# Euroopan unionin C 263/25.

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 263 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 61. vuosikerta25. heinäkuu 2018 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 263

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

61. vuosikerta25. heinäkuu 2018

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | |
| | EUROOPAN PARLAMENTTI
  ISTUNTOKAUSI 2016–2017Istunnot 1. ja 2. maaliskuuta 2017
  Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu virallisessa lehdessä EUVL C 419, 7.12.2017 .
  Istunto 13. maaliskuuta 2017
  Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu virallisessa lehdessä EUVL C 430, 14.12.2017 .
  ISTUNTOKAUSI 2017–2018Istunnot 14.–16. maaliskuuta 2017
  Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu virallisessa lehdessä EUVL C 430, 14.12.2017 .
  HYVÄKSYTYT TEKSTIT | 1 |

Sisältö

Sivu

EUROOPAN PARLAMENTTI
  ISTUNTOKAUSI 2016–2017Istunnot 1. ja 2. maaliskuuta 2017
  Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu virallisessa lehdessä EUVL C 419, 7.12.2017 .
  Istunto 13. maaliskuuta 2017
  Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu virallisessa lehdessä EUVL C 430, 14.12.2017 .
  ISTUNTOKAUSI 2017–2018Istunnot 14.–16. maaliskuuta 2017
  Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu virallisessa lehdessä EUVL C 430, 14.12.2017 .
  HYVÄKSYTYT TEKSTIT

EUROOPAN PARLAMENTTI

Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu virallisessa lehdessä EUVL C 419, 7.12.2017 .

Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu virallisessa lehdessä EUVL C 430, 14.12.2017 .

Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu virallisessa lehdessä EUVL C 430, 14.12.2017 .

1

---

| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| --- | --- |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Euroopan parlamentti |
| | Torstai 2. maaliskuuta 2017 |
| 2018/C 263/01 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 2. maaliskuuta 2017 asetuksen (EY) N:o 539/2001 1 artiklan 4 kohdan mukaisista velvoitteista viisumien vastavuoroisuuden alalla (2016/2986(RSP)) | 2 |
| 2018/C 263/02 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 2. maaliskuuta 2017 EU:n vaihtoehdoista lääkkeiden saatavuuden parantamiseksi (2016/2057(INI)) | 4 |
| 2018/C 263/03 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 2. maaliskuuta 2017 Luova Eurooppa -ohjelman (2014–2020) perustamisesta ja päätösten N:o 1718/2006/EY, N:o 1855/2006/EY ja N:o 1041/2009/EY kumoamisesta 11. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1295/2013 täytäntöönpanosta (2015/2328(INI)) | 19 |
| 2018/C 263/04 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 2. maaliskuuta 2017 Kansalaisten Eurooppa -ohjelmasta vuosina 2014–2020 14. huhtikuuta 2014 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 390/2014 täytäntöönpanosta (2015/2329(INI)) | 28 |
| 2018/C 263/05 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 2. maaliskuuta 2017 EU:n yhteisestä kauppapolitiikasta ja luonnonvaraisten lajien kestävyyden asettamista ehdottomista vaatimuksista (2016/2054(INI)) | 34 |
| | Tiistai 14. maaliskuuta 2017 |
| 2018/C 263/06 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. maaliskuuta 2017 hevoseläinten vastuullisesta omistajuudesta ja hoidosta (2016/2078(INI)) | 40 |
| 2018/C 263/07 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. maaliskuuta 2017 naisten ja miesten tasa-arvosta Euroopan unionissa vuosina 2014–2015 (2016/2249(INI)) | 49 |
| 2018/C 263/08 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. maaliskuuta 2017 miesten ja naisten yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta tavaroiden ja palvelujen saatavuuden ja tarjonnan alalla annetun neuvoston direktiivin 2004/113/EY soveltamisesta (2016/2012(INI)) | 64 |
| 2018/C 263/09 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. maaliskuuta 2017 EU:n varoista sukupuolten tasa-arvoon (2016/2144(INI)) | 72 |
| 2018/C 263/10 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. maaliskuuta 2017 massadatan vaikutuksista perusoikeuksiin: yksityisyys, tietosuoja, syrjimättömyys, turvallisuus ja lainvalvonta (2016/2225(INI)) | 82 |
| 2018/C 263/11 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. maaliskuuta 2017 tuotantokanien suojelun vähimmäisvaatimuksista (2016/2077(INI)) | 90 |
| | Keskiviikko 15. maaliskuuta 2017 |
| 2018/C 263/12 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. maaliskuuta 2017 EU:n kansalaisten vapautta liikkua ja työskennellä sisämarkkinoilla rajoittavista tekijöistä (2016/3042(RSP)) | 98 |
| 2018/C 263/13 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. maaliskuuta 2017 Saksan tiemaksuja koskevan tarkistetun suunnitelman hyväksymisestä komissiossa (2017/2526(RSP)) | 103 |
| | Torstai 16. maaliskuuta 2017 |
| 2018/C 263/14 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 16. maaliskuuta 2017 Zimbabwesta, pastori Evan Mawariren tapauksesta ja muista ilmaisunvapauden rajoittamistapauksista (2017/2608(RSP)) | 106 |
| 2018/C 263/15 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 16. maaliskuuta 2017 ukrainalaisista vangeista Venäjällä ja Krimin tilanteesta (2017/2596(RSP)) | 109 |
| 2018/C 263/16 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 16. maaliskuuta 2017 Filippiineistä ja senaattori Leila M. De Liman tapauksesta (2017/2597(RSP)) | 113 |
| 2018/C 263/17 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 16. maaliskuuta 2017 EU:n painopisteistä YK:n ihmisoikeusneuvoston istunnoissa vuonna 2017 (2017/2598(RSP)) | 116 |
| 2018/C 263/18 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 16. maaliskuuta 2017 yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan perustuslaillisista, oikeudellisista ja institutionaalisista vaikutuksista: Lissabonin sopimuksen antamat mahdollisuudet (2015/2343(INI)) | 125 |
| 2018/C 263/19 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 16. maaliskuuta 2017 arktista aluetta koskevasta Euroopan unionin yhdennetystä politiikasta (2016/2228(INI)) | 136 |
| 2018/C 263/20 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 16. maaliskuuta 2017 Montenegroa koskevasta komission vuoden 2016 kertomuksesta (2016/2309(INI)) | 148 |
| 2018/C 263/21 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 16. maaliskuuta 2017 sähköisestä demokratiasta Euroopan unionissa: mahdollisuudet ja haasteet (2016/2008(ΙΝΙ)) | 156 |

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti

Torstai 2. maaliskuuta 2017

2018/C 263/01

Euroopan parlamentin päätöslauselma 2. maaliskuuta 2017 asetuksen (EY) N:o 539/2001 1 artiklan 4 kohdan mukaisista velvoitteista viisumien vastavuoroisuuden alalla (2016/2986(RSP))

2

2018/C 263/02

Euroopan parlamentin päätöslauselma 2. maaliskuuta 2017 EU:n vaihtoehdoista lääkkeiden saatavuuden parantamiseksi (2016/2057(INI))

4

2018/C 263/03

Euroopan parlamentin päätöslauselma 2. maaliskuuta 2017 Luova Eurooppa -ohjelman (2014–2020) perustamisesta ja päätösten N:o 1718/2006/EY, N:o 1855/2006/EY ja N:o 1041/2009/EY kumoamisesta 11. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1295/2013 täytäntöönpanosta (2015/2328(INI))

19

2018/C 263/04

Euroopan parlamentin päätöslauselma 2. maaliskuuta 2017 Kansalaisten Eurooppa -ohjelmasta vuosina 2014–2020 14. huhtikuuta 2014 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 390/2014 täytäntöönpanosta (2015/2329(INI))

28

2018/C 263/05

Euroopan parlamentin päätöslauselma 2. maaliskuuta 2017 EU:n yhteisestä kauppapolitiikasta ja luonnonvaraisten lajien kestävyyden asettamista ehdottomista vaatimuksista (2016/2054(INI))

34

Tiistai 14. maaliskuuta 2017

2018/C 263/06

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. maaliskuuta 2017 hevoseläinten vastuullisesta omistajuudesta ja hoidosta (2016/2078(INI))

40

2018/C 263/07

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. maaliskuuta 2017 naisten ja miesten tasa-arvosta Euroopan unionissa vuosina 2014–2015 (2016/2249(INI))

49

2018/C 263/08

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. maaliskuuta 2017 miesten ja naisten yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta tavaroiden ja palvelujen saatavuuden ja tarjonnan alalla annetun neuvoston direktiivin 2004/113/EY soveltamisesta (2016/2012(INI))

64

2018/C 263/09

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. maaliskuuta 2017 EU:n varoista sukupuolten tasa-arvoon (2016/2144(INI))

72

2018/C 263/10

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. maaliskuuta 2017 massadatan vaikutuksista perusoikeuksiin: yksityisyys, tietosuoja, syrjimättömyys, turvallisuus ja lainvalvonta (2016/2225(INI))

82

2018/C 263/11

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. maaliskuuta 2017 tuotantokanien suojelun vähimmäisvaatimuksista (2016/2077(INI))

90

Keskiviikko 15. maaliskuuta 2017

2018/C 263/12

Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. maaliskuuta 2017 EU:n kansalaisten vapautta liikkua ja työskennellä sisämarkkinoilla rajoittavista tekijöistä (2016/3042(RSP))

98

2018/C 263/13

Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. maaliskuuta 2017 Saksan tiemaksuja koskevan tarkistetun suunnitelman hyväksymisestä komissiossa (2017/2526(RSP))

103

Torstai 16. maaliskuuta 2017

2018/C 263/14

Euroopan parlamentin päätöslauselma 16. maaliskuuta 2017 Zimbabwesta, pastori Evan Mawariren tapauksesta ja muista ilmaisunvapauden rajoittamistapauksista (2017/2608(RSP))

106

2018/C 263/15

Euroopan parlamentin päätöslauselma 16. maaliskuuta 2017 ukrainalaisista vangeista Venäjällä ja Krimin tilanteesta (2017/2596(RSP))

109

2018/C 263/16

Euroopan parlamentin päätöslauselma 16. maaliskuuta 2017 Filippiineistä ja senaattori Leila M. De Liman tapauksesta (2017/2597(RSP))

113

2018/C 263/17

Euroopan parlamentin päätöslauselma 16. maaliskuuta 2017 EU:n painopisteistä YK:n ihmisoikeusneuvoston istunnoissa vuonna 2017 (2017/2598(RSP))

116

2018/C 263/18

Euroopan parlamentin päätöslauselma 16. maaliskuuta 2017 yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan perustuslaillisista, oikeudellisista ja institutionaalisista vaikutuksista: Lissabonin sopimuksen antamat mahdollisuudet (2015/2343(INI))

125

2018/C 263/19

Euroopan parlamentin päätöslauselma 16. maaliskuuta 2017 arktista aluetta koskevasta Euroopan unionin yhdennetystä politiikasta (2016/2228(INI))

136

2018/C 263/20

Euroopan parlamentin päätöslauselma 16. maaliskuuta 2017 Montenegroa koskevasta komission vuoden 2016 kertomuksesta (2016/2309(INI))

148

2018/C 263/21

Euroopan parlamentin päätöslauselma 16. maaliskuuta 2017 sähköisestä demokratiasta Euroopan unionissa: mahdollisuudet ja haasteet (2016/2008(ΙΝΙ))

156

---

| | II   Tiedonannot |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan parlamentti |
| | Torstai 2. maaliskuuta 2017 |
| 2018/C 263/22 | Euroopan parlamentin päätös 2. maaliskuuta 2017 Marine Le Penin koskemattomuuden pidättämistä koskevasta pyynnöstä (2016/2295(IMM)) | 163 |

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan parlamentti

Torstai 2. maaliskuuta 2017

2018/C 263/22

Euroopan parlamentin päätös 2. maaliskuuta 2017 Marine Le Penin koskemattomuuden pidättämistä koskevasta pyynnöstä (2016/2295(IMM))

163

---

| | III   Valmistelevat säädökset |
| --- | --- |
| | EUROOPAN PARLAMENTTI |
| | Torstai 2. maaliskuuta 2017 |
| 2018/C 263/23 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 2. maaliskuuta 2017 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Libanonin tasavallan välisestä assosiaatiosta tehtyyn Euro–Välimeri-sopimukseen Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi liitettävän pöytäkirjan tekemisestä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden puolesta (05748/2016 – C8-0171/2016 – 2015/0292(NLE)) | 165 |
| 2018/C 263/24 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 2. maaliskuuta 2017 esityksestä neuvoston päätökseksi ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineeseen osana sisäisen turvallisuuden rahastoa liittyviä täydentäviä sääntöjä vuosiksi 2014–2020 koskevan Euroopan unionin ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta (12852/2016 – C8-0515/2016 – 2016/0247(NLE)) | 166 |
| 2018/C 263/25 | P8_TA(2017)0059Energia-alalla tehtyjä hallitustenvälisiä sopimuksia ja ei-sitovia välineitä koskeva tietojenvaihtomekanismi ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 2. maaliskuuta 2017 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi energia-alalla tehtyjä jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisiä hallitustenvälisiä sopimuksia ja ei-sitovia välineitä koskevan tietojenvaihtomekanismin perustamisesta sekä päätöksen N:o 994/2012/EU kumoamisesta (COM(2016)0053 – C8-0034/2016 – 2016/0031(COD))P8_TC1-COD(2016)0031Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 2. maaliskuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2017/... antamiseksi energia-alalla tehtyjä jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisiä hallitustenvälisiä sopimuksia ja ei-sitovia välineitä koskevan tietojenvaihtomekanismin perustamisesta sekä päätöksen N:o 994/2012/EU kumoamisesta | 167 |
| | Tiistai 14. maaliskuuta 2017 |
| 2018/C 263/26 | P8_TA(2017)0066Elohopea ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 14. maaliskuuta 2017 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi elohopeasta ja asetuksen (EY) N:o 1102/2008 kumoamisesta (COM(2016)0039 – C8-0021/2016 – 2016/0023(COD))P8_TC1-COD(2016)0023Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 14. maaliskuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/... antamiseksi elohopeasta ja asetuksen (EY) N:o 1102/2008 kumoamisesta | 168 |
| 2018/C 263/27 | P8_TA(2017)0067Osakkeenomistajien pitkäaikainen vaikuttaminen ja hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskeva selvitys ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 14. maaliskuuta 2017 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivin 2007/36/EY muuttamisesta osakkeenomistajien pitkäaikaiseen vaikuttamiseen kannustamisen osalta sekä direktiivin 2013/34/EU muuttamisesta hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevan selvityksen tiettyjen osien osalta (COM(2014)0213 – C7-0147/2014 – 2014/0121(COD))P8_TC1-COD(2014)0121Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 14. maaliskuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/... antamiseksi direktiivin 2007/36/EY muuttamisesta osakkeenomistajien pitkäaikaiseen vaikuttamiseen kannustamisen osalta | 170 |
| 2018/C 263/28 | P8_TA(2017)0068Aseiden hankinnan ja hallussapidon valvonta ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 14. maaliskuuta 2017 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi aseiden hankinnan ja hallussapidon valvonnasta annetun neuvoston direktiivin 91/477/ETY muuttamisesta (COM(2015)0750 – C8-0358/2015 – 2015/0269(COD))P8_TC1-COD(2015)0269Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 14. maaliskuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/... antamiseksi aseiden hankinnan ja hallussapidon valvonnasta annetun neuvoston direktiivin 91/477/ETY muuttamisesta | 171 |
| 2018/C 263/29 | Euroopan parlamentin tarkistukset 14. maaliskuuta 2017 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi romuajoneuvoista annetun direktiivin 2000/53/EY, paristoista ja akuista sekä käytetyistä paristoista ja akuista annetun direktiivin 2006/66/EY ja sähkö- ja elektroniikkalaiteromusta annetun direktiivin 2012/19/EU muuttamisesta (COM(2015)0593 – C8-0383/2015 – 2015/0272(COD)) | 174 |
| 2018/C 263/30 | Euroopan parlamentin tarkistukset 14. maaliskuuta 2017 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi jätteistä annetun direktiivin 2008/98/EY muuttamisesta (COM(2015)0595 – C8-0382/2015 – 2015/0275(COD)) | 189 |
| 2018/C 263/31 | Euroopan parlamentin tarkistukset 14. maaliskuuta 2017 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kaatopaikoista annetun direktiivin 1999/31/EY muuttamisesta (COM(2015)0594 – C8-0384/2015 – 2015/0274(COD)) | 300 |
| 2018/C 263/32 | Euroopan parlamentin tarkistukset 14. maaliskuuta 2017 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi pakkauksista ja pakkausjätteistä annetun direktiivin 94/62/EY muuttamisesta (COM(2015)0596 – C8-0385/2015 – 2015/0276(COD)) | 322 |
| | Keskiviikko 15. maaliskuuta 2017 |
| 2018/C 263/33 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. maaliskuuta 2017 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Brasilian liittotasavallan välillä vuoden 1994 tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) XXIV artiklan 6 kohdan ja XXVIII artiklan mukaisesti Kroatian tasavallan myönnytysluettelossa olevien myönnytysten muuttamisesta Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen johdosta kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen tekemisestä (13037/2016 – C8-0490/2016 – 2016/0307(NLE)) | 360 |
| 2018/C 263/34 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. maaliskuuta 2017 esityksestä neuvoston täytäntöönpanopäätökseksi ajoneuvorekisteritietoja koskevan automaattisen tietojenvaihdon aloittamisesta Tanskan kanssa (12212/2016 – C8-0476/2016 – 2016/0815(CNS)) | 361 |
| 2018/C 263/35 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. maaliskuuta 2017 esityksestä neuvoston täytäntöönpanopäätökseksi DNA-tietoja koskevan automaattisen tietojenvaihdon aloittamisesta Kreikan kanssa (12211/2016 – C8-0477/2016 – 2016/0816(CNS)) | 362 |
| 2018/C 263/36 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. maaliskuuta 2017 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi virallisesta valvonnasta ja muista virallisista toimista, jotka suoritetaan elintarvike- ja rehulainsäädännön ja eläinten terveyttä ja hyvinvointia, kasvien terveyttä ja kasvinsuojeluaineita koskevien sääntöjen soveltamisen varmistamiseksi, sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 999/2001, (EY) N:o 396/2005, (EY) N:o 1069/2009, (EY) N:o 1107/2009, (EU) N:o 1151/2012, (EU) N:o 652/2014, (EU) 2016/429 ja (EU) 2016/2031, neuvoston asetusten (EY) N:o 1/2005 ja (EY) N:o 1099/2009 ja neuvoston direktiivien 98/58/EY, 1999/74/EY, 2007/43/EY, 2008/119/EY ja 2008/120/EY muuttamisesta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 854/2004 ja (EY) N:o 882/2004, neuvoston direktiivien 89/608/ETY, 89/662/ETY, 90/425/ETY, 91/496/ETY, 96/23/EY, 96/93/EY ja 97/78/EY ja neuvoston päätöksen 92/438/ETY kumoamisesta (virallista valvontaa koskeva asetus) (10755/1/2016 – C8-0015/2017 – 2013/0140(COD)) | 363 |
| 2018/C 263/37 | P8_TA(2017)0082470–790 MHz:n taajuusalueen käyttö unionissa ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. maaliskuuta 2017 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi 470–790 MHz:n taajuusalueen käytöstä unionissa (COM(2016)0043 – C8-0020/2016 – 2016/0027(COD))P8_TC1-COD(2016)0027Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 15. maaliskuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2017/... antamiseksi 470–790 MHz:n taajuusalueen käytöstä unionissa | 364 |
| 2018/C 263/38 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. maaliskuuta 2017 vuoden 2018 talousarvion valmistelua koskevista yleisistä suuntaviivoista, pääluokka III – Komissio (2016/2323(BUD)) | 365 |
| | Torstai 16. maaliskuuta 2017 |
| 2018/C 263/39 | P8_TA(2017)0090Konfliktialueilta ja korkean riskin alueilta peräisin olevien mineraalien ja metallien toimitusketjuun sovellettava tuojien due diligence -järjestelmä ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 16. maaliskuuta 2017 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi konfliktialueilta ja korkean riskin alueilta peräisin olevien tinan, tantaalin ja volframin, niiden malmien ja kullan toimitusketjuun sovellettavan, vastuullisten tuojien omaehtoiseen vakuutukseen perustuvan unionin due diligence -järjestelmän perustamisesta (COM(2014)0111 – C7-0092/2014 – 2014/0059(COD))P8_TC1-COD(2014)0059Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 16. maaliskuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/... antamiseksi unionin tuojiin, jotka tuovat konfliktialueilta ja korkean riskin alueilta peräisin olevia tinaa, tantaalia ja volframia, niiden malmeja sekä kultaa, sovellettavien toimitusketjun due diligence -velvoitteiden vahvistamisesta | 371 |
| 2018/C 263/40 | P8_TA(2017)0091Kalatalousalan tietojen keruuta, hallintaa ja käyttöä koskevat unionin puitteet ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 16. maaliskuuta 2017 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kalatalousalan tietojen keruuta, hallintaa ja käyttöä koskevista unionin puitteista sekä yhteistä kalastuspolitiikkaa koskevien tieteellisten lausuntojen tukemisesta (uudelleen laadittu toisinto) (COM(2015)0294 – C8-0160/2015 – 2015/0133(COD))P8_TC1-COD(2015)0133Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 16. maaliskuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/... antamiseksi kalatalousalan tietojen keruuta, hallintaa ja käyttöä koskevista unionin puitteista sekä yhteistä kalastuspolitiikkaa koskevien tieteellisten lausuntojen tukemisesta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 199/2008 kumoamisesta | 373 |

III   Valmistelevat säädökset

EUROOPAN PARLAMENTTI

Torstai 2. maaliskuuta 2017

2018/C 263/23

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 2. maaliskuuta 2017 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Libanonin tasavallan välisestä assosiaatiosta tehtyyn Euro–Välimeri-sopimukseen Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi liitettävän pöytäkirjan tekemisestä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden puolesta (05748/2016 – C8-0171/2016 – 2015/0292(NLE))

165

2018/C 263/24

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 2. maaliskuuta 2017 esityksestä neuvoston päätökseksi ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineeseen osana sisäisen turvallisuuden rahastoa liittyviä täydentäviä sääntöjä vuosiksi 2014–2020 koskevan Euroopan unionin ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta (12852/2016 – C8-0515/2016 – 2016/0247(NLE))

