidolgoznia, ahogy arra a Bizottság is felkérte őket; hangsúlyozza, hogy a szociális partnerek és más érdekelt felek kulcsszerepet tölthetnek be az ilyen stratégiák kidolgozásában és végrehajtásában; megjegyzi, hogy eddig csak az uniós tagállamok fele hozott létre nemzeti koalíciókat a digitális munkahelyekért; hangsúlyozza, hogy a digitális készségekért és munkahelyekért dolgozó koalíciók tevékenységeit támogató külön költségvetési tétel erősítené az információk terjesztését és a további tevékenységeket; |
| --- | --- |

40.

| 41. | hangsúlyozza a szakképzés és a kézműves ágazat digitalizációjába történő beruházások fontosságát; kiemeli, hogy a digitális készségeket össze kell hangolni a mérnöki készségekkel, illetve a természettudományok, a technológia, a műszaki tudományok és a matematika oktatásának népszerűsítésével, valamint az olyan „puha” készségek népszerűsítésével, mint a kommunikáció, a csapatkoordináció és az ágazatokon átívelő gondolkodás; |
| --- | --- |

41.

| 42. | követeli, hogy minden digitális kezdeményezésbe építsék be a nemi dimenziót, biztosítva, hogy a folyamatban lévő digitális átalakulás a nemek közötti egyenlőség mozgatórugójává is váljon; hangsúlyozza, hogy az ikt-ágazaton belül kezelni kell a nemek közötti súlyos szakadékot, ez ugyanis elengedhetetlen Európa hosszú távú növekedéséhez és fellendüléséhez; |
| --- | --- |

42.

| 43. | felhívja a figyelmet a digitalizációban rejlő lehetőségekre a szociális és egyéb közszolgáltatások hozzáférhetősége, illetve a fogyatékossággal élő személyek és a korlátozott mozgásképességű személyek munkaerőpiaci integrálása tekintetében; különösen hangsúlyozza ezzel összefüggésben a távmunka jelentőségét; |
| --- | --- |

43.

| 44. | rámutat arra, hogy – amint azt az Europeana kezdeményezés is bizonyította – az európai művek digitalizálása komoly lehetőséget kínál hozzáférhetőségük, terjesztésük és népszerűsítésük javítására, valamint hogy a digitális innováció lendületet adhat annak forradalmasításához, ahogyan a kulturális javakat kiállítják és hozzáférhetővé teszik; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy mozdítsák elő különösen a 3D technológiák használatát az elpusztított kulturális javakkal és örökséggel kapcsolatos adatgyűjtés és újjáépítés céljából; kiemeli, hogy fontos finanszírozást biztosítani az európai kulturális örökség digitalizálásához, megőrzéséhez és online hozzáférhetőségéhez; |
| --- | --- |

44.

| 45. | sajnálja, hogy a történelmi és kulturális helyszínek gyakran nem könnyen hozzáférhetőek a fogyatékossággal élő személyek számára, és kiemeli azokat a lehetőségeket, amelyeket egy erősebb digitális kulturális platform jelent a szerepvállalás javításában és a kulturális tapasztalatok, helyszínek és műtárgyak Európán belüli hozzáférhetőbbé tételében, földrajzi elhelyezkedéstől függetlenül; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ösztönzi azon támogató technológiák kutatását és fejlesztését, amelyeket fel lehet használni a fogyatékossággal élő személyek befogadását célzó új ipari termékekhez; |
| --- | --- |

46.

| 47. | szorgalmazza, hogy vezessék be a bevált gyakorlatok rendszeres cseréjét és az ipar digitalizációjára vonatkozó féléves eredményértékelést és ajánlásokat; |
| --- | --- |

47.

o

o o

| 48. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamoknak. |
| --- | --- |

48.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0009.

(2)  HL C 199. E, 2012.7.7., 131. o.

(3)  HL C 236. E, 2011.8.12., 57. o.

(4)  HL C 236. E, 2011.8.12., 41. o.

(5)  HL C 482., 2016.12.23., 89. o.

(6)  HL C 468., 2016.12.15., 19. o.

(7)  HL C 93., 2016.3.9., 120. o.

(8)  HL C 332. E, 2013.11.15., 22. o.

(9)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0486.

(10)  HL C 81. E, 2011.3.15., 45. o.

(11)  HL C 236. E, 2011.8.12., 24. o.

(12)  Lásd az EB C-596/12. sz. ítéletének 17. bekezdését és az EB C-232/09. sz. ítéletének 39. bekezdését.

---

| 30.8.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 307/175 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 307/175

---

P8_TA(2017)0241

Új európai konszenzus a fejlesztési politikáról – A mi világunk, a mi méltóságunk, a mi jövőnk

Az Európai Parlament 2017. június 1-jei állásfoglalása a Parlament, a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői, az Európai Parlament és a Bizottság „Új európai konszenzus a fejlesztési politikáról – A mi világunk, a mi méltóságunk, a mi jövőnk” című együttes nyilatkozatáról (2017/2586(RSP))

(2018/C 307/27)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Külügyek Tanácsa (Fejlesztés), a Bizottság és a Parlament által az „Új európai konszenzus a fejlesztési politikáról – A mi világunk, a mi méltóságunk, a mi jövőnk” címen elért megállapodásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyek Tanácsa (Fejlesztés), a Bizottság és a Parlament által az „Új európai konszenzus a fejlesztési politikáról – A mi világunk, a mi méltóságunk, a mi jövőnk” címen elért megállapodásra (1),

| — | tekintettel a fejlesztési politikáról szóló 2005. decemberi európai konszenzusra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlesztési politikáról szóló 2005. decemberi európai konszenzusra (2),

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 21. cikkére és az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 208. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 21. cikkére és az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 208. cikkére,

| — | tekintettel az „Alakítsuk át világunkat: a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend” című, az ENSZ fenntartható fejlődésről szóló New York-i csúcstalálkozóján, 2015. szeptember 25-én elfogadott, 2030-ig szóló menetrendre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Alakítsuk át világunkat: a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend” című, az ENSZ fenntartható fejlődésről szóló New York-i csúcstalálkozóján, 2015. szeptember 25-én elfogadott, 2030-ig szóló menetrendre,

| — | tekintettel az Európai Unió 2016 júniusában közzétett, kül- és biztonságpolitikára vonatkozó globális stratégiájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2016 júniusában közzétett, kül- és biztonságpolitikára vonatkozó globális stratégiájára,

| — | tekintettel a „Javaslat – Új európai konszenzus a fejlesztési politikáról: A mi világunk, a mi méltóságunk, a mi jövőnk” című, 2016. november 22-i COM(2016)0740 bizottsági közleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Javaslat – Új európai konszenzus a fejlesztési politikáról: A mi világunk, a mi méltóságunk, a mi jövőnk” című, 2016. november 22-i COM(2016)0740 bizottsági közleményre,

| — | tekintettel előző állásfoglalásaira, többek között a fejlesztési együttműködés hatékonyságának fokozásáról szóló, 2016. november 22-i állásfoglalásra (3) és a fejlesztési politikáról szóló európai konszenzus felülvizsgálatáról szóló, 2017. február 14-i állásfoglalásra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel előző állásfoglalásaira, többek között a fejlesztési együttműködés hatékonyságának fokozásáról szóló, 2016. november 22-i állásfoglalásra (3) és a fejlesztési politikáról szóló európai konszenzus felülvizsgálatáról szóló, 2017. február 14-i állásfoglalásra (4),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére,

| 1. | üdvözli a Bizottságnak a fejlesztési politikáról szóló 2005-ös európai konszenzus felülvizsgálatára irányuló javaslatát, amelynek célja a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend és a fenntartható fejlődési célok elfogadását követő új globális fejlesztési környezet, valamint az EU jogi és intézményi struktúrájában a Lisszaboni Szerződés elfogadása óta bekövetkezett változások tükrözése; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza a fejlesztési politikára vonatkozó új európai konszenzusról szóló javaslat kulcsfontosságú stratégiai dokumentumként betöltött szerepét, amely közös elképzelést, értékeket és elveket határoz meg az EU és tagállamai számára a fejlesztési együttműködési politikáik keretében a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrend megvalósítása tekintetében; |
| --- | --- |

2.

| 3. | üdvözli, hogy az új konszenzus egyértelműen elismeri, hogy az EU fejlesztési politikájának elsődleges célkitűzése a szegénység csökkentése, hosszú távon pedig annak felszámolása, összhangban az EUMSZ 208. cikkével; ismételten hangsúlyozza, hogy ezt teljes mértékben a hatékony fejlesztési együttműködés elveivel – a fejlődő országok felelősségvállalása a fejlesztési prioritásokért, eredményorientáltság, inkluzív fejlesztési partnerségek, átláthatóság és kölcsönös elszámoltathatóság – összhangban kell megvalósítani; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kitart amellett, hogy elszámoltathatósági mechanizmusokra van szükség a fenntartható fejlesztési célok és a 0,7 %-os ODA/GNI (a hivatalos fejlesztési támogatás és a bruttó nemzeti jövedelem aránya) célkitűzés nyomon követéséhez és végrehajtásához; felhívja az EU-t és tagállamait, hogy nyújtsanak be ütemtervet arra vonatkozóan, hogy miként kívánják fokozatosan elérni e célokat és célkitűzéseket, továbbá kéri, hogy évente tegyenek jelentést az Európai Parlamentnek; |
| --- | --- |

4.

| 5. | támogatja a Parlament, a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői és a Bizottság „Új európai konszenzus a fejlesztési politikáról – A mi világunk, a mi méltóságunk, a mi jövőnk” című együttes nyilatkozatát; |
| --- | --- |

5.

| 6. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint az Európai Külügyi Szolgálatnak. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  Lásd a 9459/2017 tanácsi dokumentumot.

(2)  HL C 46., 2006.2.24., 1. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0437.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0026.

---

| 30.8.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 307/177 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 307/177

---

P8_TA(2017)0242

A reziliencia mint az EU külső tevékenységének egyik stratégiai prioritása

Az Európai Parlament 2017. június 1-i állásfoglalása a rezilienciáról mint az EU külső tevékenységének egyik stratégiai prioritásáról (2017/2594(RSP))

(2018/C 307/28)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 21. cikkére és az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 208., 210. és 214. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 21. cikkére és az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 208., 210. és 214. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió 2016 júniusában közzétett, kül- és biztonságpolitikára vonatkozó globális stratégiájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2016 júniusában közzétett, kül- és biztonságpolitikára vonatkozó globális stratégiájára,

| — | tekintettel „Az EU rezilienciapolitikája – Az élelmiszerválságok tanulságai” című, 2012. október 3-i bizottsági közleményre (COM(2012)0586), valamint a „A válság által sújtott országok rezilienciájára vonatkozó, a 2013 és 2020 közötti időszakra szóló cselekvési terv” című, 2013. június 19-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2013)0227), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az EU rezilienciapolitikája – Az élelmiszerválságok tanulságai” című, 2012. október 3-i bizottsági közleményre (COM(2012)0586), valamint a „A válság által sújtott országok rezilienciájára vonatkozó, a 2013 és 2020 közötti időszakra szóló cselekvési terv” című, 2013. június 19-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2013)0227),

| — | tekintettel a Tanácsnak az EU rezilienciapolitikájáról szóló, 2013. május 28-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácsnak az EU rezilienciapolitikájáról szóló, 2013. május 28-i következtetéseire,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének 2015. szeptember 25-i, „Alakítsuk át világunkat: A 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend” című A/RES/70/1. sz. határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének 2015. szeptember 25-i, „Alakítsuk át világunkat: A 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend” című A/RES/70/1. sz. határozatára,

| — | tekintettel a részes felek konferenciájának az éghajlatváltozásról szóló párizsi megállapodás hatálybalépéséről szóló 1/CP.21 határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a részes felek konferenciájának az éghajlatváltozásról szóló párizsi megállapodás hatálybalépéséről szóló 1/CP.21 határozatára,

| — | tekintettel a katasztrófakockázat-csökkentés 2015–2030 közötti szendai keretére, amelyet a 2015. március 14. és 18. között a japán Szendaiban tartott, a katasztrófakockázatok csökkentésével foglalkozó 3. ENSZ-világkonferencián fogadtak el, |
| --- | --- |

—

tekintettel a katasztrófakockázat-csökkentés 2015–2030 közötti szendai keretére, amelyet a 2015. március 14. és 18. között a japán Szendaiban tartott, a katasztrófakockázatok csökkentésével foglalkozó 3. ENSZ-világkonferencián fogadtak el,

| — | tekintettel a „Cselekvési terv a 2015–2030-as időszakra szóló szendai katasztrófakockázat-csökkentési keretről – A katasztrófakockázatokkal kapcsolatos tájékoztatásra épülő megközelítés minden uniós politikában” című, 2016. június 16-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra ((SWD(2016)0205), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Cselekvési terv a 2015–2030-as időszakra szóló szendai katasztrófakockázat-csökkentési keretről – A katasztrófakockázatokkal kapcsolatos tájékoztatásra épülő megközelítés minden uniós politikában” című, 2016. június 16-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra ((SWD(2016)0205),

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Főtitkárának a 2016. augusztus 23-i humanitárius világtalálkozó eredményeiről szóló jelentésére (A/71/353), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Főtitkárának a 2016. augusztus 23-i humanitárius világtalálkozó eredményeiről szóló jelentésére (A/71/353),

| — | tekintettel az Európai Bizottság „Méltóságban élni: a segélyfüggőségtől az önállóságig – Kényszerű lakóhelyelhagyás és fejlesztés” című, 2016. április 26-i közleményére (COM(2016)0234), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság „Méltóságban élni: a segélyfüggőségtől az önállóságig – Kényszerű lakóhelyelhagyás és fejlesztés” című, 2016. április 26-i közleményére (COM(2016)0234),

| — | tekintettel korábbi állásfoglalásaira, különösen az „EU reziliencia- és katasztrófakockázat-csökkentési politikája: az élelmiszerválságok tanulsága” című, 2013. december 11-i (1), illetve „a humanitárius csúcstalálkozó előkészítéséről: a humanitárius segítségnyújtás kihívásai és lehetőségei” című, 2015. december 16-i (2), valamint a fejlesztésre vonatkozó európai konszenzus felülvizsgálatáról szóló, 2017. február 14-i (3) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel korábbi állásfoglalásaira, különösen az „EU reziliencia- és katasztrófakockázat-csökkentési politikája: az élelmiszerválságok tanulsága” című, 2013. december 11-i (1), illetve „a humanitárius csúcstalálkozó előkészítéséről: a humanitárius segítségnyújtás kihívásai és lehetőségei” című, 2015. december 16-i (2), valamint a fejlesztésre vonatkozó európai konszenzus felülvizsgálatáról szóló, 2017. február 14-i (3) állásfoglalására,

| — | tekintettel a rezilienciáról mint az EU külső tevékenységének egyik stratégiai prioritásáról szóló, a Bizottsághoz intézett kérdésre (O-000033/2017 – B8-0313/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a rezilienciáról mint az EU külső tevékenységének egyik stratégiai prioritásáról szóló, a Bizottsághoz intézett kérdésre (O-000033/2017 – B8-0313/2017),

| — | tekintettel a Fejlesztési Bizottság állásfoglalási indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fejlesztési Bizottság állásfoglalási indítványára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) szerint 1,6 milliárd ember él 56 instabilnak minősített országban (4); mivel az instabilitást többnyire emberi tevékenység okozza; mivel a kiszolgáltatott helyzetek olyan tényezők miatt növelik a különböző népességcsoportok kiszolgáltatottságát, mint a konfliktusok és bizonytalanság, az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés hiánya, a kényszerű lakóhelyelhagyás, a szélsőséges szegénység, az egyenlőtlenség, az élelmiszer-ellátás bizonytalansága, a gazdasági sokkok, a rossz kormányzás és az intézmények gyengesége, a korrupció és a büntetlenség, valamint az éghajlatváltozás hatásai által tovább súlyosbított természeti katasztrófák; mivel a reziliencia fejlesztése különösen fontos az érzékeny helyzetekben, amelyeket az OECD öt különböző és egymással összefüggő dimenzió mentén határoz meg, úgymint gazdasági, környezeti, politikai, biztonsági és társadalmi dimenzió; |
| --- | --- |

A.

mivel a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) szerint 1,6 milliárd ember él 56 instabilnak minősített országban (4); mivel az instabilitást többnyire emberi tevékenység okozza; mivel a kiszolgáltatott helyzetek olyan tényezők miatt növelik a különböző népességcsoportok kiszolgáltatottságát, mint a konfliktusok és bizonytalanság, az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférés hiánya, a kényszerű lakóhelyelhagyás, a szélsőséges szegénység, az egyenlőtlenség, az élelmiszer-ellátás bizonytalansága, a gazdasági sokkok, a rossz kormányzás és az intézmények gyengesége, a korrupció és a büntetlenség, valamint az éghajlatváltozás hatásai által tovább súlyosbított természeti katasztrófák; mivel a reziliencia fejlesztése különösen fontos az érzékeny helyzetekben, amelyeket az OECD öt különböző és egymással összefüggő dimenzió mentén határoz meg, úgymint gazdasági, környezeti, politikai, biztonsági és társadalmi dimenzió;

| B. | mivel a reziliencia fogalmát már évek óta használják az uniós szakpolitikákban és más nemzetközi szervezeteknél, és a jelek szerint használata egyre elterjedtebb; mivel a Tanács 2013-as következtetései a rezilienciáról úgy határozzák meg ezt a fogalmat, mint az a képesség, hogy „egy egyén, egy háztartás, egy közösség, egy ország vagy egy régió a stressz- és sokkhatásokra fel tud-e készülni, azoknak ellen tud-e állni, azokhoz tud-e alkalmazkodni és azokból gyorsan fel tud-e épülni anélkül, hogy a fejlődés hosszú távú kilátásai csökkennének”; |
| --- | --- |

B.

mivel a reziliencia fogalmát már évek óta használják az uniós szakpolitikákban és más nemzetközi szervezeteknél, és a jelek szerint használata egyre elterjedtebb; mivel a Tanács 2013-as következtetései a rezilienciáról úgy határozzák meg ezt a fogalmat, mint az a képesség, hogy „egy egyén, egy háztartás, egy közösség, egy ország vagy egy régió a stressz- és sokkhatásokra fel tud-e készülni, azoknak ellen tud-e állni, azokhoz tud-e alkalmazkodni és azokból gyorsan fel tud-e épülni anélkül, hogy a fejlődés hosszú távú kilátásai csökkennének”;

| C. | mivel az Európai Unió kül- és biztonságpolitikára vonatkozó globális stratégiája (EUGS) az EU külső fellépései öt prioritásának egyikeként nevezi meg az „állami és társadalmi rezilienciát az Uniótól keletre és délre”, és úgy határozza meg a rezilienciát, mint „az államok és társadalmak képessége a megújulásra, aminek köszönhetően képesek ellenállni a belső és külső válságoknak, illetve talpra állni azok után”; mivel az EUGS kijelenti, hogy „az ellenállóképes állam középpontját egy demokratikus, ellenállóképes társadalom, az intézményekbe vetett bizalom és a fenntartható fejlődés jelenti”; |
| --- | --- |

C.

mivel az Európai Unió kül- és biztonságpolitikára vonatkozó globális stratégiája (EUGS) az EU külső fellépései öt prioritásának egyikeként nevezi meg az „állami és társadalmi rezilienciát az Uniótól keletre és délre”, és úgy határozza meg a rezilienciát, mint „az államok és társadalmak képessége a megújulásra, aminek köszönhetően képesek ellenállni a belső és külső válságoknak, illetve talpra állni azok után”; mivel az EUGS kijelenti, hogy „az ellenállóképes állam középpontját egy demokratikus, ellenállóképes társadalom, az intézményekbe vetett bizalom és a fenntartható fejlődés jelenti”;

| D. | mivel az EUGS kimondja továbbá, hogy az EU „együttes megközelítést fog alkalmazni a humanitárius, a fejlesztési, a migrációs, a kereskedelmi, beruházási, infrastrukturális, oktatási, egészségügyi és kutatási szakpolitikái terén”, és többek között testre szabott politikákat fog a továbbiakban is alkalmazni, hogy támogassa az inkluzív és elszámoltatható kormányzást, az emberi jogok előmozdítását, valamint a helyi tulajdonhoz való jogokon alapuló megközelítést alkalmazza az igazságszolgáltatás reformjára, a biztonsági és a védelmi ágazatra, az érzékeny helyzetű államok támogatására, a szegénység és az egyenlőtlenség elleni küzdelemre, valamint a fenntartható fejlődés előmozdítására, a civil társadalommal fenntartott kapcsolatok elmélyítésére, az energia- és a környezetvédelmi ágazat reformpolitikájára és az élelmiszertermelés, illetve a vízhasználat fenntartható megoldásainak támogatására; |
| --- | --- |

D.

mivel az EUGS kimondja továbbá, hogy az EU „együttes megközelítést fog alkalmazni a humanitárius, a fejlesztési, a migrációs, a kereskedelmi, beruházási, infrastrukturális, oktatási, egészségügyi és kutatási szakpolitikái terén”, és többek között testre szabott politikákat fog a továbbiakban is alkalmazni, hogy támogassa az inkluzív és elszámoltatható kormányzást, az emberi jogok előmozdítását, valamint a helyi tulajdonhoz való jogokon alapuló megközelítést alkalmazza az igazságszolgáltatás reformjára, a biztonsági és a védelmi ágazatra, az érzékeny helyzetű államok támogatására, a szegénység és az egyenlőtlenség elleni küzdelemre, valamint a fenntartható fejlődés előmozdítására, a civil társadalommal fenntartott kapcsolatok elmélyítésére, az energia- és a környezetvédelmi ágazat reformpolitikájára és az élelmiszertermelés, illetve a vízhasználat fenntartható megoldásainak támogatására;

| E. | mivel az EU külső fellépései terén a reziliencia növeléséhez sokrétű megközelítésre van szükség, ezt pedig a fejlesztést szolgáló politikák koherenciájának elvével összhangban a különböző uniós politikák, különösen a fejlesztési segélyek, adott esetben a humanitárius segítségnyújtás, valamint a környezettel összefüggő szakpolitikák bővítése révén lehetne ösztönözni, egyértelműen a kiszolgáltatottság és a katasztrófakockázatok csökkentésére, mint a humanitárius szükségletek mérséklésének döntő fontosságú eszközére összpontosítva; mivel az Unió külpolitikája is központi szerepet játszik a reziliencia előmozdítása terén, különösen a fenntartható fejlesztés, az emberi jogok, valamint a politikai párbeszéd elősegítése révén, egyúttal támogatva a korai figyelmeztető rendszereket és a társadalmi-gazdasági sokkhelyzetek, például az éhezés, az egyenlőtlenségek növekedése, az emberi jogok megsértése, az erőszakos konfliktusok megelőzéséért, illetve előfordulásuk esetén a kezelésükért munkálkodva; |
| --- | --- |

E.