166

2018/C 263/25

P8_TA(2017)0059Energia-alalla tehtyjä hallitustenvälisiä sopimuksia ja ei-sitovia välineitä koskeva tietojenvaihtomekanismi ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 2. maaliskuuta 2017 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi energia-alalla tehtyjä jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisiä hallitustenvälisiä sopimuksia ja ei-sitovia välineitä koskevan tietojenvaihtomekanismin perustamisesta sekä päätöksen N:o 994/2012/EU kumoamisesta (COM(2016)0053 – C8-0034/2016 – 2016/0031(COD))P8_TC1-COD(2016)0031Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 2. maaliskuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2017/... antamiseksi energia-alalla tehtyjä jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisiä hallitustenvälisiä sopimuksia ja ei-sitovia välineitä koskevan tietojenvaihtomekanismin perustamisesta sekä päätöksen N:o 994/2012/EU kumoamisesta

167

Tiistai 14. maaliskuuta 2017

2018/C 263/26

P8_TA(2017)0066Elohopea ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 14. maaliskuuta 2017 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi elohopeasta ja asetuksen (EY) N:o 1102/2008 kumoamisesta (COM(2016)0039 – C8-0021/2016 – 2016/0023(COD))P8_TC1-COD(2016)0023Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 14. maaliskuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/... antamiseksi elohopeasta ja asetuksen (EY) N:o 1102/2008 kumoamisesta

168

2018/C 263/27

P8_TA(2017)0067Osakkeenomistajien pitkäaikainen vaikuttaminen ja hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskeva selvitys ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 14. maaliskuuta 2017 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivin 2007/36/EY muuttamisesta osakkeenomistajien pitkäaikaiseen vaikuttamiseen kannustamisen osalta sekä direktiivin 2013/34/EU muuttamisesta hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevan selvityksen tiettyjen osien osalta (COM(2014)0213 – C7-0147/2014 – 2014/0121(COD))P8_TC1-COD(2014)0121Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 14. maaliskuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/... antamiseksi direktiivin 2007/36/EY muuttamisesta osakkeenomistajien pitkäaikaiseen vaikuttamiseen kannustamisen osalta

170

2018/C 263/28

P8_TA(2017)0068Aseiden hankinnan ja hallussapidon valvonta ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 14. maaliskuuta 2017 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi aseiden hankinnan ja hallussapidon valvonnasta annetun neuvoston direktiivin 91/477/ETY muuttamisesta (COM(2015)0750 – C8-0358/2015 – 2015/0269(COD))P8_TC1-COD(2015)0269Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 14. maaliskuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/... antamiseksi aseiden hankinnan ja hallussapidon valvonnasta annetun neuvoston direktiivin 91/477/ETY muuttamisesta

171

2018/C 263/29

Euroopan parlamentin tarkistukset 14. maaliskuuta 2017 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi romuajoneuvoista annetun direktiivin 2000/53/EY, paristoista ja akuista sekä käytetyistä paristoista ja akuista annetun direktiivin 2006/66/EY ja sähkö- ja elektroniikkalaiteromusta annetun direktiivin 2012/19/EU muuttamisesta (COM(2015)0593 – C8-0383/2015 – 2015/0272(COD))

174

2018/C 263/30

Euroopan parlamentin tarkistukset 14. maaliskuuta 2017 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi jätteistä annetun direktiivin 2008/98/EY muuttamisesta (COM(2015)0595 – C8-0382/2015 – 2015/0275(COD))

189

2018/C 263/31

Euroopan parlamentin tarkistukset 14. maaliskuuta 2017 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kaatopaikoista annetun direktiivin 1999/31/EY muuttamisesta (COM(2015)0594 – C8-0384/2015 – 2015/0274(COD))

300

2018/C 263/32

Euroopan parlamentin tarkistukset 14. maaliskuuta 2017 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi pakkauksista ja pakkausjätteistä annetun direktiivin 94/62/EY muuttamisesta (COM(2015)0596 – C8-0385/2015 – 2015/0276(COD))

322

Keskiviikko 15. maaliskuuta 2017

2018/C 263/33

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. maaliskuuta 2017 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Brasilian liittotasavallan välillä vuoden 1994 tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) XXIV artiklan 6 kohdan ja XXVIII artiklan mukaisesti Kroatian tasavallan myönnytysluettelossa olevien myönnytysten muuttamisesta Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen johdosta kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen tekemisestä (13037/2016 – C8-0490/2016 – 2016/0307(NLE))

360

2018/C 263/34

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. maaliskuuta 2017 esityksestä neuvoston täytäntöönpanopäätökseksi ajoneuvorekisteritietoja koskevan automaattisen tietojenvaihdon aloittamisesta Tanskan kanssa (12212/2016 – C8-0476/2016 – 2016/0815(CNS))

361

2018/C 263/35

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. maaliskuuta 2017 esityksestä neuvoston täytäntöönpanopäätökseksi DNA-tietoja koskevan automaattisen tietojenvaihdon aloittamisesta Kreikan kanssa (12211/2016 – C8-0477/2016 – 2016/0816(CNS))

362

2018/C 263/36

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. maaliskuuta 2017 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi virallisesta valvonnasta ja muista virallisista toimista, jotka suoritetaan elintarvike- ja rehulainsäädännön ja eläinten terveyttä ja hyvinvointia, kasvien terveyttä ja kasvinsuojeluaineita koskevien sääntöjen soveltamisen varmistamiseksi, sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 999/2001, (EY) N:o 396/2005, (EY) N:o 1069/2009, (EY) N:o 1107/2009, (EU) N:o 1151/2012, (EU) N:o 652/2014, (EU) 2016/429 ja (EU) 2016/2031, neuvoston asetusten (EY) N:o 1/2005 ja (EY) N:o 1099/2009 ja neuvoston direktiivien 98/58/EY, 1999/74/EY, 2007/43/EY, 2008/119/EY ja 2008/120/EY muuttamisesta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 854/2004 ja (EY) N:o 882/2004, neuvoston direktiivien 89/608/ETY, 89/662/ETY, 90/425/ETY, 91/496/ETY, 96/23/EY, 96/93/EY ja 97/78/EY ja neuvoston päätöksen 92/438/ETY kumoamisesta (virallista valvontaa koskeva asetus) (10755/1/2016 – C8-0015/2017 – 2013/0140(COD))

363

2018/C 263/37

P8_TA(2017)0082470–790 MHz:n taajuusalueen käyttö unionissa ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. maaliskuuta 2017 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi 470–790 MHz:n taajuusalueen käytöstä unionissa (COM(2016)0043 – C8-0020/2016 – 2016/0027(COD))P8_TC1-COD(2016)0027Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 15. maaliskuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2017/... antamiseksi 470–790 MHz:n taajuusalueen käytöstä unionissa

364

2018/C 263/38

Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. maaliskuuta 2017 vuoden 2018 talousarvion valmistelua koskevista yleisistä suuntaviivoista, pääluokka III – Komissio (2016/2323(BUD))

365

Torstai 16. maaliskuuta 2017

2018/C 263/39

P8_TA(2017)0090Konfliktialueilta ja korkean riskin alueilta peräisin olevien mineraalien ja metallien toimitusketjuun sovellettava tuojien due diligence -järjestelmä ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 16. maaliskuuta 2017 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi konfliktialueilta ja korkean riskin alueilta peräisin olevien tinan, tantaalin ja volframin, niiden malmien ja kullan toimitusketjuun sovellettavan, vastuullisten tuojien omaehtoiseen vakuutukseen perustuvan unionin due diligence -järjestelmän perustamisesta (COM(2014)0111 – C7-0092/2014 – 2014/0059(COD))P8_TC1-COD(2014)0059Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 16. maaliskuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/... antamiseksi unionin tuojiin, jotka tuovat konfliktialueilta ja korkean riskin alueilta peräisin olevia tinaa, tantaalia ja volframia, niiden malmeja sekä kultaa, sovellettavien toimitusketjun due diligence -velvoitteiden vahvistamisesta

371

2018/C 263/40

P8_TA(2017)0091Kalatalousalan tietojen keruuta, hallintaa ja käyttöä koskevat unionin puitteet ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 16. maaliskuuta 2017 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kalatalousalan tietojen keruuta, hallintaa ja käyttöä koskevista unionin puitteista sekä yhteistä kalastuspolitiikkaa koskevien tieteellisten lausuntojen tukemisesta (uudelleen laadittu toisinto) (COM(2015)0294 – C8-0160/2015 – 2015/0133(COD))P8_TC1-COD(2015)0133Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 16. maaliskuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/... antamiseksi kalatalousalan tietojen keruuta, hallintaa ja käyttöä koskevista unionin puitteista sekä yhteistä kalastuspolitiikkaa koskevien tieteellisten lausuntojen tukemisesta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 199/2008 kumoamisesta

373

---

| Käytettyjen merkkien selitykset






  - | Kuulemismenettely |
| --- | --- |
| *** | Hyväksyntämenettely |
| ***I | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely |
| ***II | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely |
| ***III | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: kolmas käsittely |

Käytettyjen merkkien selitykset

*

Kuulemismenettely

***

Hyväksyntämenettely

***I

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely

***II

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely

***III

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: kolmas käsittely

(Menettely määräytyy säädösesityksessä ehdotetun oikeusperustan mukaan.)

Parlamentin tarkistukset:

Uusi teksti merkitään
  lihavoidulla kursiivilla
  . Poistot ilmaistaan joko merkillä ▌tai yliviivauksella. Tekstiä korvattaessa muutosmerkinnät tehdään siten, että uusi teksti
  lihavoidaan ja kursivoidaan
  ja korvattava teksti poistetaan tai viivataan yli.

lihavoidulla kursiivilla

lihavoidaan ja kursivoidaan

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

25.7.2018

| 25.7.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 263/1 |
| --- | --- | --- | --- |

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 263/1

---

EUROOPAN PARLAMENTTI

ISTUNTOKAUSI 2016–2017

Istunnot 1. ja 2. maaliskuuta 2017

Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu virallisessa lehdessä EUVL C 419, 7.12.2017.

Istunto 13. maaliskuuta 2017

Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu virallisessa lehdessä EUVL C 430, 14.12.2017.

ISTUNTOKAUSI 2017–2018

Istunnot 14.–16. maaliskuuta 2017

Tämän istunnon pöytäkirja on julkaistu virallisessa lehdessä EUVL C 430, 14.12.2017.

HYVÄKSYTYT TEKSTIT

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti

Torstai 2. maaliskuuta 2017

| 25.7.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 263/2 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 263/2

---

P8_TA(2017)0060

Velvoitteet viisumien vastavuoroisuuden alalla

Euroopan parlamentin päätöslauselma 2. maaliskuuta 2017 asetuksen (EY) N:o 539/2001 1 artiklan 4 kohdan mukaisista velvoitteista viisumien vastavuoroisuuden alalla (2016/2986(RSP))

(2018/C 263/01)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 539/2001 (1) ja erityisesti sen 1 artiklan 4 kohdan (vastavuoroisuusmekanismi), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 539/2001 (1) ja erityisesti sen 1 artiklan 4 kohdan (vastavuoroisuusmekanismi),

| — | ottaa huomioon 12. huhtikuuta 2016 annetun komission tiedonannon ”Tilannekatsaus viisumikohtelun vastavuoroisuuden toteutumatta jäämisestä tiettyjen kolmansien maiden kanssa ja mahdolliset ratkaisut” (COM(2016)0221), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. huhtikuuta 2016 annetun komission tiedonannon ”Tilannekatsaus viisumikohtelun vastavuoroisuuden toteutumatta jäämisestä tiettyjen kolmansien maiden kanssa ja mahdolliset ratkaisut” (COM(2016)0221),

| — | ottaa huomioon 13. heinäkuuta 2016 annetun komission tiedonannon ”Tilannekatsaus viisumikohtelun vastavuoroisuuden toteutumatta jäämisestä tiettyjen kolmansien maiden kanssa ja mahdolliset ratkaisut (12. huhtikuuta annetun tiedonannon seuranta)” (COM(2016)0481), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. heinäkuuta 2016 annetun komission tiedonannon ”Tilannekatsaus viisumikohtelun vastavuoroisuuden toteutumatta jäämisestä tiettyjen kolmansien maiden kanssa ja mahdolliset ratkaisut (12. huhtikuuta annetun tiedonannon seuranta)” (COM(2016)0481),

| — | ottaa huomioon 21. joulukuuta 2016 annetun komission tiedonannon ”Tilannekatsaus viisumikohtelun vastavuoroisuuden toteutumatta jäämisestä tiettyjen kolmansien maiden kanssa ja mahdolliset ratkaisut (12. huhtikuuta annetun tiedonannon seuranta)” (COM(2016)0816), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. joulukuuta 2016 annetun komission tiedonannon ”Tilannekatsaus viisumikohtelun vastavuoroisuuden toteutumatta jäämisestä tiettyjen kolmansien maiden kanssa ja mahdolliset ratkaisut (12. huhtikuuta annetun tiedonannon seuranta)” (COM(2016)0816),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 17 artiklan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 80, 265 ja 290 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 17 artiklan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 80, 265 ja 290 artiklan,

| — | ottaa huomioon Strasbourgissa 14. joulukuuta 2016 käydyn keskustelun velvoitteista viisumien vastavuoroisuuden alalla, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Strasbourgissa 14. joulukuuta 2016 käydyn keskustelun velvoitteista viisumien vastavuoroisuuden alalla,

| — | ottaa huomioon kysymyksen komissiolle asetuksen (EY) N:o 539/2001 1 artiklan 4 kohdan mukaisista velvoitteista viisumien vastavuoroisuuden alalla (O-000142/2016 – B8-1820/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kysymyksen komissiolle asetuksen (EY) N:o 539/2001 1 artiklan 4 kohdan mukaisista velvoitteista viisumien vastavuoroisuuden alalla (O-000142/2016 – B8-1820/2016),

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan päätöslauselmaesityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan päätöslauselmaesityksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 128 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 128 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 2 kohdan,

| A. | toteaa, että yhtenä EU:n viisumipolitiikan johtavista kriteereistä viisumien vastavuoroisuuden ymmärretään yleensä tarkoittavan sitä, että kun EU:n kansalaiset matkustavat kolmanteen maahan, heihin sovelletaan samoja ehtoja kuin kyseisen kolmannen maan kansalaisiin, kun he matkustavat EU:hun; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että yhtenä EU:n viisumipolitiikan johtavista kriteereistä viisumien vastavuoroisuuden ymmärretään yleensä tarkoittavan sitä, että kun EU:n kansalaiset matkustavat kolmanteen maahan, heihin sovelletaan samoja ehtoja kuin kyseisen kolmannen maan kansalaisiin, kun he matkustavat EU:hun;

| B. | toteaa, että viisumien vastavuoroisuutta koskevalla mekanismilla pyritään viisumien vastavuoroisuuden toteutumiseen; toteaa, että EU:n viisumipolitiikan mukaisesti yksittäiset jäsenvaltiot eivät saa asettaa viisumivaatimusta sellaisen kolmannen maan kansalaisille, joka on mainittu asetuksen (EY) N:o 539/2001 liitteessä II (niiden kolmansien maiden luettelo, joiden kansalaiset on vapautettu viisumipakosta heidän oleskellessaan lyhyen ajan jäsenvaltioissa); |
| --- | --- |

B.

toteaa, että viisumien vastavuoroisuutta koskevalla mekanismilla pyritään viisumien vastavuoroisuuden toteutumiseen; toteaa, että EU:n viisumipolitiikan mukaisesti yksittäiset jäsenvaltiot eivät saa asettaa viisumivaatimusta sellaisen kolmannen maan kansalaisille, joka on mainittu asetuksen (EY) N:o 539/2001 liitteessä II (niiden kolmansien maiden luettelo, joiden kansalaiset on vapautettu viisumipakosta heidän oleskellessaan lyhyen ajan jäsenvaltioissa);

| C. | toteaa, että vastavuoroisuusmekanismia tarkistettiin vuonna 2013 parlamentin ollessa toisena lainsäätäjänä, koska sitä oli mukautettava Lissabonin sopimuksen voimaantulon sekä Euroopan unionin tuomioistuimen toissijaisia oikeusperustoja koskevan oikeuskäytännön perusteella ja jotta se toimii unionin solidaarisuuden ilmauksena, jos jokin asetuksen (EY) N:o 539/2001 liitteessä II mainittu kolmas maa soveltaa viisumipakkoa vähintään yhden jäsenvaltion kansalaisiin (asetuksen (EU) N:o 1289/2013 johdanto-osan 1 kappale); |
| --- | --- |

C.

toteaa, että vastavuoroisuusmekanismia tarkistettiin vuonna 2013 parlamentin ollessa toisena lainsäätäjänä, koska sitä oli mukautettava Lissabonin sopimuksen voimaantulon sekä Euroopan unionin tuomioistuimen toissijaisia oikeusperustoja koskevan oikeuskäytännön perusteella ja jotta se toimii unionin solidaarisuuden ilmauksena, jos jokin asetuksen (EY) N:o 539/2001 liitteessä II mainittu kolmas maa soveltaa viisumipakkoa vähintään yhden jäsenvaltion kansalaisiin (asetuksen (EU) N:o 1289/2013 johdanto-osan 1 kappale);

| D. | toteaa, että vastavuoroisuusmekanismilla tarkoitetaan menettelyä, joka käynnistetään, kun viisumikohtelun vastavuoroisuus ei ole toteutunut, ja jolla pyritään tarkan aikataulun mukaisin toimin saamaan tällainen tilanne päättymään; toteaa, että vastavuoroisuusmekanismin perusajatuksena on tiukentaa asianomaista kolmatta maata koskevia toimia, mukaan lukien viime kädessä kyseisen kolmannen maan kaikkia kansalaisia koskeva viisumivapauden tilapäinen keskeyttäminen (vastavuoroisuusmekanismin toinen soveltamisvaihe); |
| --- | --- |

D.

toteaa, että vastavuoroisuusmekanismilla tarkoitetaan menettelyä, joka käynnistetään, kun viisumikohtelun vastavuoroisuus ei ole toteutunut, ja jolla pyritään tarkan aikataulun mukaisin toimin saamaan tällainen tilanne päättymään; toteaa, että vastavuoroisuusmekanismin perusajatuksena on tiukentaa asianomaista kolmatta maata koskevia toimia, mukaan lukien viime kädessä kyseisen kolmannen maan kaikkia kansalaisia koskeva viisumivapauden tilapäinen keskeyttäminen (vastavuoroisuusmekanismin toinen soveltamisvaihe);

| E. | toteaa, että ”jotta voidaan varmistaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asianmukainen osallistuminen vastavuoroisuusmekanismin toiseen soveltamisvaiheeseen ottaen huomioon erityinen poliittinen arkaluonteisuus, joka liittyy viisumivapauden keskeyttämiseen asetuksen (EY) N:o 539/2001 liitteessä II mainitun kolmannen maan kaikkien kansalaisten osalta sekä kyseisen keskeyttämisen horisontaaliset vaikutukset jäsenvaltioihin, Schengen-alueeseen kuuluviin maihin ja unioniin itseensä, erityisesti niiden ulkosuhteiden ja Schengen-alueen yleisen toimivuuden kannalta, komissiolle [siirrettiin] valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjen vastavuoroisuusmekanismin osien osalta”, mukaan lukien viisumivapauden keskeyttäminen kyseisen kolmannen maan kaikkien kansalaisten osalta; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että ”jotta voidaan varmistaa Euroopan parlamentin ja neuvoston asianmukainen osallistuminen vastavuoroisuusmekanismin toiseen soveltamisvaiheeseen ottaen huomioon erityinen poliittinen arkaluonteisuus, joka liittyy viisumivapauden keskeyttämiseen asetuksen (EY) N:o 539/2001 liitteessä II mainitun kolmannen maan kaikkien kansalaisten osalta sekä kyseisen keskeyttämisen horisontaaliset vaikutukset jäsenvaltioihin, Schengen-alueeseen kuuluviin maihin ja unioniin itseensä, erityisesti niiden ulkosuhteiden ja Schengen-alueen yleisen toimivuuden kannalta, komissiolle [siirrettiin] valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti tiettyjen vastavuoroisuusmekanismin osien osalta”, mukaan lukien viisumivapauden keskeyttäminen kyseisen kolmannen maan kaikkien kansalaisten osalta;

| F. | ottaa huomioon, että ”Euroopan parlamentti tai neuvosto voi päättää peruuttaa säädösvallan siirron” (SEUT-sopimuksen 290 artiklan 2 kohta a alakohta); |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että ”Euroopan parlamentti tai neuvosto voi päättää peruuttaa säädösvallan siirron” (SEUT-sopimuksen 290 artiklan 2 kohta a alakohta);

| G. | ottaa huomioon, että delegoitu säädös ”voi tulla voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei vastusta sitä lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävässä säädöksessä asetetun määräajan kuluessa” (SEUT-sopimuksen 290 artiklan 2 kohta b alakohta); |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että delegoitu säädös ”voi tulla voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei vastusta sitä lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävässä säädöksessä asetetun määräajan kuluessa” (SEUT-sopimuksen 290 artiklan 2 kohta b alakohta);

| H. | toteaa, että komissio esitti Euroopan unionin tuomioistuimessa kanteen vastaan delegoitujen säädösten antamista vastavuoroisuusmekanismin toisessa soveltamisvaiheessa, mutta tuomioistuin piti kuitenkin lainsäätäjän valintaa oikeana (asia C-88/14); |
| --- | --- |

H.

toteaa, että komissio esitti Euroopan unionin tuomioistuimessa kanteen vastaan delegoitujen säädösten antamista vastavuoroisuusmekanismin toisessa soveltamisvaiheessa, mutta tuomioistuin piti kuitenkin lainsäätäjän valintaa oikeana (asia C-88/14);

| I. | toteaa, että vastavuoroisuusmekanismi asettaa täten selvästi Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle velvoitteita ja vastuita vastavuoroisuusmekanismin eri soveltamisvaiheissa; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että vastavuoroisuusmekanismi asettaa täten selvästi Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle velvoitteita ja vastuita vastavuoroisuusmekanismin eri soveltamisvaiheissa;

| 1. | katsoo, että komissiolla on oikeudellinen velvoite antaa delegoitu säädös – ja keskeyttää tilapäisesti viisumivapauden soveltaminen niiden kolmansien maiden kansalaisiin, jotka eivät ole poistaneet tiettyjen jäsenvaltioiden kansalaisten viisumipakkoa 24 kuukauden kuluessa asiaa koskevien ilmoitusten julkaisemispäivästä, joka umpeutui 12. huhtikuuta 2016; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa SEUT-sopimuksen 265 artiklan nojalla komissiota antamaan vaaditun delegoidun säädöksen viimeistään kahden kuukauden kuluessa tämän päätöslauselman antamisesta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle ja jäsenvaltioiden parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EYVL L 81, 21.3.2001, s. 1.