mivel az EU külső fellépései terén a reziliencia növeléséhez sokrétű megközelítésre van szükség, ezt pedig a fejlesztést szolgáló politikák koherenciájának elvével összhangban a különböző uniós politikák, különösen a fejlesztési segélyek, adott esetben a humanitárius segítségnyújtás, valamint a környezettel összefüggő szakpolitikák bővítése révén lehetne ösztönözni, egyértelműen a kiszolgáltatottság és a katasztrófakockázatok csökkentésére, mint a humanitárius szükségletek mérséklésének döntő fontosságú eszközére összpontosítva; mivel az Unió külpolitikája is központi szerepet játszik a reziliencia előmozdítása terén, különösen a fenntartható fejlesztés, az emberi jogok, valamint a politikai párbeszéd elősegítése révén, egyúttal támogatva a korai figyelmeztető rendszereket és a társadalmi-gazdasági sokkhelyzetek, például az éhezés, az egyenlőtlenségek növekedése, az emberi jogok megsértése, az erőszakos konfliktusok megelőzéséért, illetve előfordulásuk esetén a kezelésükért munkálkodva;

| F. | mivel az EU-nak integrált megközelítést kell népszerűsítenie külső fellépései tekintetében, ezzel egyidejűleg fokozva hozzájárulását a fenntartható fejlődéshez, és elismerve minden szakpolitika küldetését és célkitűzéseit, ahogyan ezt a szerződések is teszik; mivel amint azt a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos európai konszenzus is megfogalmazza, ez különösen fontos a konfliktushelyzetekben, illetve az EU humanitárius tevékenysége során, amit nem lehet válságkezelési eszköznek tekinteni, és amit teljes mértékben a humanitárius segítségnyújtás elvei vezérelnek, és az egységes, hatékony és jó minőségű humanitárius reagálásra irányul; mivel az EU-nak továbbra is támogatnia kell az emberi jognak és a nemzetközi humanitárius jognak a konfliktusban részt vevő minden fél általi tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

F.

mivel az EU-nak integrált megközelítést kell népszerűsítenie külső fellépései tekintetében, ezzel egyidejűleg fokozva hozzájárulását a fenntartható fejlődéshez, és elismerve minden szakpolitika küldetését és célkitűzéseit, ahogyan ezt a szerződések is teszik; mivel amint azt a humanitárius segítségnyújtással kapcsolatos európai konszenzus is megfogalmazza, ez különösen fontos a konfliktushelyzetekben, illetve az EU humanitárius tevékenysége során, amit nem lehet válságkezelési eszköznek tekinteni, és amit teljes mértékben a humanitárius segítségnyújtás elvei vezérelnek, és az egységes, hatékony és jó minőségű humanitárius reagálásra irányul; mivel az EU-nak továbbra is támogatnia kell az emberi jognak és a nemzetközi humanitárius jognak a konfliktusban részt vevő minden fél általi tiszteletben tartását;

| G. | mivel a humanitárius tevékenységek során egy sor, a Nemzetközi Vöröskereszt és Vörös Félhold Mozgalom és a nem kormányzati szervezetek katasztrófaelhárítással kapcsolatos magatartási kódexében, valamint nagyrészt a „Humanitárius chartában” rögzített nemzetközileg elismert normákat és elveket kell követni; |
| --- | --- |

G.

mivel a humanitárius tevékenységek során egy sor, a Nemzetközi Vöröskereszt és Vörös Félhold Mozgalom és a nem kormányzati szervezetek katasztrófaelhárítással kapcsolatos magatartási kódexében, valamint nagyrészt a „Humanitárius chartában” rögzített nemzetközileg elismert normákat és elveket kell követni;

| H. | mivel a reziliencia fejlesztését a fenntartható fejlődés előmozdításába illeszkedő hosszú távú erőfeszítésként kell felfogni, és mivel a fejlődés csak abban az esetben lesz fenntartható, ha az ellenáll a megrázkódtatásoknak, a nyomásnak és a változásoknak; mivel az EU külpolitikájának és fejlesztési együttműködési programjainak részeként a reziliencia előmozdításának függenie kell a körülményektől, és a lakosságuk felé szintén elszámoltatható partnerországok kormányának nemzeti rezilienciastratégiájához való hozzájárulásra kell törekednie; |
| --- | --- |

H.

mivel a reziliencia fejlesztését a fenntartható fejlődés előmozdításába illeszkedő hosszú távú erőfeszítésként kell felfogni, és mivel a fejlődés csak abban az esetben lesz fenntartható, ha az ellenáll a megrázkódtatásoknak, a nyomásnak és a változásoknak; mivel az EU külpolitikájának és fejlesztési együttműködési programjainak részeként a reziliencia előmozdításának függenie kell a körülményektől, és a lakosságuk felé szintén elszámoltatható partnerországok kormányának nemzeti rezilienciastratégiájához való hozzájárulásra kell törekednie;

| I. | mivel a kockázat megértése, a kockázatkezelés megerősítése és a korai előrejelzésbe, a korai reagálásba, a megelőzésbe, illetve a katasztrófakockázat-csökkentésbe való beruházás – összhangban a szendai kerettel – elengedhetetlen a reziliencia megvalósításához, és ennélfogva elengedhetetlen a fenntartható fejlődési célok elérése szempontjából; |
| --- | --- |

I.

mivel a kockázat megértése, a kockázatkezelés megerősítése és a korai előrejelzésbe, a korai reagálásba, a megelőzésbe, illetve a katasztrófakockázat-csökkentésbe való beruházás – összhangban a szendai kerettel – elengedhetetlen a reziliencia megvalósításához, és ennélfogva elengedhetetlen a fenntartható fejlődési célok elérése szempontjából;

| J. | mivel a rezilienciára vonatkozó uniós megközelítésben továbbra is központi jelentőségűnek kell maradnia az emberekre összpontosítás, többek között – lehetőség szerint – a nemzeti, regionális és helyi szintű szervekkel és kapacitásokkal való együttműködés és ezek építése révén, valamint a civil társadalmi szervezetek és a helyi közösségek központi szerepének elismerése és erősítése útján; |
| --- | --- |

J.

mivel a rezilienciára vonatkozó uniós megközelítésben továbbra is központi jelentőségűnek kell maradnia az emberekre összpontosítás, többek között – lehetőség szerint – a nemzeti, regionális és helyi szintű szervekkel és kapacitásokkal való együttműködés és ezek építése révén, valamint a civil társadalmi szervezetek és a helyi közösségek központi szerepének elismerése és erősítése útján;

| K. | mivel a természeti és az ember okozta katasztrófák eltérő módon sújtják a nőket, a lányokat, a fiúkat és a férfiakat, a nemek közötti egyenlőtlenségek súlyosbítják a stressz- és sokkhatásokat, és akadályozzák a fenntartható fejlődést; |
| --- | --- |

K.

mivel a természeti és az ember okozta katasztrófák eltérő módon sújtják a nőket, a lányokat, a fiúkat és a férfiakat, a nemek közötti egyenlőtlenségek súlyosbítják a stressz- és sokkhatásokat, és akadályozzák a fenntartható fejlődést;

| L. | mivel a válságokban és a konfliktusokban a nők és a lányok szenvednek a legtöbbet; mivel a nők és a lányok aránytalan mértékben ki vannak téve annak a veszélynek, hogy a természeti katasztrófák során és azt követően elveszítik megélhetésüket, biztonságukat, sőt akár életüket; mivel a nők és a lányok a lakóhelyük elhagyása és a hagyományos védelmi és támogatási rendszerek összeomlása miatt fokozott veszélynek vannak kitéve; mivel a válságokkal összefüggésben a nemi erőszak, a szexuális kizsákmányolás és a kockázatos magatartás valószínűsége jelentősen megnöveli a nem kívánt terhességek, a szexuális úton terjedő fertőzések és a reproduktív egészséggel kapcsolatos szövődmények valószínűségét; |
| --- | --- |

L.

mivel a válságokban és a konfliktusokban a nők és a lányok szenvednek a legtöbbet; mivel a nők és a lányok aránytalan mértékben ki vannak téve annak a veszélynek, hogy a természeti katasztrófák során és azt követően elveszítik megélhetésüket, biztonságukat, sőt akár életüket; mivel a nők és a lányok a lakóhelyük elhagyása és a hagyományos védelmi és támogatási rendszerek összeomlása miatt fokozott veszélynek vannak kitéve; mivel a válságokkal összefüggésben a nemi erőszak, a szexuális kizsákmányolás és a kockázatos magatartás valószínűsége jelentősen megnöveli a nem kívánt terhességek, a szexuális úton terjedő fertőzések és a reproduktív egészséggel kapcsolatos szövődmények valószínűségét;

| M. | mivel a nők jogainak erősítése kulcsfontosságú a reziliencia elősegítése érdekében; mivel annak érdekében, hogy a programok eredményesek, átfogók és fenntarthatók legyenek, fel kell építeniük és fokozniuk kell a rezilienciát, és be kell vonniuk a nőket, és foglalkozniuk kell a sajátos képességekkel és problémamegoldási mechanizmusokkal; |
| --- | --- |

M.

mivel a nők jogainak erősítése kulcsfontosságú a reziliencia elősegítése érdekében; mivel annak érdekében, hogy a programok eredményesek, átfogók és fenntarthatók legyenek, fel kell építeniük és fokozniuk kell a rezilienciát, és be kell vonniuk a nőket, és foglalkozniuk kell a sajátos képességekkel és problémamegoldási mechanizmusokkal;

| N. | mivel a család jelenti az egyének és a társadalmak társadalmi és gazdasági szerepvállalásához kapcsolódó alapvető termelési, fogyasztási, reprodukciós és felhalmozási funkciók megvalósítására szolgáló legjelentősebb intézményt; mivel a családok és azok tagjai gondoskodó támogatási rendszereket építenek ki, és reziliens viselkedésük tükröződhet az optimizmus, a találékonyság és az eltökéltség szokásos kialakulásának fennmaradásában a megpróbáltatások ellenére is; mivel ezek az erősségek és erőforrások lehetővé teszik az egyén számára, hogy sikeresen reagáljon a válságokra és a kihívásokra; |
| --- | --- |

N.

mivel a család jelenti az egyének és a társadalmak társadalmi és gazdasági szerepvállalásához kapcsolódó alapvető termelési, fogyasztási, reprodukciós és felhalmozási funkciók megvalósítására szolgáló legjelentősebb intézményt; mivel a családok és azok tagjai gondoskodó támogatási rendszereket építenek ki, és reziliens viselkedésük tükröződhet az optimizmus, a találékonyság és az eltökéltség szokásos kialakulásának fennmaradásában a megpróbáltatások ellenére is; mivel ezek az erősségek és erőforrások lehetővé teszik az egyén számára, hogy sikeresen reagáljon a válságokra és a kihívásokra;

| O. | mivel az EU külső fellépései során a reziliencia megközelítésének különös figyelmet kell szentelnie a lakosság legkiszolgáltatottabb rétegei, köztük a legszegényebbek, a kisebbségek, a lakhelyelhagyásra kényszerítettek, a nők, gyermekek, a migránsok, a HIV-vel élők, az LMBTI-személyek, valamint a fogyatékossággal élők és az idősek szükségleteinek; |
| --- | --- |

O.

mivel az EU külső fellépései során a reziliencia megközelítésének különös figyelmet kell szentelnie a lakosság legkiszolgáltatottabb rétegei, köztük a legszegényebbek, a kisebbségek, a lakhelyelhagyásra kényszerítettek, a nők, gyermekek, a migránsok, a HIV-vel élők, az LMBTI-személyek, valamint a fogyatékossággal élők és az idősek szükségleteinek;

| 1. | üdvözli a reziliencia előmozdítása fontosságának elismerését az EU kül- és biztonságpolitikára vonatkozó globális stratégiájában azáltal, hogy az az EU külső fellépéseinek egyik stratégiai prioritásává vált; üdvözli azt a pozitív hozzájárulást, amely nyomán a reziliencia előmozdítása kiemelt figyelmet kaphat politikai, diplomáciai és biztonsági téren a partnerországokban, de hangsúlyozza, hogy a reziliencia nem szűkíthető le ezekre a dimenziókra; |
| --- | --- |

1.

| 2. | megerősíti, hogy az EU tagállamainak tiszteletben kell tartaniuk a hivatalos fejlesztési támogatásra vonatkozó kötelezettségvállalásaikat, és erősíteniük kell a rezilienciát a fejlesztési és humanitárius segélynyújtásra vonatkozó stratégiai és tervezési folyamataik révén; ezzel kapcsolatban kiemeli az OECD rezilienciára vonatkozó rendszerelemzési keretének fontosságát, amely elősegíti a stratégiák lefordítását eredményesebb ágazatközi és többdimenziós programtervekre; |
| --- | --- |

2.

| 3. | úgy véli, hogy az EU jelenlegi rezilienciapolitikája – a válságok és sebezhetőségek kiváltó okainak kezelésére tett kötelezettségvállalásokat is beleértve –, amint azt a 2012. évi közlemény és a 2013-as tanácsi következtetések meghatározzák, alapvetően továbbra is érvényes és folytatandó, ugyanakkor elismeri annak szükségességét, hogy az e politika végrehajtásából levont tanulságokat új közös közleménybe foglalják bele; tudni szeretné, hogy a közlemény hogyan fogja figyelembe venni az értékelésekből származó elemeket, miután az első nagyobb tervezett értékelésre csak 2018-ban kerül sor; úgy véli, hogy a rezilienciára vonatkozó, 2013–2020 közötti időszakra szóló cselekvési tervet teljes körűen végre kell hajtani; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza a reziliencia többdimenziós – emberi, gazdasági, környezeti, politikai, biztonsági és társadalmi – jellegét, és üdvözli, hogy ez a fogalom egyre fontosabb az EU kül- és biztonságpolitikájában, továbbá a fejlesztési együttműködés és a humanitárius segítségnyújtás területén; kiemeli, hogy az egyes szakpolitikák külön megbízatását és céljait tiszteletben kell tartani a fenntartható fejlődésre irányuló politikák közötti nagyobb koherencia előmozdítása során; emlékeztet annak fontosságára, hogy az EU minden külső fellépésében gondoskodni kell a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia elvének érvényesüléséről annak biztosítása révén, hogy az uniós szakpolitikák ne ássák alá a fejlődő országok fenntartható fejlesztési célok elérésére irányuló erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

4.

| 5. | különösen hangsúlyozza a humanitárius segítségnyújtás speciális helyzetét, mivel ennek kizárólag a szükségleteken kell alapulnia, és azt az emberség, a semlegesség, a pártatlanság és a függetlenség alapvető humanitárius elveinek lehető legteljesebb körű tiszteletben tartása, valamint a genfi egyezményben és a hozzá csatolt jegyzőkönyvekben előírt emberi jogok betartása mellett kell végrehajtani; hangsúlyozza, hogy a humanitárius elvek tiszteletben tartása elengedhetetlen a szükséget szenvedő népességhez való eljutáshoz, illetve a humanitárius szereplők védelméhez; |
| --- | --- |

5.

| 6. | üdvözli, hogy az Unió és a tagállamok által biztosított humanitárius segítségnyújtásra a más támogató partnerek által a szükséges orvosi ellátást illetően – többek között a fegyveres konfliktusokban nemi erőszak áldozatává vált nők és lányok esetében a biztonságos abortuszhoz való hozzáférés tekintetében – előírt korlátozások helyett a nemzetközi humanitárius jog alkalmazandó; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kiemeli, hogy a reziliencia partnerországokban való kiépítése hosszú távú folyamat, és ezért ezt be kell építeni a lakosság legkiszolgáltatottabb szegmenseit magukba foglaló fejlesztési programokba, valamint a pénzügyi kötelezettségvállalásokba; hangsúlyozza, hogy az új közös közleménynek ezt el kell ismernie, és támogatnia kell a reziliencia – mint a partnerországok, különösen az instabil helyzetű államok fenntartható fejlődési stratégiáinak lényeges eleme – előmozdítását; megjegyzi, hogy ezeknek a stratégiáknak a konkrét körülményekhez kell igazodniuk, és összhangban kell lenniük a hatékony fejlesztés elveivel, amelyek a következők: a támogatott partnerországok felelősségvállalása a fejlesztési prioritásokért (ezen belül a nemzeti fejlesztési stratégiák összehangolása), eredményorientáltság, inkluzív fejlesztési partnerségek, valamint átláthatóság és kölcsönös elszámoltathatóság; e tekintetben hangsúlyozza az Európai Parlament, a nemzeti parlamentek, valamint a civil társadalom fontos nyomon követési és ellenőrzési szerepét; |
| --- | --- |

7.

| 8. | sürgeti a Bizottságot, hogy a rezilienciát és annak multidimenzionális jellegét alapvető elemként építse be a fejlődő országokkal folytatott szakpolitikai párbeszédébe; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kiemeli az EU rezilienciával összefüggő fellépései közös programozásának általános fontosságát humanitárius és fejlesztési támogatásaiban a kiegészítő jelleg maximalizálásának és a támogatások szétaprózódása csökkentésének biztosítása, valamint annak biztosítása érdekében, hogy a rövid távú fellépések lerakják a közép- és hosszú távú beavatkozások alapjait; |
| --- | --- |

9.

| 10. | hangsúlyozza a legkevésbé fejlett országok és az instabil államok számára biztosított technikai segítségnyújtás fontosságát – különösen a fenntartható területgazdálkodás, az ökoszisztémák megőrzése és a vízellátás területén –, mivel ezek alapvető kérdések a környezet és a benne élő emberek számára egyaránt előnyös megoldások megvalósítása érdekében; |
| --- | --- |

10.

| 11. | emlékeztet arra, hogy leginkább a szegények azok, akik továbbra is megérzik a katasztrófák hatásait a bevételek és a jólét tekintetében; kitart amellett, hogy ezért az uniós fejlesztési együttműködés elsődleges és átfogó célkitűzése a szegénységnek a fenntartható fejlődés keretein belül történő felszámolása, hogy mindenki számára biztosítható legyen a méltóság és a tisztességes megélhetés; |
| --- | --- |

11.

| 12. | hangsúlyozza a katasztrófakockázat-csökkentés jelentőségét a reziliencia kiépítésében; felszólítja az EU-t, hogy gondoskodjon arról, hogy a reziliencia előmozdítása az új együttes közleményben igazodjék a szendai katasztrófakockázat-csökkentési keretben tett kötelezettségvállalásokhoz és célokhoz, és az Európai Bizottság szendai keretre vonatkozó cselekvési terve révén kerüljön végrehajtásra, amely valamennyi uniós szakpolitika esetében támogatja a katasztrófakockázatra vonatkozó tájékozottságon alapuló megközelítést, illetve gondoskodjon arról is, hogy erre a prioritásra elegendő forrást fordítsanak; hangsúlyozza, hogy a kockázatkezelés elengedhetetlen a fenntartható fejlődés eléréséhez, és a szorgalmazza inkluzív helyi és nemzeti katasztrófakockázat-csökkentési stratégiák kidolgozását, valamint a kiszolgáltatottság csökkentése és a reziliencia növelése érdekében az egész társadalomra és az összes veszélyforrásra kiterjedő megközelítés kialakítását; felszólít a katasztrófakockázat-csökkentés, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás, valamint a városfejlesztési politikák és kezdeményezések közötti kapcsolatok megerősítésére; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kéri, hogy a személyes és közösségi ellenálló képesség, valamint a kiszolgáltatott helyzetben lévő csoportokra összpontosítás – ideértve a társadalom legszegényebbjeit, a kisebbségeket, a családokat, a nőket, gyermekeket, a migránsokat, a HIV-vel élőket, az LMBTI-személyeket, a fogyatékossággal élő személyeket és az időseket – maradjon továbbra is az EU külső fellépéseiben a reziliencia előmozdításának központi eleme; kiemeli a reziliencia kiépítése során a civil társadalom és a helyi közösségek központi szerepét; hangsúlyozza a lebontott adatok gyűjtésének és terjesztésének fontosságát a kiszolgáltatott csoportok helyzetének megértése és kezelése szempontjából; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rámutat arra, hogy a reziliencia hatékony kiépítéséhez el kell ismerni a családok jelentőségét, és támogatni kell sokkelnyelő képességüket; |
| --- | --- |

14.

| 15. | olyan, a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő programozásra szólít fel, amely a katasztrófákkal és az éghajlatváltozással szembeni ellenálló képességük kialakítása során fokozza a nők részvételét és foglalkozik aggályaikkal, és amely gondoskodik a nők jogairól, többek között tulajdonjogaikról és földtulajdonaik biztonságáról, többek között a vízre, az erdőkre, a lakhatásra és az egyéb vagyontárgyakra vonatkozóan is; |
| --- | --- |

15.

| 16. | további erőfeszítéseket szorgalmaz a nők egészséghez és szexuális egészségügyi felvilágosításhoz, családtervezéshez, terhesgondozáshoz és szexuális és reproduktív egészséghez és jogokhoz, különösen a nagyrészt még megvalósításra váró, az anyák egészségének javításával, többek között a csecsemő- és gyermekhalandósággal és a magas kockázatú szülésekkel kapcsolatos 5. millenniumi fejlesztési cél területén; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kiemeli, hogy vészhelyzetek idején fontos az egészségügyhöz és a szolgáltatásokhoz, valamint a vízhez és a megfelelő higiénés körülményekhez való hozzáférés, továbbá a közösségekre vonatkozó hosszú távú egészségügyi tervezés; |
| --- | --- |

17.

| 18. | megjegyzi, hogy a kényszerű és tartós lakóhelyelhagyás számos érzékeny helyzetben lévő, konfliktus sújtotta országban és a velük szomszédos országokban különösen nagy kihívás; hangsúlyozza, hogy feltétel nélkül garantálni kell a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek védelmét, valamint hogy rendkívül fontos az érintett népességcsoportok és az őket befogadó közösségek rezilienciájának és önállóságának kiépítése, ahogyan azt az Európai Bizottságnak „Méltóságban élni” című közleménye is vázolja; emlékeztet az önállóság jelentőségére a méltóság és az ellenálló képesség előmozdítása szempontjából; |
| --- | --- |

18.

| 19. | hangsúlyozza, hogy a lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek, valamint az erőszak egyéb formái, például embercsempészet és nemi alapú erőszak áldozatává vált lakosság világszerte történő védelme és segítése érdekében meg kell hosszabbítani a menekültek helyzetére vonatkozó egyezményt és a kampalai egyezményt, ezek a személyek ugyanis megalapozottan félnek az üldöztetéstől vagy súlyos sérelem veszélyének lehetnek kitéve; |
| --- | --- |

19.

| 20. | elismeri, hogy az országok ellenálló képessége a reziliencia fontos dimenziója, és hangsúlyozza, hogy az országok rezilienciája és stabilitása közvetlenül az emberi jogok tiszteletben tartásából, a demokrácia erejéből, a jogállamiságból és a jó kormányzásból, az intézmények iránti bizalomból és az ország polgárai előtti elszámoltathatóságból, de mindenekelőtt a polgároknak a lehetséges megoldások azonosításába egyénileg és szervezeteken belül történő bevonásából, valamint a célkitűzésekből fakad, ezen tényezők közül pedig mindegyiket elő kell mozdítani és védelmezni kell az EUGS végrehajtása során; hangsúlyozza az alapvető közszolgáltatások – többek között az oktatás, az egészségügy, a vízellátás és a megfelelő higiénés körülmények – megerősítésének fontosságát a reziliencia fokozása érdekében; |
| --- | --- |

20.

| 21. | hangsúlyozza, hogy az EU külső fellépései során fenn kell tartani a reziliencia fogalmának világszintű földrajzi hatályát; megjegyzi, hogy a reziliencia előmozdításának célként kell szerepelnie az emberi jogok és a fenntartható fejlődés előmozdítása terén a partnerországokban, és nem szabad pusztán az EU-t közvetlenül érintő biztonsági válságokkal küzdő földrajzi területekre korlátozódnia; hangsúlyozza, hogy az ellenálló képesség előmozdításának előtérbe kell helyeznie a legkevésbé fejlett országokat, az instabil államokat, valamint a visszatérő és idényjellegű válságoknak kitett országokat, és minden esetben különös figyelmet kell ezekre fordítania, kezelve egyben a válságok kiváltó okait, nevezetesen a megelőzéssel és készültséggel kapcsolatos tevékenységek támogatása révén; |
| --- | --- |

21.

| 22. | hangsúlyozza a korai előrejelző rendszerek és a korai reagálási képességek mint a rezilienciát elősegítő mechanizmusok fontosságát, és felhívja az EU-t, hogy fokozza erőfeszítéseit ezen a területen, mégpedig a különböző szereplők közötti szorosabb helyszíni együttműködés előmozdítása révén, különösen az uniós küldöttségeknél, valamint azáltal, hogy bizonytalan helyzetekben közös elemzést dolgoz ki és a természeti csapásoknak különösen kitett, hasonló veszélyekkel küzdő régiókkal való eszmecserét alakít ki, ami lehetővé tenné a jobb megértést, valamint az uniós szakpolitikák és az uniós intézmények, valamint a tagállamok között a koordináltabb válaszadást; |
| --- | --- |

22.

| 23. | felhív, hogy elegendő mennyiségű forrást biztosítsanak a reziliencia előmozdítására, összhangban ennek az EU stratégiai prioritásai között elfoglalt helyével; üdvözölne egy stratégiai átgondolást a következő többéves pénzügyi keret előtt arról, hogy a reziliencia fejlesztési és segítségnyújtási stratégiákba és programokba történő szisztematikus beépítése érdekében az EU miként tudná jobban hatékonyabban felhasználni a meglévő külső finanszírozási eszközöket és az innovatív mechanizmusokat, amellett, hogy továbbra is hozzáigazítja azokat a nemzetközileg megállapított fejlesztéshatékonysági alapelvekhez; hangsúlyozza, hogy a fellépések különböző, egymást kiegészítő eszközökből finanszírozhatóak, és hangsúlyozza, hogy a fejlesztési együttműködési eszközöknek központi célként fenn kell tartaniuk a szegénység visszaszorítását; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kiemeli, hogy a katasztrófákkal és a válsághelyzetekkel kapcsolatban fokozni és fejleszteni kell az oktatást, valamint javítani kell az információ- és ismeretterjesztést, -gyűjtést és -közlést, ami elősegíti a közösségi reziliencia kiépítését és előmozdítja a magatartásbeli változásokat és a katasztrófára való felkészülés kultúráját; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ösztönzi az állami és a magánszektor közötti, rezilienciával kapcsolatos együttműködés fokozását; e tekintetben emlékeztet „A magánszektor meghatározóbb szerepe a fejlődő országok inkluzív és fenntartható növekedésének elérése érdekében” című bizottsági közleményre; felszólítja a Bizottságot, hogy segítse még inkább elő a magánszektor részvételét azáltal, hogy ösztönzőket és megfelelő környezetet teremt a magánszervezetek számára ahhoz, hogy a partnerországokban részt tudjanak venni a reziliencia kiépítésében és a kockázatcsökkentésben; |
| --- | --- |

25.

| 26. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a Bizottság alelnökének / az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  HL C 468., 2016.12.15., 120. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0459.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0026.

(4)  OECD (2016), States of Fragility 2016: Understanding violence, OECD-kiadványok, Párizs.

---

| 30.8.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 307/183 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 307/183

---

P8_TA(2017)0243

Az antiszemitizmus elleni küzdelem

Az Európai Parlament 2017. június 1-jei állásfoglalása az antiszemitizmus elleni küzdelemről (2017/2692(RSP))

(2018/C 307/29)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ) és különösen preambulumának második franciabekezdésére, negyedik–hetedik franciabekezdésére valamint a 2. cikkére, a 3. cikke (3) bekezdésének második albekezdésére és a 6. cikkre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződésre (EUSZ) és különösen preambulumának második franciabekezdésére, negyedik–hetedik franciabekezdésére valamint a 2. cikkére, a 3. cikke (3) bekezdésének második albekezdésére és a 6. cikkre,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 17. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 17. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió 2000. december 7-i Alapjogi Chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2000. december 7-i Alapjogi Chartájára,

| — | tekintettel a rasszizmus és az idegengyűlölet egyes formái és megnyilvánulásai elleni, büntetőjogi eszközökkel történő küzdelemről szóló, 2008. november 28-i 2008/913/IB tanácsi kerethatározatra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a rasszizmus és az idegengyűlölet egyes formái és megnyilvánulásai elleni, büntetőjogi eszközökkel történő küzdelemről szóló, 2008. november 28-i 2008/913/IB tanácsi kerethatározatra (1),

| — | tekintettel a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról és a 2001/220/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2012. október 25-i 2012/29/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a bűncselekmények áldozatainak jogaira, támogatására és védelmére vonatkozó minimumszabályok megállapításáról és a 2001/220/IB tanácsi kerethatározat felváltásáról szóló, 2012. október 25-i 2012/29/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2),

| — | tekintettel az európai biztonsági stratégia 2015-ben való elfogadására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai biztonsági stratégia 2015-ben való elfogadására,

| — | tekintettel az Európa Tanács 2016. április 20-i 2106(2016) számú, „Megújított elkötelezettség az európai antiszemitizmus elleni küzdelemben” című határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács 2016. április 20-i 2106(2016) számú, „Megújított elkötelezettség az európai antiszemitizmus elleni küzdelemben” című határozatára,

| — | tekintettel a Bizottság 2015. október 1–2-án, Brüsszelben „Tolerancia és tisztelet: az antiszemita és muszlimellenes gyűlölet megakadályozása és leküzdése Európában” címmel megrendezett, az alapvető jogokról szóló első éves kollokviumának következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2015. október 1–2-án, Brüsszelben „Tolerancia és tisztelet: az antiszemita és muszlimellenes gyűlölet megakadályozása és leküzdése Európában” címmel megrendezett, az alapvető jogokról szóló első éves kollokviumának következtetéseire,

| — | tekintettel az antiszemitizmus elleni küzdelemért felelős bizottsági koordinátor 2015. decemberi kinevezésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az antiszemitizmus elleni küzdelemért felelős bizottsági koordinátor 2015. decemberi kinevezésére,

| — | tekintettel a rasszizmus, az idegengyűlölet és az intolerancia egyéb formái elleni küzdelemmel foglalkozó magas szintű uniós csoport 2016. júniusi létrehozására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a rasszizmus, az idegengyűlölet és az intolerancia egyéb formái elleni küzdelemmel foglalkozó magas szintű uniós csoport 2016. júniusi létrehozására,

| — | tekintettel a Bizottság és piacvezető információtechnológiai vállalatok, illetve egyéb platformok és a közösségi médiával foglalkozó vállalatok által 2016. május 31-én elfogadott, a jogellenes online gyűlöletbeszéd felszámolására vonatkozó magatartási kódexre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság és piacvezető információtechnológiai vállalatok, illetve egyéb platformok és a közösségi médiával foglalkozó vállalatok által 2016. május 31-én elfogadott, a jogellenes online gyűlöletbeszéd felszámolására vonatkozó magatartási kódexre,

| — | tekintettel 2016. december 13-i, „Az alapvető jogok helyzete az Európai Unióban (2015)” című állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2016. december 13-i, „Az alapvető jogok helyzete az Európai Unióban (2015)” című állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a zsidó közösség tagjai ellen az elmúlt években több tagállamban végrehajtott célzott, erőszakos támadásokra és terrortámadásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a zsidó közösség tagjai ellen az elmúlt években több tagállamban végrehajtott célzott, erőszakos támadásokra és terrortámadásokra,

| — | tekintettel arra, hogy elsődlegesen a kormányok felelőssége, hogy biztosítsa valamennyi polgár biztonságát és védelmét, és ezért elsődlegesen az ő felelősségük az erőszak – többek között az antiszemita erőszak – nyomon követése és megelőzése, valamint az elkövetők felelősségre vonása, |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy elsődlegesen a kormányok felelőssége, hogy biztosítsa valamennyi polgár biztonságát és védelmét, és ezért elsődlegesen az ő felelősségük az erőszak – többek között az antiszemita erőszak – nyomon követése és megelőzése, valamint az elkövetők felelősségre vonása,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) és az uniós Alapjogi Ügynökség (FRA), valamint más szervek jelentései szerint az elmúlt években az Unió tagállamaiban jelentősen megnőtt az antiszemita incidensek száma; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Biztonsági és Együttműködési Szervezet (EBESZ) és az uniós Alapjogi Ügynökség (FRA), valamint más szervek jelentései szerint az elmúlt években az Unió tagállamaiban jelentősen megnőtt az antiszemita incidensek száma;

| B. | mivel beszámolók szerint a célzott biztonsági intézkedések bevezetése elősegíti az erőszakos antiszemita támadások megelőzését és számuk mérséklését; |
| --- | --- |

B.

mivel beszámolók szerint a célzott biztonsági intézkedések bevezetése elősegíti az erőszakos antiszemita támadások megelőzését és számuk mérséklését;

| C. | mivel az antiszemitizmus elleni fellépés a társadalom egészének felelőssége; |
| --- | --- |

C.

mivel az antiszemitizmus elleni fellépés a társadalom egészének felelőssége;

| 1. | hangsúlyozza, hogy az európai zsidó polgárokkal szembeni gyűlöletbeszéd és mindennemű erőszak összeegyeztethetetlen az Európai Unió értékeivel; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felhívja a tagállamokat és az uniós intézményeket és ügynökségeket, hogy fogadják el és alkalmazzák az antiszemitizmusnak a Nemzetközi Holokauszt-emlékezési Szövetség (IHRA) (4) által használt fogalommeghatározását az igazságügyi és bűnüldözési hatóságok arra irányuló erőfeszítéseinek támogatása érdekében, hogy hatékonyabban és eredményesebben azonosítsák és büntetőeljárás alá vonják az antiszemita támadások elkövetőit, továbbá ösztönzi a tagállamokat, hogy e tekintetben kövessék az Egyesült Királyság és Ausztria példáját; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felhívja a tagállamokat, hogy a zsidó közösségekkel, civil társadalmi szervezetekkel, valamint a megkülönböztetés ellen küzdő nem kormányzati szervezetekkel szoros konzultációt és párbeszédet folytatva minden szükséges intézkedést hozzanak meg annak érdekében, hogy tevékenyen hozzájáruljanak zsidó polgáraik és a zsidó vallási, oktatási és kulturális helyszínek biztonságának szavatolásához; |
| --- | --- |

3.

| 4. | üdvözli az antiszemitizmus elleni küzdelemmel foglalkozó bizottsági koordinátor kinevezését, és nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy minden szükséges eszközt és támogatást biztosítson e tisztség minél nagyobb eredményessége érdekében; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felhívja a tagállamokat, hogy nevezzenek ki az antiszemitizmus elleni küzdelemmel foglalkozó koordinátorokat; |
| --- | --- |

5.

| 6. | arra ösztönzi a nemzeti és regionális parlamentek képviselőit és a politikai vezetőket, hogy következetesen és nyilvánosan ítéljék el az antiszemita kijelentéseket, és szolgáljanak ellenpropagandával és alternatív narratívákkal, valamint hozzanak létre pártokon átívelő parlamenti csoportokat az antiszemitizmus ellen annak érdekében, hogy megerősítsék a teljes politikai palettát átfogó küzdelmet; |
| --- | --- |

6.

| 7. | hangsúlyozza, hogy a civil társadalmi szervezetek és az oktatás jelentős szerepet játszik a gyűlölet és az intolerancia valamennyi formájának megelőzésében és leküzdésében, és kéri pénzügyi támogatásuk bővítését; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felhívja a tagállamokat, hogy ösztönözzék a médiát valamennyi vallás tiszteletben tartásának elősegítésére és a sokszínűség tiszteletére, valamint az újságíróknak az antiszemitizmus valamennyi formájáról nyújtott képzésre a lehetséges előítéletek kezelése érdekében; |
| --- | --- |

8.

| 9. | felhívja azokat a tagállamokat, amelyekben a faji, nemzeti vagy nemzetiségi származáson, valláson vagy meggyőződésen alapuló indíték ez idáig nem minősült súlyosbító körülménynek a bűncselekmények elbírálásakor, hogy ezt mielőbb orvosolják, és hogy maradéktalanul és megfelelően hajtsák végre és érvényesítsék a rasszizmus és az idegengyűlölet egyes formái és megnyilvánulásai elleni, büntetőjogi eszközökkel történő küzdelemről szóló tanácsi kerethatározatot annak biztosítása érdekében, hogy a tagállami hatóságok mind az online, mind az offline környezetben elkövetett antiszemita cselekmények esetében büntetőeljárást indítsanak; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kitart amellett, hogy a bűnüldöző hatóságok részére célzott képzést kell nyújtani a gyűlölet-bűncselekmények és a megkülönböztetés elleni küzdelemről, valamint hogy a rendőri erőknél különálló, a gyűlölet-bűncselekményekkel foglalkozó osztályokat kell létrehozni, ahol ilyenek még nem léteznek, továbbá kéri az uniós ügynökségeket és a nemzetközi szervezeteket, hogy támogassák a tagállamokat e képzés biztosításában; |
| --- | --- |

10.

| 11. | a gyűlölet-bűncselekmények – különösen a terrorista tevékenységekhez hasonló súlyos bűncselekmények – büntetőeljárás alá vonása során minden szinten ösztönzi a határokon átnyúló együttműködést; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kéri az Uniót és tagállamait, hogy fokozza arra irányuló erőfeszítéseit, hogy átfogó és hatékony rendszert hozzanak létre a gyűlölet-bűncselekményekkel kapcsolatos, megbízható, releváns és összehasonlítható adatok rendszeres gyűjtése érdekében, indíték szerinti bontásban, és a terrorcselekményekre is kiterjedően; |
| --- | --- |

12.

| 13. | felhívja a tagállamokat, hogy a Bizottság és a piacvezető információtechnológiai vállalatok által elfogadott magatartási kódex vonatkozásában ösztönözze az online közvetítőket és a közösségi média platformjait, hogy mielőbb tegyenek lépéseket az online antiszemita gyűlöletbeszéd megelőzése és leküzdése érdekében; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rámutat, hogy az iskolák egyedülálló lehetőséget nyújtanak a tolerancia és a tisztelet értékeinek közvetítésére, mivel már korai életkortól elérik az összes gyermeket; |
| --- | --- |

14.

| 15. | arra ösztönzi a tagállamokat, hogy mozdítsák elő a holokausztról (a „soá”) az iskolákban való tanítást, és biztosítsák, hogy a tanárok megfelelő képzésben részesüljenek e feladatra, és álljanak rendelkezésükre eszközök a sokszínűség osztályteremben való megtárgyalására; ösztönzi továbbá a tagállamokat, hogy vegyék fontolóra az iskolai tankönyvek felülvizsgálatát annak biztosítása érdekében, hogy a zsidó történelmet és a mai zsidó életet átfogó és kiegyensúlyozott módon, az antiszemitizmus minden formáját kerülve ismertessék; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák a célzott tevékenységek és oktatási projektek pénzügyi támogatását, építsenek ki partnerségeket zsidó közösségekkel és intézményekkel, illetve bővítsék azokat, valamint támogassák a különböző vallású gyermekek és fiatalok közötti, közös tevékenységek általi cseréket, erre vonatkozóan figyelemfelhívó kampányokat indítva és támogatva; |
| --- | --- |

16.

| 17. | felhívja a Bizottságot, hogy tartson fenn szoros kapcsolatokat a nemzetközi szereplőkkel, például az UNESCO-val, az EBESZ-szel és az Európa Tanáccsal, valamint más nemzetközi partnerekkel az antiszemitizmus nemzetközi szintű leküzdése érdekében; |
| --- | --- |

17.

| 18. | felhívja a Bizottságot, hogy kérelmezzen tanácsadói státuszt a Nemzetközi Holokauszt-emlékezési Szövetségben; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ösztönzi valamennyi tagállamot, hogy január 27-én hivatalosan is emlékezzen meg a Nemzetközi Holokauszt Emléknapról; |
| --- | --- |

19.

| 20. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az uniós tagállamok és a tagjelölt országok kormányainak és parlamentjeinek, az Európa Tanácsnak, az EBESZ-nek és az ENSZ-nek. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  HL L 328., 2008.12.6., 55. o.

(2)  HL L 315., 2012.11.14., 57. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0485.

(4)  http://ec.europa.eu/newsroom/just/item-detail.cfm?item_id=50144

---

| 30.8.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 307/186 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 307/186

---

P8_TA(2017)0244

Magas szintű ENSZ-konferencia a 14. fenntartható fejlesztési cél végrehajtásának elősegítéséről (ENSZ Óceán-konferencia)

Az Európai Parlament 2017. június 1-jei állásfoglalása a 14. fenntartható fejlesztési cél végrehajtásának elősegítéséről szóló magas szintű ENSZ-konferenciáról (ENSZ Óceán-konferencia) (2017/2653(RSP))

(2018/C 307/30)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a közös halászati politikáról szóló, 2013. december 11-i 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és annak célkitűzéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös halászati politikáról szóló, 2013. december 11-i 1380/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és annak célkitűzéseire,

| — | tekintettel az ENSZ közelgő, a 14. fenntartható fejlesztési cél végrehajtásának elősegítéséről szóló magas szintű konferenciájára (ENSZ Óceán-konferencia), amelyre 2017. június 5–9. között az ENSZ székházában kerül sor, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ közelgő, a 14. fenntartható fejlesztési cél végrehajtásának elősegítéséről szóló magas szintű konferenciájára (ENSZ Óceán-konferencia), amelyre 2017. június 5–9. között az ENSZ székházában kerül sor,

| — | tekintettel a negyedik „A mi óceánunk” magas szintű konferenciára, amelyet az Európai Unió 2017. október 5–6-án Máltán rendez meg, |
| --- | --- |

—

tekintettel a negyedik „A mi óceánunk” magas szintű konferenciára, amelyet az Európai Unió 2017. október 5–6-án Máltán rendez meg,

| — | tekintettel a mediterrán halászatról szóló, 2017. március 30-án Máltán megrendezett miniszteri konferenciára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a mediterrán halászatról szóló, 2017. március 30-án Máltán megrendezett miniszteri konferenciára,

| — | tekintettel a Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című, 2016. november 10-i közös közleményére (JOIN(2016)0049), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője, az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett „Nemzetközi óceánpolitikai irányítás: az óceánjaink jövőjét biztosító menetrend” című, 2016. november 10-i közös közleményére (JOIN(2016)0049),

| — | tekintettel a 14. fenntartható fejlesztési cél végrehajtásának elősegítéséről szóló magas szintű ENSZ-konferenciáról (ENSZ Óceán-konferencia) szóló, a Bizottsághoz intézett szóbeli kérdésre (O-000031/2017 – B8-0311/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 14. fenntartható fejlesztési cél végrehajtásának elősegítéséről szóló magas szintű ENSZ-konferenciáról (ENSZ Óceán-konferencia) szóló, a Bizottsághoz intézett szóbeli kérdésre (O-000031/2017 – B8-0311/2017),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az óceánok és a tengerek központi szerepet játszanak életünkben, és kulcsfontosságúak jólétünk és jövőnk szempontjából; mivel az óceánok egészségének jelenlegi gyors romlása – az óceánok felmelegedése és savasodása, a korallok fehéredése, a halállományokra nehezedő egyre nagyobb nyomás és az egyre növekvő mennyiségű tengeri hulladék – arra figyelmeztet bennünket, hogy itt az ideje mozgósítani az óceánjaink védelméhez szükséges irányítást; |
| --- | --- |

A.

mivel az óceánok és a tengerek központi szerepet játszanak életünkben, és kulcsfontosságúak jólétünk és jövőnk szempontjából; mivel az óceánok egészségének jelenlegi gyors romlása – az óceánok felmelegedése és savasodása, a korallok fehéredése, a halállományokra nehezedő egyre nagyobb nyomás és az egyre növekvő mennyiségű tengeri hulladék – arra figyelmeztet bennünket, hogy itt az ideje mozgósítani az óceánjaink védelméhez szükséges irányítást;

| B. | mivel Vella biztos több uniós fellépést és fokozottabb uniós szerepvállalást sürget tengereink és óceánjaink védelme érdekében; |
| --- | --- |

B.

mivel Vella biztos több uniós fellépést és fokozottabb uniós szerepvállalást sürget tengereink és óceánjaink védelme érdekében;

| C. | mivel a kék növekedéshez kapcsolódó tevékenységek – mint például a tengerfenéki bányászat, a kőolajkutatás, a hullám- és árapály-energia –, valamint az ezek által kiváltott kockázatok által az ökoszisztémákra és a halászterületekre jelentett veszélyek bizonytalanok, a határokon átívelnek és érintik a hagyományos halászterületeket; |
| --- | --- |

C.

mivel a kék növekedéshez kapcsolódó tevékenységek – mint például a tengerfenéki bányászat, a kőolajkutatás, a hullám- és árapály-energia –, valamint az ezek által kiváltott kockázatok által az ökoszisztémákra és a halászterületekre jelentett veszélyek bizonytalanok, a határokon átívelnek és érintik a hagyományos halászterületeket;

| D. | mivel a kisüzemi és a kisipari halászok piacokhoz és forrásokhoz való hozzáférése prioritásként szerepel az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrendjében; mivel a halászoknak meg kellene adni a hozzászólás lehetőségét a halászati politika valamennyi döntéshozatali szakaszában; |
| --- | --- |

D.

mivel a kisüzemi és a kisipari halászok piacokhoz és forrásokhoz való hozzáférése prioritásként szerepel az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó menetrendjében; mivel a halászoknak meg kellene adni a hozzászólás lehetőségét a halászati politika valamennyi döntéshozatali szakaszában;

| E. | mivel a kisipari halászat a halfogások körülbelül 50 %-át teszi ki világszerte, a halászoknak pedig több mint 90 %-át, és ennek mintegy fele nő; mivel – amint azt a FAO az élelmezésbiztonság és a szegénység felszámolása keretében a fenntartható kisüzemi halászat biztosítására vonatkozó önkéntes iránymutatásai is megállapítják – a kisipari halászat világszerte emberek milliárdjai számára az állati fehérje értékes forrása, és a part menti közösségekben gyakran támogatja a helyi gazdaságokat; |
| --- | --- |

E.

mivel a kisipari halászat a halfogások körülbelül 50 %-át teszi ki világszerte, a halászoknak pedig több mint 90 %-át, és ennek mintegy fele nő; mivel – amint azt a FAO az élelmezésbiztonság és a szegénység felszámolása keretében a fenntartható kisüzemi halászat biztosítására vonatkozó önkéntes iránymutatásai is megállapítják – a kisipari halászat világszerte emberek milliárdjai számára az állati fehérje értékes forrása, és a part menti közösségekben gyakran támogatja a helyi gazdaságokat;

| 1. | üdvözli a magas szintű ENSZ-konferencia összehívására irányuló kezdeményezést, amely arra hívja fel a figyelmet, hogy az óceánokra negatív hatással lévő emberi tevékenységek káros hatásainak csökkentése érdekében globális fellépésre van szükség; |
| --- | --- |

1.

| 2. | megjegyzi, hogy annak ellenére, hogy a fenntartható fejlődésről tartott 2002. évi johannesburgi csúcstalálkozón a világ elkötelezte magát amellett, hogy 2015-ig visszaszorítja a túlhalászást, a világ halállományának 31,4 %-a még mindig túlhalászott; emlékeztet arra, hogy a túlhalászás nemcsak teljes tengeri ökoszisztémákat veszélyeztet súlyosan, hanem komoly veszélyt jelent az élelmezésbiztonságra, valamint a part menti közösségek gazdasági és társadalmi fenntarthatóságára világszerte; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az óceánok egyre magasabb szén-dioxid-szint miatt bekövetkező elsavasodása számos tengeri élőlényre nagyon súlyos negatív hatásokat gyakorol; kiemeli, hogy hatékony alkalmazkodási és ágazatközi enyhítő intézkedéseket kell kidolgozni az óceánok elsavasodásával és az éghajlatváltozás óceánokra, valamint a part menti ökoszisztémákra gyakorolt káros hatásaival szembeni ellenálló képesség kialakítása érdekében; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza, hogy a globális halászati gazdálkodásban – a Szerződésekben és a közös halászati politikában foglaltaknak megfelelően – ökoszisztéma-alapú és elővigyázatossági megközelítést kell alkalmazni annak érdekében, hogy a hasznosított halállományok szintjét helyreállítsák és a maximális fenntartható hozam biztosítására képes szint felett tartsák; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felszólít, hogy valamennyi halászati támogatásról szóló döntés során vegyék figyelembe a kisipari és kisüzemi halászatok sajátosságait, helyi jellegét, valamint az élelmiszer-önrendelkezés és a part menti közösségek gazdasági és társadalmi túlélésének biztosításában betöltött alapvető szerepét; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ösztönzi az államokat, hogy tegyenek eleget a lobogó szerinti, a part menti, a kikötő szerinti és a piac szerinti államként rájuk háruló kötelezettségeiknek, különösen az alábbiak révén:






  — | lobogó szerinti állam – a nemzetközi és nemzeti irányítási intézkedések maradéktalan végrehajtása annak biztosítása érdekében, hogy a lobogójuk alatt közlekedő hajók tiszteletben tartsák a szabályokat; |
| --- | --- | --- |

6.