---

| 25.7.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 263/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 263/4

---

P8_TA(2017)0061

Vaihtoehdot lääkkeiden saatavuuden parantamiseksi

Euroopan parlamentin päätöslauselma 2. maaliskuuta 2017 EU:n vaihtoehdoista lääkkeiden saatavuuden parantamiseksi (2016/2057(INI))

(2018/C 263/02)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 6. helmikuuta 2013 vahvistamansa kannan ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden hintojen sääntelytoimenpiteiden avoimuudesta ja kyseisten lääkkeiden sisällyttämisestä yleisen sairausvakuutuksen korvausjärjestelmien piiriin (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. helmikuuta 2013 vahvistamansa kannan ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden hintojen sääntelytoimenpiteiden avoimuudesta ja kyseisten lääkkeiden sisällyttämisestä yleisen sairausvakuutuksen korvausjärjestelmien piiriin (1),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 168 artiklan, jossa määrätään, että kaikkien unionin politiikkojen ja toimintojen määrittelyssä ja toteuttamisessa olisi varmistettava ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 168 artiklan, jossa määrätään, että kaikkien unionin politiikkojen ja toimintojen määrittelyssä ja toteuttamisessa olisi varmistettava ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu,

| — | ottaa huomioon komission kertomuksen tiettyjen keskeisten lääkkeiden Euroopan unionin markkinoille kulkeutumisen estämisestä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 953/2003 REFIT-arvioinnista (SWD(2016)0125), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission kertomuksen tiettyjen keskeisten lääkkeiden Euroopan unionin markkinoille kulkeutumisen estämisestä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 953/2003 REFIT-arvioinnista (SWD(2016)0125),

| — | ottaa huomioon direktiivin 2001/83/EY 81 artiklassa säädetyt lääkkeiden toimittamisen asianmukaisuutta ja jatkuvuutta koskevat velvoitteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon direktiivin 2001/83/EY 81 artiklassa säädetyt lääkkeiden toimittamisen asianmukaisuutta ja jatkuvuutta koskevat velvoitteet,

| — | ottaa huomioon komission alustavan vaikutustenarvioinnin (2) EU:n yhteistyön vahvistamisesta terveydenhuollon menetelmien arvioinnin alalla, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission alustavan vaikutustenarvioinnin (2) EU:n yhteistyön vahvistamisesta terveydenhuollon menetelmien arvioinnin alalla,

| — | ottaa huomioon terveydenhuollon menetelmien arviointiverkoston 29. lokakuuta 2014 hyväksymän strategian terveydenhuollon menetelmien arviointia koskevasta EU:n yhteistyöstä (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon terveydenhuollon menetelmien arviointiverkoston 29. lokakuuta 2014 hyväksymän strategian terveydenhuollon menetelmien arviointia koskevasta EU:n yhteistyöstä (3),

| — | ottaa huomioon Euroopan lääkealan toimialakohtaista komission tutkimusta koskevan loppuraportin (SEC(2009)0952), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan lääkealan toimialakohtaista komission tutkimusta koskevan loppuraportin (SEC(2009)0952),

| — | ottaa huomioon vuonna 2013 julkaistun komission raportin terveyseroista EU:ssa ”Health inequalities in the EU – Final report of a consortium. Consortium lead: Sir Michael Marmot” (4), jossa todetaan, että terveydenhuoltojärjestelmillä on merkittävä rooli köyhyysriskin vähentämisessä tai ne voivat auttaa vähentämään köyhyyttä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2013 julkaistun komission raportin terveyseroista EU:ssa ”Health inequalities in the EU – Final report of a consortium. Consortium lead: Sir Michael Marmot” (4), jossa todetaan, että terveydenhuoltojärjestelmillä on merkittävä rooli köyhyysriskin vähentämisessä tai ne voivat auttaa vähentämään köyhyyttä,

| — | ottaa huomioon neuvoston 1. joulukuuta 2014 hyväksymät päätelmät innovoinnista potilaiden hyväksi (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 1. joulukuuta 2014 hyväksymät päätelmät innovoinnista potilaiden hyväksi (5),

| — | ottaa huomioon työllisyyden, sosiaalipolitiikan, terveyden ja kuluttaja-asioiden neuvoston 18. huhtikuuta 2016 pidetyn terveyttä käsitelleen epävirallisen kokouksen päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden, sosiaalipolitiikan, terveyden ja kuluttaja-asioiden neuvoston 18. huhtikuuta 2016 pidetyn terveyttä käsitelleen epävirallisen kokouksen päätelmät,

| — | ottaa huomioon lääkealan patenttisopimusten valvontaa koskevan komission kuudennen raportin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon lääkealan patenttisopimusten valvontaa koskevan komission kuudennen raportin,

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”Turvallisia, innovatiivisia ja kaikkien saatavilla olevia lääkkeitä: uudistettu visio lääkealalle” (COM(2008)0666), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Turvallisia, innovatiivisia ja kaikkien saatavilla olevia lääkkeitä: uudistettu visio lääkealalle” (COM(2008)0666),

| — | ottaa huomioon yhteisöjen tuomioistuimen 14. helmikuuta 1978 asiassa 27/76 antaman tuomion 249 ja 250 kohdan, jotka koskevat liiallisia hintoja, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisöjen tuomioistuimen 14. helmikuuta 1978 asiassa 27/76 antaman tuomion 249 ja 250 kohdan, jotka koskevat liiallisia hintoja,

| — | ottaa huomioon neuvoston 17. kesäkuuta 2016 hyväksymät päätelmät lääkealan järjestelmien tasapainon vahvistamisesta Euroopan unionissa ja sen jäsenvaltioissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 17. kesäkuuta 2016 hyväksymät päätelmät lääkealan järjestelmien tasapainon vahvistamisesta Euroopan unionissa ja sen jäsenvaltioissa,

| — | ottaa huomioon valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista ja päätöksen N:o 2119/98/EY kumoamisesta 22. lokakuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1082/2013/EU (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon valtioiden rajat ylittävistä vakavista terveysuhkista ja päätöksen N:o 2119/98/EY kumoamisesta 22. lokakuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1082/2013/EU (6),

| — | ottaa huomioon lääkkeiden saatavuutta käsittelevän Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerin korkean tason paneelin syyskuussa 2016 julkaistun raportin innovoinnin ja terveydenhuollon menetelmien saatavuudesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon lääkkeiden saatavuutta käsittelevän Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerin korkean tason paneelin syyskuussa 2016 julkaistun raportin innovoinnin ja terveydenhuollon menetelmien saatavuudesta,

| — | ottaa huomioon neuvoston 10. toukokuuta 2006 antamat päätelmät Euroopan unionin terveysjärjestelmien yhteisistä arvoista ja periaatteista sekä 6. huhtikuuta 2011 ja 10. joulukuuta 2013 annetut työllisyyden, sosiaalipolitiikan, terveyden ja kuluttaja-asioiden neuvoston päätelmät nykyaikaisia, tarpeita vastaavia ja kestäviä terveydenhuoltojärjestelmiä koskevasta pohdintaprosessista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 10. toukokuuta 2006 antamat päätelmät Euroopan unionin terveysjärjestelmien yhteisistä arvoista ja periaatteista sekä 6. huhtikuuta 2011 ja 10. joulukuuta 2013 annetut työllisyyden, sosiaalipolitiikan, terveyden ja kuluttaja-asioiden neuvoston päätelmät nykyaikaisia, tarpeita vastaavia ja kestäviä terveydenhuoltojärjestelmiä koskevasta pohdintaprosessista,

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”Tehokkaat, helposti saavutettavat ja sopeutumiskykyiset terveydenhuoltojärjestelmät” (COM(2014)0215), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Tehokkaat, helposti saavutettavat ja sopeutumiskykyiset terveydenhuoltojärjestelmät” (COM(2014)0215),

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin talous- ja tiedeasioiden politiikkayksikön vuonna 2015 julkaiseman tutkimuksen lääkkeiden terapeuttisen lisäarvon arvioinnin yhdenmukaistamisesta EU:ssa ”Towards Harmonised EU Assessment of Added therapeutic Value of Medicines” (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin talous- ja tiedeasioiden politiikkayksikön vuonna 2015 julkaiseman tutkimuksen lääkkeiden terapeuttisen lisäarvon arvioinnin yhdenmukaistamisesta EU:ssa ”Towards Harmonised EU Assessment of Added therapeutic Value of Medicines” (7),

| — | ottaa huomioon Maailman terveysjärjestön raportin ”WHO Expert Committee on the Selection of Essential Drugs, 17-21 October 1977 – WHO Technical Report Series, No. 615”, 7. joulukuuta 2001 annetun WHO:n sihteeristön raportin ”WHO medicines strategy: Revised procedure for updating WHO’s Model List of Essential Drugs” (EB109/8)”, maaliskuussa 2015 annetun WHO:n raportin ”Access to new medicines in Europe” ja 28. kesäkuuta 2013 annetun WHO:n raportin ”Priority Medicines for Europe and the World”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Maailman terveysjärjestön raportin ”WHO Expert Committee on the Selection of Essential Drugs, 17-21 October 1977 – WHO Technical Report Series, No. 615”, 7. joulukuuta 2001 annetun WHO:n sihteeristön raportin ”WHO medicines strategy: Revised procedure for updating WHO’s Model List of Essential Drugs” (EB109/8)”, maaliskuussa 2015 annetun WHO:n raportin ”Access to new medicines in Europe” ja 28. kesäkuuta 2013 annetun WHO:n raportin ”Priority Medicines for Europe and the World”,

| — | ottaa huomioon harvinaislääkkeistä annetun asetuksen (EY) N:o 141/2000, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon harvinaislääkkeistä annetun asetuksen (EY) N:o 141/2000,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 35 artiklan ja SEUT-sopimuksen 6 artiklan a alakohdan Euroopan kansalaisten oikeudesta terveyden suojeluun, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 35 artiklan ja SEUT-sopimuksen 6 artiklan a alakohdan Euroopan kansalaisten oikeudesta terveyden suojeluun,

| — | ottaa huomioon SEUT-sopimuksen 101 ja 102 artiklan kilpailusäännöistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon SEUT-sopimuksen 101 ja 102 artiklan kilpailusäännöistä,

| — | ottaa huomioon sopimusta teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista ja kansanterveyttä koskevan Dohan julistuksen (WTO/MIN(01/DEC/2) ja WTO:n 1. syyskuuta 2003 tekemän päätöksen Dohan julistuksen 6 artiklan täytäntöönpanosta (WTO/L/540), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sopimusta teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista ja kansanterveyttä koskevan Dohan julistuksen (WTO/MIN(01/DEC/2) ja WTO:n 1. syyskuuta 2003 tekemän päätöksen Dohan julistuksen 6 artiklan täytäntöönpanosta (WTO/L/540),

| — | ottaa huomioon kansanterveysongelmista kärsiviin maihin vietävien lääkkeiden valmistusta koskevien patenttien pakkolisensoinnista annetun asetuksen (EY) N:o 816/2006, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansanterveysongelmista kärsiviin maihin vietävien lääkkeiden valmistusta koskevien patenttien pakkolisensoinnista annetun asetuksen (EY) N:o 816/2006,

| — | ottaa huomioon komission 10. huhtikuuta 2014 hyväksymän yhteishankintaa koskevan sopimuksen (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 10. huhtikuuta 2014 hyväksymän yhteishankintaa koskevan sopimuksen (8),

| — | ottaa huomioon Nairobissa vuonna 1985 pidetyn, lääkkeiden järkevää käyttöä käsitelleen konferenssin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Nairobissa vuonna 1985 pidetyn, lääkkeiden järkevää käyttöä käsitelleen konferenssin,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön (A8-0035/2016) asetuksen (EY) N:o 726/2004 tarkistamisesta ja parlamentin 10. maaliskuuta 2016 hyväksymät tarkistukset (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön (A8-0035/2016) asetuksen (EY) N:o 726/2004 tarkistamisesta ja parlamentin 10. maaliskuuta 2016 hyväksymät tarkistukset (9),

| — | ottaa huomioon 16. syyskuuta 2015 antamansa päätöslauselman komission työohjelmasta 2016 (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. syyskuuta 2015 antamansa päätöslauselman komission työohjelmasta 2016 (10),

| — | ottaa huomioon 11. syyskuuta 2012 antamansa päätöslauselman vapaaehtoisista ja maksuttomista kudosten ja solujen luovutuksista (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. syyskuuta 2012 antamansa päätöslauselman vapaaehtoisista ja maksuttomista kudosten ja solujen luovutuksista (11),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön ja kehitysvaliokunnan, oikeudellisten asioiden valiokunnan ja vetoomusvaliokunnan lausunnot (A8-0040/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön ja kehitysvaliokunnan, oikeudellisten asioiden valiokunnan ja vetoomusvaliokunnan lausunnot (A8-0040/2017),

| A. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustetaan kansalaisten perusoikeus terveyteen ja sairaanhoitoon (12); |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin perusoikeuskirjassa tunnustetaan kansalaisten perusoikeus terveyteen ja sairaanhoitoon (12);

| B. | ottaa huomioon, että julkiset terveydenhuoltojärjestelmät ovat erittäin tärkeitä terveydenhuollon yleisen saatavuuden takaamiseksi, ja toteaa, että tämä on Euroopan kansalaisten perusoikeus; ottaa huomioon, että EU:n terveydenhuoltojärjestelmät kohtaavat haasteita, joista voidaan mainita muun muassa väestön ikääntyminen, kroonisten sairauksien lisääntyvä taakka, kalliiden uusien teknologioiden kehittäminen, korkeat ja kasvavat lääkemenot sekä talouskriisin vaikutukset terveydenhuoltomenoihin; ottaa huomioon, että vuonna 2014 lääkealan menot muodostivat 17,1 prosenttia terveydenhuollon kokonaismenoista ja 1,41 prosenttia bruttokansantuotteesta (BKT) EU:ssa; toteaa, että nämä haasteet edellyttävät eurooppalaista yhteistyötä ja uusia poliittisia toimia sekä EU:n että kansallisella tasolla; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että julkiset terveydenhuoltojärjestelmät ovat erittäin tärkeitä terveydenhuollon yleisen saatavuuden takaamiseksi, ja toteaa, että tämä on Euroopan kansalaisten perusoikeus; ottaa huomioon, että EU:n terveydenhuoltojärjestelmät kohtaavat haasteita, joista voidaan mainita muun muassa väestön ikääntyminen, kroonisten sairauksien lisääntyvä taakka, kalliiden uusien teknologioiden kehittäminen, korkeat ja kasvavat lääkemenot sekä talouskriisin vaikutukset terveydenhuoltomenoihin; ottaa huomioon, että vuonna 2014 lääkealan menot muodostivat 17,1 prosenttia terveydenhuollon kokonaismenoista ja 1,41 prosenttia bruttokansantuotteesta (BKT) EU:ssa; toteaa, että nämä haasteet edellyttävät eurooppalaista yhteistyötä ja uusia poliittisia toimia sekä EU:n että kansallisella tasolla;

| C. | ottaa huomioon, että lääkkeet ovat pikemminkin yksi terveydenhuollon peruspilareista kuin pelkkää kauppatavaraa, ja toteaa, että olennaislääkkeiden riittämätön saatavuus ja innovatiivisten lääkkeiden korkeat hinnat muodostavat vakavan uhan kansallisten terveydenhuoltojärjestelmien kestävyydelle; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että lääkkeet ovat pikemminkin yksi terveydenhuollon peruspilareista kuin pelkkää kauppatavaraa, ja toteaa, että olennaislääkkeiden riittämätön saatavuus ja innovatiivisten lääkkeiden korkeat hinnat muodostavat vakavan uhan kansallisten terveydenhuoltojärjestelmien kestävyydelle;

| D. | katsoo, että potilaiden olisi saatava valitsemaansa ja haluamaansa terveydenhuoltoa ja hoitovaihtoehtoja, myös täydentäviä ja vaihtoehtoisia hoitomuotoja ja lääkkeitä; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että potilaiden olisi saatava valitsemaansa ja haluamaansa terveydenhuoltoa ja hoitovaihtoehtoja, myös täydentäviä ja vaihtoehtoisia hoitomuotoja ja lääkkeitä;

| E. | ottaa huomioon, että olennaislääkkeiden saatavuuden varmistaminen potilaille on yksi EU:n ja WHO:n keskeisistä tavoitteista ja YK:n kestävän kehityksen tavoite nro 3; ottaa huomioon, että lääkkeiden maailmanlaajuinen saatavuus riippuu niiden oikea-aikaisesta saatavuudesta ja niiden kohtuuhintaisuudesta kaikkien kannalta ilman maantieteellistä syrjintää; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että olennaislääkkeiden saatavuuden varmistaminen potilaille on yksi EU:n ja WHO:n keskeisistä tavoitteista ja YK:n kestävän kehityksen tavoite nro 3; ottaa huomioon, että lääkkeiden maailmanlaajuinen saatavuus riippuu niiden oikea-aikaisesta saatavuudesta ja niiden kohtuuhintaisuudesta kaikkien kannalta ilman maantieteellistä syrjintää;

| F. | toteaa, että kilpailu on tärkeä tekijä lääkemarkkinoiden kokonaistasapainossa ja sillä voidaan alentaa kustannuksia, vähentää lääkemenoja ja parantaa potilaiden mahdollisuuksia saada oikeaan aikaan kohtuuhintaisia lääkkeitä, joiden tutkimuksessa ja kehittämisessä otetaan huomioon entistä korkeammat laatuvaatimukset; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että kilpailu on tärkeä tekijä lääkemarkkinoiden kokonaistasapainossa ja sillä voidaan alentaa kustannuksia, vähentää lääkemenoja ja parantaa potilaiden mahdollisuuksia saada oikeaan aikaan kohtuuhintaisia lääkkeitä, joiden tutkimuksessa ja kehittämisessä otetaan huomioon entistä korkeammat laatuvaatimukset;

| G. | ottaa huomioon, että rinnakkaisvalmisteiden tulo markkinoille on merkittävä mekanismi kilpailun lisäämiseksi, hintojen alentamiseksi ja terveydenhuoltojärjestelmien kestävyyden varmistamiseksi; katsoo, että rinnakkaisvalmisteiden markkinoille tuloa ei saisi viivyttää eikä kilpailua saisi häiritä; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että rinnakkaisvalmisteiden tulo markkinoille on merkittävä mekanismi kilpailun lisäämiseksi, hintojen alentamiseksi ja terveydenhuoltojärjestelmien kestävyyden varmistamiseksi; katsoo, että rinnakkaisvalmisteiden markkinoille tuloa ei saisi viivyttää eikä kilpailua saisi häiritä;

| H. | ottaa huomioon, että terveet ja kilpailukykyiset lääkemarkkinat hyötyvät kilpailulainsäädännön tiukasta valvonnasta; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että terveet ja kilpailukykyiset lääkemarkkinat hyötyvät kilpailulainsäädännön tiukasta valvonnasta;

| I. | ottaa huomioon, että monissa tapauksissa uusien lääkkeiden hinnat ovat nousseet muutaman viimeksi kuluneen vuosikymmenen aikana siinä määrin, että monilla Euroopan kansalaisilla ei ole niihin varaa ja ne uhkaavat kansallisten terveydenhuoltojärjestelmien kestävyyttä; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että monissa tapauksissa uusien lääkkeiden hinnat ovat nousseet muutaman viimeksi kuluneen vuosikymmenen aikana siinä määrin, että monilla Euroopan kansalaisilla ei ole niihin varaa ja ne uhkaavat kansallisten terveydenhuoltojärjestelmien kestävyyttä;

| J. | ottaa huomioon, että korkeiden hintojen ja riittämättömien varojen lisäksi lääkkeiden saatavuuden muita esteitä ovat muun muassa pula olennaisista ja muista lääkkeistä, kliinisten tarpeiden ja tutkimuksen heikko yhteys, terveydenhuollon huono saatavuus ja puutteellinen pääsy terveydenhuollon ammattilaisten vastaanotolle, perusteettomat hallintomenettelyt, viipeet myyntiluvan saamisen ja hinnoittelu- ja korvauspäätösten välillä, tuotteiden saatavuuteen liittyvät ongelmat, patenttisäännöt ja budjettirajoitukset; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että korkeiden hintojen ja riittämättömien varojen lisäksi lääkkeiden saatavuuden muita esteitä ovat muun muassa pula olennaisista ja muista lääkkeistä, kliinisten tarpeiden ja tutkimuksen heikko yhteys, terveydenhuollon huono saatavuus ja puutteellinen pääsy terveydenhuollon ammattilaisten vastaanotolle, perusteettomat hallintomenettelyt, viipeet myyntiluvan saamisen ja hinnoittelu- ja korvauspäätösten välillä, tuotteiden saatavuuteen liittyvät ongelmat, patenttisäännöt ja budjettirajoitukset;

| K. | ottaa huomioon, että C-hepatiitin kaltaisia sairauksia voidaan menestyksekkäästi torjua varhaisen diagnoosin sekä uusia ja vanhoja lääkkeitä yhdistävän hoidon avulla ja että näin voidaan pelastaa miljoonia ihmisiä koko EU:ssa; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että C-hepatiitin kaltaisia sairauksia voidaan menestyksekkäästi torjua varhaisen diagnoosin sekä uusia ja vanhoja lääkkeitä yhdistävän hoidon avulla ja että näin voidaan pelastaa miljoonia ihmisiä koko EU:ssa;

| L. | ottaa huomioon, että syöpädiagnoosin saaneiden henkilöiden määrä kasvaa vuosittain ja syövän lisääntynyt ilmaantuvuus väestössä sekä uudet teknologisesti edistykselliset syöpälääkkeet ovat johtaneet tilanteeseen, jossa syövän kokonaiskustannukset kasvavat, mistä seuraa ennen näkemätön terveydenhuoltomäärärahojen tarve ja se, että monilla syöpäpotilailla ei ole varaa hoitoon, ja toteaa, että tästä seuraa vaara, että lääkkeiden kohtuuhintaisuus tai hinnoittelu muodostuu ratkaisevaksi tekijäksi potilaan syövän hoidossa; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että syöpädiagnoosin saaneiden henkilöiden määrä kasvaa vuosittain ja syövän lisääntynyt ilmaantuvuus väestössä sekä uudet teknologisesti edistykselliset syöpälääkkeet ovat johtaneet tilanteeseen, jossa syövän kokonaiskustannukset kasvavat, mistä seuraa ennen näkemätön terveydenhuoltomäärärahojen tarve ja se, että monilla syöpäpotilailla ei ole varaa hoitoon, ja toteaa, että tästä seuraa vaara, että lääkkeiden kohtuuhintaisuus tai hinnoittelu muodostuu ratkaisevaksi tekijäksi potilaan syövän hoidossa;

| M. | ottaa huomioon, että asetus (EY) N:o 1394/2007 pitkälle kehitetyssä terapiassa käytettävistä lääkkeistä annettiin, jotta voidaan edistää tämän alan innovaatioita EU:ssa ja samalla varmistaa turvallisuus, mutta tähän mennessä on kuitenkin hyväksytty vain kahdeksan pitkälle kehitettyä terapiaa; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että asetus (EY) N:o 1394/2007 pitkälle kehitetyssä terapiassa käytettävistä lääkkeistä annettiin, jotta voidaan edistää tämän alan innovaatioita EU:ssa ja samalla varmistaa turvallisuus, mutta tähän mennessä on kuitenkin hyväksytty vain kahdeksan pitkälle kehitettyä terapiaa;

| N. | ottaa huomioon, että EU on joutunut ottamaan käyttöön kannustimia edistääkseen tutkimusta harvinaisten sairauksien ja lastentautien kaltaisilla aloilla; ottaa huomioon, että harvinaisia sairauksia koskeva asetus muodostaa tärkeän kehyksen harvinaislääkkeitä koskevan tutkimuksen edistämiselle ja parantaa merkittävästi aiemmin vain yhden hoitovaihtoehdon varassa olleiden harvinaisten sairauksien hoitoa, mutta toteaa, että asetuksen täytäntöönpanoon liittyy kuitenkin huolenaiheita; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että EU on joutunut ottamaan käyttöön kannustimia edistääkseen tutkimusta harvinaisten sairauksien ja lastentautien kaltaisilla aloilla; ottaa huomioon, että harvinaisia sairauksia koskeva asetus muodostaa tärkeän kehyksen harvinaislääkkeitä koskevan tutkimuksen edistämiselle ja parantaa merkittävästi aiemmin vain yhden hoitovaihtoehdon varassa olleiden harvinaisten sairauksien hoitoa, mutta toteaa, että asetuksen täytäntöönpanoon liittyy kuitenkin huolenaiheita;

| O. | ottaa huomioon, että kuilu lisääntyvän mikrobilääkeresistenssin ja uusien mikrobilääkkeiden kehittämisen välillä kasvaa, ja panee merkille, että lääkkeille resistentit sairaudet voivat aiheuttaa vuosittain 10 miljoonaa kuolemantapausta maailmassa vuoteen 2050 mennessä; ottaa huomioon, että EU:ssa kuolee vuosittain vähintään 25 000 ihmistä resistenttien bakteerien aiheuttamiin tulehduksiin, mikä aiheuttaa vuosittain 1,5 miljardin euron kulut, mutta viimeisten 40 vuoden aikana on kehitetty vain yksi uusi antibioottiluokka; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että kuilu lisääntyvän mikrobilääkeresistenssin ja uusien mikrobilääkkeiden kehittämisen välillä kasvaa, ja panee merkille, että lääkkeille resistentit sairaudet voivat aiheuttaa vuosittain 10 miljoonaa kuolemantapausta maailmassa vuoteen 2050 mennessä; ottaa huomioon, että EU:ssa kuolee vuosittain vähintään 25 000 ihmistä resistenttien bakteerien aiheuttamiin tulehduksiin, mikä aiheuttaa vuosittain 1,5 miljardin euron kulut, mutta viimeisten 40 vuoden aikana on kehitetty vain yksi uusi antibioottiluokka;

| P. | ottaa huomioon, että muutaman viimeksi kuluneen vuosikymmenen aikana on saavutettu merkittävää edistystä aikaisemmin parantumattomien sairauksien hoidossa ja että EU:ssa ei esimerkiksi enää kuole ihmisiä HI-virukseen/aidsiin; ottaa huomioon, että on kuitenkin vielä sairauksia, joita ei pystytä hoitamaan parhaalla mahdollisella tavalla (esimerkiksi syöpä, johon kuolee EU:ssa vuosittain lähes 1,3 miljoonaa ihmistä); |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että muutaman viimeksi kuluneen vuosikymmenen aikana on saavutettu merkittävää edistystä aikaisemmin parantumattomien sairauksien hoidossa ja että EU:ssa ei esimerkiksi enää kuole ihmisiä HI-virukseen/aidsiin; ottaa huomioon, että on kuitenkin vielä sairauksia, joita ei pystytä hoitamaan parhaalla mahdollisella tavalla (esimerkiksi syöpä, johon kuolee EU:ssa vuosittain lähes 1,3 miljoonaa ihmistä);

| Q. | ottaa huomioon, että kohtuuhintaiset ja asianmukaiset diagnostiset testit ja rokotteet ovat yhtä tärkeitä kuin turvallisten, tehokkaiden ja kohtuuhintaisten lääkkeiden saatavuus; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että kohtuuhintaiset ja asianmukaiset diagnostiset testit ja rokotteet ovat yhtä tärkeitä kuin turvallisten, tehokkaiden ja kohtuuhintaisten lääkkeiden saatavuus;

| R. | ottaa huomioon, että pitkälle kehitetyssä terapiassa käytettävillä lääkkeillä voidaan mahdollisesti muuttaa monien sairaudentilojen hoitoa, erityisesti sellaisten tautien alalla, jolla perinteiset lähestymistavat eivät ole riittäviä, mutta että lupa on myönnetty tähän mennessä vain muutamalle pitkälle kehitetyssä terapiassa käytettävälle lääkkeelle; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että pitkälle kehitetyssä terapiassa käytettävillä lääkkeillä voidaan mahdollisesti muuttaa monien sairaudentilojen hoitoa, erityisesti sellaisten tautien alalla, jolla perinteiset lähestymistavat eivät ole riittäviä, mutta että lupa on myönnetty tähän mennessä vain muutamalle pitkälle kehitetyssä terapiassa käytettävälle lääkkeelle;

| S. | ottaa huomioon, että monissa jäsenvaltioissa ei ole saatavilla tiettyjä olennaislääkkeitä, mikä voi johtaa ongelmiin potilaiden hoidossa; ottaa huomioon, että puutetta lääkkeistä voi ilmetä joko lääkealan laittomien liiketoimintastrategioiden, kuten ”vastikkeellisen viivyttämisen”, vuoksi tai poliittisista taikka valmistusta, jakelua tai rinnakkaiskauppaa koskevista syistä; ottaa huomioon, että direktiivin 2001/83/EY 81 artiklassa säädetään toimenpiteistä, joilla estetään lääketoimitusten keskeytyminen niin kutsutulla julkisen palvelun velvoitteella, joka velvoittaa valmistajat ja jakelijat turvaamaan toimitukset kansallisille markkinoille; ottaa huomioon, että monissa tapauksissa julkisen palvelun velvoitetta ei sovelleta valmistajiin, jotka toimittavat lääkkeitä jakelijoille, kuten todettiin komission tilaamassa tutkimuksessa; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että monissa jäsenvaltioissa ei ole saatavilla tiettyjä olennaislääkkeitä, mikä voi johtaa ongelmiin potilaiden hoidossa; ottaa huomioon, että puutetta lääkkeistä voi ilmetä joko lääkealan laittomien liiketoimintastrategioiden, kuten ”vastikkeellisen viivyttämisen”, vuoksi tai poliittisista taikka valmistusta, jakelua tai rinnakkaiskauppaa koskevista syistä; ottaa huomioon, että direktiivin 2001/83/EY 81 artiklassa säädetään toimenpiteistä, joilla estetään lääketoimitusten keskeytyminen niin kutsutulla julkisen palvelun velvoitteella, joka velvoittaa valmistajat ja jakelijat turvaamaan toimitukset kansallisille markkinoille; ottaa huomioon, että monissa tapauksissa julkisen palvelun velvoitetta ei sovelleta valmistajiin, jotka toimittavat lääkkeitä jakelijoille, kuten todettiin komission tilaamassa tutkimuksessa;

| T. | ottaa huomioon, että vakaat ja ennakoitavat immateriaalioikeus- ja sääntelykehykset sekä niiden asianmukainen ja oikea-aikainen täytäntöönpano ovat olennaisia innovaatiolle suotuisan ympäristön luomiseksi ja potilaiden pääsyn tukemiseksi innovatiiviseen ja tehokkaaseen hoitoon; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että vakaat ja ennakoitavat immateriaalioikeus- ja sääntelykehykset sekä niiden asianmukainen ja oikea-aikainen täytäntöönpano ovat olennaisia innovaatiolle suotuisan ympäristön luomiseksi ja potilaiden pääsyn tukemiseksi innovatiiviseen ja tehokkaaseen hoitoon;

| U. | ottaa huomioon, että immateriaalioikeuksien tavoitteena on hyödyttää yhteiskuntaa ja edistää innovointia ja että niiden väärinkäyttö herättää huolta; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että immateriaalioikeuksien tavoitteena on hyödyttää yhteiskuntaa ja edistää innovointia ja että niiden väärinkäyttö herättää huolta;

| V. | ottaa huomioon, että WTO:n sopimuksessa teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista (TRIPS-sopimus) on vuodesta 1995 lähtien määrätty patentteja koskevasta joustosta, kuten pakkolisensoinnista; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että WTO:n sopimuksessa teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista (TRIPS-sopimus) on vuodesta 1995 lähtien määrätty patentteja koskevasta joustosta, kuten pakkolisensoinnista;

| W. | ottaa huomioon, että Euroopan lääkeviraston vuonna 2014 käynnistämä joustavaa luvanantoa (”adaptive pathways”) koskeva pilottihanke, jota sovelletaan ensi sijassa hoitoihin tärkeiden täyttämättömien lääketieteellisten tarpeiden aloilla, on herättänyt voimakasta keskustelua riski-hyötysuhteesta, kun markkinoille päästetään innovatiivisia lääkkeitä, joista ei vielä ole paljon kliinistä tietoa; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että Euroopan lääkeviraston vuonna 2014 käynnistämä joustavaa luvanantoa (”adaptive pathways”) koskeva pilottihanke, jota sovelletaan ensi sijassa hoitoihin tärkeiden täyttämättömien lääketieteellisten tarpeiden aloilla, on herättänyt voimakasta keskustelua riski-hyötysuhteesta, kun markkinoille päästetään innovatiivisia lääkkeitä, joista ei vielä ole paljon kliinistä tietoa;

| X. | toteaa, että immateriaalioikeuksien suojelu on olennaisen tärkeää lääkkeiden saatavuuden kannalta ja että on määriteltävä mekanismit, joiden avulla voidaan helpottaa lääkeväärennösten torjumista; |
| --- | --- |

X.

toteaa, että immateriaalioikeuksien suojelu on olennaisen tärkeää lääkkeiden saatavuuden kannalta ja että on määriteltävä mekanismit, joiden avulla voidaan helpottaa lääkeväärennösten torjumista;

| Y. | toteaa, että joitain vuosia sitten korkean tason eurooppalaisessa vuoropuhelussa (”G10” vuosina 2001–2002 ja ”lääkefoorumi” vuosina 2005–2008), joka kokosi yhteen terveydenhuoltoalan päättäjät ja tärkeimmät toimijat, päätettiin yhteisen strategisen vision kehittämisestä ja konkreettisten toimien toteuttamisesta lääkealan kilpailukyvyn parantamiseksi; |
| --- | --- |

Y.

toteaa, että joitain vuosia sitten korkean tason eurooppalaisessa vuoropuhelussa (”G10” vuosina 2001–2002 ja ”lääkefoorumi” vuosina 2005–2008), joka kokosi yhteen terveydenhuoltoalan päättäjät ja tärkeimmät toimijat, päätettiin yhteisen strategisen vision kehittämisestä ja konkreettisten toimien toteuttamisesta lääkealan kilpailukyvyn parantamiseksi;

| Z. | ottaa huomioon, että vain kolme prosenttia terveysalan määrärahoista kohdennetaan kansanterveysalan ehkäisy- ja edistämistoimiin; |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että vain kolme prosenttia terveysalan määrärahoista kohdennetaan kansanterveysalan ehkäisy- ja edistämistoimiin;

| AA. | ottaa huomioon, että lääkkeiden hinnoittelu ja korvaus kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan ja niistä säädetään kansallisella tasolla; ottaa huomioon, että EU antaa säädöksiä, jotka koskevat immateriaalioikeuksia, kliinisiä kokeita, myyntilupia, hinnoittelun avoimuutta, lääkevalvontaa ja kilpailua; ottaa huomioon, että kasvavat lääkemenot sekä neuvotteluvalmiuksissa ja hinnoittelua koskevissa tiedoissa lääkeyhtiöiden ja jäsenvaltioiden välillä havaitut erot edellyttävät eurooppalaisen yhteistyön jatkamista ja uusia poliittisia toimia sekä EU:n että kansallisella tasolla; ottaa huomioon, että lääkkeiden hinnat vahvistetaan yleensä lääketeollisuuden ja jäsenvaltioiden välisissä kahdenvälisissä ja luottamuksellisissa neuvotteluissa; |
| --- | --- |

AA.

ottaa huomioon, että lääkkeiden hinnoittelu ja korvaus kuuluvat jäsenvaltioiden toimivaltaan ja niistä säädetään kansallisella tasolla; ottaa huomioon, että EU antaa säädöksiä, jotka koskevat immateriaalioikeuksia, kliinisiä kokeita, myyntilupia, hinnoittelun avoimuutta, lääkevalvontaa ja kilpailua; ottaa huomioon, että kasvavat lääkemenot sekä neuvotteluvalmiuksissa ja hinnoittelua koskevissa tiedoissa lääkeyhtiöiden ja jäsenvaltioiden välillä havaitut erot edellyttävät eurooppalaisen yhteistyön jatkamista ja uusia poliittisia toimia sekä EU:n että kansallisella tasolla; ottaa huomioon, että lääkkeiden hinnat vahvistetaan yleensä lääketeollisuuden ja jäsenvaltioiden välisissä kahdenvälisissä ja luottamuksellisissa neuvotteluissa;

| AB. | ottaa huomioon, että useimmilla jäsenvaltioilla on omat terveydenhuollon menetelmien arviointivirastonsa omine kriteereineen; |
| --- | --- |

AB.

ottaa huomioon, että useimmilla jäsenvaltioilla on omat terveydenhuollon menetelmien arviointivirastonsa omine kriteereineen;

| AC. | ottaa huomioon, että SEUT-sopimuksen 168 artiklan mukaan Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat toteuttaa toimenpiteitä, joilla asetetaan lääkkeille korkeat laatu- ja turvallisuusvaatimukset, puuttuakseen yhteisiin turvallisuuskysymyksiin, ja että SEUT-sopimuksen 114 artiklan 3 kohdan mukaan terveyttä koskevat säädösehdotukset on perustettava suojelun korkeaan tasoon; |
| --- | --- |

AC.

ottaa huomioon, että SEUT-sopimuksen 168 artiklan mukaan Euroopan parlamentti ja neuvosto voivat toteuttaa toimenpiteitä, joilla asetetaan lääkkeille korkeat laatu- ja turvallisuusvaatimukset, puuttuakseen yhteisiin turvallisuuskysymyksiin, ja että SEUT-sopimuksen 114 artiklan 3 kohdan mukaan terveyttä koskevat säädösehdotukset on perustettava suojelun korkeaan tasoon;

Lääkemarkkinat

| 1. | jakaa neuvoston päätelmissä lääkealan järjestelmien tasapainon vahvistamisesta Euroopan unionissa vuonna 2016 ilmaistun huolen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | panee tyytyväisenä merkille 17. kesäkuuta 2016 annetut neuvoston päätelmät, joissa kehotetaan komissiota tekemään näyttöön perustuva analyysi immateriaalioikeuksien yleisestä vaikutuksesta innovointiin sekä lääkkeiden saatavuuteen – muun muassa toimitusten keskeytyksiin, lykättyihin tai toteuttamattomiin markkinoille saattamisiin – ja käyttömahdollisuuteen; |
| --- | --- |

2.

| 3. | toistaa, että oikeus terveyteen on sekä ihmisoikeuksien yleismaailmallisessa julistuksessa että taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevassa kansainvälisessä yleissopimuksessa tunnustettu ihmisoikeus ja että tämä oikeus koskee kaikkia jäsenvaltioita, kun otetaan huomioon, että ne ovat ratifioineet kansainväliset ihmisoikeussopimukset, joissa tunnustetaan oikeus terveyteen; huomauttaa, että tämän oikeuden takaamiseksi on varmistettava muun muassa lääkkeiden saatavuus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pitää arvokkaina kansalaisaloitteita, kuten Euroopan unionin perusoikeuskirjaan perustuvaa potilaiden oikeuksien eurooppalaista peruskirjaa ja vuosittain 18. huhtikuuta paikallisella ja kansallisella tasolla jäsenvaltioissa vietettävää potilaan oikeuksien eurooppalaista teemapäivää; kehottaa komissiota vakiinnuttamaan potilaan oikeuksien eurooppalaisen teemapäivän unionin tasolla; |
| --- | --- |

4.

| 5. | viittaa neuvoston epäviralliseen terveysministereiden kokoukseen, joka järjestettiin Milanossa 22. ja 23. syyskuuta 2014 Italian puheenjohtajakauden aikana ja jossa monet jäsenvaltiot sopivat tarpeesta ponnistella yhdessä parhaiden käytäntöjen vaihtamiseksi ja potilaiden nopeamman hoidonsaannin mahdollistamiseksi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pitää tarpeellisena kaikkien unionin toimintapolitiikkojen (yleinen kansaterveys, kehittäminen, tutkimus ja kauppa) yhdenmukaisuutta ja korostaa siksi, että lääkkeiden saatavuuden ongelmaa kehitysmaissa on tarkasteltava laajemmassa yhteydessä; |
| --- | --- |

6.

| 7. | korostaa sekä julkisten että yksityisten T&K-toimien merkitystä uusien hoitomuotojen löytämiseksi; korostaa, että tutkimuksen painopistealojen on katettava potilaiden terveyttä koskevat tarpeet, ja on samalla tietoinen siitä, että lääkeyhtiöt haluavat taloudellista tuottoa investoinneilleen; korostaa, että sääntelykehyksen on edistettävä sitä, että saavutetaan potilaiden ja yleisen edun kannalta paras mahdollinen lopputulos; |
| --- | --- |

7.

| 8. | korostaa, että T&K-toimintaan käytettävien julkisten varojen suuri määrä ei näy hinnoittelussa, koska julkista rahoitusta ei patentointi- ja lisensointioloissa voi jäljittää, mikä haittaa julkisten investointien kohtuullista tuottoa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kannustaa lisäämään avoimuutta T&K-toiminnan rahoituksessa ja kehottaa ilmoittamaan esimerkiksi julkisin varoin rahoitetun lääketutkimuksen ja markkinoinnin osuuden; |
| --- | --- |

9.

| 10. | painottaa eurooppalaisten tutkimushankkeiden ja pk-yritysten tehtävää lääkkeiden saatavuuden parantamisessa EU:n tasolla; korostaa tässä yhteydessä Horisontti 2020 -ohjelman merkitystä; |
| --- | --- |

10.

| 11. | muistuttaa, että EU:n lääketeollisuus on yksi unionin kilpailukykyisimmistä teollisuudenaloista; painottaa, että innovoinnin korkean laadun säilyttäminen on keskeinen keino, jonka avulla voidaan vastata potilaiden tarpeisiin ja parantaa kilpailukykyä; korostaa, että terveydenhuoltomenoja olisi pidettävä julkisena investointina ja että laadukkaat lääkkeet voivat parantaa kansanterveyttä ja antaa potilaille mahdollisuuden elää pidempään terveempinä; |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa, että Euroopan unionissa, joka kärsii teollisuuden alasajosta, lääkeala on yhä tärkeä teollisuuden tukipylväs ja työpaikkojen luoja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | katsoo, että unionin kansalaisten parlamentille esittämien vetoomusten kautta ilmaistut mielipiteet ovat olennaisen tärkeitä ja unionin lainsäätäjän olisi käsiteltävä niitä ensi tilassa; |
| --- | --- |

13.

| 14. | painottaa, että potilasjärjestöt olisi otettava paremmin mukaan yksityisten ja julkisten kliinisten tutkimusstrategioiden määrittämiseen sen varmistamiseksi, että niillä vastataan eurooppalaisten potilaiden tosiasiallisiin täyttämättömiin tarpeisiin; |
| --- | --- |

14.

| 15. | panee merkille, että innovatiivisten lääkkeiden nopea saatavuus on potilaiden edun mukaista, kun on kyse täyttämättömistä tarpeista; korostaa kuitenkin, että nopeutetut myyntilupamenettelyt eivät saisi muodostua normiksi vaan niitä olisi käytettävä ainoastaan tärkeiden täyttämättömien lääketieteellisten tarpeiden tapauksessa eivätkä kaupalliset näkökohdat saa olla niiden vaikuttimena; muistuttaa, että lääkkeiden tehon ja turvallisuuden arviointi edellyttää vankkoja kliinisiä kokeita ja perusteellista lääkevalvontaa; |
| --- | --- |

15.

| 16. | panee huolestuneena merkille, että viisi prosenttia sairaalahoitoa vaatineista tapauksista johtuu lääkkeiden haittavaikutuksista ja että haittavaikutukset ovat viidenneksi merkittävin kuolemantapausten aiheuttaja sairaaloissa; |
| --- | --- |

16.

| 17. | palauttaa mieleen Dohassa 14. marraskuuta 2001 annetun, TRIPS + -sopimusta ja kansanterveyttä koskevan julistuksen, jonka mukaan TRIPS + -sopimus on pantava täytäntöön ja sitä on tulkittava kansanterveydelle edullisella tavalla edistäen samanaikaisesti olemassa olevien lääkkeiden saatavuutta ja uusien lääkkeiden valmistamista; panee tässä yhteydessä merkille WTO:n TRIPS-neuvoston 6. marraskuuta 2015 tekemän päätöksen, jolla pidennettiin lääkkeiden patenttisuojaa koskevaa poikkeusta vähiten kehittyneissä maissa tammikuuhun 2033 asti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | korostaa suurta tarvetta parantaa kehitysmaiden omia valmiuksia tehdä lääketutkimusta, jotta poistetaan tutkimusvaje, ja valmistaa itse lääkkeitä edistämällä julkisen ja yksityisen sektorin yhteistä tuotekehitystä sekä avoimien tutkimus- ja tuotantokeskusten perustamista; |
| --- | --- |

18.