—

lobogó szerinti állam – a nemzetközi és nemzeti irányítási intézkedések maradéktalan végrehajtása annak biztosítása érdekében, hogy a lobogójuk alatt közlekedő hajók tiszteletben tartsák a szabályokat;

| — | part menti állam – a fenntartható halászat biztosítása a joghatóságuk alá tartozó vizeken, illetve az e vizekhez való hozzáférés ellenőrzése a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megelőzése érdekében; |
| --- | --- |

—

part menti állam – a fenntartható halászat biztosítása a joghatóságuk alá tartozó vizeken, illetve az e vizekhez való hozzáférés ellenőrzése a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megelőzése érdekében;

| — | kikötő szerinti állam – az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO) a kikötő szerinti államok intézkedéseiről szóló megállapodásának ratifikálása és teljes végrehajtása; |
| --- | --- |

—

kikötő szerinti állam – az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO) a kikötő szerinti államok intézkedéseiről szóló megállapodásának ratifikálása és teljes végrehajtása;

| — | piac szerinti állam – intézkedések meghozatala a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelem, illetve a kereskedelmi és piaci politikák jobb összehangolása érdekében; |
| --- | --- |

—

piac szerinti állam – intézkedések meghozatala a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelem, illetve a kereskedelmi és piaci politikák jobb összehangolása érdekében;

| 7. | hangsúlyozza, hogy a part menti és tengeri területek legalább 10 %-át meg kell őrizni, az ENSZ 14.5 fenntartható fejlesztési céljának megfelelően; |
| --- | --- |

7.

| 8. | hangsúlyozza az ENSZ 14.7 fenntartható fejlesztési céljának jelentőségét abban a tekintetben, hogy a fejlődő kis szigetállamoknak és a legkevésbé fejlett országoknak a tengeri erőforrások fenntartható használatából – többek között a halászat, az akvakultúra és a turizmus fenntartható igazgatásából – származó gazdasági előnyei növekedjenek; |
| --- | --- |

8.

| 9. | a fenntartható halászati gazdálkodás megerősítésére szólít fel, többek között tudományosan megalapozott gazdálkodási intézkedések végrehajtása révén; |
| --- | --- |

9.

| 10. | a vándorló halfajok fenntartható és igazságos kiaknázása érdekében a halászati gazdálkodás terén felszólít az összes állam közötti regionális együttműködés megerősítésére, különös tekintettel a tudományos állományfelmérések, és a halászati tevékenységek nyomon követése, felügyelete és ellenőrzése terén, amint arra az ENSZ halállományokról szóló 1995. évi megállapodása, valamint a három, a 2006., a 2010. és a 2016. évi felülvizsgálati konferencia is felszólított; úgy véli, hogy valamennyi gazdaságilag hasznosított fajnak regionális halászati gazdálkodási szervezetek felelősségi körébe kellene tartoznia, és e szervezeteket nagyobb hatáskörrel kell felruházni annak érdekében, hogy hatékonyan végrehajthassák a gazdálkodási döntéseket és szankciókat; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy még jobban mozdítsák elő a közös halászati politika elveit és célkitűzéseit; |
| --- | --- |

11.

| 12. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az Egyesült Nemzetek Éghajlatváltozási Keretegyezménye titkárságának azzal a kéréssel, hogy azt juttassák el valamennyi EU-n kívüli szerződő félnek. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  HL L 354., 2013.12.28., 22. o.

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2017. június 1., csütörtök

| 30.8.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 307/188 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 307/188

---

P8_TA(2017)0232

Kovács Béla mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelem

Az Európai Parlament 2017. június 1-jei határozata a Kovács Béla mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2016/2266(IMM))

(2018/C 307/31)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Dr. Polt Péter, Magyarország legfőbb ügyésze által 2016. szeptember 19-én a Kovács Béla ellen a Központi Nyomozó Főügyészség által indított büntetőeljárással összefüggésben eljuttatott és 2016. október 3-án a plenáris ülésen bejelentett, a Kovács Béla mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Dr. Polt Péter, Magyarország legfőbb ügyésze által 2016. szeptember 19-én a Kovács Béla ellen a Központi Nyomozó Főügyészség által indított büntetőeljárással összefüggésben eljuttatott és 2016. október 3-án a plenáris ülésen bejelentett, a Kovács Béla mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemre,

| — | miután eljárási szabályzata 9. cikke (6) bekezdésének megfelelően 2017. január 12-ére, január 30-ára és március 22-ére meghallgatásra hívta meg Kovács urat, |
| --- | --- |

—

miután eljárási szabályzata 9. cikke (6) bekezdésének megfelelően 2017. január 12-ére, január 30-ára és március 22-ére meghallgatásra hívta meg Kovács urat,

| — | tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. és 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. és 9. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió Bírósága által 1964. május 12-én, 1986. július 10-én, 2008. október 15-én és 21-én, 2010. március 19-én, 2011. szeptember 6-án és 2013. január 17-én hozott ítéletekre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bírósága által 1964. május 12-én, 1986. július 10-én, 2008. október 15-én és 21-én, 2010. március 19-én, 2011. szeptember 6-án és 2013. január 17-én hozott ítéletekre (1),

| — | tekintettel Magyarország Alaptörvénye 4. cikkének (2) bekezdésére, az Európai Parlament magyarországi képviselőinek jogállásáról szóló 2004. évi LVII. törvény 10. § -ának (2) bekezdésére és 12. § -ának (1) bekezdésére, valamint az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény 74. § -ának (1) és (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Magyarország Alaptörvénye 4. cikkének (2) bekezdésére, az Európai Parlament magyarországi képviselőinek jogállásáról szóló 2004. évi LVII. törvény 10. § -ának (2) bekezdésére és 12. § -ának (1) bekezdésére, valamint az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény 74. § -ának (1) és (3) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 5. cikkének (2) bekezdésére, 6. cikkének (1) bekezdésére és 9. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 5. cikkének (2) bekezdésére, 6. cikkének (1) bekezdésére és 9. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0203/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0203/2017),

| A. | mivel Magyarország legfőbb ügyésze kérelmezte egy európai parlamenti képviselő, Kovács Béla mentelmi jogának felfüggesztését, hogy nyomozást lehessen lefolytatni annak kivizsgálása érdekében, hogy megáll-e vele szemben a jelentős vagyoni hátrányt okozó költségvetési csalás bűncselekmény vádja a magyar Büntető Törvénykönyv 396. § -a (1) bekezdésének a) pontja értelmében, valamint a folytatólagosan elkövetett hamis magánokirat felhasználása bűncselekmény vádja a Büntető Törvénykönyv 345. § -a értelmében; mivel az említett paragrafus értelmében aki jog vagy kötelezettség létezésének, megváltozásának vagy megszűnésének bizonyítására hamis, hamisított vagy valótlan tartalmú magánokiratot felhasznál, vétség miatt egy évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő; |
| --- | --- |

A.

mivel Magyarország legfőbb ügyésze kérelmezte egy európai parlamenti képviselő, Kovács Béla mentelmi jogának felfüggesztését, hogy nyomozást lehessen lefolytatni annak kivizsgálása érdekében, hogy megáll-e vele szemben a jelentős vagyoni hátrányt okozó költségvetési csalás bűncselekmény vádja a magyar Büntető Törvénykönyv 396. § -a (1) bekezdésének a) pontja értelmében, valamint a folytatólagosan elkövetett hamis magánokirat felhasználása bűncselekmény vádja a Büntető Törvénykönyv 345. § -a értelmében; mivel az említett paragrafus értelmében aki jog vagy kötelezettség létezésének, megváltozásának vagy megszűnésének bizonyítására hamis, hamisított vagy valótlan tartalmú magánokiratot felhasznál, vétség miatt egy évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő;

| B. | mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 9. cikke értelmében az Európai Parlament tagjai saját államuk területén a parlamentjük tagjaira vonatkozó mentességet élvezik; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 9. cikke értelmében az Európai Parlament tagjai saját államuk területén a parlamentjük tagjaira vonatkozó mentességet élvezik;

| C. | mivel Magyarország Alaptörvénye 4. cikkének (2) bekezdése értelmében az országgyűlési képviselőt mentelmi jog illeti meg; mivel az Európai Parlament magyarországi képviselőinek jogállásáról szóló 2004. évi LVII. törvény 10. § -ának (2) bekezdése szerint az európai parlamenti képviselőt az országgyűlési képviselővel azonos mentelmi jog illeti meg, valamint mivel a 12. § -ának (1) bekezdése szerint az európai parlamenti képviselő mentelmi jogának felfüggesztése tárgyában az Európai Parlament dönthet; mivel az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény 74. § -ának (1) bekezdése szerint a képviselő ellen csak az Országgyűlés előzetes hozzájárulásával lehet büntetőeljárást, valamint – a mentelmi jogról az adott ügyre vonatkozó önkéntes lemondás hiányában – szabálysértési eljárást indítani vagy folytatni; mivel ugyanezen törvény 74. § -ának (3) bekezdése szerint a mentelmi jog felfüggesztésére irányuló indítványt a vádirat benyújtásáig a legfőbb ügyész terjeszti elő; |
| --- | --- |

C.

mivel Magyarország Alaptörvénye 4. cikkének (2) bekezdése értelmében az országgyűlési képviselőt mentelmi jog illeti meg; mivel az Európai Parlament magyarországi képviselőinek jogállásáról szóló 2004. évi LVII. törvény 10. § -ának (2) bekezdése szerint az európai parlamenti képviselőt az országgyűlési képviselővel azonos mentelmi jog illeti meg, valamint mivel a 12. § -ának (1) bekezdése szerint az európai parlamenti képviselő mentelmi jogának felfüggesztése tárgyában az Európai Parlament dönthet; mivel az Országgyűlésről szóló 2012. évi XXXVI. törvény 74. § -ának (1) bekezdése szerint a képviselő ellen csak az Országgyűlés előzetes hozzájárulásával lehet büntetőeljárást, valamint – a mentelmi jogról az adott ügyre vonatkozó önkéntes lemondás hiányában – szabálysértési eljárást indítani vagy folytatni; mivel ugyanezen törvény 74. § -ának (3) bekezdése szerint a mentelmi jog felfüggesztésére irányuló indítványt a vádirat benyújtásáig a legfőbb ügyész terjeszti elő;

| D. | mivel az európai parlamenti képviselők statútumának elfogadásáról szóló, 2005. szeptember 28-i 2005/684/EK, Euratom európai parlamenti határozat (2) 21. cikkének (1) és (2) bekezdése alapján a képviselők jogosultak az általuk szabadon megválasztott személyzet segítségét igénybe venni, és a Parlament viseli az e személyzet foglalkoztatása révén a képviselőknél ténylegesen felmerülő költségeket; |
| --- | --- |

D.

mivel az európai parlamenti képviselők statútumának elfogadásáról szóló, 2005. szeptember 28-i 2005/684/EK, Euratom európai parlamenti határozat (2) 21. cikkének (1) és (2) bekezdése alapján a képviselők jogosultak az általuk szabadon megválasztott személyzet segítségét igénybe venni, és a Parlament viseli az e személyzet foglalkoztatása révén a képviselőknél ténylegesen felmerülő költségeket;

| E. | mivel az európai parlamenti képviselők statútumának végrehajtási intézkedéseiről szóló, 2008. május 19-i és július 9-i elnökségi határozat 34. cikkének (4) bekezdése értelmében az Elnökség által előírt feltételek mellett a gyakornoki megállapodásokkal összhangban felmerülő költségek is megteríthetők; |
| --- | --- |

E.

mivel az európai parlamenti képviselők statútumának végrehajtási intézkedéseiről szóló, 2008. május 19-i és július 9-i elnökségi határozat 34. cikkének (4) bekezdése értelmében az Elnökség által előírt feltételek mellett a gyakornoki megállapodásokkal összhangban felmerülő költségek is megteríthetők;

| F. | mivel a képviselők gyakornokaira vonatkozó szabályokról szóló, 2010. április 19-i elnökségi határozat 1. cikkének (1) bekezdése alapján az Európai Parlament képviselői, annak érdekében, hogy hozzájáruljanak az európai oktatáshoz és szakképzéshez, valamint, hogy elősegítsék az intézmény működésének jobb megértését, szakmai gyakorlatot biztosíthatnak a brüsszeli és strasbourgi plenáris ülések idején, vagy a megválasztásuk szerinti országban végzett képviselői tevékenységeik során; |
| --- | --- |

F.

mivel a képviselők gyakornokaira vonatkozó szabályokról szóló, 2010. április 19-i elnökségi határozat 1. cikkének (1) bekezdése alapján az Európai Parlament képviselői, annak érdekében, hogy hozzájáruljanak az európai oktatáshoz és szakképzéshez, valamint, hogy elősegítsék az intézmény működésének jobb megértését, szakmai gyakorlatot biztosíthatnak a brüsszeli és strasbourgi plenáris ülések idején, vagy a megválasztásuk szerinti országban végzett képviselői tevékenységeik során;

| G. | mivel a gyakornoki szabályzat 5. cikkének (1) és (2) bekezdése alapján a szakmai gyakorlatra vonatkozó egyedi intézkedéseket a képviselő és a gyakornok által aláírt írásbeli gyakornoki megállapodás tartalmazza; mivel a gyakornoki megállapodásban külön záradékban kifejezetten rögzíteni kell, hogy az Európai Parlament nem tekinthető a megállapodás szerződő felének; mivel a gyakornoki szabályzat 5. cikkének (4) bekezdése szerint a szakmai gyakorlattal kapcsolatos költségek, többek között az ösztöndíjak és – amennyiben azt a képviselő fizeti – a biztosítási költség a parlamenti asszisztensi juttatásokból – a végrehajtási intézkedések 33. cikkének (4) bekezdésével összhangban – a juttatás mértékéig fedezhetők; |
| --- | --- |

G.

mivel a gyakornoki szabályzat 5. cikkének (1) és (2) bekezdése alapján a szakmai gyakorlatra vonatkozó egyedi intézkedéseket a képviselő és a gyakornok által aláírt írásbeli gyakornoki megállapodás tartalmazza; mivel a gyakornoki megállapodásban külön záradékban kifejezetten rögzíteni kell, hogy az Európai Parlament nem tekinthető a megállapodás szerződő felének; mivel a gyakornoki szabályzat 5. cikkének (4) bekezdése szerint a szakmai gyakorlattal kapcsolatos költségek, többek között az ösztöndíjak és – amennyiben azt a képviselő fizeti – a biztosítási költség a parlamenti asszisztensi juttatásokból – a végrehajtási intézkedések 33. cikkének (4) bekezdésével összhangban – a juttatás mértékéig fedezhetők;

| H. | mivel a gyakornoki szabályzat 1. cikke (1) bekezdésének utolsó mondata szerint a gyakornokok számára biztosított ösztöndíj nem lehet olyan jellegű, hogy az a valóságban burkolt díjazást testesítsen meg; mivel a 7. cikk (1) bekezdése alapján a szakmai gyakorlat folyamán a gyakornok az érintett képviselő kizárólagos felelőssége alá tartoznak; |
| --- | --- |

H.

mivel a gyakornoki szabályzat 1. cikke (1) bekezdésének utolsó mondata szerint a gyakornokok számára biztosított ösztöndíj nem lehet olyan jellegű, hogy az a valóságban burkolt díjazást testesítsen meg; mivel a 7. cikk (1) bekezdése alapján a szakmai gyakorlat folyamán a gyakornok az érintett képviselő kizárólagos felelőssége alá tartoznak;

| I. | mivel a jelen esetben a Parlament nem talált bizonyítékot a fumus persecutionisra, azaz arra, hogy elegendően komoly és megalapozott gyanú állna fenn arra vonatkozóan, hogy a mentelmi jog felfüggesztésére irányuló kérelmet olyan eljárással kapcsolatban nyújtották volna be, amelynek célja, hogy politikai kárt okozzon az érintett képviselőnek; |
| --- | --- |

I.

mivel a jelen esetben a Parlament nem talált bizonyítékot a fumus persecutionisra, azaz arra, hogy elegendően komoly és megalapozott gyanú állna fenn arra vonatkozóan, hogy a mentelmi jog felfüggesztésére irányuló kérelmet olyan eljárással kapcsolatban nyújtották volna be, amelynek célja, hogy politikai kárt okozzon az érintett képviselőnek;

| J. | mivel a Parlament korábbi elnökének arra vonatkozó határozata, hogy Kovács úrral szemben büntetésként megrovást szab ki a magatartási kódex (3) 1. cikke a) pontjának megsértése miatt, nem tekinthető egyenértékűnek egy res judicata-t eredményező bírósági ítélettel azon ügyeket illetően, amelyekre a Központi Nyomozó Főügyészség által indított büntetőeljárás vonatkozik; mivel következésképpen nem sérül a ne bis in idem elve; mivel következésképpen a Parlament korábbi elnöke által a magatartási kódex értelmében kiszabott szankció nem akadályozza meg, hogy Magyarországon büntetőeljárást indítsanak vagy folytassanak, hogy megvizsgálják, megáll-e vele szemben a vád; |
| --- | --- |

J.

mivel a Parlament korábbi elnökének arra vonatkozó határozata, hogy Kovács úrral szemben büntetésként megrovást szab ki a magatartási kódex (3) 1. cikke a) pontjának megsértése miatt, nem tekinthető egyenértékűnek egy res judicata-t eredményező bírósági ítélettel azon ügyeket illetően, amelyekre a Központi Nyomozó Főügyészség által indított büntetőeljárás vonatkozik; mivel következésképpen nem sérül a ne bis in idem elve; mivel következésképpen a Parlament korábbi elnöke által a magatartási kódex értelmében kiszabott szankció nem akadályozza meg, hogy Magyarországon büntetőeljárást indítsanak vagy folytassanak, hogy megvizsgálják, megáll-e vele szemben a vád;

| 1. | úgy határoz, hogy felfüggeszti Kovács Béla mentelmi jogát; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és az illetékes bizottság jelentését Magyarország illetékes hatóságának és Kovács Bélának. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  A Bíróság 1964. május 12-i ítélete,Wagner kontra Fohrmann és Krier, 101/63., ECLI:EU:C:1964:28; a Bíróság 1986. július 10-i ítélete, Wybot kontra Faure és társai, 149/85., ECLI:EU:C:1986:310; a Törvényszék 2008. október 15-i ítélete, Mote kontra Európai Parlament, T-345/05., ECLI:EU:T:2008:440; a Bíróság 2008. október 21-i ítélete, Marra kontra De Gregorio és Clemente, C-200/07. és C-201/07., ECLI:EU:C:2008:579; a Törvényszék 2010. március 19-i ítélete, Gollnisch kontra Európai Parlament, T-42/06., ECLI:EU:T:2010:102; a Bíróság 2011. szeptember 6-i ítélete, Patriciello, C-163/10., ECLI: EU:C:2011:543; a Törvényszék 2013. január 17-i ítélete, Gollnisch kontra Parlament, T-346/11. és T-347/11., ECLI:EU:T:2013:23.

(2)  HL L 262., 2005.10.7., 1. o.

(3)  Lásd az eljárási szabályzat I. mellékletét, az európai parlamenti képviselők pénzügyi érdekeltségekre és összeférhetetlenségre vonatkozó magatartási kódexét.