Kilpailu

| 19. | pitää valitettavina riita-asioita, joilla pyritään viivyttämään rinnakkaisvalmisteiden markkinoillepääsyä; panee merkille, että lääkealan kyselytutkimusta koskevan komission loppukertomuksen mukaan riita-asioiden määrä nelinkertaistui vuosina 2000–2007, lähes 60 prosenttia näistä tapauksista koski toisen sukupolven patentteja ja niiden ratkaiseminen kesti keskimäärin kaksi vuotta; |
| --- | --- |

19.

| 20. | korostaa, että sääntelyn parantaminen lisää kilpailukykyä; tunnustaa myös kilpailuoikeuden alan välineiden merkityksen ja tehokkuuden torjuttaessa kilpailunvastaista toimintaa, kuten patenttijärjestelmien ja lääkkeitä koskevan lupajärjestelmän väärinkäyttöä, jolla rikotaan SEUT-sopimuksen 101 ja/tai 102 artiklaa; |
| --- | --- |

20.

| 21. | toteaa, että biosimilaarit lääkkeet voivat lisätä kilpailua, alentaa hintoja ja tuottaa säästöjä terveydenhuoltojärjestelmille ja auttaa näin parantamaan potilaiden mahdollisuuksia saada lääkkeitä; korostaa, että biosimilaarien lääkkeiden lisäarvoa ja taloudellista vaikutusta terveydenhuoltojärjestelmien kestävyyteen olisi analysoitava, niiden markkinoille pääsyä ei saisi viivästyttää ja tarvittaessa olisi tutkittava menetelmiä, joilla edistetään niiden markkinoille saattamista; |
| --- | --- |

21.

| 22. | painottaa, että arvoon perustuvaa lääkkeiden hinnoittelua voidaan väärinkäyttää voittojen maksimointiin tähtäävässä taloudellisessa strategiassa, mikä johtaa kustannusrakenteeseen nähden kohtuuttomien hintojen vahvistamiseen ja on vastoin sosiaalisen hyvinvoinnin optimaalista jakautumista; |
| --- | --- |

22.

| 23. | toteaa, että lääkkeiden off label -käyttö voi hyödyttää potilaita silloin, kun hyväksyttyjä vaihtoehtoja ei ole saatavilla; panee huolestuneena merkille, että off label -käyttö altistaa potilaat suuremmille riskeille, sillä saatavilla ei ole käytön turvallisuuden ja tehokkuuden osoittavaa vankkaa tietopohjaa, käytölle ei anneta tietoista suostumusta ja haittavaikutusten seurantaan liittyy erityisiä vaikeuksia; korostaa, että tietyt väestöryhmät, kuten lapset ja ikääntyneet, ovat erityisen alttiita tälle käytännölle; |
| --- | --- |

23.

Hinnoittelu ja avoimuus

| 24. | palauttaa mieliin, että potilaat ovat heikoin lenkki lääkkeiden saatavuudessa ja että lääkkeiden saatavuuteen liittyvistä vaikeuksista ei saisi aiheutua potilaille kielteisiä vaikutuksia; |
| --- | --- |

24.

| 25. | panee merkille, että useimmat kansalliset ja alueelliset terveydenhuollon menetelmien arviointivirastot käyttävät jo nykyään useita kliinisiä, taloudellisia ja sosiaaliseen hyötyyn perustuvia kriteereitä arvioidessaan uusia lääkkeitä hinnoittelu- ja korvauspäätösten tukemiseksi; |
| --- | --- |

25.

| 26. | korostaa, että on tärkeää arvioida uusien lääkkeiden todellinen näyttöön perustuva terapeuttinen lisäarvo verrattuna parhaaseen saatavilla olevaan vaihtoehtoon; |
| --- | --- |

26.

| 27. | panee huolestuneena merkille, että innovatiivisten lääkkeiden lisäarvoa tukevat tiedot ovat usein niukkoja eivätkä riittävän vakuuttavia tukemaan vankkaa päätöksentekoa hinnoittelusta; |
| --- | --- |

27.

| 28. | korostaa, että terveydenhuollon menetelmien arvioinnin on oltava tärkeä ja tehokas väline, joka parantaa lääkkeiden saattavuutta, edistää kansallisten terveydenhuoltojärjestelmien kestävyyttä, luo kannustimia innovointiin ja tuo potilaille suurta terapeuttista lisäarvoa; toteaa lisäksi, että terveydenhuollon menetelmien yhteisen arvioinnin käyttöönotto EU:n tasolla estäisi arviointijärjestelmien pirstaleisuuden, päällekkäisen työn sekä varojen kohdentamisen vääristymisen EU:ssa; |
| --- | --- |

28.

| 29. | toteaa, että teknologiaa olisi arvioitava monialaisessa prosessissa, jossa terveysteknologian käyttöä koskevat lääketieteelliset, sosiaaliset, taloudelliset ja eettiset tiedot esitetään tiivistettynä järjestelmällisesti, riippumattomasti, objektiivisesti, laadukkaasti, toistettavasti ja avoimesti, jotta potilaslähtöisen terveyspolitiikan laatimisesta voidaan tiedottaa turvallisesti ja tehokkaasti ja saavuttaa mahdollisimman hyvä tehokkuuden taso; |
| --- | --- |

29.

| 30. | katsoo, että lääkkeen hinnan olisi katettava sen kehittämis- ja tuotantokustannukset ja hinnan olisi vastattava sen valtion taloudellista tilannetta, jossa lääke saatetaan markkinoille, ja oltava sen potilaille tuottaman terapeuttisen lisäarvon mukainen ja samalla olisi varmistettava lääkkeiden saatavuus potilaiden kannalta, kestävä terveydenhuolto ja innovoinnin palkitseminen; |
| --- | --- |

30.

| 31. | huomauttaa, että uuden lääkkeen hinta ei saisi olla niin korkea, että se muodostaa esteen lääkkeen kestävälle saatavuudelle EU:ssa, vaikka sen tuoma lisäarvo olisi suuri; |
| --- | --- |

31.

| 32. | katsoo, että lääkkeen todellinen terapeuttinen lisäarvo, sosiaalinen vaikutus, kustannushyöty, budjettivaikutukset ja tehokkuus julkisen terveydenhuoltojärjestelmän kannalta on kaikki otettava huomioon määritettäessä lääkkeiden hinnoittelua ja korvausmenettelyjä; |
| --- | --- |

32.

| 33. | panee huolestuneena merkille, että pienempien ja alhaisemman tulostason valtioiden heikomman neuvotteluaseman vuoksi lääkkeet ovat tällaisissa valtioissa suhteellisesti vähemmän kohtuuhintaisia ja että tämä koskee erityisesti syöpälääkkeitä; pitää valitettavana, että kansainvälisestä viitehintajärjestelmästä puuttuu avoimuus lääkkeiden listahinnoissa verrattuna tosiasiallisiin hintoihin ja että tietojen epäsymmetrisyys vaikeuttaa teollisuuden ja kansallisten terveydenhuoltojärjestelmien välisiä neuvotteluja; |
| --- | --- |

33.

| 34. | toteaa, että direktiiviä 89/105/ETY (”avoimuusdirektiivi”) ei ole tarkistettu 20 vuoteen, vaikka EU:n lääkejärjestelmässä on tapahtunut merkittäviä muutoksia; |
| --- | --- |

34.

| 35. | painottaa tässä yhteydessä, että tarvitaan riippumattomia tiedonkeruu- ja analyysimenettelyjä sekä avoimuutta; |
| --- | --- |

35.

| 36. | toteaa, että jäsenvaltioiden on lisättävä EURIPID-hankkeeseen liittyvää avoimuutta, jotta voidaan ottaa huomioon niiden maksamat todelliset hinnat; |
| --- | --- |

36.

| 37. | katsoo, että tautien ehkäisyn alalla tarvitaan strategista läpimurtoa, sillä sitä voidaan pitää keskeisenä tekijänä lääkkeidenkäytön vähentämisessä ja samanaikaisessa ihmisten terveyden suojelun korkean tason takaamisessa; kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita tehostamaan lainsäädäntöä, joka on tarkoitettu tukemaan kestävää elintarviketuotantoa, ja ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimiin terveellisten ja turvallisten tottumusten, kuten terveellisen ravinnon, edistämiseksi; |
| --- | --- |

37.

EU:n toimivalta ja yhteistyö

| 38. | palauttaa mieliin, että SEUT-sopimuksen 168 artiklan mukaisesti kaikkien unionin politiikkojen ja toimintojen määrittelyssä ja täytäntöönpanossa on varmistettava ihmisten terveyden suojelun korkea taso; |
| --- | --- |

38.

| 39. | painottaa, että on tärkeää lisätä avoimuutta ja jäsenvaltioiden välistä vapaaehtoista yhteistyötä lääkkeiden hinnoittelun ja korvausten alalla, jotta varmistetaan terveydenhuoltojärjestelmien kestävyys ja säilytetään Euroopan kansalaisten oikeus saada laadukasta terveydenhuoltoa; |
| --- | --- |

39.

| 40. | muistuttaa, että kaikkien EU:n ja jäsenvaltioiden toimielinten ja virastojen avoimuus on ratkaisevan tärkeää demokratian moitteettoman toiminnan kannalta ja että lupamenettelyyn osallistuvilla asiantuntijoilla ei saisi olla eturistiriitoja; |
| --- | --- |

40.

| 41. | suhtautuu myönteisesti innovatiivisia lääkkeitä koskevan IMI-aloitteen kaltaisiin aloitteisiin, joissa yksityinen ja julkinen sektori pyrkivät yhteistoimin kannustamaan tutkimusta ja nopeuttamaan sellaisten innovatiivisten hoitomuotojen, joilla vastataan täyttämättömiin lääketieteellisiin tarpeisiin, saatavuutta potilaiden kannalta; pitää kuitenkin valitettavana julkisten investointien vähäistä tuottoa, mikä johtuu EU:n julkisen rahoituksen saatavuutta koskevien ehtojen puutteesta; toteaa lisäksi, että IMI2-aloite, joka on IMI-aloitteen toinen ja meneillään oleva vaihe, on laajalti EU:n veronmaksajien rahoittama, ja korostaa tarvetta lisätä EU:n johtajuutta siinä, että kansanterveyteen liittyvät tarpeet asetetaan etusijalle IMI2-aloitteesta rahoitettavassa tutkimuksessa ja varmistetaan laajamittainen tiedonjako ja immateriaalioikeuksien hallinnointia koskevat politiikkatoimet sekä julkisten investointien kohtuullinen tuotto; |
| --- | --- |

41.

| 42. | korostaa päätöksen N:o 1082/2013/EU mukaista unionin menettelyä lääkkeiden yhteiselle hankinnalle, jota sovelletaan rokotteiden hankintaan; kannustaa jäsenvaltioita hyödyntämään tätä välinettä täysimääräisesti, jos esimerkiksi lasten rokotteista on pulaa; |
| --- | --- |

42.

| 43. | toteaa huolestuneena, että EU on jäänyt Yhdysvalloista jälkeen lääkepulan syitä koskevan standardoidun ja läpinäkyvän raportointijärjestelmän osalta; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ehdottamaan tietoon perustuvan poliittisen päätöksenteon välinettä ja ottamaan sen käyttöön; |
| --- | --- |

43.

| 44. | muistuttaa digitaalisen terveydenhuoltosuunnitelman tärkeydestä ja tarpeesta asettaa etusijalle sähköiseen terveydenhuoltoon ja terveysalan mobiilisovelluksiin liittyvien ratkaisujen kehittäminen ja täytäntöönpano, jotta tuotetaan turvallisia, luotettavia, helposti saatavilla olevia, nykyaikaisia ja kestäviä uusia terveydenhuoltomalleja potilaille, hoitajille, terveydenhuoltoalan ammattilaisille ja maksajille; |
| --- | --- |

44.

| 45. | muistuttaa, että vähiten kehittyneet maat kärsivät eniten köyhyydestä johtuvista sairauksista, joita ovat esimerkiksi HIV/aids, malaria, tuberkuloosi, lisääntymiselinten sairaudet sekä tartuntataudit ja ihosairaudet; |
| --- | --- |

45.

| 46. | toteaa, että kehitysmaissa naisten ja lasten on aikuisia miehiä vaikeampi saada lääkkeitä, mikä johtuu siitä, että lääkkeitä ei ole riittävästi tarjolla, niiden saanti on hankalaa, ne ovat liian kalliita tai niitä ei hyväksytä hoitona kulttuuriin, uskontoon tai sosiaalisiin tekijöihin perustuvan syrjinnän sekä terveydenhuoltojärjestelmien huonon laadun takia; |
| --- | --- |

46.

| 47. | toteaa, että tuberkuloosista on tullut maailman tappavin tartuntatauti, jonka vaarallisin muoto on monilääkeresistentti tuberkuloosi; pitää tärkeänä, että esille nousevaan mikrobilääkeresistenssiongelmaan puututaan esimerkiksi rahoittamalla T&K-toimintaa uusien rokotteiden, diagnostiikan ja hoitokeinojen löytämiseksi tuberkuloosiin; katsoo, että samalla on kuitenkin varmistettava kyseisten uusien välineiden kestävä saatavuus ja kohtuuhintaisuus, jotta kukaan ei jäisi niistä paitsi; |
| --- | --- |

47.

Immateriaalioikeudet ja tutkimus ja kehittäminen (T&K)

| 48. | muistuttaa, että immateriaalioikeudet mahdollistavat yksinoikeuskauden, jota on säänneltävä ja seurattava ja joka toimivaltaisten viranomaisten on pantava täytäntöön huolellisesti ja tehokkaasti, jotta vältetään ristiriita yhtäältä terveyden suojelua koskevan ihmisen perusoikeuden ja toisaalta laadukkaiden innovaatioiden ja kilpailukyvyn edistämisen välillä; tähdentää, että Euroopan patenttiviraston ja jäsenvaltioiden olisi myönnettävä patentteja ainoastaan sellaisille lääketuotteille, jotka täyttävät tiukasti uutuutta, keksinnöllisyyttä ja teollista käyttökelpoisuutta koskevat Euroopan patenttisopimuksen mukaiset patentoitavuuskriteerit; |
| --- | --- |

48.

| 49. | korostaa, että toiset uudet lääkkeet ovat mullistavien innovaatioiden tulosta, kun taas toisten uusien lääkkeiden terapeuttinen lisäarvo ei ole riittävä, jotta niitä voitaisiin pitää aitoina innovaatioina (”seurailija-aineet”); palauttaa mieliin, että lisäinnovaatioista voi olla hyötyä potilaille ja että tunnettujen molekyylien käyttötarkoituksen muuttaminen ja uudelleenmuotoilu voivat tuoda terapeuttista lisäarvoa, joka olisi arvioitava huolellisesti; varoittaa immateriaalioikeuksien mahdollisesta väärinkäytöstä patenttioikeuksien jatkamiseen ja kilpailun estämiseen; |
| --- | --- |

49.

| 50. | antaa arvoa harvinaislääkkeistä annetun asetuksen (EY) N:o 141/2000 myönteiselle vaikutukselle, sillä sen nojalla on sallittu monien innovatiivisten tuotteiden markkinoille saattaminen potilaita varten tilanteissa, joissa hoitoa ei ole saatavilla; panee merkille huolen siitä, että harvinaislääkkeeksi määrittämisen kriteeriä ei ehkä sovelleta oikein, ja tämän mahdollisen vaikutuksen moniin harvinaislääkkeiden lupiin; on tietoinen siitä, että harvinaislääkkeitä voidaan käyttää myös off label -tarkoituksessa, niiden käyttötarkoitusta voidaan muuttaa ja uudelle käyttötarkoitukselle voidaan hakea lupaa myynnin kasvattamiseksi; kehottaa komissiota varmistamaan, että kannustimet ovat tasapainoisia eivätkä rajoita innovointia tällä alalla; korostaa, että harvinaislääkkeistä annetun asetuksen säännöksiä saisi soveltaa vain, jos kaikki asiaankuuluvat kriteerit täyttyvät; |
| --- | --- |

50.

| 51. | toteaa, että WTO:n TRIPS-sopimus tarjoaa joustomahdollisuuksia, kuten patenttioikeuksien pakkolisensointi, jotka ovat tosiasiallisesti johtaneet hintojen alenemiseen; toteaa, että näitä joustomahdollisuuksia voidaan käyttää tehokkaana keinona kunkin WTO:n jäsenmaan lainsäädännössä määritellyissä poikkeusoloissa kansanterveyden ongelmien ratkaisemiseen, jotta voidaan tarjota olennaislääkkeitä kohtuuhintaan kansallisten kansanterveysalan toimintaohjelmien mukaisesti ja suojella ja edistää kansanterveyttä; |
| --- | --- |

51.

Suositukset

| 52. | kehottaa toteuttamaan kansallisia ja EU:n laajuisia toimenpiteitä, joilla taataan potilaiden oikeus yleisiin, kohtuuhintaisiin, tehokkaisiin, turvallisiin ja oikea-aikaisiin keskeisiin ja innovatiivisiin hoitoihin sekä EU:n julkisten terveydenhuoltojärjestelmien kestävyys ja varmistetaan tulevat sijoitukset lääkealan innovointiin; painottaa, että kaikki terveydenhuoltojärjestelmän toimijat ovat vastuussa lääkevalmisteiden saatavuudesta potilaiden kannalta; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kehottaa neuvostoa ja komissiota vahvistamaan jäsenvaltioiden neuvotteluvalmiuksia, jotta varmistetaan lääkkeiden saatavuus kohtuuhintaan kaikkialla EU:ssa; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ottaa huomioon lääkkeiden saatavuutta käsittelevän Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerin korkean tason paneelin raportin; |
| --- | --- |

54.

| 55. | toteaa, että nykyisten lääkkeiden käyttötarkoituksen muuttamisen yhteydessä niiden hintaa voidaan korottaa; pyytää komissiota keräämään ja analysoimaan tietoa sellaisten lääkkeiden hinnankorotuksista, joiden käyttötarkoitusta on muutettu, ja raportoimaan parlamentille ja neuvostolle niiden kannustimien tasapainoisuudesta ja oikeasuhteisuudesta, joilla kannustetaan teollisuutta investoimaan lääkkeen käyttötarkoituksen muuttamiseen; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kehottaa jäsenvaltioita kehittämään tiiviimpää yhteistyötä tällaisen markkinoiden pirstaloitumisen torjumiseksi erityisesti siten, että kehitetään yhteisiä terveydenhuollon menetelmien arviointimenettelyjä, ja laatimaan yhteisiä perusteita hintoja ja korvauksia koskevien päätösten ohjaamiseksi kansallisella tasolla; |
| --- | --- |

56.

| 57. | kehottaa komissiota tarkistamaan avoimuusdirektiiviä siten, että voidaan taata rinnakkaisvalmisteiden ja biosimilaarilääkkeiden oikea-aikainen markkinoillepääsy, lopettaa rinnakkaisvalmisteiden ja patenttien kytkemisjärjestelyt komission suuntaviivojen mukaisesti, nopeuttaa rinnakkaisvalmisteita koskevia hinnoittelu- ja korvauspäätöksiä sekä välttää myyntilupaa tukevien tekijöiden moninkertainen uudelleenarviointi; katsoo, että näin maksimoitaisiin säästöt kansallisissa terveydenhuoltomäärärahoissa, lisättäisiin kohtuuhintaisia lääkkeitä, nopeutettaisiin niiden saatavuutta potilaille sekä ehkäistäisiin rinnakkaisvalmisteita ja biosimilaarilääkkeitä tuottavien yritysten hallinnollisia rasitteita; |
| --- | --- |

57.

| 58. | kehottaa komissiota tekemään ehdotuksen uudeksi direktiiviksi hinnoittelumenettelyjen ja korvausjärjestelmien avoimuudesta ottaen huomioon markkinoiden haasteet; |
| --- | --- |

58.

| 59. | vaatii uutta avoimuusdirektiiviä, jolla korvataan direktiivi 89/105/ETY, jotta voidaan varmistaa jäsenvaltioissa lääkkeiden hintojen ja korvausten määrittelyssä käytettävien menettelyjen tehokas valvonta ja täysi avoimuus; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kehottaa jäsenvaltioita panemaan täytäntöön potilaan oikeuksien soveltamisesta rajatylittävässä terveydenhuollossa annetun direktiivin 2011/24/EU oikeudenmukaisesti, jotta vältetään rajatylittävän terveydenhuollon korvaamista koskevien yleisten sääntöjen rajoittaminen, lääkekorvaukset mukaan luettuina, mikä voisi luoda mielivaltaista syrjintää tai perusteettoman esteen vapaalle liikkuvuudelle; |
| --- | --- |

60.

| 61. | kehottaa komissiota valvomaan ja arvioimaan tehokkaasti direktiivin 2011/24/EU täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa ja suunnittelemaan ja toteuttamaan tämän direktiivin virallisen arvioinnin, johon sisältyvät valitukset, rikkomukset ja kaikki osaksi kansallista lainsäädäntöä saattamista koskevat toimenpiteet; |
| --- | --- |

61.

| 62. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään potilaiden täyttämättömiin tarpeisiin perustuvaa T&K-toimintaa, kuten tutkimaan uusia mikrobilääkkeitä, koordinoimaan tehokkaasti ja vaikuttavasti kansanterveyteen liittyviä julkisia tutkimusresursseja ja edistämään lääkealan sosiaalista vastuuta; |
| --- | --- |

62.

| 63. | kehottaa jäsenvaltioita kehittämään edelleen EU:n nykyisiä aloitteita, joilla edistetään riippumatonta tutkimusta kansallisten terveydenhuoltopalvelujen kannalta merkittävillä aloilla, joita kaupallinen tutkimus ei kata riittävällä tavalla (esim. mikrobilääkeresistenssi), sekä sellaisten potilaiden osalta, joita kliiniset tutkimukset eivät tavallisesti koske, kuten lapset, raskaana olevat naiset ja ikääntyneet; |
| --- | --- |

63.

| 64. | tähdentää, että YK on äskettäin tunnustanut kasvavan mikrobilääkeresistenssin uhan ja mikrobilääkeresistenssin uhkien kiireellisyyden; kehottaa komissiota lisäämään toimiaan mikrobilääkeresistenssin torjumiseksi, edistämään T&K-toimintaa tällä alalla ja esittelemään ”yksi terveys” -aloitteeseen perustuvan uuden ja kokonaisvaltaisen EU:n toimintasuunnitelman; |
| --- | --- |

64.

| 65. | toteaa, että lastenlääkkeitä koskevassa asetuksessa (EY) N:o 1901/2006 vahvistetut kannustimet eivät ole osoittautuneet tehokkaiksi innovaation innoittajiksi lastenlääkkeiden ja etenkään syöpäsairauksien ja neonatologian alalla; kehottaa komissiota tutkimaan olemassa olevia esteitä ja ehdottamaan toimenpiteitä, joilla tuetaan edistymistä tällä alalla; |
| --- | --- |

65.

| 66. | kehottaa komissiota edistämään aloitteita, joilla julkinen ja yksityinen tutkimus suunnataan lapsuusiälle ominaisten sairauksien hoitamiseen tarkoitettujen innovatiivisten lääkkeiden kehittämiseen; |
| --- | --- |

66.

| 67. | kehottaa komissiota aloittamaan välittömästi työn lastenlääkkeitä koskevan asetuksen 50 artiklassa vaaditun selvityksen laatimiseksi, muuttamaan lainsäädäntöä, jotta voidaan puuttua lasten syöpäsairauksien hoitoinnovaatioiden vähäiseen määrään tarkistamalla lastenlääkkeitä koskevan tutkimusohjelman poikkeusluvan myöntämisperusteita, ja varmistamaan, että näitä tutkimusohjelmia sovelletaan varhaisessa vaiheessa lääkkeen kehittämiseen, jotta lasten ei tarvitse odottaa tarpeettoman kauaa innovatiivisia uusia hoitoja; |
| --- | --- |

67.

| 68. | kehottaa komissiota edistämään julkista ja yksityistä lääketutkimusta naispotilailla, jotta voidaan korjata sukupuolten eriarvoisuus T&K-alalla ja antaa kaikille kansalaisille mahdollisuus hyötyä lääkkeiden entistä tasapuolisemmasta saatavuudesta; |
| --- | --- |

68.

| 69. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita hyväksymään strategisia suunnitelmia varmistaakseen ihmishenkiä pelastavien lääkkeiden saatavuuden; kehottaa tässä yhteydessä koordinoimaan C-hepatiitin poistamiseen EU:sta tähtäävää suunnitelmaa käyttäen unionin lääkkeiden yhteisen hankinnan menettelyn kaltaisia välineitä; |
| --- | --- |

69.

| 70. | vaatii, että tutkimuksen ja lääkepolitiikan alan toimintaedellytykset luodaan sellaisiksi, että niillä edistetään innovointia erityisesti kun kyseessä ovat syövän kaltaiset sairaudet, joita ei ole vielä voitu riittävästi taltuttaa; |
| --- | --- |

70.

| 71. | kehottaa komissiota ryhtymään lisätoimiin, joilla tuetaan pitkälle kehitetyssä terapiassa käytettävien lääkkeiden (ATMP) kehittämistä ja saatavuutta potilaille; |
| --- | --- |

71.

| 72. | kehottaa komissiota analysoimaan perusteellisessa ja riippumattomassa tutkimuksessa immateriaalioikeuksien yleistä vaikutusta innovointiin ja lääkkeiden saatavuuteen potilaille, kuten neuvoston johtopäätöksissä 17. kesäkuuta 2016 kehotettiin, ja erityisesti analysoimaan tässä tutkimuksessa lisäsuojatodistusten, tietoja koskevan yksinoikeuden tai kaupallisen yksinoikeuden vaikutusta innovaatioiden laatuun ja kilpailuun; |
| --- | --- |

72.

| 73. | kehottaa komissiota analysoimaan harvinaislääkkeitä koskevan sääntelykehyksen täytäntöönpanoa (erityisesti täyttämättömän lääketieteellisen tarpeen käsitteen kannalta: sitä, miten tämä käsite on pantu täytäntöön ja mitä kriteereitä täyttämättömältä lääketieteelliseltä tarpeelta edellytetään), tarjoamaan ohjausta ensisijaisten täyttämättömien lääketieteellisten tarpeiden yhteydessä, arvioimaan nykyisiä kannustinjärjestelmiä, joilla helpotetaan tehokkaiden, turvallisten ja kohtuuhintaisten lääkkeiden kehittämistä harvinaisiin sairauksiin parhaaseen saatavilla olevaan vaihtoehtoon verrattuna, edistämään harvinaisten sairauksien eurooppalaista rekisteriä ja viitekeskuksia ja varmistamaan, että lainsäädäntö pannaan asianmukaisesti täytäntöön; |
| --- | --- |

73.

| 74. | suhtautuu myönteisesti vuosien 2010 ja 2012 lääkevalvontalainsäädäntöön; kehottaa komissiota, Euroopan lääkevirastoa ja jäsenvaltioita jatkamaan lääkevalvontalainsäädännön täytäntöönpanon seurantaa ja julkista raportointia siitä sekä varmistamaan lääkkeiden tehokkuuden ja haittavaikutusten arvioinnit luvan myöntämisen jälkeen; |
| --- | --- |

74.

| 75. | kehottaa komissiota tekemään yhteistyötä Euroopan lääkeviraston ja sidosryhmien kanssa, jotta voidaan ottaa käyttöön haittavaikutusten sekä lääkkeiden off label -käytön tulosten pakollista raportointia koskevat käytännesäännöt ja varmistaa potilasrekisterit, jotta vahvistetaan tietopohjaa ja lievennetään potilaisiin kohdistuvia riskejä; |
| --- | --- |

75.

| 76. | kehottaa komissiota edistämään avointa dataa lääketutkimuksessa, jos siihen liittyy julkista rahoitusta, ja kannustamaan esimerkiksi sellaisia ehtoja kuin kohtuullisia hintoja, yksinoikeuden puuttumista ja immateriaalioikeuksien yhteisomistusta EU:n julkisilla avustuksilla, kuten Horisontti 2020 -ohjelmalla ja IMI-aloitteella, rahoitetuille hankkeille; |
| --- | --- |

76.

| 77. | kehottaa komissiota edistämään lääkealan eettistä toimintaa ja avoimuutta kliinisissä kokeissa sekä T&K:n todellisten kustannusten osalta innovatiivisten lääkkeiden lupa- ja arviointimenettelyissä; |
| --- | --- |

77.

| 78. | panee merkille joustavan luvanannon (”adaptive pathways”) käytön, jolla vauhditetaan lääkkeiden saatavuutta potilaille; painottaa, että tähän liittyy suurempi epävarmuus uuden lääkkeen turvallisuudesta ja tehokkuudesta sen tullessa markkinoille; painottaa terveydenhuollon ammattilaisten, kansalaisjärjestöjen ja sääntelijöiden ilmaisemaa huolta joustavasta luvanannosta; korostaa markkinoillesaattamisen jälkeisen valvontajärjestelmän asianmukaisen täytäntöönpanon ratkaisevaa merkitystä; katsoo, että joustava luvananto olisi rajoitettava erityistapauksiin, joissa on suuria täyttämättömiä lääketieteellisiä tarpeita, ja kehottaa komissiota ja Euroopan lääkevirastoa laatimaan suuntaviivat potilasturvallisuuden varmistamiseksi; |
| --- | --- |

78.

| 79. | kehottaa komissiota takaamaan mahdollisten nopeutettujen hyväksyntämenettelyjen laadun, turvallisuuden ja tehokkuuden ja varmistamaan, että tällainen hyväksyntä on mahdollista ehdollisessa lupamenettelyssä ja vain poikkeuksellisissa olosuhteissa, joissa on määritetty selkeä täyttämätön lääketieteellinen tarve, ja varmistamaan, että sovelletaan avointa ja vastuullista prosessia, jolla valvotaan turvallisuutta, laatua ja tehokkuutta, sekä seuraamuksia noudattamatta jättämisestä; |
| --- | --- |

79.

| 80. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita luomaan kehyksen rinnakkaisvalmisteiden ja biosimilaarilääkkeiden kilpailukyvyn edistämiseksi, takaamiseksi ja vahvistamiseksi, varmistamaan niiden nopeamman markkinoillepääsyn ja seuraamaan kohtuuttomia menettelyjä SEUT-sopimuksen 101 ja 102 artiklan mukaisesti ja antamaan tästä kahden vuoden välein kertomuksen; kehottaa komissiota myös seuraamaan sellaisia alkuperäisvalmistajan ja rinnakkaislääkettä valmistavan yrityksen välisiä patenttisopimusjärjestelyjä, joilla voidaan rajoittaa rinnakkaisvalmisteiden markkinoillepääsyä; |
| --- | --- |

80.

| 81. | kehottaa komissiota jatkamaan ja mahdollisuuksien mukaan tehostamaan mahdollisten markkinoiden väärinkäyttötapausten, mukaan lukien vastikkeellisen viivyttämisen, ylihinnoittelun sekä erityisesti EU:n alueella toimiville lääkeyrityksille merkityksellisten markkinarajoitusten, seurantaa ja tutkimista, SEUT-sopimuksen 101 ja 102 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

81.

| 82. | kehottaa komissiota sisällyttämään asetukseen (EY) N:o 469/2009 lisäsuojatodistuksen mukaista valmistusta koskevan poikkeuksen, joka mahdollistaa rinnakkaisvalmisteiden ja biosimilaarilääkkeiden valmistuksen Euroopassa vietäväksi valtioihin, joissa lisäsuojatodistuksia ei ole tai joissa näiden voimassaolo on päättynyt aiemmin, vaarantamatta lisäsuojatodistusjärjestelyllä myönnettyä yksinoikeutta suojatuilla markkinoilla; katsoo, että tällaisilla säännöksillä voisi olla myönteinen vaikutus korkealaatuisten lääkkeiden saatavuuteen kehitysmaissa ja vähiten kehittyneissä maissa sekä valmistuksen ja T&K:n lisäämiseen Euroopan unionissa, mikä loisi uusia työpaikkoja ja piristäisi talouskasvua; |
| --- | --- |

82.

| 83. | kehottaa komissiota tarkastelemaan ja lujittamaan EU:n kilpailulainsäädäntöä ja sen valmiuksia ehkäistä väärinkäyttöä ja edistää potilaiden kannalta reilua hinnoittelua lääkemarkkinoilla; |
| --- | --- |

83.

| 84. | kehottaa komissiota lisäämään täyttämättömiä lääketieteellisiä tarpeita koskevaa vuoropuhelua kaikkien asianomaisten sidosryhmien, potilaiden, terveysalan ammattilaisten, sääntelyviranomaisten, terveydenhuollon menetelmien arviointia tekevien elinten, maksajien ja kehittäjien välillä lääkkeiden koko käyttöiän aikana; |
| --- | --- |

84.

| 85. | kehottaa komissiota esittämään mahdollisimman pian säädösehdotuksen terveysteknologian arvioinnin eurooppalaisesta järjestelmästä, yhdenmukaistamaan terveydenhuollon menetelmien avoimet arviointiperusteet, jotta voidaan arvioida lääkkeiden terapeuttista lisäarvoa verrattuna parhaaseen saatavilla olevaan vaihtoehtoon ottaen huomioon muun muassa innovoinnin tason ja arvon potilaille, ottamaan unionin tasolla käyttöön velvoittavia suhteellisen tehokkuuden arviointeja ensi vaiheessa uusien lääkkeiden osalta ja ottamaan käyttöön lääkkeiden lisäarvon tasoa koskevan eurooppalaisen luokittelun noudattaen riippumatonta ja avointa menettelyä, jolla estetään eturistiriidat; katsoo, että tällaisella lainsäädännöllä on varmistettava, että EU:n tasolla yhteisesti tuotettuja terveydenhuollon menetelmien arvioinnin tuloksia käytetään kansallisella tasolla; kehottaa lisäksi komissiota vahvistamaan varhaista vuoropuhelua ja harkitsemaan koordinointimekanismia, joka perustuisi sellaiseen riippumattomaan elimeen, joka voisi tukea terveydenhuollon menetelmien arviointia tekevien kansallisten elinten välistä yhteistyötä ja samanaikaisesti varmistaa asiantuntemuksen säilymisen kansallisilla (ja alueellisilla) arviointielimillä; |
| --- | --- |

85.

| 86. | kehottaa neuvostoa lisäämään yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa hinnoittelumenettelyjen osalta, jotta ne voivat jakaa tietoja erityisesti neuvottelusopimuksista ja hyvistä käytänteistä ja jotta vältetään tarpeettomat hallinnolliset vaatimukset ja viivästykset; kehottaa komissiota ja neuvostoa analysoimaan joidenkin terveydenhuollon menetelmien arvioinnista vastaavien kansallisten virastojen jo soveltamia taloudellisia, sosiaalisia ja eettisiä perusteita kunnioittaen jäsenvaltioiden toimivaltaa; |
| --- | --- |

86.

| 87. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita sopimaan yhteisestä määritelmästä ”lääkkeiden terapeuttiselle lisäarvolle” ja ottamaan siihen mukaan asiantuntijaedustajia jäsenvaltioista; panee tässä yhteydessä merkille lastenlääkkeistä käytetyn ”terapeuttisen lisäarvon” määritelmän; |
| --- | --- |

87.

| 88. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita määrittämään ja/tai kehittämään puitteet, rakenteet ja menettelyt, jotta potilaita koskeva näyttö voidaan ottaa tarkoituksenmukaisesti huomioon lääkkeiden T&K-syklin kaikissa vaiheissa varhaisesta vuoropuhelusta sääntelyviranomaisten hyväksyntään, terveydenhuollon menetelmien arviointiin, suhteellisen tehokkuuden arviointeihin sekä hinnoittelua ja korvausta koskevaan päätöksentekoon yhdessä potilaiden ja potilasjärjestöjen kanssa; |
| --- | --- |

88.

| 89. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään suuria julkisin varoin rahoitettuja investointeja täyttämättömiin lääketieteellisiin tarpeisiin perustuvaan tutkimukseen, varmistamaan, että investoitujen unionin varojen tuotto kohdistuu kansanterveyden edistämiseen, ja ottamaan käyttöön ehdollista rahoitusta, joka perustuu lupiin, jotka eivät sisällä yksinoikeutta, ja kohtuuhintaisiin lääkkeisiin; |
| --- | --- |

89.

| 90. | kehottaa neuvostoa edistämään lääkkeiden järkevää käyttöä kaikkialla EU:ssa, edistämään valistuskampanjoita ja -ohjelmia, joiden avulla lisätään kansalaisten tietoisuutta lääkkeiden järkevästä käytöstä, jotta voidaan välttää lääkkeiden ja erityisesti antibioottien liikakulutusta, ja edistämään sitä, että terveydenhuollon ammattilaiset määräävät tehoaineita ja edistävät rinnakkaisvalmisteiden antoa; |
| --- | --- |

90.

| 91. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan apteekkipalvelujen saatavuuden, mukaan lukien apteekkien tiheys sekä kaupunki- että maaseutualueilla, koulutetun henkilöstön määrä, asianmukaiset aukioloajat sekä laadukkaat neuvonta- ja opastuspalvelut; |
| --- | --- |

91.

| 92. | kehottaa komissiota ja neuvostoa kehittämään toimenpiteitä, jotka varmistavat lääkkeiden kohtuuhintaisen saatavuuden potilaille ja yhteiskunnallisen hyödyn välttäen samalla terveydenhuoltobudjetteihin kohdistuvat vaikutukset, joita ei voida hyväksyä, ottamaan käyttöön erilaisia toimia, joista voidaan mainita horisontaalinen seuranta, varhainen vuoropuhelu, innovatiiviset hinnoittelumallit, vapaaehtoiset yhteiset hankinnat ja vapaaehtoinen yhteistyö hintaneuvotteluissa, kuten Benelux-maiden ja Itävallan välisessä aloitteessa, ja tutkimaan välineitä, jotka perustuvat mekanismeihin, joilla tutkimus- ja kehityskustannukset pidetään erillään tuotteen hinnasta, laiminlyödyillä tutkimusaloilla, kuten mikrobilääkeresistenssin ja köyhyyteen liittyvien sairauksien alalla; |
| --- | --- |

92.

| 93. | kehottaa komissiota määrittämään kaikkien asianomaisten sidosryhmien kanssa, miten julkisia hankintoja koskevassa direktiivissä kuvattuja kokonaistaloudellisesti edullisimman tarjouksen perusteita, joilla ei tarkoiteta ainoastaan alhaisemman hinnan perusteita, voitaisiin parhaiten soveltaa sairaaloiden lääkkeiden hankkimiseksi toteuttamissa tarjouskilpailuissa jäsenvaltioissa, jotta voidaan mahdollistaa lääkkeiden kestävä ja vastuullinen tarjonta; kannustaa jäsenvaltioita saattamaan parhaalla mahdollisella tavalla kokonaistaloudellisesti edullisimman tarjouksen perusteet koskemaan lääketuotteita kansallisessa lainsäädännössään; |
| --- | --- |

93.

| 94. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita aloittamaan korkean tason strategisen vuoropuhelun kaikkien asianomaisten sidosryhmien, komission, parlamentin ja jäsenvaltioiden edustajien, potilasjärjestöjen, maksajavirastojen, terveydenhuollon ammattilaisten ja yliopisto- ja tiedemaailman edustajien sekä teollisuuden kanssa lääkejärjestelmän nykyisestä ja tulevasta kehityksestä EU:ssa tavoitteena laatia lääkkeiden saatavuutta koskevia lyhyen, keskipitkän ja pitkän aikavälin kokonaisvaltaisia strategioita ja varmistaa samalla terveydenhuoltojärjestelmien kestävyys ja kilpailukykyinen lääketeollisuus, jotta potilaat saisivat lääkkeitä kohtuullisin hinnoin ja nopeammin; |
| --- | --- |

94.

| 95. | kehottaa komissiota ja neuvostoa määrittelemään selvät säännöt yhteensopimattomuudesta, eturistiriidoista ja EU:n toimielinten avoimuudesta sekä lääkkeisiin liittyviin kysymyksiin osallistuvista asiantuntijoista; kehottaa lupamenettelyyn osallistuvia asiantuntijoita julkaisemaan ansioluettelonsa ja allekirjoittamaan virallisen ilmoituksen siitä, että eturistiriitoja ei ole; |
| --- | --- |

95.

| 96. | pyytää komissiota ja kansallisia kilpailuviranomaisia seuraamaan kohtuuttomia menettelyjä kuluttajien suojelemiseksi lääkkeiden keinotekoisesti korkeilta hinnoilta; |
| --- | --- |

96.

| 97. | kehottaa komissiota ja Euroopan unionin tuomioistuinta selventämään SEUT-sopimuksen 102 artiklan mukaisesti, mikä on korkeisiin hintoihin perustuvaa määräävän aseman väärinkäyttöä; |
| --- | --- |

97.

| 98. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita hyödyntämään WTO:n TRIPS-sopimuksen joustovaraa ja tarvittaessa koordinoimaan ja selventämään sen käyttöä; |
| --- | --- |

98.

| 99. | kehottaa komissiota toimittamaan vähintään viiden vuoden välein neuvostolle ja parlamentille kertomuksen lääkkeiden saatavuudesta EU:ssa ja raportoimaan säännöllisemmin poikkeuksellisista ongelmista lääkkeiden saatavuudessa; |
| --- | --- |

99.

| 100. | kehottaa komissiota suosittelemaan toimenpiteitä, joilla pitkälle kehitettyjen terapioiden hyväksymistä ja niiden tarjoamista potilaille voidaan tehostaa; |
| --- | --- |

100.

| 101. | kehottaa komissiota ja neuvostoa muotoilemaan paremmin lääkepulan käsitteen ja analysoimaan sen syitä ja tässä yhteydessä arvioimaan rinnakkaiskaupan ja toimituskiintiöiden vaikutusta, laatimaan yhdessä jäsenvaltioiden, Euroopan lääkeviraston ja sidosryhmien kanssa luettelon olennaislääkkeistä, joista on pulaa, ja päivittämään luetteloa käyttäen vertailukohtana WHO:n luetteloa, seuraamaan direktiivin 2001/83/EY tarjonnan puutetta koskevan 81 artiklan noudattamista, pohtimaan mekanismeja, joilla voidaan puuttua tehokkaiden lääkkeiden markkinoilta poisvetämiseen puhtaasti kaupallisista syistä, sekä ryhtymään toimiin näiden puutteiden korjaamiseksi; |
| --- | --- |

101.

| 102. | kehottaa komissiota ja neuvostoa luomaan mekanismin, jonka avulla EU:n lääkepulasta voidaan raportoida vuosittain; |
| --- | --- |

102.

| 103. | kehottaa komissiota ja neuvostoa tarkistamaan Euroopan lääkeviraston lakisääteistä perustaa ja pohtimaan viraston vastuualueen laajentamista niin, että se koordinoisi yleiseurooppalaista toimintaa, jonka tavoitteena on puuttua lääkepulaan jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

103.

| 104. | korostaa, että sellaisten vahvojen valvonta- ja jakelujärjestelmien rakentaminen kaikille tasoille, jotka ulottuvat yhteisöistä alue-, maakunta- ja kansallisille tasoille ja joiden tukena ovat korkealaatuiset laboratoriopalvelut ja vahvat logistiikkajärjestelmät, voisi parantaa lääkkeiden saatavuutta, kun taas terveydenhuoltoon liittyvän teknologian siirtäminen (lisenssisopimuksin sekä tietoa, osaamista ja käyttötaitoja jakamalla sekä teknisen aineiston ja laitteiston avulla) kehitysmaihin voi auttaa vastaanottajamaita tuottamaan jonkin tuotteen paikallisesti, jolloin tuotteen saatavuus ja ihmisten terveys voivat parantua; |
| --- | --- |

104.

| 105. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita laatimaan sähköisten terveyspalvelujen ja terveysalan mobiilisovellusten etenemissuunnitelman, jonka pohjalta pyritään erityisesti kehittämään ja hyödyntämään jäsenvaltioiden laajuisia kokeiluhankkeita, nykyaikaistamaan korvausmalleja, jotka kannustavat siirtymään terveyteen liittyvien tulosten saavuttamiseen perustuviin terveydenhuoltojärjestelmiin, määrittelemään kannustimet, jolla terveydenhuoltoyhteisöä kannustetaan osallistumaan tähän digitaaliseen vallankumoukseen, sekä tehostamaan terveydenhuollon ammattilaisten, potilaiden ja asianomaisten sidosryhmien koulutusta heidän vaikutusmahdollisuuksiensa lisäämiseksi; |
| --- | --- |

105.

| 106. | kannustaa jäsenvaltioita arvioimaan terveydenhuolto-ohjelmia ja -politiikkoja, jotta parannetaan tuloksia potilaiden kannalta ja järjestelmän taloudellista kestävyyttä edistämällä digitaalisia ratkaisuja, joilla parannetaan potilaiden saamaa terveydenhuoltoa ja havaitaan resurssien hukkaan heittäminen; |
| --- | --- |

106.

| 107. | kehottaa EU:ta vauhdittamaan toimia, joilla parannetaan kehitysmaiden valmiuksia ja autetaan maita kehittämään toimivia terveydenhuoltojärjestelmiä palvelujen saatavuuden parantamiseksi etenkin haavoittuvassa asemassa olevien yhteisöjen osalta; |
| --- | --- |

107.

| 108. | korostaa, että porrastettua hinnoittelua koskevan asetuksen (EY) N:o 953/2003 käynnissä olevalla REFIT-uudelleenarvioinnilla olisi pyrittävä edistämään alhaisempaa hinnoittelua kehitysmaissa, ja kehottaa unionia aloittamaan laajemman ja avoimen keskustelun hintasääntelystä ja strategioista, joilla varmistetaan laadukkaiden ja kohtuuhintaisten lääkkeiden saatavuus; muistuttaa, että porrastettu hinnoittelu ei välttämättä johda kohtuulisiin hintoihin ja että se on vastoin kokemusta, joka osoittaa, että vankka kilpailu rinnakkaislääkkeillä ja teknologian siirrot saavat aikaan hintojen laskua; |
| --- | --- |

108.

| 109. | kehottaa EU:ta lisäämään tukeaan sellaisille maailmanlaajuisille ohjelmille ja aloitteille, joilla edistetään lääkkeiden saatavuutta kehitysmaissa, sillä nämä ohjelmat ovat merkittävästi edistäneet terveystavoitteita ja parantaneet suuresti lääkkeiden ja rokotteiden saatavuutta; |
| --- | --- |

109.

o

o o

| 110. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

110.