---

III Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2017. május 16., kedd

| 30.8.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 307/191 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 307/191

---

P8_TA(2017)0201

Az EU–Mongólia partnerségi és együttműködési keretmegállapodáshoz csatolt jegyzőkönyv (Horvátország csatlakozása) ***

Az Európai Parlament 2017. május 16-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Mongólia közötti partnerségi és együttműködési keretmegállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az Európai Unió és tagállamai nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozat tervezetéről (09264/2016 – C8-0455/2016 – 2015/0113(NLE))

(Egyetértés)

(2018/C 307/32)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (09264/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (09264/2016),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Mongólia közötti partnerségi és együttműködési keretmegállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvtervezetre (08940/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Mongólia közötti partnerségi és együttműködési keretmegállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvtervezetre (08940/2016),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. és 209. cikkével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0455/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. és 209. cikkével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0455/2016),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésére és (4) bekezdésére, valamint 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) bekezdésére és (4) bekezdésére, valamint 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság ajánlására (A8-0074/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság ajánlására (A8-0074/2017),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve Mongólia kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

---

| 30.8.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 307/192 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 307/192

---

P8_TA(2017)0202

EU–Bosznia-Hercegovina stabilizációs és társulási megállapodás (Horvátország csatlakozása) ***

Az Európai Parlament 2017. május 16-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Bosznia-Hercegovina közötti stabilizációs és társulási megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyvnek az Unió és tagállamai nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (13824/2016 – C8-0527/2016 – 2016/0311(NLE))

(Egyetértés)

(2018/C 307/33)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (13824/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (13824/2016),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Bosznia-Hercegovina közötti stabilizációs és társulási megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv tervezetére (13823/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Közösségek és tagállamaik, másrészről Bosznia-Hercegovina közötti stabilizációs és társulási megállapodáshoz csatolt, a Horvát Köztársaság Európai Unióhoz történő csatlakozásának figyelembevétele céljából készült jegyzőkönyv tervezetére (13823/2016),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 217. cikkével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának i. alpontjával és 218. cikke (8) bekezdése második albekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0527/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 217. cikkével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának i. alpontjával és 218. cikke (8) bekezdése második albekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0527/2016),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére, valamint 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére, valamint 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság ajánlására (A8-0169/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság ajánlására (A8-0169/2017),

| 1. | egyetért a jegyzőkönyv megkötésével; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok és Bosznia-Hercegovina kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

---

| 30.8.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 307/193 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 307/193

---

P8_TA(2017)0203

EU–Norvégia-megállapodás a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó kiegészítő szabályokról ***

Az Európai Parlament 2017. május 16-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és a Norvég Királyság közötti, a 2014 és 2020 közötti időszakra szóló, a Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó kiegészítő szabályokról szóló megállapodásnak az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (13710/2016 – C8-0005/2017 – 2016/0322(NLE))

(Egyetértés)

(2018/C 307/34)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (13710/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (13710/2016),

| — | tekintettel az Európai Unió és a Norvég Királyság közötti, a 2014 és 2020 közötti időszakra szóló, a Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó kiegészítő szabályokról szóló megállapodás tervezetére (13711/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és a Norvég Királyság közötti, a 2014 és 2020 közötti időszakra szóló, a Belső Biztonsági Alap részét képező, a külső határok és a vízumügy pénzügyi támogatására szolgáló eszközre vonatkozó kiegészítő szabályokról szóló megállapodás tervezetére (13711/2016),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikke (2) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0005/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 77. cikke (2) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0005/2017),

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság levelére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A8-0174/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A8-0174/2017),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok és a Norvég Királyság kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

---

| 30.8.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 307/194 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 307/194

---

P8_TA(2017)0204

Az EU csatlakozása a gyapottal foglalkozó nemzetközi tanácsadó bizottsághoz (ICAC) ***

Az Európai Parlament 2017. május 16-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Uniónak a gyapottal foglalkozó nemzetközi tanácsadó bizottsághoz (ICAC) való csatlakozásáról szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről 15540/2016 – C8-0024/2017 – 2016/0349(NLE))

(Egyetértés)

(2018/C 307/35)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (15540/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (15540/2016),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (3) és (4) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0024/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (3) és (4) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0024/2017),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására (A8-0187/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására (A8-0187/2017),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

---

2017. május 17., szerda

| 30.8.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 307/195 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 307/195

---

P8_TA(2017)0209

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: Finnország „EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems” referenciaszámú kérelme

Az Európai Parlament 2017. május 17-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Finnország kérelme – EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems) (COM(2017)0157 – C8-0131/2017 – 2017/2058(BUD))

(2018/C 307/36)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0157 – C8-0131/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0157 – C8-0131/2017),

| — | tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alapról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 12. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 12. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3) és különösen annak 13. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3) és különösen annak 13. pontjára,

| — | tekintettel a 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontjában foglalt háromoldalú egyeztető eljárásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontjában foglalt háromoldalú egyeztető eljárásra,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0196/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0196/2017),

| A. | mivel az Unió jogalkotási és költségvetési eszközöket hozott létre annak érdekében, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott, vagy a globális pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerőpiaci beilleszkedésüket; |
| --- | --- |

A.

mivel az Unió jogalkotási és költségvetési eszközöket hozott létre annak érdekében, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott, vagy a globális pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerőpiaci beilleszkedésüket;

| B. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2013. december 2-i intézményközi megállapodást az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében; |
| --- | --- |

B.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani, összhangban a 2008. július 17-i egyeztető ülésen elfogadott európai parlamenti, tanácsi és bizottsági közös nyilatkozattal, és kellően figyelembe véve a 2013. december 2-i intézményközi megállapodást az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) igénybevételéről szóló határozatok elfogadása tekintetében;

| C. | mivel az Unió támogatja a globalizációt; mivel az Unió gondoskodik azokról, akik pillanatnyilag ki vannak téve a globális piac változásainak; mivel az EGAA-rendelet elfogadása tükrözi a Parlament és a Tanács között elért megállapodást, amely szerint újra bevezetik a válsághoz kapcsolódó igénybevétel kritériumát, 60 %-ra növelik a javasolt intézkedések becsült összköltségéhez nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulást, az önálló vállalkozók és a fiatalok bevonásával szélesítik a támogatásra jogosult intézkedések és kedvezményezettek körét, valamint támogatják a saját vállalkozások létrehozását elősegítő kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

C.

mivel az Unió támogatja a globalizációt; mivel az Unió gondoskodik azokról, akik pillanatnyilag ki vannak téve a globális piac változásainak; mivel az EGAA-rendelet elfogadása tükrözi a Parlament és a Tanács között elért megállapodást, amely szerint újra bevezetik a válsághoz kapcsolódó igénybevétel kritériumát, 60 %-ra növelik a javasolt intézkedések becsült összköltségéhez nyújtott uniós pénzügyi hozzájárulást, az önálló vállalkozók és a fiatalok bevonásával szélesítik a támogatásra jogosult intézkedések és kedvezményezettek körét, valamint támogatják a saját vállalkozások létrehozását elősegítő kezdeményezéseket;

| D. | mivel Finnország „EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems” referenciaszámon az EGAA-ból való pénzügyi hozzájárulás iránti kérelmet nyújtott be az elsősorban a Helsinki-Uusimaa (Uusimaa) (FI1B), Länsi-Suomi (Pirkanmaa) (FI19) és Pohjois- ja Itä-Suomi (Pohjois-Pohjanmaa) (FI1D) nevű NUTS II. szintű régiókban a NACE Rev 2. rendszer alatti 26. ágazatban (Számítógépek, valamint elektronikai és optikai termékek gyártása) működő Nokia Oy (Nokia Network Systems) vállalatnál és három beszállítójánál és továbbfeldolgozó vállalatánál bekövetkezett elbocsátások tekintetében, és mivel az intézkedésekben az EGAA-hozzájárulásra jogosult 945 elbocsátott munkavállaló közül várhatóan 821 fog részt venni; |
| --- | --- |

D.

mivel Finnország „EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems” referenciaszámon az EGAA-ból való pénzügyi hozzájárulás iránti kérelmet nyújtott be az elsősorban a Helsinki-Uusimaa (Uusimaa) (FI1B), Länsi-Suomi (Pirkanmaa) (FI19) és Pohjois- ja Itä-Suomi (Pohjois-Pohjanmaa) (FI1D) nevű NUTS II. szintű régiókban a NACE Rev 2. rendszer alatti 26. ágazatban (Számítógépek, valamint elektronikai és optikai termékek gyártása) működő Nokia Oy (Nokia Network Systems) vállalatnál és három beszállítójánál és továbbfeldolgozó vállalatánál bekövetkezett elbocsátások tekintetében, és mivel az intézkedésekben az EGAA-hozzájárulásra jogosult 945 elbocsátott munkavállaló közül várhatóan 821 fog részt venni;

| E. | mivel a kérelmet az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti beavatkozási kritériumok alapján nyújtották be, amely a támogatást a következőkhöz köti: legalább 500 elbocsátott munkavállaló egy négy hónapos referencia-időszak alatt egy tagállamban, ideértve a beszállítók és a továbbfeldolgozó vállalatok körében elbocsátott munkavállalókat is; |
| --- | --- |

E.

mivel a kérelmet az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontja szerinti beavatkozási kritériumok alapján nyújtották be, amely a támogatást a következőkhöz köti: legalább 500 elbocsátott munkavállaló egy négy hónapos referencia-időszak alatt egy tagállamban, ideértve a beszállítók és a továbbfeldolgozó vállalatok körében elbocsátott munkavállalókat is;

| 1. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott feltételek teljesülnek, és hogy ezért Finnország jogosult az említett rendelet értelmében nyújtandó 2 641 800 eurós pénzügyi hozzájárulásra, amely a 4 403 000 eurót kitevő összes kiadás 60 %-a; |
| --- | --- |

1.

| 2. | megállapítja, hogy Finnország 2016. november 22-én nyújtotta be az EGAA-ból való pénzügyi hozzájárulás iránti kérelmet, melynek értékelését bizonyos kiegészítő információk Finnország általi gyors benyújtását követően a Bizottság 2017. április 7-én befejezte, majd erről ugyanazon a napon értesítette a Parlamentet; |
| --- | --- |

2.

| 3. | emlékeztet arra, hogy eddig 15 EGAA-kérelmet nyújtottak be a „Számítógépek, valamint elektronikai és optikai termékek gyártása” ágazathoz kapcsolódóan, melyek közül hármat Finnország nyújtott be (4), mindegyiket a globalizációs kritérium alapján; megállapítja, hogy a 15 kérelemből négy a Nokia vállalatait érintette; megállapítja, hogy a 2012-re vonatkozó végleges jelentések szerint Finnország EGAA-kérelmének benyújtását követően két évvel az EGAA-tevékenységek résztvevőinek 44 %-a már alkalmazásban volt, a 2013-ra vonatkozó jelentések pedig 63 %-os foglalkoztatást mutatnak; arra számít, hogy a Bizottság 2017. június 30-ig esedékes félidős értékelése (5) részletes információkkal szolgál majd az EGAA-támogatásban részesülők hosszú távú reintegrációjának arányáról, ahogyan arra a Parlament 2016. szeptember 15-i állásfoglalásában (6) fel is szólított; |
| --- | --- |

3.

| 4. | emlékeztet arra, hogy az ikt-ágazat a finn gazdaságban kulcsfontosságú strukturális szerepet játszik; úgy véli, hogy a Nokia Oy vállalat közelmúltbeli elbocsátásai egy olyan tendenciát tükröznek, amely hatással van az egész finn technológiai ágazatra, melyben az elmúlt két évben a hatékonyság növelésére és a termékek versenyképességének fenntartására irányuló nyomás miatt rendkívül instabilnak bizonyultak a foglalkoztatási számadatok; |
| --- | --- |

4.

| 5. | emlékeztet arra, hogy az ikt-ágazat rendkívül érzékeny a globális piac változásaira; megállapítja, hogy az ágazaton belüli verseny globális, ami azt jelenti, hogy minden piaci szereplő versenyezhet ugyanazokért az ügyfelekért, az alkalmazottak munkavégzésének földrajzi helye és kulturális háttere pedig korlátozott jelentőségű; |
| --- | --- |

5.

| 6. | megállapítja, hogy a Nokia Oy vállalatnál történt elbocsátások a vállalat világszintű átalakítási programjának részét képezik, amely ahhoz szükséges, hogy fel lehessen venni a versenyt a kelet-ázsiai vetélytársakkal; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rámutat arra, hogy miután közös hálózattechnológiai vállalkozást hozott létre a Siemens-szel, a Nokia Oy számos olyan intézkedést hozott – például erőforrásait a jövő technológiáira csoportosította át és csökkentette a személyzet létszámát –, melynek célja, hogy éves működési költségei 2018 végére 900 millió euróra csökkenjenek; |
| --- | --- |

7.

| 8. | megjegyzi, hogy a Nokia Oy vállalattól 2016-ban elbocsátott személyek vagy egyetemi szintű (40 %) vagy középszintű (60 %) végzettséggel rendelkeznek, és a programozásban vagy a tervezésben dolgoztak, és szakmai készségeik sok esetben elavultak; megállapítja, hogy a célzott kedvezményezettek 21 %-a 54 év feletti, és ebben az életkorban rendkívül nehéz újra elhelyezkedni a munkaerőpiacon; ezenkívül megjegyzi, hogy a három érintett régióból kettőben a munkanélküliségi ráta már régóta az országos átlag felett van, valamint hogy a magasan képzettek munkanélküliségi rátája e régiók mindegyikében magas, és az 50 év felettiek helyzete kifejezetten nehéz; |
| --- | --- |

8.

| 9. | elismeri, hogy Finnország az érintettekkel, valamint a gazdasági és foglalkoztatási minisztériummal konzultálva dolgozta ki a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagját, munkacsoportot hívva össze a célzott kedvezményezettek, a szociális partnerek, valamint a nemzeti és regionális partnerek részvételével; |
| --- | --- |

9.

| 10. | megállapítja, hogy Finnország hétféle intézkedést tervez: i. tanácsadási (coaching) és más előkészítő intézkedéseket, ii. foglalkoztatási és üzleti szolgáltatásokat, iii. képzést, iv. vállalkozásindítási támogatásokat, v. szakértői értékeléseket, vi. fizetési támogatásokat és vii. utazási, szállás- és költözési költségtérítést; megállapítja, hogy ezek a fellépések aktív munkaerőpiaci intézkedések; megállapítja, hogy ezek az intézkedések hozzá fognak járulni az elbocsátott munkavállalók újbóli elhelyezkedéséhez; |
| --- | --- |

10.

| 11. | megjegyzi, hogy a jövedelemtámogatási intézkedések a személyre szabott szolgáltatási csomag 13,34 %-át teszik ki, így jóval az EGAA-rendeletben meghatározott, legfeljebb 35 %-os korlát alatt maradnak, és hogy ezen intézkedéseket ahhoz a feltételhez kötik, hogy a megcélzott kedvezményezettek aktívan keressenek munkát vagy vegyenek részt képzési tevékenységekben; |
| --- | --- |

11.

| 12. | üdvözli, hogy a külföldi állásajánlatok finnországi munkakeresők felé való közvetítése érdekében igénybe veszik az EURES-hálózatot; nyugtázza, hogy az EGAA- és az EURES-szolgálatok közreműködésével nemzetközi toborzási rendezvények regionális szervezésére is sor kerül; üdvözli ezeket az intézkedéseket, és hogy a finn hatóságok a szabad mozgáshoz való joguk teljes körű kihasználására buzdítják az elbocsátott munkavállalókat; |
| --- | --- |

12.

| 13. | üdvözli a nyújtandó képzési és tanácsadási szolgáltatások választékát, valamint a Finnországon kívül munkát keresőknek és az induló vállalkozásoknak nyújtott támogatást; az érintett munkavállalók életkorára és készségeire való tekintettel úgy véli, hogy ezek az intézkedések különösen helyénvalóak; |
| --- | --- |

13.

| 14. | üdvözli, hogy a finn hatóságok már 2016. június 2-án, jóval a javasolt összehangolt csomagra vonatkozó EGAA-támogatás iránti kérelmet megelőzően elkezdték nyújtani az érintett munkavállalók számára a személyre szabott szolgáltatásokat; |
| --- | --- |

14.

| 15. | emlékeztet arra, hogy az EGAA-rendelet 7. cikkével összhangban az EGAA által támogatott, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjának kialakítása során előre kell jelezni a jövőbeli munkaerőpiaci kilátásokat és a szükséges készségeket, és a csomagnak összeegyeztethetőnek kell lennie az erőforrás-hatékony és fenntartható gazdaság felé történő elmozdulással; |
| --- | --- |

15.

| 16. | üdvözli, hogy tájékoztatásra és reklámra 59 000 eurót irányoztak elő, és hangsúlyozza ennek jelentőségét abban, hogy ösztönzi a támogatható kedvezményezetteket az EGAA-ból finanszírozott intézkedésekben való részvételre; |
| --- | --- |

16.

| 17. | megállapítja, hogy kellő forrásokat rendeltek az ellenőrzési és beszámolási tevékenységekhez; megállapítja, hogy az EGAA által támogatott szolgáltatásokról való rendszeres jelentéstétel javítani fogja az alapok megfelelő felhasználását; üdvözli, hogy az ellenőrzési és beszámolási tevékenységekre 20 000 eurót irányoztak elő; |
| --- | --- |

17.

| 18. | megállapítja, hogy a Nokia Networks Systems eleget tett jogi kötelezettségeinek, és valamennyi érdekelt féllel konzultált; |
| --- | --- |

18.

| 19. | hangsúlyozza, hogy a finn hatóságok megerősítették, hogy a támogatható intézkedések más uniós pénzügyi eszközből nem kapnak pénzügyi hozzájárulást; |
| --- | --- |

19.

| 20. | emlékeztet annak fontosságára, hogy a munkavállalók munkavállalási esélyeit személyre szabott képzések és a szakmai karrierjük során megszerzett készségek és kompetenciák elismerése révén javítsák; elvárja, hogy az összehangolt csomag keretében biztosított képzést ne csak az elbocsátott munkavállalók szükségleteihez, hanem a tényleges üzleti környezethez is igazítsák hozzá; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ismételten leszögezi, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem azokat az intézkedéseket, amelyek meghozatala a vállalatok feladata a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében, sem a vállalatok vagy ágazatok szerkezetátalakítására irányuló intézkedéseket; nyugtázza, hogy Finnország megerősítette, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem fogja helyettesíteni ezen intézkedéseket; |
| --- | --- |

21.

| 22. | azt ajánlja a tagállamoknak, hogy keressenek szinergiákat a nemzeti vagy uniós alapokból támogatott egyéb fellépésekkel, és hogy az EGAA intézkedései mellett használjanak ki egyéb uniós programokat is; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kéri a Bizottságot, hogy biztosítson hozzáférést a nyilvánosság számára az EGAA-ügyekkel kapcsolatos dokumentumokhoz; |
| --- | --- |

23.

| 24. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

24.

| 25. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá ezt a határozatot, valamint gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

25.

| 26. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és annak mellékletét a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 855. o.

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(3)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

(4)  EGF/2007/004 FI/Perlos, EGF/2012/006 FI/Nokia Salo, EGF/2013/001 FI/Nokia.

(5)  Az 1309/2013/EU rendelet 20. cikke.

(6)  Az Európai Parlament 2016. szeptember 15-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap 2007–2014. évi tevékenységéről, hatásáról és hozzáadott értékéről (Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0361).

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről (Finnország „EGF/2016/008 FI/Nokia Network Systems” referenciaszámú kérelme)

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, az (EU) 2017/951 határozattal.)

---

| 30.8.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 307/200 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 307/200

---

P8_TA(2017)0212

A gépjármű-nyilvántartási adatokra vonatkozó, Horvátországgal való automatizált adatcsere *

Az Európai Parlament 2017. május 17-i jogalkotási állásfoglalása a gépjármű-nyilvántartási adatokra vonatkozó, Horvátországgal való automatizált adatcsere megindításáról szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló tervezetről (05318/2017 – C8-0033/2017 – 2017/0801(CNS))

(Konzultáció)

(2018/C 307/37)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács tervezetére (05318/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács tervezetére (05318/2017),

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 39. cikke (1) bekezdésének az Amszterdami Szerződés által módosított formájára, valamint az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyv 9. cikkére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0033/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 39. cikke (1) bekezdésének az Amszterdami Szerződés által módosított formájára, valamint az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyv 9. cikkére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0033/2017),

| — | tekintettel a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló, 2008. június 23-i 2008/615/IB tanácsi határozatra (1), és különösen annak 33. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló, 2008. június 23-i 2008/615/IB tanácsi határozatra (1), és különösen annak 33. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0171/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0171/2017),

| 1. | jóváhagyja a Tanács tervezetét; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Parlament által jóváhagyott szöveget; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  HL L 210., 2008.8.6., 1. o.

---

| 30.8.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 307/201 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 307/201

---

P8_TA(2017)0213

Felhatalmazáson alapuló jogi aktus elleni kifogás: a stratégiai hiányosságokkal rendelkező, kiemelt kockázatot jelentő harmadik országok megállapítása

Az Európai Parlament 2017. május 17-i állásfoglalása az (EU) 2015/849 európai parlamenti és tanácsi irányelv kiegészítéséről szóló (EU) 2016/1675 felhatalmazáson alapuló rendeletnek a melléklet I. pontjában szereplő táblázatból Guyana törlésének és Etiópia említett táblázatba való felvételének tekintetében történő módosításáról szóló, 2017. március 24-i, felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletről (C(2017)01951 – 2017/2634(DEA))

(2018/C 307/38)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (C(2017)01951) (a továbbiakban: a felhatalmazáson alapuló módosító rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (C(2017)01951) (a továbbiakban: a felhatalmazáson alapuló módosító rendelet),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkére,

| — | tekintettel a pénzügyi rendszerek pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás céljára való felhasználásának megelőzéséről, a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 2006/70/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2015. május 20-i (EU) 2015/849 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) (4. pénzmosás elleni irányelv), és különösen 9. cikkének (2) bekezdésére és 64. cikkének (5) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a pénzügyi rendszerek pénzmosás vagy terrorizmusfinanszírozás céljára való felhasználásának megelőzéséről, a 648/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és a 2006/70/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2015. május 20-i (EU) 2015/849 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) (4. pénzmosás elleni irányelv), és különösen 9. cikkének (2) bekezdésére és 64. cikkének (5) bekezdésére,

| — | tekintettel az (EU) 2015/849 európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a stratégiai hiányosságokkal rendelkező, kiemelt kockázatot jelentő harmadik országok megállapítása tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2016. július 14-i (EU) 2016/1675 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (2), és különösen annak mellékletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az (EU) 2015/849 európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a stratégiai hiányosságokkal rendelkező, kiemelt kockázatot jelentő harmadik országok megállapítása tekintetében történő kiegészítéséről szóló, 2016. július 14-i (EU) 2016/1675 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletre (2), és különösen annak mellékletére,

| — | tekintettel az (EU) 2015/849 irányelvnek a stratégiai hiányosságokkal rendelkező, kiemelt kockázatot jelentő harmadik országok megállapítása tekintetében történő kiegészítéséről szóló (EU) 2016/1675 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet módosító, 2016. november 24-i, felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletről szóló, 2017. január 19-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az (EU) 2015/849 irányelvnek a stratégiai hiányosságokkal rendelkező, kiemelt kockázatot jelentő harmadik országok megállapítása tekintetében történő kiegészítéséről szóló (EU) 2016/1675 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletet módosító, 2016. november 24-i, felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletről szóló, 2017. január 19-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló, módosító rendelethez kapcsolódó, 2017. március 24-i levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló, módosító rendelethez kapcsolódó, 2017. március 24-i levelére,

| — | tekintettel a Parlament két különbizottsága, a feltételes adómegállapításokkal és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekkel foglalkozó bizottság, valamint a pénzmosási, adókikerülési és adókijátszási ügyek vizsgálóbizottsága által végzett munkára és az általuk eddig kidolgozott következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Parlament két különbizottsága, a feltételes adómegállapításokkal és jellegükben vagy hatásukban hasonló egyéb intézkedésekkel foglalkozó bizottság, valamint a pénzmosási, adókikerülési és adókijátszási ügyek vizsgálóbizottsága által végzett munkára és az általuk eddig kidolgozott következtetésekre,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság által benyújtott állásfoglalási indítványra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság által benyújtott állásfoglalási indítványra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 105. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 105. cikkének (3) bekezdésére,

| A. | mivel a felhatalmazáson alapuló rendelet, annak melléklete és az azt módosító felhatalmazáson alapuló rendelet célja, hogy azonosítsa a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem tekintetében a stratégiai hiányosságokkal rendelkező, kiemelt kockázatot jelentő azon harmadik országokat, amelyek az uniós pénzügyi rendszerre veszélyt jelentenek, és amelyeknél a 4. pénzmosás elleni irányelv szerinti kötelezett uniós szolgáltatók esetében fokozott ügyfél-átvilágítási intézkedések szükségesek; |
| --- | --- |

A.

mivel a felhatalmazáson alapuló rendelet, annak melléklete és az azt módosító felhatalmazáson alapuló rendelet célja, hogy azonosítsa a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelem tekintetében a stratégiai hiányosságokkal rendelkező, kiemelt kockázatot jelentő azon harmadik országokat, amelyek az uniós pénzügyi rendszerre veszélyt jelentenek, és amelyeknél a 4. pénzmosás elleni irányelv szerinti kötelezett uniós szolgáltatók esetében fokozott ügyfél-átvilágítási intézkedések szükségesek;

| B. | mivel az (EU) 2015/849 irányelvnek a stratégiai hiányosságokkal rendelkező, kiemelt kockázatot jelentő harmadik országok megállapítása tekintetében történő kiegészítéséről szóló legutóbbi, (EU) 2016/1675 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 2016. szeptember 23. óta van hatályban; |
| --- | --- |

B.

mivel az (EU) 2015/849 irányelvnek a stratégiai hiányosságokkal rendelkező, kiemelt kockázatot jelentő harmadik országok megállapítása tekintetében történő kiegészítéséről szóló legutóbbi, (EU) 2016/1675 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 2016. szeptember 23. óta van hatályban;

| C. | mivel az (EU) 2016/1675 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet akkor is hatályban marad, ha a Bizottság felhatalmazáson alapuló módosító rendelete elutasításra kerül; |
| --- | --- |

C.

mivel az (EU) 2016/1675 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet akkor is hatályban marad, ha a Bizottság felhatalmazáson alapuló módosító rendelete elutasításra kerül;

| D. | mivel az országok jegyzéke – beleértve a Bizottság által 2017. március 24-én elfogadott, felhatalmazáson alapuló módosító rendelettel bevezetett módosítások utáni állapotot is – megegyezik a Pénzügyi Akció Munkacsoport (FATF) 2017. február 20–24. között tartott 29. plenáris ülésén meghatározott országokkal; |
| --- | --- |

D.