---

(1)  EUVL C 24, 22.1.2016, s. 119.

(2)  http://ec.europa.eu/smart-regulation/roadmaps/docs/2016_sante_144_health_technology_assessments_en.pdf

(3)  http://ec.europa.eu/health/technology_assessment/docs/2014_strategy_eucooperation_hta_en.pdf

(4)  http://ec.europa.eu/health/social_determinants/docs/healthinequalitiesineu_2013_en.pdf

(5)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/lsa/145978.pdf

(6)  EUVL L 293, 5.11.2013, s. 1.

(7)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2015/542219/IPOL_STU(2015) 542219_EN.pdf

(8)  http://ec.europa.eu/health/preparedness_response/docs/jpa_agreement_ medicalcountermeasures_en.pdf

(9)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0088.

(10)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0323.

(11)  EUVL C 353 E, 3.12.2013, s. 31.

(12)  Oikeus terveydenhoitoon tarkoittaa kaikkien taloudellista, sosiaalista ja kulttuurista oikeutta terveydenhoidon yleiseen vähimmäistasoon.

---

| 25.7.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 263/19 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 263/19

---

P8_TA(2017)0062

Luova Eurooppa -ohjelman täytäntöönpano

Euroopan parlamentin päätöslauselma 2. maaliskuuta 2017 Luova Eurooppa -ohjelman (2014–2020) perustamisesta ja päätösten N:o 1718/2006/EY, N:o 1855/2006/EY ja N:o 1041/2009/EY kumoamisesta 11. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1295/2013 täytäntöönpanosta (2015/2328(INI))

(2018/C 263/03)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Luova Eurooppa -ohjelman (2014–2020) perustamisesta ja päätösten N:o 1718/2006/EY, N:o 1855/2006/EY ja N:o 1041/2009/EY kumoamisesta 11. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1295/2013 (1) (”asetus”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Luova Eurooppa -ohjelman (2014–2020) perustamisesta ja päätösten N:o 1718/2006/EY, N:o 1855/2006/EY ja N:o 1041/2009/EY kumoamisesta 11. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1295/2013 (1) (”asetus”),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 167 ja 173 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 167 ja 173 artiklan,

| — | ottaa huomioon kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä 20. lokakuuta 2005 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien kasvatus-, tiede- ja kulttuurijärjestön (Unesco) yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä 20. lokakuuta 2005 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien kasvatus-, tiede- ja kulttuurijärjestön (Unesco) yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon Euroopan komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 8. kesäkuuta 2016 antaman yhteisen tiedonannon Euroopan parlamentille ja neuvostolle ”Tavoitteena kansainvälisiä kulttuurisuhteita koskeva EU:n strategia” (JOIN(2016)0029), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 8. kesäkuuta 2016 antaman yhteisen tiedonannon Euroopan parlamentille ja neuvostolle ”Tavoitteena kansainvälisiä kulttuurisuhteita koskeva EU:n strategia” (JOIN(2016)0029),

| — | ottaa huomioon 26. syyskuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Kulttuurialalta ja luovilta toimialoilta kasvua ja työpaikkoja EU:lle” (COM(2012)0537), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. syyskuuta 2012 annetun komission tiedonannon ”Kulttuurialalta ja luovilta toimialoilta kasvua ja työpaikkoja EU:lle” (COM(2012)0537),

| — | ottaa huomioon 30. kesäkuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Eurooppa, maailman ykkösmatkailukohde – Euroopan matkailupolitiikan uudet puitteet” (COM(2010)0352), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. kesäkuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Eurooppa, maailman ykkösmatkailukohde – Euroopan matkailupolitiikan uudet puitteet” (COM(2010)0352),

| — | ottaa huomioon 27. huhtikuuta 2010 annetun komission vihreän kirjan ”Kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden mahdollisuudet käyttöön” (COM(2010)0183), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. huhtikuuta 2010 annetun komission vihreän kirjan ”Kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden mahdollisuudet käyttöön” (COM(2010)0183),

| — | ottaa huomioon Euroopan strategisten investointien rahastosta, Euroopan investointineuvontakeskuksesta ja Euroopan investointihankeportaalista sekä asetusten (EU) N:o 1291/2013 ja (EU) N:o 1316/2013 muuttamisesta – Euroopan strategisten investointien rahasto – 25. kesäkuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/1017 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan strategisten investointien rahastosta, Euroopan investointineuvontakeskuksesta ja Euroopan investointihankeportaalista sekä asetusten (EU) N:o 1291/2013 ja (EU) N:o 1316/2013 muuttamisesta – Euroopan strategisten investointien rahasto – 25. kesäkuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/1017 (2),

| — | ottaa huomioon 27. toukokuuta 2015 annetut neuvoston päätelmät kulttuuri- ja luovien alojen vaikutuksesta innovoinnin, talouden kestävyyden ja sosiaalisen osallisuuden lisäämisessä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. toukokuuta 2015 annetut neuvoston päätelmät kulttuuri- ja luovien alojen vaikutuksesta innovoinnin, talouden kestävyyden ja sosiaalisen osallisuuden lisäämisessä,

| — | ottaa huomioon 8. syyskuuta 2015 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Tavoitteena kulttuuriperintöä koskeva yhdennetty lähestymistapa Euroopassa” (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. syyskuuta 2015 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Tavoitteena kulttuuriperintöä koskeva yhdennetty lähestymistapa Euroopassa” (3),

| — | ottaa huomioon 19. tammikuuta 2016 antamansa päätöslauselman kulttuurienvälisen vuoropuhelun, kulttuurisen monimuotoisuuden ja koulutuksen merkityksestä EU:n perusarvojen edistämisessä (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. tammikuuta 2016 antamansa päätöslauselman kulttuurienvälisen vuoropuhelun, kulttuurisen monimuotoisuuden ja koulutuksen merkityksestä EU:n perusarvojen edistämisessä (4),

| — | ottaa huomioon 28. huhtikuuta 2015 antamansa päätöslauselman eurooppalaisesta elokuvasta digitaaliajalla (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. huhtikuuta 2015 antamansa päätöslauselman eurooppalaisesta elokuvasta digitaaliajalla (5),

| — | ottaa huomioon politiikkayksikkö B:n (rakenne- ja koheesiopolitiikka) kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan pyynnöstä vuonna 2013 tekemän tutkimuksen aiheesta ”Euroopan kulttuuripääkaupungit: menestystarinat ja pitkäaikaisvaikutukset”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon politiikkayksikkö B:n (rakenne- ja koheesiopolitiikka) kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan pyynnöstä vuonna 2013 tekemän tutkimuksen aiheesta ”Euroopan kulttuuripääkaupungit: menestystarinat ja pitkäaikaisvaikutukset”,

| — | ottaa huomioon 12. syyskuuta 2013 antamansa päätöslauselman luovien toimialojen ja kulttuurialan edistämisestä talouskasvun ja työpaikkojen luojina (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. syyskuuta 2013 antamansa päätöslauselman luovien toimialojen ja kulttuurialan edistämisestä talouskasvun ja työpaikkojen luojina (6),

| — | ottaa huomioon EU:n ulkoisten toimien kulttuuriulottuvuudesta 12. toukokuuta 2011 antamansa päätöslauselman (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ulkoisten toimien kulttuuriulottuvuudesta 12. toukokuuta 2011 antamansa päätöslauselman (7),

| — | ottaa huomioon 12. toukokuuta 2011 antamansa päätöslauselman kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden mahdollisuuksien käyttöönotosta (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. toukokuuta 2011 antamansa päätöslauselman kulttuuriteollisuuden ja luovan alan teollisuuden mahdollisuuksien käyttöönotosta (8),

| — | ottaa huomioon EU:n kulttuurialan työsuunnitelman vuosiksi 2015–2018, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n kulttuurialan työsuunnitelman vuosiksi 2015–2018,

| — | ottaa huomioon 13. huhtikuuta 2016 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen paremmasta lainsäädännöstä ja erityisesti sen 20–24 kohdan voimassa olevan lainsäädännön jälkiarvioinnista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. huhtikuuta 2016 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen paremmasta lainsäädännöstä ja erityisesti sen 20–24 kohdan voimassa olevan lainsäädännön jälkiarvioinnista,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan sekä puheenjohtajakokouksen 12. joulukuuta 2002 valiokunta-aloitteisten mietintöjen laatimista koskevasta lupamenettelystä tekemän päätöksen 1 artiklan 1 kohdan e alakohdan ja liitteen 3, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan sekä puheenjohtajakokouksen 12. joulukuuta 2002 valiokunta-aloitteisten mietintöjen laatimista koskevasta lupamenettelystä tekemän päätöksen 1 artiklan 1 kohdan e alakohdan ja liitteen 3,

| — | ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan mietinnön ja budjettivaliokunnan lausunnon (A8-0030/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan mietinnön ja budjettivaliokunnan lausunnon (A8-0030/2017),

| A. | toteaa, että Luova Eurooppa -ohjelman tavoitteina on suojella ja tukea Euroopan kulttuurillista ja kielellistä monimuotoisuutta sekä yhtäältä edistää Euroopan kulttuuriperintöä ja toisaalta vahvistaa Euroopan kulttuurialan ja luovien alojen kilpailukykyä; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Luova Eurooppa -ohjelman tavoitteina on suojella ja tukea Euroopan kulttuurillista ja kielellistä monimuotoisuutta sekä yhtäältä edistää Euroopan kulttuuriperintöä ja toisaalta vahvistaa Euroopan kulttuurialan ja luovien alojen kilpailukykyä;

| B. | toteaa, että kulttuuri on keskeinen tekijä Euroopan yhdentymisen edistämisessä; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että kulttuuri on keskeinen tekijä Euroopan yhdentymisen edistämisessä;

| C. | katsoo, että Luova Eurooppa -ohjelma, erityisesti sen Kulttuuri-alaohjelma, on vakavasti alirahoitettu ja sillä on siksi vaikeuksia täyttää suuret odotukset; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että Luova Eurooppa -ohjelma, erityisesti sen Kulttuuri-alaohjelma, on vakavasti alirahoitettu ja sillä on siksi vaikeuksia täyttää suuret odotukset;

| D. | ottaa huomioon, että asetuksen 3 ja 4 artiklassa ohjelman keskeisimpinä tavoitteina on edistää Euroopan kielellistä ja kulttuurista moninaisuutta ja vaalia Euroopan kulttuuriperintöä sekä erityisesti edistää kulttuurialan ja luovien alojen teosten rajatylittävää levitystä; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että asetuksen 3 ja 4 artiklassa ohjelman keskeisimpinä tavoitteina on edistää Euroopan kielellistä ja kulttuurista moninaisuutta ja vaalia Euroopan kulttuuriperintöä sekä erityisesti edistää kulttuurialan ja luovien alojen teosten rajatylittävää levitystä;

| E. | ottaa huomioon, että asetuksen 12 artiklan mukaisesti Kulttuuri-alaohjelman painopisteisiin kuuluu edistää rajatylittävää levitystä ja liikkuvuutta ja erityisesti tukea eurooppalaisen kirjallisuuden levitystä sen mahdollisimman laajan saatavuuden varmistamiseksi; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että asetuksen 12 artiklan mukaisesti Kulttuuri-alaohjelman painopisteisiin kuuluu edistää rajatylittävää levitystä ja liikkuvuutta ja erityisesti tukea eurooppalaisen kirjallisuuden levitystä sen mahdollisimman laajan saatavuuden varmistamiseksi;

| F. | ottaa huomioon, että yhtenäisen ohjelman rakenne on osoittanut tarjoavansa etuja, joiden ansiosta voidaan tavoittaa riittävä määrä kohdeyleisöä ja mahdollisesti tarjota näkyvyyttä edelleen aliarvioiduille aloille, joilla on samat haasteet hajanaisuuden, globalisaation, tietojen puutteen ja luotonsaantivaikeuksien kannalta; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että yhtenäisen ohjelman rakenne on osoittanut tarjoavansa etuja, joiden ansiosta voidaan tavoittaa riittävä määrä kohdeyleisöä ja mahdollisesti tarjota näkyvyyttä edelleen aliarvioiduille aloille, joilla on samat haasteet hajanaisuuden, globalisaation, tietojen puutteen ja luotonsaantivaikeuksien kannalta;

| G. | katsoo, että kahteen alaohjelmaan jaettu ohjelma, jossa on säilytetty molempien alaohjelmien erityispiirteet ja identiteetti, ja monialaisen toimintalinjan lisääminen tarjoaa mahdollisuuden ymmärtää paremmin kulttuurialan yhteistyötä ja kehityssuuntauksia muodostamalla yhteyksiä kolmansien maiden kanssa; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että kahteen alaohjelmaan jaettu ohjelma, jossa on säilytetty molempien alaohjelmien erityispiirteet ja identiteetti, ja monialaisen toimintalinjan lisääminen tarjoaa mahdollisuuden ymmärtää paremmin kulttuurialan yhteistyötä ja kehityssuuntauksia muodostamalla yhteyksiä kolmansien maiden kanssa;

| H. | katsoo, että monialainen toimintalinja on onnistunut kehittämään vain osittain rajatylittävän ja alojenvälisen kulttuuriyhteistyön edistämistä koskevaa strategista tavoitettaan; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että monialainen toimintalinja on onnistunut kehittämään vain osittain rajatylittävän ja alojenvälisen kulttuuriyhteistyön edistämistä koskevaa strategista tavoitettaan;

| I. | toteaa, että Luova Eurooppa -ohjelma sallii ohjelmaan osallistumattomien maiden ja kulttuurialalla ja luovilla aloilla aktiivisten kansainvälisten järjestöjen, kuten Unescon, Euroopan neuvoston ja Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön, kanssa tehtävän yhteistyön ja yhteisen toiminnan, jonka perustana ovat yhteiset ponnistelut ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että Luova Eurooppa -ohjelma sallii ohjelmaan osallistumattomien maiden ja kulttuurialalla ja luovilla aloilla aktiivisten kansainvälisten järjestöjen, kuten Unescon, Euroopan neuvoston ja Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön, kanssa tehtävän yhteistyön ja yhteisen toiminnan, jonka perustana ovat yhteiset ponnistelut ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi;

| J. | toteaa, että asetuksen 18 artiklassa säädettyä tulosindikaattoreiden järjestelmää, mukaan lukien ohjelman yleisiin tavoitteisiin liittyvät indikaattorit, MEDIA- ja Kulttuuri-alaohjelmiin liittyvät indikaattorit sekä lainantakausvälinettä koskevat erityiset indikaattorit, ei ole luotu tai otettu käyttöön tähän päivään mennessä; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että asetuksen 18 artiklassa säädettyä tulosindikaattoreiden järjestelmää, mukaan lukien ohjelman yleisiin tavoitteisiin liittyvät indikaattorit, MEDIA- ja Kulttuuri-alaohjelmiin liittyvät indikaattorit sekä lainantakausvälinettä koskevat erityiset indikaattorit, ei ole luotu tai otettu käyttöön tähän päivään mennessä;

| K. | katsoo, että nykyinen arviointijärjestelmä on osoittautunut soveltumattomaksi ohjelman luonteelle ja erityislaadulle ja että sitä pitäisi siten parantaa; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että nykyinen arviointijärjestelmä on osoittautunut soveltumattomaksi ohjelman luonteelle ja erityislaadulle ja että sitä pitäisi siten parantaa;

| L. | katsoo, että erityistoimet, kuten Euroopan kulttuuripääkaupunkeja koskeva aloite mukaan lukien sen verkosto, palkinnot ja Euroopan kulttuuriperintötunnus, ovat tuoneet esiin kestävän paikallisen talouskasvun ja kulttuurimatkailun tarjoamat mahdollisuudet, minkä vuoksi näitä erityistoimia pitäisi edistää ja tuoda julki entistä aktiivisemmin; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että erityistoimet, kuten Euroopan kulttuuripääkaupunkeja koskeva aloite mukaan lukien sen verkosto, palkinnot ja Euroopan kulttuuriperintötunnus, ovat tuoneet esiin kestävän paikallisen talouskasvun ja kulttuurimatkailun tarjoamat mahdollisuudet, minkä vuoksi näitä erityistoimia pitäisi edistää ja tuoda julki entistä aktiivisemmin;

| M. | ottaa huomioon, että vuonna 2016 monialaisessa toimintalinjassa käynnistettiin pakolaisten liittymistä osaksi eurooppalaista yhteiskuntaa koskeva ehdotuspyyntö edistämään ja tukemaan luovuutta ja kulttuurienvälistä vuoropuhelua; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että vuonna 2016 monialaisessa toimintalinjassa käynnistettiin pakolaisten liittymistä osaksi eurooppalaista yhteiskuntaa koskeva ehdotuspyyntö edistämään ja tukemaan luovuutta ja kulttuurienvälistä vuoropuhelua;

| N. | toteaa, että Kulttuuri-alaohjelman budjetista kuluu noin 70 prosenttia tukialueeseen ”Yhteistyöhankkeet” ja tämä tukialue on erittäin suosittu kulttuurialan toimijoiden keskuudessa, sillä siinä keskitytään rajat ylittäviin yhteisiin lähestymistapoihin ja avoin muotoilu mahdollistaa ennalta aavistamattomat, erittäin innovatiiviset ja luovat hankkeet, joita nimenomaan toivotaan; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että Kulttuuri-alaohjelman budjetista kuluu noin 70 prosenttia tukialueeseen ”Yhteistyöhankkeet” ja tämä tukialue on erittäin suosittu kulttuurialan toimijoiden keskuudessa, sillä siinä keskitytään rajat ylittäviin yhteisiin lähestymistapoihin ja avoin muotoilu mahdollistaa ennalta aavistamattomat, erittäin innovatiiviset ja luovat hankkeet, joita nimenomaan toivotaan;

| O. | ottaa huomioon, että asetuksessa säädetään kahdenvälisten sopimusten tekemisestä kolmansien maiden kanssa, jotta kyseiset maat voivat osallistua ohjelmaan tai sen osiin, mutta tähän mennessä vain muutamat maat ovat saattaneet menettelyn loppuun; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että asetuksessa säädetään kahdenvälisten sopimusten tekemisestä kolmansien maiden kanssa, jotta kyseiset maat voivat osallistua ohjelmaan tai sen osiin, mutta tähän mennessä vain muutamat maat ovat saattaneet menettelyn loppuun;

| P. | ottaa huomioon, että parlamentin toiminnan ansiosta kulttuuri, kulttuuriala ja luovat alat sekä audiovisuaaliala on otettu, tosin riittämättömästi, mukaan Erasmus+- ja Horisontti 2020 -ohjelmiin, monivuotiseen COSME-ohjelmaan, rakennerahastoihin ja Euroopan strategisten investointien rahaston (ESIR) painopisteisiin; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että parlamentin toiminnan ansiosta kulttuuri, kulttuuriala ja luovat alat sekä audiovisuaaliala on otettu, tosin riittämättömästi, mukaan Erasmus+- ja Horisontti 2020 -ohjelmiin, monivuotiseen COSME-ohjelmaan, rakennerahastoihin ja Euroopan strategisten investointien rahaston (ESIR) painopisteisiin;

| Q. | ottaa huomioon, että epävirallisen oppimisen ja luovien alojen sekä media-alan välillä on vahvoja synergiaetuja, sillä monet taide-, media- ja kulttuurijärjestöt tarjoavat epävirallisia koulutustilaisuuksia; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että epävirallisen oppimisen ja luovien alojen sekä media-alan välillä on vahvoja synergiaetuja, sillä monet taide-, media- ja kulttuurijärjestöt tarjoavat epävirallisia koulutustilaisuuksia;

| R. | ottaa huomioon, että hyväksyttyjen hakijoiden osuus Kulttuuri-alaohjelmassa on 15 prosenttia ja MEDIA-alaohjelmassa 44 prosenttia mutta MEDIA-alaohjelmassa vielä tätä matalampi (32 prosenttia), jos automaattisia järjestelmiä ei lasketa mukaan; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että hyväksyttyjen hakijoiden osuus Kulttuuri-alaohjelmassa on 15 prosenttia ja MEDIA-alaohjelmassa 44 prosenttia mutta MEDIA-alaohjelmassa vielä tätä matalampi (32 prosenttia), jos automaattisia järjestelmiä ei lasketa mukaan;

| S. | ottaa huomioon, että MEDIA-ohjelmaan on tähän mennessä rekisteröity yhteensä 13 000 hakemusta ja tukea on myönnetty yli 5 500 hankkeelle; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että MEDIA-ohjelmaan on tähän mennessä rekisteröity yhteensä 13 000 hakemusta ja tukea on myönnetty yli 5 500 hankkeelle;

| T. | katsoo, että MEDIA-alaohjelman automaattinen pisteytysjärjestelmä, jonka tavoitteena on taata tasapuoliset toimintaedellytykset jäsenvaltioiden välillä, johtaa markkinahäiriöihin ja rankaisee ankarasti maita, joiden audiovisuaalituotannon kapasiteetti on suuri; |
| --- | --- |