mivel az országok jegyzéke – beleértve a Bizottság által 2017. március 24-én elfogadott, felhatalmazáson alapuló módosító rendelettel bevezetett módosítások utáni állapotot is – megegyezik a Pénzügyi Akció Munkacsoport (FATF) 2017. február 20–24. között tartott 29. plenáris ülésén meghatározott országokkal;

| E. | mivel – ahogy azt a 4. pénzmosás elleni irányelv 28. preambulumbekezdése is rögzíti, és az (EU) 2016/1675 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelethez csatolt indokolásban (C(2016)04180) is megismétlődik – a bizottsági értékelés különálló folyamat; mivel ily módon a Bizottság túlléphet az FATF-szabványokon, vagy úgy, hogy jegyzékén olyan harmadik országot szerepeltet, amelyet az FATF törölt a jegyzékről, vagy úgy, hogy a jegyzékbe további harmadik országokat vesz fel, amennyiben ez összhangban van a 4. pénzmosás elleni irányelv 9. cikke (2) bekezdésében foglalt egyedi kritériumokkal; |
| --- | --- |

E.

mivel – ahogy azt a 4. pénzmosás elleni irányelv 28. preambulumbekezdése is rögzíti, és az (EU) 2016/1675 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelethez csatolt indokolásban (C(2016)04180) is megismétlődik – a bizottsági értékelés különálló folyamat; mivel ily módon a Bizottság túlléphet az FATF-szabványokon, vagy úgy, hogy jegyzékén olyan harmadik országot szerepeltet, amelyet az FATF törölt a jegyzékről, vagy úgy, hogy a jegyzékbe további harmadik országokat vesz fel, amennyiben ez összhangban van a 4. pénzmosás elleni irányelv 9. cikke (2) bekezdésében foglalt egyedi kritériumokkal;

| F. | mivel a bizottsági értékelés különálló folyamat, amelyet átfogó és elfogulatlan módon kell lefolytatni, minden harmadik országot azonos, a 4. pénzmosás elleni irányelv 9. cikkének (2) bekezdésében meghatározott kritériumok alapján értékelve; |
| --- | --- |

F.

mivel a bizottsági értékelés különálló folyamat, amelyet átfogó és elfogulatlan módon kell lefolytatni, minden harmadik országot azonos, a 4. pénzmosás elleni irányelv 9. cikkének (2) bekezdésében meghatározott kritériumok alapján értékelve;

| G. | mivel a Parlament elutasított egy korábbi felhatalmazáson alapuló, módosító rendeletet (C(2016)07495) azzal az indokkal, hogy a bizottsági folyamat nem kellően különálló, és nem ismeri el a 4. pénzmosás elleni irányelv 9. cikkének (2) bekezdésében felsorolt kritériumok listájának nem kimerítő jellegét („különösen”), és ezáltal pénzmosással kapcsolatos alapbűncselekményeket, például adózási bűncselekményeket zár ki; |
| --- | --- |

G.

mivel a Parlament elutasított egy korábbi felhatalmazáson alapuló, módosító rendeletet (C(2016)07495) azzal az indokkal, hogy a bizottsági folyamat nem kellően különálló, és nem ismeri el a 4. pénzmosás elleni irányelv 9. cikkének (2) bekezdésében felsorolt kritériumok listájának nem kimerítő jellegét („különösen”), és ezáltal pénzmosással kapcsolatos alapbűncselekményeket, például adózási bűncselekményeket zár ki;

| H. | mivel a Parlament továbbra is úgy véli, hogy a 9. cikk (2) bekezdésében szereplő számos aspektus vonatkozásában a kiemelt kockázatot jelentő harmadik országoknak a felhatalmazáson alapuló, módosító rendeletben foglalt jegyzékén nem szereplő egyes országok tekintetében fennállhatnak a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemmel kapcsolatos hiányosságok; |
| --- | --- |

H.

mivel a Parlament továbbra is úgy véli, hogy a 9. cikk (2) bekezdésében szereplő számos aspektus vonatkozásában a kiemelt kockázatot jelentő harmadik országoknak a felhatalmazáson alapuló, módosító rendeletben foglalt jegyzékén nem szereplő egyes országok tekintetében fennállhatnak a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni küzdelemmel kapcsolatos hiányosságok;

| I. | mivel a Parlament megfelelően tudomásul vette a 2017. március 24-i bizottsági levelet, amely arról szól, hogy a Bizottság jelenleg méri fel külső információforrásoktól való függősége csökkentésének lehetőségeit; mivel a kiemelt kockázatot jelentő harmadik országok jegyzékére vonatkozó, különálló értékelési folyamat Parlament által kért kidolgozása az értékelés tárgyát képező egyik lehetőség; |
| --- | --- |

I.

mivel a Parlament megfelelően tudomásul vette a 2017. március 24-i bizottsági levelet, amely arról szól, hogy a Bizottság jelenleg méri fel külső információforrásoktól való függősége csökkentésének lehetőségeit; mivel a kiemelt kockázatot jelentő harmadik országok jegyzékére vonatkozó, különálló értékelési folyamat Parlament által kért kidolgozása az értékelés tárgyát képező egyik lehetőség;

| J. | mivel a Parlament tudatában van annak, hogy a különálló értékelési folyamat kidolgozása mennyi időt és erőforrást igényel, tekintetbe véve különösen a pénzügyi bűncselekmények megelőzése céljából a Bizottság rendelkezésére álló, rendkívül korlátozott személyzetet és erőforrásokat, ugyanakkor határozottabb kötelezettségvállalást vár el a Bizottságtól, előre rögzített és ambiciózus mérföldkövekkel (ütemterv jelleggel) annak érdekében, hogy egyértelmű jelzést adjon arra vonatkozóan, hogy az intézmények közösen kötelezték el magukat a pénzmosás, az adókijátszás és a terrorizmus finanszírozása elleni fellépés mellett; |
| --- | --- |

J.

mivel a Parlament tudatában van annak, hogy a különálló értékelési folyamat kidolgozása mennyi időt és erőforrást igényel, tekintetbe véve különösen a pénzügyi bűncselekmények megelőzése céljából a Bizottság rendelkezésére álló, rendkívül korlátozott személyzetet és erőforrásokat, ugyanakkor határozottabb kötelezettségvállalást vár el a Bizottságtól, előre rögzített és ambiciózus mérföldkövekkel (ütemterv jelleggel) annak érdekében, hogy egyértelmű jelzést adjon arra vonatkozóan, hogy az intézmények közösen kötelezték el magukat a pénzmosás, az adókijátszás és a terrorizmus finanszírozása elleni fellépés mellett;

| K. | mivel a Parlament Gazdasági és Monetáris Bizottsága és Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottsága közösen kérte az e felhatalmazáson alapuló jogi aktusért felelős biztost, hogy jelenjen meg előttük, és érdemben vitassák meg a javaslatot és a Parlament azzal szembeni kifogását; |
| --- | --- |

K.

mivel a Parlament Gazdasági és Monetáris Bizottsága és Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottsága közösen kérte az e felhatalmazáson alapuló jogi aktusért felelős biztost, hogy jelenjen meg előttük, és érdemben vitassák meg a javaslatot és a Parlament azzal szembeni kifogását;

| 1. | kifogást emel a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelettel szemben; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, és értesítse arról, hogy a felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet nem léphet hatályba; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy nyújtson be új felhatalmazáson alapuló jogi aktust, amely figyelembe veszi a fent megfogalmazott aggodalmakat és azon ajánlását, hogy fogadjon el menetrendet a különálló értékelési folyamat létrehozására; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  HL L 141., 2015.6.5., 73. o.

(2)  HL L 254., 2016.9.20., 1. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0008.

---

2017. május 18., csütörtök

| 30.8.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 307/203 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 307/203

---

P8_TA(2017)0221

Az EU, Izland, Liechtenstein és Norvégia közötti megállapodás a 2014–2021 közötti időszakra vonatkozó EGT Finanszírozási Mechanizmusról ***

Az Európai Parlament 2017. május 18-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió, Izland, a Liechtensteini Hercegség és a Norvég Királyság közötti, a 2014–2021 közötti időszakra vonatkozó EGT Finanszírozási Mechanizmusról szóló megállapodás, a Norvég Királyság és az Európai Unió közötti, a 2014–2021 közötti időszakra vonatkozó Norvég Finanszírozási Mechanizmusról szóló megállapodás, az Európai Gazdasági Közösség és a Norvég Királyság közötti megállapodáshoz csatolt kiegészítő jegyzőkönyv, valamint az Európai Gazdasági Közösség és Izland közötti megállapodáshoz csatolt kiegészítő jegyzőkönyv megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (06679/2016 – C8-0175/2016 – 2016/0052(NLE))

(Egyetértés)

(2018/C 307/39)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (06679/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (06679/2016),

| — | tekintettel az Európai Unió, Izland, a Liechtensteini Hercegség és a Norvég Királyság közötti, a 2014–2021 közötti időszakra vonatkozó EGT Finanszírozási Mechanizmusról szóló megállapodás tervezetére (06956/16), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió, Izland, a Liechtensteini Hercegség és a Norvég Királyság közötti, a 2014–2021 közötti időszakra vonatkozó EGT Finanszírozási Mechanizmusról szóló megállapodás tervezetére (06956/16),

| — | tekintettel a Norvég Királyság és az Európai Unió közötti, a 2014–2021 közötti időszakra vonatkozó Norvég Finanszírozási Mechanizmusról szóló megállapodás tervezetére (06957/16), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Norvég Királyság és az Európai Unió közötti, a 2014–2021 közötti időszakra vonatkozó Norvég Finanszírozási Mechanizmusról szóló megállapodás tervezetére (06957/16),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági Közösség és a Norvég Királyság közötti megállapodáshoz csatolt kiegészítő jegyzőkönyv tervezetére (06960/16), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági Közösség és a Norvég Királyság közötti megállapodáshoz csatolt kiegészítő jegyzőkönyv tervezetére (06960/16),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági Közösség és Izland közötti megállapodáshoz csatolt kiegészítő jegyzőkönyv tervezetére (06959/16), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági Közösség és Izland közötti megállapodáshoz csatolt kiegészítő jegyzőkönyv tervezetére (06959/16),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 217. cikkével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0175/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 217. cikkével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0175/2016),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére, valamint 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére, valamint 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására (A8-0072/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására (A8-0072/2017),

| 1. | egyetért a megállapodások és a kiegészítő jegyzőkönyvek megkötésével; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok és az Izlandi Köztársaság, a Liechtensteini Hercegség és a Norvég Királyság kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

---

| 30.8.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 307/204 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 307/204

---

P8_TA(2017)0224

Az online tartalomszolgáltatások határokon átnyúló hordozhatósága a belső piacon ***I

Az Európai Parlament 2017. május 18-i jogalkotási állásfoglalása az online tartalomszolgáltatások határokon átnyúló hordozhatóságának a belső piacon történő biztosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2015)0627 – C8-0392/2015 – 2015/0284(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 307/40)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2015)0627), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2015)0627),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0392/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0392/2015),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2016. április 27-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2016. április 27-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Régiók Bizottsága 2016. április 8-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottsága 2016. április 8-i véleményére (2),

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. február 15-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. február 15-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, a Kulturális és Oktatási Bizottság és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményére (A8-0378/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság, a Kulturális és Oktatási Bizottság és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményére (A8-0378/2016),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  HL C 264., 2016.7.20., 86. o.

(2)  HL C 240., 2016.7.1., 72. o.

---

P8_TC1-COD(2015)0284

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. május 18-án került elfogadásra az online tartalomszolgáltatásoknak a belső piacon való, határokon átnyúló hordozhatóságáról szóló (EU) .../2017 európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2017/1128 rendelettel.)

---

2017. június 1., csütörtök

| 30.8.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 307/205 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 307/205

---

P8_TA(2017)0233

A könyvekre, újságokra és folyóiratokra alkalmazott hozzáadottérték-adó mértéke *

Az Európai Parlament 2017. június 1-jei jogalkotási állásfoglalása a 2006/112/EK irányelvnek a könyvekre, újságokra és folyóiratokra alkalmazott hozzáadottértékadó-mérték tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2016)0758 – C8-0529/2016 – 2016/0374(CNS))

(Különleges jogalkotási eljárás – konzultáció)

(2018/C 307/41)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0758), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0758),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 113. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0529/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 113. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0529/2016),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A8-0189/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A8-0189/2017),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikke (2) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

Módosítás 1

Irányelvre irányuló javaslat

-1 preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (-1) | A várt héabevétel és a ténylegesen beszedett héa közötti különbség (az úgynevezett „héabevétel-kiesés”) az Unióban 2013-ban körülbelül 170 milliárd EUR-t tett ki, a határokon átnyúló csalás pedig az Unión belül megközelítőleg 50 milliárd EUR héabevétel-kiesést okoz, ami azt jelenti, hogy a hozzáadottérték-adó fontos kérdésével uniós szinten kell foglalkozni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(-1)

A várt héabevétel és a ténylegesen beszedett héa közötti különbség (az úgynevezett „héabevétel-kiesés”) az Unióban 2013-ban körülbelül 170 milliárd EUR-t tett ki, a határokon átnyúló csalás pedig az Unión belül megközelítőleg 50 milliárd EUR héabevétel-kiesést okoz, ami azt jelenti, hogy a hozzáadottérték-adó fontos kérdésével uniós szinten kell foglalkozni.

Módosítás 2

Irányelvre irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | A 2006/112/EK tanácsi irányelv (7) előírja, hogy a tagállamok a fizikai adathordozótól függetlenül alkalmazhatnak a kiadványokra vonatkozóan csökkentett mértékű hozzáadottérték-adót (héát). Az elektronikus kiadványokra azonban nem alkalmazható csökkentett mértékű héa, e kiadványokat az általános mértékű héa szerint kell adóztatni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)

A 2006/112/EK tanácsi irányelv (7) előírja, hogy a tagállamok a fizikai adathordozótól függetlenül alkalmazhatnak a kiadványokra vonatkozóan csökkentett mértékű hozzáadottérték-adót (héát). Az elektronikus kiadványokra azonban nem alkalmazható csökkentett mértékű héa, e kiadványokat az általános mértékű héa szerint kell adóztatni.

| (1) | A 2006/112/EK tanácsi irányelv (7) előírja, hogy a tagállamok a fizikai adathordozótól függetlenül alkalmazhatnak a kiadványokra vonatkozóan csökkentett mértékű hozzáadottérték-adót (héát). Az elektronikus kiadványokra azonban nem alkalmazható csökkentett mértékű héa, e kiadványokat az általános mértékű héa szerint kell adóztatni
  , ami az elektronikus formátumban értékesített kiadványok számára hátrányt jelent, és visszafogja e piac fejlődését. Ez a komparatív hátrány lassíthatja az Unió digitális gazdaságának fejlődését. |
| --- | --- |

(1)

A 2006/112/EK tanácsi irányelv (7) előírja, hogy a tagállamok a fizikai adathordozótól függetlenül alkalmazhatnak a kiadványokra vonatkozóan csökkentett mértékű hozzáadottérték-adót (héát). Az elektronikus kiadványokra azonban nem alkalmazható csökkentett mértékű héa, e kiadványokat az általános mértékű héa szerint kell adóztatni
  , ami az elektronikus formátumban értékesített kiadványok számára hátrányt jelent, és visszafogja e piac fejlődését. Ez a komparatív hátrány lassíthatja az Unió digitális gazdaságának fejlődését.

Módosítás 3

Irányelvre irányuló javaslat

1 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a) | Az Európai Parlament a héa jövőjéről szóló, 2011. október 13-i állásfoglalásában

   (7a)

  emlékeztetett arra, hogy a héa legfontosabb jellemzőinek egyike a semlegesség elve, és ennélfogva érvelése szerint „a formátumától függetlenül minden könyvet, újságot és magazint pontosan ugyanúgy kell kezelni”. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1a)

Az Európai Parlament a héa jövőjéről szóló, 2011. október 13-i állásfoglalásában

   (7a)

  emlékeztetett arra, hogy a héa legfontosabb jellemzőinek egyike a semlegesség elve, és ennélfogva érvelése szerint „a formátumától függetlenül minden könyvet, újságot és magazint pontosan ugyanúgy kell kezelni”.

Módosítás 4

Irányelvre irányuló javaslat

2 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2) | A Bizottság digitális egységes piaci stratégiájával (8) összhangban,
  valamint
  hogy
  lépést tarthassanak
  a digitális gazdaság terén
  megmutatkozó technológiai fejlődéssel
  , lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy az elektronikus kiadványok esetében alkalmazott héakulcsot a bármilyen fizikai adathordozón megjelenő kiadványokra alkalmazott, alacsonyabb mértékű héához igazítsák. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)

A Bizottság digitális egységes piaci stratégiájával (8) összhangban,
  valamint
  hogy
  lépést tarthassanak
  a digitális gazdaság terén
  megmutatkozó technológiai fejlődéssel
  , lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy az elektronikus kiadványok esetében alkalmazott héakulcsot a bármilyen fizikai adathordozón megjelenő kiadványokra alkalmazott, alacsonyabb mértékű héához igazítsák.

| (2) | A Bizottság digitális egységes piaci stratégiájával (8)

  , valamint azon törekvésével
  összhangban, hogy
  világszinten biztosítsa Európa versenyképességét és vezető szerepét
  a digitális gazdaság terén, lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy az elektronikus kiadványok esetében alkalmazott héakulcsot a bármilyen fizikai adathordozón megjelenő kiadványokra alkalmazott, alacsonyabb mértékű héához igazítsák
  , és ezáltal ösztönözzék az innovációt, az alkotókedvet, a beruházást és az új tartalmak előállítását, továbbá elősegítsék a digitális tanulást, a tudástranszfert és a kultúrához való hozzáférést és a kultúra előmozdítását a digitális környezetben. |
| --- | --- |

(2)

A Bizottság digitális egységes piaci stratégiájával (8)

  , valamint azon törekvésével
  összhangban, hogy
  világszinten biztosítsa Európa versenyképességét és vezető szerepét
  a digitális gazdaság terén, lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy az elektronikus kiadványok esetében alkalmazott héakulcsot a bármilyen fizikai adathordozón megjelenő kiadványokra alkalmazott, alacsonyabb mértékű héához igazítsák
  , és ezáltal ösztönözzék az innovációt, az alkotókedvet, a beruházást és az új tartalmak előállítását, továbbá elősegítsék a digitális tanulást, a tudástranszfert és a kultúrához való hozzáférést és a kultúra előmozdítását a digitális környezetben.

Módosítás 5

Irányelvre irányuló javaslat

2 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a) | A tagállamok azon lehetőségének, hogy a nyomtatott és elektronikus formátumú kiadványokra kedvezményes, rendkívül kedvezményes vagy nulla százalékos kulcsot alkalmazzanak, biztosítania kell a gazdasági előnyök eljuttatását a fogyasztókhoz, ezáltal népszerűsítve az olvasást, valamint a kiadókhoz, ami az új tartalmakba való beruházást, illetve újságok és magazinok esetében a hirdetéstől való függés mérséklését ösztönzi. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)

A tagállamok azon lehetőségének, hogy a nyomtatott és elektronikus formátumú kiadványokra kedvezményes, rendkívül kedvezményes vagy nulla százalékos kulcsot alkalmazzanak, biztosítania kell a gazdasági előnyök eljuttatását a fogyasztókhoz, ezáltal népszerűsítve az olvasást, valamint a kiadókhoz, ami az új tartalmakba való beruházást, illetve újságok és magazinok esetében a hirdetéstől való függés mérséklését ösztönzi.

Módosítás 6

Irányelvre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3) | A héára vonatkozó cselekvési tervben (9) a Bizottság közölte, hogy az elektronikus kiadványokra vonatkozóan is lehetővé kell tenni, hogy ugyanaz a kedvezményes héamérték vonatkozzon rájuk, mint a bármilyen fizikai adathordozón megjelenő kiadványokra. E cél elérése érdekében minden tagállam számára lehetővé kell tenni, hogy vagy csökkentett mértékű héát alkalmazzanak a könyvek, újságok és folyóiratok értékesítésére, vagy pedig alacsonyabb kedvezményes héamértéket annak lehetőségével együtt, hogy az előzetesen felszámított héa levonásának jogával járó mentességeket biztosíthassanak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)

A héára vonatkozó cselekvési tervben (9) a Bizottság közölte, hogy az elektronikus kiadványokra vonatkozóan is lehetővé kell tenni, hogy ugyanaz a kedvezményes héamérték vonatkozzon rájuk, mint a bármilyen fizikai adathordozón megjelenő kiadványokra. E cél elérése érdekében minden tagállam számára lehetővé kell tenni, hogy vagy csökkentett mértékű héát alkalmazzanak a könyvek, újságok és folyóiratok értékesítésére, vagy pedig alacsonyabb kedvezményes héamértéket annak lehetőségével együtt, hogy az előzetesen felszámított héa levonásának jogával járó mentességeket biztosíthassanak.

| (3) | A héára vonatkozó cselekvési tervben (9) a Bizottság közölte, hogy az elektronikus kiadványokra vonatkozóan is lehetővé kell tenni, hogy ugyanaz a kedvezményes héamérték vonatkozzon rájuk, mint a bármilyen fizikai adathordozón megjelenő kiadványokra. E cél elérése érdekében minden tagállam számára lehetővé kell tenni, hogy vagy csökkentett mértékű héát alkalmazzanak a könyvek, újságok és folyóiratok értékesítésére, vagy pedig alacsonyabb kedvezményes héamértéket annak lehetőségével együtt, hogy az előzetesen felszámított héa levonásának jogával járó mentességeket biztosíthassanak.
  Az említett javaslat összhangban áll azzal a célkitűzéssel, amely szerint a tagállamoknak nagyobb szabadságot kell biztosítani arra, hogy saját héakulcsukat egy, a végleges rendeltetési hely elvén alapuló héarendszeren belül határozzák meg. |
| --- | --- |

(3)

A héára vonatkozó cselekvési tervben (9) a Bizottság közölte, hogy az elektronikus kiadványokra vonatkozóan is lehetővé kell tenni, hogy ugyanaz a kedvezményes héamérték vonatkozzon rájuk, mint a bármilyen fizikai adathordozón megjelenő kiadványokra. E cél elérése érdekében minden tagállam számára lehetővé kell tenni, hogy vagy csökkentett mértékű héát alkalmazzanak a könyvek, újságok és folyóiratok értékesítésére, vagy pedig alacsonyabb kedvezményes héamértéket annak lehetőségével együtt, hogy az előzetesen felszámított héa levonásának jogával járó mentességeket biztosíthassanak.
  Az említett javaslat összhangban áll azzal a célkitűzéssel, amely szerint a tagállamoknak nagyobb szabadságot kell biztosítani arra, hogy saját héakulcsukat egy, a végleges rendeltetési hely elvén alapuló héarendszeren belül határozzák meg.

Módosítás 7

Irányelvre irányuló javaslat

3 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a) | A héára vonatkozó cselekvési tervvel összhangban ezen irányelv célja, hogy a tagállamokban egyszerűbb, csalásbiztosabb és vállalkozásbarátabb héarendszerek alakuljanak ki, valamint hogy lépést lehessen tartani a mai digitális és mobil gazdasággal. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3a)

A héára vonatkozó cselekvési tervvel összhangban ezen irányelv célja, hogy a tagállamokban egyszerűbb, csalásbiztosabb és vállalkozásbarátabb héarendszerek alakuljanak ki, valamint hogy lépést lehessen tartani a mai digitális és mobil gazdasággal.

Módosítás 8

Irányelvre irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5) | A kedvezményes héakulcs audiovizuális tartalomra történő széles körű alkalmazásának elkerülése érdekében lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy kedvezményes héamértéket alkalmazhassanak a könyvekre, újságokra és folyóiratokra, de csak akkor, ha ezek a kiadványok – mind a bármilyen fizikai adathordozón megjelenő, mind pedig az elektronikus kiadványok – nem állnak teljes egészében vagy nagyrészt zenei vagy videotartalomból. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)

A kedvezményes héakulcs audiovizuális tartalomra történő széles körű alkalmazásának elkerülése érdekében lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy kedvezményes héamértéket alkalmazhassanak a könyvekre, újságokra és folyóiratokra, de csak akkor, ha ezek a kiadványok – mind a bármilyen fizikai adathordozón megjelenő, mind pedig az elektronikus kiadványok – nem állnak teljes egészében vagy nagyrészt zenei vagy videotartalomból.

| (5) | A kedvezményes héakulcs audiovizuális tartalomra történő széles körű alkalmazásának elkerülése érdekében lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy kedvezményes héamértéket alkalmazhassanak a könyvekre, újságokra és folyóiratokra, de csak akkor, ha ezek a kiadványok – mind a bármilyen fizikai adathordozón megjelenő, mind pedig az elektronikus kiadványok – nem állnak teljes egészében vagy nagyrészt zenei vagy videotartalomból.
  Figyelembe véve a könyvekhez, újságokhoz és folyóiratokhoz való hozzáférés megkönnyítésének jelentőségét a ... európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (9a)

  értelmében a vakok, látássérültek és nyomtatott szöveget használni képtelen személyek szempontjából, úgy kell tekinteni, hogy az adaptált e-könyvek, hangoskönyvek, újságok és folyóiratok nagyrészt vagy teljes egészében nem zenei vagy videotartalomból állnak. A kedvezményes héakulcsok ezért e formátumokra is alkalmazhatók. |
| --- | --- |

(5)

A kedvezményes héakulcs audiovizuális tartalomra történő széles körű alkalmazásának elkerülése érdekében lehetővé kell tenni a tagállamok számára, hogy kedvezményes héamértéket alkalmazhassanak a könyvekre, újságokra és folyóiratokra, de csak akkor, ha ezek a kiadványok – mind a bármilyen fizikai adathordozón megjelenő, mind pedig az elektronikus kiadványok – nem állnak teljes egészében vagy nagyrészt zenei vagy videotartalomból.
  Figyelembe véve a könyvekhez, újságokhoz és folyóiratokhoz való hozzáférés megkönnyítésének jelentőségét a ... európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (9a)

  értelmében a vakok, látássérültek és nyomtatott szöveget használni képtelen személyek szempontjából, úgy kell tekinteni, hogy az adaptált e-könyvek, hangoskönyvek, újságok és folyóiratok nagyrészt vagy teljes egészében nem zenei vagy videotartalomból állnak. A kedvezményes héakulcsok ezért e formátumokra is alkalmazhatók.

Módosítás 9

Irányelvre irányuló javaslat

5 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5a) | Az elektronikus könyvekre, újságokra és folyóiratokra vonatkozó kedvezményes vagy rendkívül kedvezményes héakulcs alkalmazása tekintetében a tagállamoknak biztosított szabadság lehetőséget nyújthatna arra, hogy növekedjen a kiadók haszonkulcsa, valamint új tartalmakba lehessen beruházni, szemben a jelenlegi modellel, amely erőteljesen a hirdetésekre támaszkodik. Ezenkívül uniós szinten el kell kezdeni az elektronikus tartalmak finanszírozási modelljeinek átgondolását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5a)

Az elektronikus könyvekre, újságokra és folyóiratokra vonatkozó kedvezményes vagy rendkívül kedvezményes héakulcs alkalmazása tekintetében a tagállamoknak biztosított szabadság lehetőséget nyújthatna arra, hogy növekedjen a kiadók haszonkulcsa, valamint új tartalmakba lehessen beruházni, szemben a jelenlegi modellel, amely erőteljesen a hirdetésekre támaszkodik. Ezenkívül uniós szinten el kell kezdeni az elektronikus tartalmak finanszírozási modelljeinek átgondolását.

Módosítás 10

Irányelvre irányuló javaslat

6 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6a) | A jelenlegi javaslattal összefüggésben a tagállamok számára biztosított rugalmasság semmilyen módon nem befolyásolja a bevezetendő végleges héarendszert, amelynek keretében a rugalmasság bármely növelését az egységes piac működésére gyakorolt hatással, a héacsalás terjedelmével, az üzleti költségek növekedésével és a tisztességtelen verseny kockázatával együttesen kell mérlegelni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6a)

A jelenlegi javaslattal összefüggésben a tagállamok számára biztosított rugalmasság semmilyen módon nem befolyásolja a bevezetendő végleges héarendszert, amelynek keretében a rugalmasság bármely növelését az egységes piac működésére gyakorolt hatással, a héacsalás terjedelmével, az üzleti költségek növekedésével és a tisztességtelen verseny kockázatával együttesen kell mérlegelni.

Módosítás 11

Irányelvre irányuló javaslat

6 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (6b) | Noha ez az irányelv lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy orvosolják az eltérő bánásmóddal járó helyzetet, nem teszi szükségtelenné a csökkentett héakulcsok összehangoltabb, hatékonyabb, egyszerűbb és kevesebb kivételt alkalmazó rendszerének bevezetését. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6b)

Noha ez az irányelv lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy orvosolják az eltérő bánásmóddal járó helyzetet, nem teszi szükségtelenné a csökkentett héakulcsok összehangoltabb, hatékonyabb, egyszerűbb és kevesebb kivételt alkalmazó rendszerének bevezetését.

Módosítás 12

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont

2006/112/EK irányelv

III melléklet – 6 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | könyvek, újságok és folyóiratok értékesítése, beleértve a könyvtári kölcsönzést is, kivéve a nagyrészt vagy teljes egészében reklámcélú kiadványokat, valamint a nagyrészt vagy teljes egészében zenei vagy videotartalomból álló kiadványokat, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)

könyvek, újságok és folyóiratok értékesítése, beleértve a könyvtári kölcsönzést is, kivéve a nagyrészt vagy teljes egészében reklámcélú kiadványokat, valamint a nagyrészt vagy teljes egészében zenei vagy videotartalomból álló kiadványokat,

| (6) | könyvek, újságok és folyóiratok értékesítése, beleértve a könyvtári kölcsönzést is, kivéve a nagyrészt vagy teljes egészében reklámcélú kiadványokat, valamint a nagyrészt vagy teljes egészében zenei vagy videotartalomból álló kiadványokat, 
  ideértve a brosúrákat, szórólapokat és hasonló nyomtatott anyagokat, gyermekeknek szóló képes-, rajzoló- vagy kifestőkönyveket, a nyomtatott vagy kéziratos kottákat, térképeket, valamint vízrajzi vagy hasonló ábrákat. |
| --- | --- |

(6)

könyvek, újságok és folyóiratok értékesítése, beleértve a könyvtári kölcsönzést is, kivéve a nagyrészt vagy teljes egészében reklámcélú kiadványokat, valamint a nagyrészt vagy teljes egészében zenei vagy videotartalomból álló kiadványokat, 
  ideértve a brosúrákat, szórólapokat és hasonló nyomtatott anyagokat, gyermekeknek szóló képes-, rajzoló- vagy kifestőkönyveket, a nyomtatott vagy kéziratos kottákat, térképeket, valamint vízrajzi vagy hasonló ábrákat.

Módosítás 13

Irányelvre irányuló javaslat

2 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2a. cikk




  Ellenőrzés




  Az Európai Bizottság ...-ig [ezen irányelv hatálybalépése után három évvel] jelentést készít, melyben meghatározza azokat a tagállamokat, amelyek hasonló kedvezményes vagy rendkívül kedvezményes héakulcsokat alkalmaznak a könyvek, újságok és folyóiratok, illetve ezek elektronikus megfelelői tekintetében, és értékeli ezen intézkedéseknek a költségvetés alakulására, valamint a kulturális ágazat fejlődésére gyakorolt hatásait. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

2a. cikk

Ellenőrzés

Az Európai Bizottság ...-ig [ezen irányelv hatálybalépése után három évvel] jelentést készít, melyben meghatározza azokat a tagállamokat, amelyek hasonló kedvezményes vagy rendkívül kedvezményes héakulcsokat alkalmaznak a könyvek, újságok és folyóiratok, illetve ezek elektronikus megfelelői tekintetében, és értékeli ezen intézkedéseknek a költségvetés alakulására, valamint a kulturális ágazat fejlődésére gyakorolt hatásait.

---

(7)  A Tanács 2006/112/EK irányelve (2006. november 28.) a közös hozzáadottértékadó-rendszerről (HL L 347., 2006.12.11., 1. o.).

7

(7)  A Tanács 2006/112/EK irányelve (2006. november 28.) a közös hozzáadottértékadó-rendszerről (HL L 347., 2006.12.11., 1. o.).

7

(7a)  
  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0436.

7a

Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0436.

(8)  COM(2015) 0192
  végleges

8

végleges

(8)  COM(2015)0192
  végleges

8

végleges

(9)  COM(2016)0
  148 végleges

9

148 végleges

(9)  COM(2016)
  0148 végleges

9

0148 végleges

(9a)  
  Az Európai Parlamenti és a Tanács ... irányelve (...) a szerzői jog és a szomszédos jogok védelme alá tartozó műveknek és más tartalmaknak a vakok, látássérültek és nyomtatott szöveget használni képtelen személyek érdekét szolgáló egyes megengedett felhasználási módjairól, valamint az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló 2001/29/EK irányelv módosításáról (COM(2016)0596 végleges, 2016/0278(COD)) (HL ..., ... o.).

9a

Az Európai Parlamenti és a Tanács ... irányelve (...) a szerzői jog és a szomszédos jogok védelme alá tartozó műveknek és más tartalmaknak a vakok, látássérültek és nyomtatott szöveget használni képtelen személyek érdekét szolgáló egyes megengedett felhasználási módjairól, valamint az információs társadalomban a szerzői és szomszédos jogok egyes vonatkozásainak összehangolásáról szóló 2001/29/EK irányelv módosításáról (COM(2016)0596 végleges, 2016/0278(COD)) (HL ..., ... o.).

---

| 30.8.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 307/212 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 307/212

---

P8_TA(2017)0236

Ukrajnára vonatkozó ideiglenes autonóm kereskedelmi intézkedések bevezetése ***I

Az Európai Parlament 2017. június 1-jén elfogadott módosításai a társulási megállapodás keretében elérhető kereskedelmi kedvezményeket kiegészítő, Ukrajnára vonatkozó ideiglenes autonóm kereskedelmi intézkedések bevezetéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2016)0631 – C8-0392/2016 – 2016/0308(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 307/42)

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

2 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2) | Ukrajna gazdasági reformokra irányuló
  erőfeszítéseire való
  tekintettel, valamint az
  Európai
  Unióval való szorosabb gazdasági kapcsolatok kialakításának támogatása érdekében helyénvaló fokozni egyes mezőgazdasági termékek behozatala tekintetében a kereskedelmi forgalmat, és meghatározott ipari termékekre vonatkozó autonóm kereskedelmi intézkedések formájában kedvezményeket nyújtani, összhangban az
  Európai
  Unió és Ukrajna közötti kereskedelemre vonatkozó vámok eltörlésének felgyorsításával. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)

Ukrajna gazdasági reformokra irányuló
  erőfeszítéseire való
  tekintettel, valamint az
  Európai
  Unióval való szorosabb gazdasági kapcsolatok kialakításának támogatása érdekében helyénvaló fokozni egyes mezőgazdasági termékek behozatala tekintetében a kereskedelmi forgalmat, és meghatározott ipari termékekre vonatkozó autonóm kereskedelmi intézkedések formájában kedvezményeket nyújtani, összhangban az
  Európai
  Unió és Ukrajna közötti kereskedelemre vonatkozó vámok eltörlésének felgyorsításával.

| (2) | Ukrajna gazdasági
  és politikai
  reformokra irányuló
  erőfeszítéseinek átfogóbbá tételére
  tekintettel, valamint az Unióval való szorosabb gazdasági kapcsolatok kialakításának támogatása és felgyorsítása érdekében helyénvaló és szükséges fokozni egyes mezőgazdasági termékek behozatala tekintetében a kereskedelmi forgalmat, és meghatározott ipari termékekre vonatkozó autonóm kereskedelmi intézkedések formájában kedvezményeket nyújtani, összhangban az Unió és Ukrajna közötti kereskedelemre vonatkozó vámok eltörlésének felgyorsításával. |
| --- | --- |

(2)

Ukrajna gazdasági
  és politikai
  reformokra irányuló
  erőfeszítéseinek átfogóbbá tételére
  tekintettel, valamint az Unióval való szorosabb gazdasági kapcsolatok kialakításának támogatása és felgyorsítása érdekében helyénvaló és szükséges fokozni egyes mezőgazdasági termékek behozatala tekintetében a kereskedelmi forgalmat, és meghatározott ipari termékekre vonatkozó autonóm kereskedelmi intézkedések formájában kedvezményeket nyújtani, összhangban az Unió és Ukrajna közötti kereskedelemre vonatkozó vámok eltörlésének felgyorsításával.

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3) | Az
  autonóm kereskedelmi intézkedések
  nyújtására
  a megállapodásban meghatározott preferenciális vámkontingenseken túlmenően az I. és a II. mellékletben felsorolt
  mezőgazdasági
  termékek esetében biztosított nulltarifás behozatali
  vámkontingensek
  , valamint a III. mellékletben felsorolt ipari
  termék
  behozatali vámjának részleges vagy teljes
  eltörlése révén kerül sor
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)

Az
  autonóm kereskedelmi intézkedések
  nyújtására
  a megállapodásban meghatározott preferenciális vámkontingenseken túlmenően az I. és a II. mellékletben felsorolt
  mezőgazdasági
  termékek esetében biztosított nulltarifás behozatali
  vámkontingensek
  , valamint a III. mellékletben felsorolt ipari
  termék
  behozatali vámjának részleges vagy teljes
  eltörlése révén kerül sor
  .

| (3) | Miután a Bizottság nyilvánosságra hozta elemzését e rendelet lehetséges hatásairól, amelynek tekintetbe kell vennie e rendelet autonóm kereskedelmi intézkedéseinek lehetséges végső kedvezményezettjeit, különös tekintettel az ukrán kis- és közepes méretű mezőgazdasági vállalkozásokra, az
  autonóm kereskedelmi intézkedések
  meghozhatók azon termékek esetében, amelyek hatását az elemzés kedvezőnek ítélte. Az autonóm kereskedelmi intézkedéseknek
  a 
  társulási
  megállapodásban meghatározott preferenciális vámkontingenseken túlmenően az I. és a II. mellékletben felsorolt termékek esetében biztosított nulltarifás behozatali
  vámkontingenseket
  , valamint a III. mellékletben felsorolt ipari
  termékek
  behozatali vámjának részleges vagy teljes
  eltörlését kell magukban foglalniuk
  . |
| --- | --- |

(3)

Miután a Bizottság nyilvánosságra hozta elemzését e rendelet lehetséges hatásairól, amelynek tekintetbe kell vennie e rendelet autonóm kereskedelmi intézkedéseinek lehetséges végső kedvezményezettjeit, különös tekintettel az ukrán kis- és közepes méretű mezőgazdasági vállalkozásokra, az
  autonóm kereskedelmi intézkedések
  meghozhatók azon termékek esetében, amelyek hatását az elemzés kedvezőnek ítélte. Az autonóm kereskedelmi intézkedéseknek
  a 
  társulási
  megállapodásban meghatározott preferenciális vámkontingenseken túlmenően az I. és a II. mellékletben felsorolt termékek esetében biztosított nulltarifás behozatali
  vámkontingenseket
  , valamint a III. mellékletben felsorolt ipari
  termékek
  behozatali vámjának részleges vagy teljes
  eltörlését kell magukban foglalniuk
  .

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | A csalás kockázatának megelőzése érdekében
  a
  további nulltarifás behozatali vámkontingensek igénybevételére való jogosultság feltétele, hogy Ukrajna megfeleljen a vonatkozó termékszármazási
  szabályoknak
  és az azokhoz kapcsolódó
  eljárásoknak
  , valamint a megállapodással összhangban szoros közigazgatási együttműködést folytasson az
  Európai
  Unióval. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

A csalás kockázatának megelőzése érdekében
  a
  további nulltarifás behozatali vámkontingensek igénybevételére való jogosultság feltétele, hogy Ukrajna megfeleljen a vonatkozó termékszármazási
  szabályoknak
  és az azokhoz kapcsolódó
  eljárásoknak
  , valamint a megállapodással összhangban szoros közigazgatási együttműködést folytasson az
  Európai
  Unióval.

| (4) | A csalás kockázatának megelőzése érdekében
  az I. és II. mellékletben felsorolt termékekre
  további nulltarifás behozatali vámkontingensek igénybevételére való jogosultság
  , valamint a III. mellékletben felsorolt ipari termékek behozatali vámjának részleges vagy teljes eltörlésének
  feltétele, hogy Ukrajna megfeleljen a 
  megállapodás értelmében biztosított előnyökre való jogosultságra vonatkozó összes feltételnek, beleértve a
  vonatkozó termékszármazási
  szabályokat
  és az azokhoz kapcsolódó
  eljárásokat
  , valamint
  hogy
  a megállapodással összhangban szoros közigazgatási együttműködést folytasson az Unióval. |
| --- | --- |

(4)

A csalás kockázatának megelőzése érdekében
  az I. és II. mellékletben felsorolt termékekre
  további nulltarifás behozatali vámkontingensek igénybevételére való jogosultság
  , valamint a III. mellékletben felsorolt ipari termékek behozatali vámjának részleges vagy teljes eltörlésének
  feltétele, hogy Ukrajna megfeleljen a 
  megállapodás értelmében biztosított előnyökre való jogosultságra vonatkozó összes feltételnek, beleértve a
  vonatkozó termékszármazási
  szabályokat
  és az azokhoz kapcsolódó
  eljárásokat
  , valamint
  hogy
  a megállapodással összhangban szoros közigazgatási együttműködést folytasson az Unióval.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

9 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (9) | A társulási megállapodás 2. cikke úgy rendelkezik, hogy a demokratikus elvek, emberi jogok és alapvető szabadságok,
  valamint
  a jogállamiság elvének tiszteletben tartása az
  említett
  megállapodás
  alapvető elemeit képezi
  . Helyénvaló bevezetni a kedvezmények ideiglenes felfüggesztésének lehetőségét, amennyiben Ukrajna nem tartja tiszteletben
  az emberi jogok,
  a 
  demokrácia és a jogállamiság alapelvét
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9)

A társulási megállapodás 2. cikke úgy rendelkezik, hogy a demokratikus elvek, emberi jogok és alapvető szabadságok,
  valamint
  a jogállamiság elvének tiszteletben tartása az
  említett
  megállapodás
  alapvető elemeit képezi
  . Helyénvaló bevezetni a kedvezmények ideiglenes felfüggesztésének lehetőségét, amennyiben Ukrajna nem tartja tiszteletben
  az emberi jogok,
  a 
  demokrácia és a jogállamiság alapelvét
  .

| (9) | A társulási megállapodás 2.
  és 3.
  cikke úgy rendelkezik, hogy a demokratikus elvek, emberi jogok és alapvető szabadságok, a jogállamiság elvének tiszteletben tartása
  , valamint a korrupció és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelem, illetve a fenntartható fejlődésért és a hatékony multilateralizmusért folytatott küzdelem alapvető elemei
  az
  Ukrajnával a
  megállapodás
  révén fenntartott kapcsolatoknak
  .
  Követve az Unió által aláírt egyéb társulási megállapodások esetében alkalmazott gyakorlatot,
  helyénvaló bevezetni a kedvezmények ideiglenes felfüggesztésének lehetőségét, amennyiben Ukrajna nem tartja tiszteletben a 
  társulási megállapodás általános elveit
  . |
| --- | --- |

(9)

A társulási megállapodás 2.
  és 3.
  cikke úgy rendelkezik, hogy a demokratikus elvek, emberi jogok és alapvető szabadságok, a jogállamiság elvének tiszteletben tartása
  , valamint a korrupció és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelem, illetve a fenntartható fejlődésért és a hatékony multilateralizmusért folytatott küzdelem alapvető elemei
  az
  Ukrajnával a
  megállapodás
  révén fenntartott kapcsolatoknak
  .
  Követve az Unió által aláírt egyéb társulási megállapodások esetében alkalmazott gyakorlatot,
  helyénvaló bevezetni a kedvezmények ideiglenes felfüggesztésének lehetőségét, amennyiben Ukrajna nem tartja tiszteletben a 
  társulási megállapodás általános elveit
  .

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

9 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (9a) | A mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás végrehajtásáról szóló, a Bizottság által készített éves jelentésének részletes értékelést kell tartalmaznia az e rendeletben előírt ideiglenes autonóm kereskedelmi intézkedések végrehajtásáról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9a)

A mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás végrehajtásáról szóló, a Bizottság által készített éves jelentésének részletes értékelést kell tartalmaznia az e rendeletben előírt ideiglenes autonóm kereskedelmi intézkedések végrehajtásáról.

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az 1. cikkben bevezetett preferenciális rendelkezésekre való jogosultság a következő feltételektől függ: | Az 1. cikkben bevezetett preferenciális rendelkezésekre
  és preferenciális importvámtételekre
  való jogosultság a következő feltételektől függ: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Az 1. cikkben bevezetett preferenciális rendelkezésekre való jogosultság a következő feltételektől függ:

Az 1. cikkben bevezetett preferenciális rendelkezésekre
  és preferenciális importvámtételekre
  való jogosultság a következő feltételektől függ:

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a vonatkozó termékszármazási szabályoknak és az azokhoz kapcsolódó eljárásoknak való megfelelés, ahogy erről a társulási megállapodás és különösen annak a „származó termék” fogalmának meghatározásáról és a közigazgatási együttműködés módszereiről szóló I. jegyzőkönyve, valamint a vámügyekben történő kölcsönös igazgatási segítségnyújtásról szóló II. jegyzőkönyve rendelkezik; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

a vonatkozó termékszármazási szabályoknak és az azokhoz kapcsolódó eljárásoknak való megfelelés, ahogy erről a társulási megállapodás és különösen annak a „származó termék” fogalmának meghatározásáról és a közigazgatási együttműködés módszereiről szóló I. jegyzőkönyve, valamint a vámügyekben történő kölcsönös igazgatási segítségnyújtásról szóló II. jegyzőkönyve rendelkezik;

| a) | a vonatkozó termékszármazási szabályoknak és az azokhoz kapcsolódó eljárásoknak való megfelelés, ahogy erről a társulási megállapodás és különösen annak a „származó termék” fogalmának meghatározásáról és a közigazgatási együttműködés módszereiről szóló I. jegyzőkönyve, valamint a vámügyekben történő kölcsönös igazgatási segítségnyújtásról szóló II. jegyzőkönyve rendelkezik;
  a nem az ukrán kormány tényleges ellenőrzése alatt álló területen gyártott, vagy ilyen területekről szállított termékeket illetően a társulási megállapodás I. jegyzőkönyve 16. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett EUR.1 szállítási bizonyítvány benyújtása, amelyet Ukrajna kormányának vámhatóságai állítanak ki, miután elvégezték az exportőr könyvelésének ellenőrzését az exportőr telephelyén, illetve bármely más, indokoltnak ítélt ellenőrzést e jegyzőkönyv 17. cikke (5) bekezdésének és 33. cikkének megfelelően, beleértve annak vizsgálatát, hogy alapos okkal feltételezhető-e, hogy az ideiglenes autonóm kereskedelmi intézkedések előnyeiből részesülő gazdasági szereplők aláássák a korrupció elleni küzdelmet, vagy illegális gazdasági tevékenységet folytatnak; |
| --- | --- |

a)

a vonatkozó termékszármazási szabályoknak és az azokhoz kapcsolódó eljárásoknak való megfelelés, ahogy erről a társulási megállapodás és különösen annak a „származó termék” fogalmának meghatározásáról és a közigazgatási együttműködés módszereiről szóló I. jegyzőkönyve, valamint a vámügyekben történő kölcsönös igazgatási segítségnyújtásról szóló II. jegyzőkönyve rendelkezik;
  a nem az ukrán kormány tényleges ellenőrzése alatt álló területen gyártott, vagy ilyen területekről szállított termékeket illetően a társulási megállapodás I. jegyzőkönyve 16. cikke (1) bekezdésének a) pontjában említett EUR.1 szállítási bizonyítvány benyújtása, amelyet Ukrajna kormányának vámhatóságai állítanak ki, miután elvégezték az exportőr könyvelésének ellenőrzését az exportőr telephelyén, illetve bármely más, indokoltnak ítélt ellenőrzést e jegyzőkönyv 17. cikke (5) bekezdésének és 33. cikkének megfelelően, beleértve annak vizsgálatát, hogy alapos okkal feltételezhető-e, hogy az ideiglenes autonóm kereskedelmi intézkedések előnyeiből részesülő gazdasági szereplők aláássák a korrupció elleni küzdelmet, vagy illegális gazdasági tevékenységet folytatnak;

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | e rendelet hatálybalépésének napjától kezdve Ukrajna tartózkodása attól, hogy az Unióból származó behozatalt terhelő új vámokat vagy azokkal azonos hatású díjakat, valamint új mennyiségi korlátozásokat vagy azokkal azonos hatású intézkedéseket vezessen be, vagy a vámok és díjak meglévő szintjét megemelje, illetve bármely más korlátozást bevezessen; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

e rendelet hatálybalépésének napjától kezdve Ukrajna tartózkodása attól, hogy az Unióból származó behozatalt terhelő új vámokat vagy azokkal azonos hatású díjakat, valamint új mennyiségi korlátozásokat vagy azokkal azonos hatású intézkedéseket vezessen be, vagy a vámok és díjak meglévő szintjét megemelje, illetve bármely más korlátozást bevezessen;

| b) | e rendelet hatálybalépésének napjától kezdve Ukrajna tartózkodása attól, hogy az Unióból származó behozatalt terhelő új vámokat vagy azokkal azonos hatású díjakat, valamint új mennyiségi korlátozásokat vagy azokkal azonos hatású intézkedéseket vezessen be, vagy a vámok és díjak meglévő szintjét megemelje, illetve bármely más korlátozást bevezessen
  , beleértve a diszkriminatív belső igazgatási intézkedéseket
  ; |
| --- | --- |

b)

e rendelet hatálybalépésének napjától kezdve Ukrajna tartózkodása attól, hogy az Unióból származó behozatalt terhelő új vámokat vagy azokkal azonos hatású díjakat, valamint új mennyiségi korlátozásokat vagy azokkal azonos hatású intézkedéseket vezessen be, vagy a vámok és díjak meglévő szintjét megemelje, illetve bármely más korlátozást bevezessen
  , beleértve a diszkriminatív belső igazgatási intézkedéseket
  ;

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | a társulási megállapodás 2. cikkében előírt demokratikus elvek, emberi jogok és alapvető szabadságok, valamint a jogállamiság elvének tiszteletben tartása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

c)

a társulási megállapodás 2. cikkében előírt demokratikus elvek, emberi jogok és alapvető szabadságok, valamint a jogállamiság elvének tiszteletben tartása.

| c) | a társulási megállapodás 2.
  , 3. és 22.
  cikkében előírt demokratikus elvek, emberi jogok és alapvető szabadságok, valamint a jogállamiság elvének tiszteletben tartása
  , illetve folyamatos és kitartó erőfeszítések a korrupció és az illegális tevékenységek elleni küzdelem terén
  . |
| --- | --- |

c)

a társulási megállapodás 2.
  , 3. és 22.
  cikkében előírt demokratikus elvek, emberi jogok és alapvető szabadságok, valamint a jogállamiság elvének tiszteletben tartása
  , illetve folyamatos és kitartó erőfeszítések a korrupció és az illegális tevékenységek elleni küzdelem terén
  .

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – c a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ca) | a foglalkoztatással, szociálpolitikával és egyenlő esélyekkel kapcsolatos kérdések terén folytatott együttműködésre vállalt kötelezettség folyamatos tiszteletben tartása, összhangban a társulási megállapodás IV. címének 13. fejezetével („Kereskedelem és fenntartható fejlődés”) és V. címének 21. fejezetével („Együttműködés a foglalkoztatás, szociálpolitika és esélyegyenlőség terén”), valamint az annak 420. cikkében megfogalmazott célkitűzésekkel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ca)

a foglalkoztatással, szociálpolitikával és egyenlő esélyekkel kapcsolatos kérdések terén folytatott együttműködésre vállalt kötelezettség folyamatos tiszteletben tartása, összhangban a társulási megállapodás IV. címének 13. fejezetével („Kereskedelem és fenntartható fejlődés”) és V. címének 21. fejezetével („Együttműködés a foglalkoztatás, szociálpolitika és esélyegyenlőség terén”), valamint az annak 420. cikkében megfogalmazott célkitűzésekkel.

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Ha a Bizottság megállapítja, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre
  a
  2.
  cikkben
  meghatározott feltételek teljesítésének elmulasztására, akkor a 5. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően teljesen vagy részlegesen felfüggesztheti az ebben a rendeletben meghatározott preferenciális rendelkezéseket. | Ha a Bizottság megállapítja, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre
  az e rendelet
  2.
  cikkében
  meghatározott feltételek teljesítésének elmulasztására, akkor a 5. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően teljesen vagy részlegesen felfüggesztheti az ebben a rendeletben meghatározott preferenciális rendelkezéseket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Ha a Bizottság megállapítja, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre
  a
  2.
  cikkben
  meghatározott feltételek teljesítésének elmulasztására, akkor a 5. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően teljesen vagy részlegesen felfüggesztheti az ebben a rendeletben meghatározott preferenciális rendelkezéseket.

Ha a Bizottság megállapítja, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre
  az e rendelet
  2.
  cikkében
  meghatározott feltételek teljesítésének elmulasztására, akkor a 5. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően teljesen vagy részlegesen felfüggesztheti az ebben a rendeletben meghatározott preferenciális rendelkezéseket.

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

3 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Amennyiben egy tagállam azt kéri, hogy a 2. cikk b) pontjában foglalt feltételek teljesítésének elmulasztása miatt a Bizottság függessze fel a preferenciális rendelkezések bármelyikét, a Bizottság a kérelem benyújtásától számított két hónapon belül indokolással ellátott véleményt nyilvánít arról, hogy a megfelelés elmulasztásával kapcsolatos állítás megalapozott-e vagy sem. Amennyiben a Bizottság megállapítja az állítás megalapozottságát, megindítja az e cikk első bekezdésében említett eljárást. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Amennyiben egy tagállam azt kéri, hogy a 2. cikk b) pontjában foglalt feltételek teljesítésének elmulasztása miatt a Bizottság függessze fel a preferenciális rendelkezések bármelyikét, a Bizottság a kérelem benyújtásától számított két hónapon belül indokolással ellátott véleményt nyilvánít arról, hogy a megfelelés elmulasztásával kapcsolatos állítás megalapozott-e vagy sem. Amennyiben a Bizottság megállapítja az állítás megalapozottságát, megindítja az e cikk első bekezdésében említett eljárást.

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Amennyiben egy Ukrajnából származó terméket olyan feltételek mellett importálnak, amelyek súlyos nehézségeket okoznak egy hasonló vagy azzal közvetlenül versenyző termékeket előállító
  közösségi
  termelőnek vagy ilyen nehézségek bekövetkezésével fenyegetnek, úgy
  a Bizottság javaslatára a Tanács minősített többséggel erre a termékre
  bármikor újra
  bevezetheti
  a Közös Vámtarifában rögzített rendes
  vámtételeket
  . | (1)   Amennyiben egy Ukrajnából származó terméket olyan feltételek mellett importálnak, amelyek súlyos nehézségeket okoznak egy hasonló vagy azzal közvetlenül versenyző termékeket előállító
  uniós
  termelőnek vagy ilyen nehézségek bekövetkezésével fenyegetnek, úgy bármikor újra
  bevezethetők
  a Közös Vámtarifában rögzített rendes
  vámtételek
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Amennyiben egy Ukrajnából származó terméket olyan feltételek mellett importálnak, amelyek súlyos nehézségeket okoznak egy hasonló vagy azzal közvetlenül versenyző termékeket előállító
  közösségi
  termelőnek vagy ilyen nehézségek bekövetkezésével fenyegetnek, úgy
  a Bizottság javaslatára a Tanács minősített többséggel erre a termékre
  bármikor újra
  bevezetheti
  a Közös Vámtarifában rögzített rendes
  vámtételeket
  .

(1)   Amennyiben egy Ukrajnából származó terméket olyan feltételek mellett importálnak, amelyek súlyos nehézségeket okoznak egy hasonló vagy azzal közvetlenül versenyző termékeket előállító
  uniós
  termelőnek vagy ilyen nehézségek bekövetkezésével fenyegetnek, úgy bármikor újra
  bevezethetők
  a Közös Vámtarifában rögzített rendes
  vámtételek
  .

Módosítás 14

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 1 a bekezdés (új)

4 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  A Bizottság szorosan nyomon követi e rendelet hatását az uniós termelőkre az I. és II. mellékletben felsorolt termékek vonatkozásában, beleértve az uniós piac árait és figyelembe véve az uniós termelőkről elérhető releváns információt, pl. a piaci részesedést, a termelést, a készleteket, a termelési kapacitást és a kapacitáskihasználási arányokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(1a)
     
  A Bizottság szorosan nyomon követi e rendelet hatását az uniós termelőkre az I. és II. mellékletben felsorolt termékek vonatkozásában, beleértve az uniós piac árait és figyelembe véve az uniós termelőkről elérhető releváns információt, pl. a piaci részesedést, a termelést, a készleteket, a termelési kapacitást és a kapacitáskihasználási arányokat.

Módosítás 15

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés

4 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   
  Bármely
  tagállam vagy a Bizottság kezdeményezésére a Bizottság ésszerű határidőn belül hivatalos határozatot hoz a vizsgálat kezdeményezéséről. Amennyiben a Bizottság vizsgálat kezdeményezése mellett dönt, értesítést tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában, amelyben bejelenti a vizsgálatot. Az értesítés tartalmazza a kapott információk összefoglalását, és annak kijelentését, hogy minden vonatkozó információt meg kell küldeni a Bizottságnak. Az értesítésben meg kell határozni azt az időtartamot – amely nem haladhatja meg az értesítés közzétételétől számított négy hónapot –, amelyen belül az érdekelt felek írásban ismertethetik a véleményüket. | (2)   
  Valamely
  tagállam,
  vagy bármely jogi személy vagy jogi személyiséggel nem bíró, az uniós ipart, azaz a hasonló vagy közvetlenül versenyző termékeket előállító összes termelőt vagy jelentős részüket képviselő szövetség kérelmére,
  vagy a Bizottság
  saját
  kezdeményezésére
  , amennyiben nyilvánvaló a Bizottság számára, hogy elégséges meggyőző bizonyíték áll rendelkezésre,
  a Bizottság ésszerű határidőn belül hivatalos határozatot hoz a vizsgálat kezdeményezéséről.
  E cikk alkalmazásában a „jelentős rész” azokat az uniós termelőket jelenti, amelyek összesített termelése a hasonló vagy közvetlenül versenyző termékekből meghaladja az 50 %-ot azon uniós termelők körében, amelyek támogatásuknak vagy ellenzésüknek adnak hangot a kérelmet illetően, és nem kevesebb az uniós ipar által előállított hasonló vagy közvetlenül versenyző termékek 25 %-ánál.
  Amennyiben a Bizottság vizsgálat kezdeményezése mellett dönt, értesítést tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában, amelyben bejelenti a vizsgálatot. Az értesítés tartalmazza a kapott információk összefoglalását, és annak kijelentését, hogy minden vonatkozó információt meg kell küldeni a Bizottságnak. Az értesítésben meg kell határozni azt az időtartamot – amely nem haladhatja meg az értesítés közzétételétől számított négy hónapot –, amelyen belül az érdekelt felek írásban ismertethetik a véleményüket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   
  Bármely
  tagállam vagy a Bizottság kezdeményezésére a Bizottság ésszerű határidőn belül hivatalos határozatot hoz a vizsgálat kezdeményezéséről. Amennyiben a Bizottság vizsgálat kezdeményezése mellett dönt, értesítést tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában, amelyben bejelenti a vizsgálatot. Az értesítés tartalmazza a kapott információk összefoglalását, és annak kijelentését, hogy minden vonatkozó információt meg kell küldeni a Bizottságnak. Az értesítésben meg kell határozni azt az időtartamot – amely nem haladhatja meg az értesítés közzétételétől számított négy hónapot –, amelyen belül az érdekelt felek írásban ismertethetik a véleményüket.

(2)   
  Valamely
  tagállam,
  vagy bármely jogi személy vagy jogi személyiséggel nem bíró, az uniós ipart, azaz a hasonló vagy közvetlenül versenyző termékeket előállító összes termelőt vagy jelentős részüket képviselő szövetség kérelmére,
  vagy a Bizottság
  saját
  kezdeményezésére
  , amennyiben nyilvánvaló a Bizottság számára, hogy elégséges meggyőző bizonyíték áll rendelkezésre,
  a Bizottság ésszerű határidőn belül hivatalos határozatot hoz a vizsgálat kezdeményezéséről.
  E cikk alkalmazásában a „jelentős rész” azokat az uniós termelőket jelenti, amelyek összesített termelése a hasonló vagy közvetlenül versenyző termékekből meghaladja az 50 %-ot azon uniós termelők körében, amelyek támogatásuknak vagy ellenzésüknek adnak hangot a kérelmet illetően, és nem kevesebb az uniós ipar által előállított hasonló vagy közvetlenül versenyző termékek 25 %-ánál.
  Amennyiben a Bizottság vizsgálat kezdeményezése mellett dönt, értesítést tesz közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában, amelyben bejelenti a vizsgálatot. Az értesítés tartalmazza a kapott információk összefoglalását, és annak kijelentését, hogy minden vonatkozó információt meg kell küldeni a Bizottságnak. Az értesítésben meg kell határozni azt az időtartamot – amely nem haladhatja meg az értesítés közzétételétől számított négy hónapot –, amelyen belül az érdekelt felek írásban ismertethetik a véleményüket.

Módosítás 16

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

4 cikk – 6 bekezdés

4 cikk – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6)   A Bizottság 3 hónapon belül határozatot hoz, az 5. cikkben említett eljárással összhangban. Ez a határozat a kihirdetésétől számított egy hónapon belül lép hatályba. | (6)   A Bizottság 3 hónapon belül határozatot hoz, az 5. cikkben említett eljárással összhangban. Ez a határozat a kihirdetésétől számított egy hónapon belül lép hatályba.
  A Közös Vámtarifa vámtételeinek újbóli alkalmazása addig marad hatályban, ameddig az az uniós termelők gazdasági és/vagy pénzügyi helyzetében bekövetkezett romlás ellensúlyozásához szükséges, vagy amíg az ilyen romlás veszélye fennáll. Az újbóli alkalmazás időtartama nem haladhatja meg az egy évet, kivéve, ha kellően indokolt körülmények fennállása esetén azt meghosszabbítják. Ha a végkövetkeztetésként megállapított tények arra utalnak, hogy a 4. cikk (1) bekezdésében megállapított feltételek nem teljesülnek, a Bizottság a vizsgálat és az eljárás befejezéséről szóló végrehajtási jogi aktust fogad el a 5. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6)   A Bizottság 3 hónapon belül határozatot hoz, az 5. cikkben említett eljárással összhangban. Ez a határozat a kihirdetésétől számított egy hónapon belül lép hatályba.

(6)   A Bizottság 3 hónapon belül határozatot hoz, az 5. cikkben említett eljárással összhangban. Ez a határozat a kihirdetésétől számított egy hónapon belül lép hatályba.
  A Közös Vámtarifa vámtételeinek újbóli alkalmazása addig marad hatályban, ameddig az az uniós termelők gazdasági és/vagy pénzügyi helyzetében bekövetkezett romlás ellensúlyozásához szükséges, vagy amíg az ilyen romlás veszélye fennáll. Az újbóli alkalmazás időtartama nem haladhatja meg az egy évet, kivéve, ha kellően indokolt körülmények fennállása esetén azt meghosszabbítják. Ha a végkövetkeztetésként megállapított tények arra utalnak, hogy a 4. cikk (1) bekezdésében megállapított feltételek nem teljesülnek, a Bizottság a vizsgálat és az eljárás befejezéséről szóló végrehajtási jogi aktust fogad el a 5. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárásnak megfelelően.

Módosítás 17

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

5 a cikk (új)

5 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 5a. cikk




  Az ideiglenes autonóm kereskedelmi intézkedések végrehajtásának értékelése




  A mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás végrehajtásáról szóló, a Bizottság által készített éves jelentésének részletes értékelést kell tartalmaznia az e rendeletben előírt ideiglenes autonóm kereskedelmi intézkedések végrehajtásáról, és indokolt esetben tartalmaznia kell ezen intézkedések társadalmi hatásának értékelését Ukrajnában és az Unióban. A mezőgazdasági termékekhez kapcsolódó vámkontingensek felhasználására vonatkozó információt közzé kell tenni a Bizottság honlapjain. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

5a. cikk

Az ideiglenes autonóm kereskedelmi intézkedések végrehajtásának értékelése

A mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás végrehajtásáról szóló, a Bizottság által készített éves jelentésének részletes értékelést kell tartalmaznia az e rendeletben előírt ideiglenes autonóm kereskedelmi intézkedések végrehajtásáról, és indokolt esetben tartalmaznia kell ezen intézkedések társadalmi hatásának értékelését Ukrajnában és az Unióban. A mezőgazdasági termékekhez kapcsolódó vámkontingensek felhasználására vonatkozó információt közzé kell tenni a Bizottság honlapjain.

Módosítás 18

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

I melléklet – táblázat – 4 sor

I melléklet – táblázat – 4 sor

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

| 09.6752 | 2002 | Paradicsom ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva | | 5 000 |
| --- | --- | --- | --- | --- |

09.6752

09.6752

2002

2002

Paradicsom ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva

Paradicsom ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva

5 000

5 000

Módosítás

Módosítás

törölve

törölve

Módosítás 19

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – táblázat – 2 sor

II melléklet – táblázat – 2 sor

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

| Közönséges búza-, tönköly- és kétszeres liszt, durva őrlemény, dara és labdacs (pellet) közönséges búzából és tönkölyből | 1001 99 00 , 1101 00 15 , 1101 00 90 , 1102 90 90 , 1103 11 90 , 1103 20 60 | 100 000 tonna/év |
| --- | --- | --- |

Közönséges búza-, tönköly- és kétszeres liszt, durva őrlemény, dara és labdacs (pellet) közönséges búzából és tönkölyből

Közönséges búza-, tönköly- és kétszeres liszt, durva őrlemény, dara és labdacs (pellet) közönséges búzából és tönkölyből

1001 99 00 , 1101 00 15 , 1101 00 90 , 1102 90 90 , 1103 11 90 , 1103 20 60

1001 99 00 , 1101 00 15 , 1101 00 90 , 1102 90 90 , 1103 11 90 , 1103 20 60

100 000 tonna/év

100 000 tonna/év

Módosítás

Módosítás

törölve

törölve

Módosítás 20

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – táblázat – 3 sor

II melléklet – táblázat – 3 sor

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

| Kukorica, kivéve vetőmag, liszt, durva őrlemény, dara, labdacs (pellet) és másképpen megmunkált gabona formában | 1005 90 00 , 1102 20 , 1103 13 , 1103 20 40 , 1104 23 | 650 000 tonna/év |
| --- | --- | --- |

Kukorica, kivéve vetőmag, liszt, durva őrlemény, dara, labdacs (pellet) és másképpen megmunkált gabona formában

1005 90 00 , 1102 20 , 1103 13 , 1103 20 40 , 1104 23

650 000 tonna/év

650 000 tonna/év

Módosítás

Módosítás

| Kukorica, kivéve vetőmag, liszt, durva őrlemény, dara, labdacs (pellet) és másképpen megmunkált gabona formában | 1005 90 00 , 1102 20 , 1103 13 , 1103 20 40 , 1104 23 | 650 000 050 kilogramm/év |
| --- | --- | --- |

Kukorica, kivéve vetőmag, liszt, durva őrlemény, dara, labdacs (pellet) és másképpen megmunkált gabona formában

1005 90 00 , 1102 20 , 1103 13 , 1103 20 40 , 1104 23

650 000 050 kilogramm/év

650 000 050 kilogramm/év

Módosítás 21

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

III melléklet – táblázat – 3 sor

III melléklet – táblázat – 3 sor

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

| 3102 10 10 | Karbamid, vizes oldatban is, 45 tömegszázalékot meghaladó nitrogéntartalommal, szárazanyagra számítva (a labdacs [pellet] vagy hasonló formájú vagy legfeljebb 10 kg bruttó tömegű csomagolásban kiszerelt kivételével) | 3 % |
| --- | --- | --- |

3102 10 10

3102 10 10

Karbamid, vizes oldatban is, 45 tömegszázalékot meghaladó nitrogéntartalommal, szárazanyagra számítva (a labdacs [pellet] vagy hasonló formájú vagy legfeljebb 10 kg bruttó tömegű csomagolásban kiszerelt kivételével)

Karbamid, vizes oldatban is, 45 tömegszázalékot meghaladó nitrogéntartalommal, szárazanyagra számítva (a labdacs [pellet] vagy hasonló formájú vagy legfeljebb 10 kg bruttó tömegű csomagolásban kiszerelt kivételével)

3 %

3 %

Módosítás

Módosítás

törölve

törölve

---

(1)  Az ügyet az 59. cikk (4) bekezdésének negyedik albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz intézményközi tárgyalások céljából (A8-0193/2017).

1

---

| 30.8.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 307/220 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 307/220

---

P8_TA(2017)0237

A vízumok egységes formátuma ***I

Az Európai Parlament 2017. június 1-jei jogalkotási állásfoglalása a vízumok egységes formátumának meghatározásáról szóló, 1995. május 29-i 1683/95/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2015)0303 – C8-0164/2015 – 2015/0134(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 307/43)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2015)0303), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2015)0303),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 77. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0164/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 77. cikke (2) bekezdésének a) pontjára, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0164/2015),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. május 3-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. május 3-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság véleményére (A8-0028/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság véleményére (A8-0028/2016),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2015)0134

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. június 1-jén került elfogadásra a vízumok egységes formátumának meghatározásáról szóló 1683/95/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(Mivel a Parlament és a Tanács megállapodást ért el, a Parlament álláspontja megfelel a végleges jogalkotási aktusnak, az (EU) 2017/1370 rendeletnek.)

---

| 30.8.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 307/221 |
| --- | --- | --- | --- |

30.8.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 307/221

---

P8_TA(2017)0238

Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége 2018–2022 közötti többéves kerete ***

Az Európai Parlament 2017. június 1-jei jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége 2018–2022 közötti többéves keretének létrehozásáról szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (14423/2016 – C8-0528/2016 – 2016/0204(APP))

(Különleges jogalkotási eljárás – egyetértés)

(2018/C 307/44)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (14423/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (14423/2016),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 352. cikkével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0528/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 352. cikkével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0528/2016),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A8-0177/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság ajánlására (A8-0177/2017),

| 1. | egyetért a tanácsi határozatra irányuló tervezettel; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

2.

---