T.

katsoo, että MEDIA-alaohjelman automaattinen pisteytysjärjestelmä, jonka tavoitteena on taata tasapuoliset toimintaedellytykset jäsenvaltioiden välillä, johtaa markkinahäiriöihin ja rankaisee ankarasti maita, joiden audiovisuaalituotannon kapasiteetti on suuri;

| U. | katsoo, että Luova Eurooppa -ohjelman Kulttuuri-alaohjelmaan kuuluville yhteistyöhankkeille myönnettävät avustukset eivät vastaa sellaisten verkostojen tarpeita, jotka pohjautuvat operatiiviseen rakenteeseen ja toimiin, toisin kuin edellisessä ohjelmassa Kulttuuri 2007–2013; |
| --- | --- |

U.

katsoo, että Luova Eurooppa -ohjelman Kulttuuri-alaohjelmaan kuuluville yhteistyöhankkeille myönnettävät avustukset eivät vastaa sellaisten verkostojen tarpeita, jotka pohjautuvat operatiiviseen rakenteeseen ja toimiin, toisin kuin edellisessä ohjelmassa Kulttuuri 2007–2013;

| V. | ottaa huomioon, että sidosryhmät ovat edelleen arvostelleet hallintoa (haku-, arviointi- ja raportointiprosesseja) raskaaksi; korostaa, että hakumenettelyä on siksi yksinkertaistettava, jotta voidaan helpottaa ohjelmaan pääsyä ja kannustaa mahdollisia edunsaajia osallistumaan siihen; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että sidosryhmät ovat edelleen arvostelleet hallintoa (haku-, arviointi- ja raportointiprosesseja) raskaaksi; korostaa, että hakumenettelyä on siksi yksinkertaistettava, jotta voidaan helpottaa ohjelmaan pääsyä ja kannustaa mahdollisia edunsaajia osallistumaan siihen;

| W. | ottaa huomioon, että Luova Eurooppa -yhteyspisteet ovat olennaisen tärkeitä välittäjiä komission, koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanoviraston (EACEA) ja hakijoiden välillä, ja katsoo, että niiden pitäisi saada enemmän tietoja meneillään olevista päätöksentekoprosesseista ja osallistua aiempaa tiiviimmin hankkeista ja niiden tuloksista tiedottamiseen; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että Luova Eurooppa -yhteyspisteet ovat olennaisen tärkeitä välittäjiä komission, koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanoviraston (EACEA) ja hakijoiden välillä, ja katsoo, että niiden pitäisi saada enemmän tietoja meneillään olevista päätöksentekoprosesseista ja osallistua aiempaa tiiviimmin hankkeista ja niiden tuloksista tiedottamiseen;

| X. | ottaa huomioon, että toimijat pitävät valitettavana hakuprosessin suurta hallinnollista taakkaa, sillä se sisältää laaja-alaisia ohjeita ja suuren määrän asiakirjoja, joissa on joskus ristiriitaista tietoa; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että toimijat pitävät valitettavana hakuprosessin suurta hallinnollista taakkaa, sillä se sisältää laaja-alaisia ohjeita ja suuren määrän asiakirjoja, joissa on joskus ristiriitaista tietoa;

| Y. | ottaa huomioon, että yritysten rekisteröinnin Euroopan komission todennuspalveluun (ECAS) on ilmoitettu olevan ongelmallista; ottaa huomioon, että sähköiseen hakulomakkeeseen suhtaudutaan kuitenkin erittäin myönteisesti; |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että yritysten rekisteröinnin Euroopan komission todennuspalveluun (ECAS) on ilmoitettu olevan ongelmallista; ottaa huomioon, että sähköiseen hakulomakkeeseen suhtaudutaan kuitenkin erittäin myönteisesti;

| 1. | kehottaa jäsenvaltioita kasvattamaan Luova Eurooppa -ohjelman talousarviota, jotta se vastaisi sekä unionin kansalaisten odotuksia että kunkin alaohjelman tavoitteita, ja hyväksymään, että kulttuurituotannon arvoja ei voida määrittää ainoastaan taloudellisten seikkojen avulla, sekä mahdollistamaan tehokkuuden lisäämisen ja paremmat tulokset; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on tyytyväinen ohjelman hallinnoinnin virtaviivaistamiseen tähtääviin toimenpiteisiin, joita on sovellettu vuodesta 2014 lähtien; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pitää valitettavana, että taloudellisten valmiuksien puute on hallinnollisten ja sääntelyyn liittyvien esteiden lisäksi edelleen yksi merkittävimmistä mahdollisten hakijoiden tiellä olevista esteistä; kannustaa EACEAa sekä Luova Eurooppa -ohjelman kansallisia toimipisteitä pyrkimään puuttumaan kulttuurialan mikrotoimijoiden aliedustukseen ohjelmasta rahoitusta saavien järjestöjen ja tiettyjen kulttuurin alaohjelmaan kuuluvien alojen keskuudessa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pyytää komissiota edistämään ohjelman yhdenmukaisuutta kaikkien asiaankuuluvien EU:n toimintalinjojen ja muiden rahoituslähteiden kanssa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pyytää komissiota varmistamaan hyvän koordinoinnin tason Luova Eurooppa -ohjelmasta vastaavien pääosastojen välillä ja Luova Eurooppa -ohjelman eri vaiheiden täytäntöönpanosta vastaavan EACEAn ja Luova Eurooppa -yhteyspisteiden (CED) kanssa, ja muistuttaa, että niillä on keskeinen asema täytäntöönpanossa, sillä siihen kuuluvat suorat yhteydet paitsi edunsaajiin myös koko kulttuurialaan ja luoviin aloihin; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pyytää komissiota tekemään mahdollisimman tiivistä yhteistyötä Unescon, Euroopan neuvoston ja myös OECD:n kanssa, jotta voidaan luoda vahvempi pohja yhteisille ponnisteluille ohjelman tavoitteiden saavuttamiseksi ja vaikutusten arvioimiseksi erityisesti siltä osin, mikä koskee kansainvälistä ulottuvuutta ja kulttuurin ja luovan työn erityisten inhimillisten ja taloudellisten arvojen kunnioittamista; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa komissiota säilyttämään nykyisen Luova Eurooppa -ohjelman tutkien samalla kahden eri alaohjelman erityispiirteitä ja määritellen ne paremmin, vahvistamaan monialaisen toimintalinjan potentiaalia ja selvittämään, pannaanko takuurahasto tehokkaasti täytäntöön; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pyytää komissiota varmistamaan molemmissa alaohjelmissa ja arvioijien ohjeissa aiempaa paremman tasapainon taiteellisen ja luovan osan ja hallinnollisten ja innovatiivisten näkökulmien välillä, erityisesti kulttuurialan ja luovien alojen tapauksessa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pyytää komissiota hyödyntämään Luova Eurooppa -ohjelman oikeusperustaa koskevassa 18 artiklassa säädettyä tulosindikaattoreiden järjestelmää ja korostaa ohjelman taiteellista ja luovaa osaa, joka uhrataan liian usein hallinnollisten valmiuksien tai yleisön määrällisen kehityksen kaltaisten puhtaasti taloudellisten seikkojen vuoksi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa komissiota asettamaan arvioijille useampia asiantuntemusaloja kuin nykyiset kuusi, jotta erityisaloja voidaan käsitellä entistä tehokkaammin; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa komissiota ja EACEAa parantamaan arviointimenettelyä ensinnäkin lisäämällä arvioijien määrää ja toiseksi järjestämällä yhteisen näkemiseen perustuvan päätöskierroksen, jossa valitaan ehdokkaat esivalintaluettelosta; korostaa, että avoimuutta ja perusteluja pitäisi painottaa erittäin paljon hankkeita hylättäessä, jotta vaikeasti käsitettävät perustelut eivät vaaranna ohjelman hyväksyntää; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pyytää komissiota tarjoamaan mahdollisuuksia kouluttautumiseen ja valmiuksien kehittämiseen sellaisille kulttuurialan toimijoille, jotka haluavat parantaa taitojaan hakumenettelyihin, hankkeiden yleiseen hallinnointiin ja hankkeiden täytäntöönpanoon liittyen; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pyytää, että komissio ja EACEA tukisivat paremmin kulttuurialan toimijoita kumppaneiden löytämisessä yhteistyöhankkeisiin erilaisin toimin, joita ovat muun muassa Euroopan merkittävimpien kulttuuritapahtumien erilliset kohtaamisalueet, nykyisten hakutyökalujen ja tietokantojen parantaminen ja verkostoitumistilaisuuksien järjestäminen aiemmin ilmoitettujen aihealueiden osalta; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pyytää, että komissio ja EACEA ryhtyvät toimenpiteisiin hylättyjä hakemuksia koskevan valitusmenettelyn läpinäkyvyyden parantamiseksi, minkä avulla vähennetään hakijoiden yleistä turhautumista ja lisätään ohjelman luotettavuutta pitkällä aikavälillä; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa komissiota yksinkertaistamaan edelleen haku- ja raportointimenettelyjä rajoittamalla ja yksinkertaistamalla ohjeita ja muita asiakirjoja, vähentämällä tuntilistan jäykkyyttä ja laatimalla mallin yhteistyösopimukselle; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa komissiota hyödyntämään kaikkia saatavilla olevia työkaluja, jotta voidaan edistää ja levittää vielä paremmin täytäntöön pantujen hankkeiden tuloksia ja tietoja kaikkien ohjelman puitteissa suoritettujen toimien tuomasta eurooppalaisesta lisäarvosta; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa komissiota välttämään uusien painopisteiden ja sääntöjen lisäämistä tai muuttamista, jos Luova Eurooppa -yhteyspisteille ja sidosryhmille ei anneta riittävästi aikaa valmistautua seuraaviin ehdotuspyyntöihin; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa komissiota yksinkertaistamaan edelleen taloudellisia näkökohtia, muun muassa laajentamalla kertakorvausvälineen käyttöä ja edistämällä entistä enemmän kiinteämääräisten palautusten hyödyntämistä, ja käyttämään perusteita, jotka eivät vaikeuta pienten hankkeiden rahoituksen saantia, ja varmistamaan, että avustusten loppumaksut suoritetaan mahdollisimman nopeasti, minkä olisi oltava EACEAn huippuosaamisen kriteeri sekä Kulttuuri-alaohjelman että MEDIA-alaohjelman tapauksessa; |
| --- | --- |

18.

| 19. | huomauttaa, että yhteistyöhankkeisiin osallistuvan henkilöstön palkkatasossa on merkittäviä kansallisia eroja, jotka puolestaan aiheuttavat huomattavia eroja eri jäsenvaltioista peräisin olevien kumppaneiden yhteisrahoituskyvyssä; kehottaa siksi komissiota harkitsemaan mahdollista vaihtoehtoa, jossa yhteistyöhankkeisiin osallistuvan henkilöstön työ arvioitaisiin muiden kuin yksinomaan palkkatasoa koskevien indikaattoreiden perusteella; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa komissiota jatkamaan yhdessä Eurostatin kanssa sellaisten erityisperusteiden laatimista, jotka soveltuvat alojen erityiseen luonteeseen (esimerkiksi luominen, kulttuurinen ja taiteellinen arvo, innovointi, kasvu, sosiaalinen osallisuus, yhteisökehitys, kansainvälistyminen, yrittäjyyden parannukset, kyky saada aikaan ulkoisvaikutuksia ja ristikkäisvaikutuksia), ja arvioimaan yhteisen tutkimuskeskuksen mahdollista liittämistä prosessiin; korostaa tähän liittyen sen merkitystä, että kulttuurialasta ja luovista aloista rakennetaan laadukasta tietämystä, tehdään tilastollista tutkimusta ja saadaan käyttöön vertailukelpoista tietoa kentältä, jotta näitä aloja koskevien politiikkojen kulttuurillisia, taloudellisia ja yhteiskunnallisia vaikutuksia voidaan seurata ja analysoida tehokkaasti; |
| --- | --- |

20.

MEDIA-ohjelma

| 21. | pitää myönteisenä komission ja EACEAn tämänhetkistä työtä automaattisen pisteytysjärjestelmän muokkaamiseksi, jotta voidaan tarjota aidosti tasapuoliset toimintaedellytykset ja ottaa huomioon yhtäläisesti kaikki Luova Eurooppa -ohjelmassa mainitut kriteerit (rajatylittävä luonne, rajatylittävän yhteistyön kehittäminen, mittakaavatalous, kriittinen massa, vipuvaikutus) sekä tuotantokapasiteetti ja audiovisuaalialan nykyiset kansalliset tukijärjestelmät; |
| --- | --- |

21.

| 22. | antaa tunnustusta sille, että MEDIA-ohjelma on selkeästi juurtunut syvään moninaiseen audiovisuaalialaan ja että se tukee tehokkaasti kulttuurien moninaisuutta ja teollisuuspolitiikkaa; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kannustaa kehittämään entistä tehokkaammin tekstitystä ja jälkiäänitystä, jotta edistetään audiovisuaalisten tuotteiden levittämistä unionin alueella; |
| --- | --- |

23.

| 24. | suosittelee, että Euroopan audiovisuaalinen perintö turvataan ja asetetaan saataville opiskelua varten, yleisön osallisuuden lisäämiseksi sekä talouden edistämiseksi filmien ja audiovisuaalisten arkistojen digitoinnin ansiosta; |
| --- | --- |

24.

| 25. | korostaa, että EU:n audiovisuaaliala tarvitsee kansainvälisellä ja entistä kilpaillummalla elokuva-alalla myös jatkossa toimia, joilla suojellaan sen monimuotoisuutta ja riippumattomuutta; korostaa, että eurooppalaista audiovisuaalituotantoa on tuettava suoraan erityisesti hankesuunnitteluvaiheessa, että tämän olisi tapahduttava ulottamalla koulutus kattamaan enemmän toimia ja että siten voitaisiin vahvistaa alan kilpailukykyä; |
| --- | --- |

25.

| 26. | suosittaa vahvistamaan naapurimaita koskevia ohjelman toimia, jotta suositaan eurooppalaisten teosten edistämistä näillä alueilla sekä yhteisiä luovia hankkeita; |
| --- | --- |

26.

| 27. | tunnustaa, että eurooppalaiset verkkoalustat eivät edelleenkään ole kilpailukykyisiä kansainvälisesti verkkojakelulle annetusta tuesta huolimatta ja että eurooppalainen sisältö nykyisillä alustoilla on vaikeasti löydettävissä tai vaikeasti saatavilla; |
| --- | --- |

27.

| 28. | suhtautuu myönteisesti yleisötyön jakamiseen elokuvakasvatuksen, jossa painotetaan kouluissa annettavaa elokuvakasvatusta, ja yleisötyötä koskevien aloitteiden välillä; |
| --- | --- |

28.

| 29. | korostaa, että komission on esiteltävä datavetoinen eurooppalaisen yleisön osallistamista koskeva hanke, jonka tavoitteena on tutkia ja vahvistaa Euroopan audiovisuaalisen alan ja elokuva-alan valmiuksia kerätä, analysoida ja ennustaa yleisön käyttäytymistä koskevia tietoja, jotta voidaan lisätä muiden kuin kansallisten eurooppalaisten elokuvien kysyntää; |
| --- | --- |

29.

| 30. | korostaa, että maailmanlaajuiseen kilpailuun tähtäävien TV-sarjojen riippumattomille tuottajille annetaan jatkuvasti tukea erityisesti laadukkaiden sarjojen tällä hetkellä kansainvälisesti suureen kysyntään vastaamiseksi aidosti eurooppalaisella tarjonnalla, vaikka parhaat tulokset ovat tähän saakka olleet saavutettavissa dokumenttialalla ja lapsille suunnatuilla aloilla; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pyytää komissiota tukemaan jatkossakin Europa Cinemas -verkoston kaltaisia elokuvateattereiden verkostoja, jotka edistävät eurooppalaisia elokuvia maailmanlaajuisesti auttamalla taloudellisesti ja toiminnallisesti elokuvateattereita, jotka esittävät merkittävän paljon eurooppalaisia elokuvia, ja korostaa, että näillä elokuvateattereilla on erittäin tärkeä rooli tiedon jakamisessa yleisölle ja elokuvissa käymisen sosiaalisen ulottuvuuden säilyttämisessä; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pyytää komissiota muuttamaan samanaikaista julkaisua teattereissa ja tilausvideopalvelussa koskevaa bonusjärjestelmää; |
| --- | --- |

32.

| 33. | suosittelee, että arvioijille tarjotaan työkaluja, joiden avulla voidaan ottaa huomioon kunkin maan tukijärjestelmän erityispiirteet, jotta MEDIA-alaohjelmassa voidaan taata tasapuoliset toimintaedellytykset; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pyytää komissiota korottamaan eurooppalaisille videopelihankkeille myönnettävän rahoituksen ylärajaa, jotta voidaan kattaa niiden suuret ja kasvavat tuotantokustannukset; korostaa myös tarvetta tarkistaa tukikelpoisuuskriteeriä, joka liittyy videopelin yksinomaan narratiiviseen luonteeseen, jotta voidaan ottaa laajemmin huomioon hankkeet, joihin liittyy kansainvälistä jakelua koskevaa potentiaalia (kuten urheilupelit ja sandbox-pelit), ja sisällyttää pelattavuus hankkeiden arviointikriteereihin, millä ilmennetään kriteerin keskeistä roolia tuotannon menestyksen kannalta; |
| --- | --- |

34.

Kulttuuri-alaohjelma

| 35. | pyytää komissiota tasapainottamaan taloudellisen ulottuvuuden painoarvoa taiteelle ja kulttuurille ominaisen itseisarvon kanssa ja keskittymään aiempaa enemmän taiteilijoihin ja luovan työn tekijöihin; |
| --- | --- |

35.

| 36. | suosittelee, että eurooppalaisissa yhteistyöhankkeissa otetaan huomioon innovointi, liikkuvuus ja laajennetut yhteistuotannot; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pyytää komissiota ryhtymään mahdollisesti toimenpiteisiin, joilla rajoitetaan edunsaajien ja hakijoiden kohtuutonta määrää, mukaan lukien muun muassa Kulttuuri-alaohjelman talousarvion kasvattaminen, kaikkien kulttuurialojen ja luovien alojen asianmukaisempi edustus ja tuen lisääminen pienemmille hankkeille; |
| --- | --- |

37.

| 38. | korostaa käännösten merkitystä kielellisen moninaisuuden perinnön edistämisessä ja suosittelee, että kirjallisuuden käännöshankkeet sisältäisivät kirjojen ja lukemisen edistämisen sekä tuen kirjamessuille osallistumiseen, ja kehottaa myös harkitsemaan vuotuisten eurooppalaisten kirjamessujen perustamista, jotta voidaan lisätä kirjojen kiertoa, edistää eurooppalaista kirjallisuusvaihtoa ja varmistaa eri maiden kirjallisten teosten esille pääsy sekä parantaa kirjallisuuden saatavuutta kaikille, mukaan lukien vammaisille henkilöille; |
| --- | --- |

38.

| 39. | suhtautuu myönteisesti sellaisten ”keskittymien” (eurooppalaisten alustahankkeiden) luomiseen, joilla tuetaan ja saadaan liikkeelle kehittyviä taitelijoita ja luovan työn tekijöitä keskustelemaan ja tekemään yhteistyötä keskenään; |
| --- | --- |

39.

| 40. | katsoo, että vakaat ja erittäin kattavat eurooppalaiset kulttuuriverkostot ovat ratkaisevan tärkeitä kulttuurillisten ja taiteellisten toimintojen näkyvyydelle Euroopassa ja kolmansissa maissa, sillä nämä verkostot ovat yleensä ensimmäisinä mukana yhteistyössä uusien alueiden, alojen tai maiden kanssa; toteaa, että näiden verkostojen asemaa toimintojen koordinaattoreina ja kulttuurin ja luovuuden edistäjinä koko taiteellisen kentän osalta olisi tuettava myöntämällä toiminta-avustuksia; katsoo, että tähän liittyen olisi laadittava etukäteen selkeät ja avoimet valintaperusteet; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kehottaa komissiota ja EACEAa antamaan Kulttuuri-alaohjelmalle tilaisuuksia esitellä itseään ulkoisesti ja järjestää strukturoituja tapaamisia alan toimijoiden kanssa; |
| --- | --- |

41.

| 42. | suosittelee, että otetaan uudelleen käyttöön Euroopan teatteripalkinto ja myönnetään sille riittävästi rahoitusta; |
| --- | --- |

42.

| 43. | korostaa Euroopan kulttuuripääkaupunkien järjestelmän menestystä ja merkitystä ja toteaa, että järjestelmä perustuu prosessiin osallistuneiden kaupunkien ja alueiden dynaamisuuteen ja että merkki ja yhä hyvin vaatimaton EU:n taloudellinen panos ovat todellinen etu tulevaa rahoitusta ja toimintaa varten selvästi kulttuuripääkaupunkivuotta pidemmäksi ajaksi; |
| --- | --- |

43.

| 44. | suhtautuu myönteisesti tulevaan Euroopan kulttuuripääkaupunkijärjestelmän laajentamiseen ehdokas- ja EFTA-maihin vuodesta 2020 alkaen ja suosittelee, että tätä kokemusta levitetään aiempaa paremmin EU:ssa ja sen ulkopuolella; |
| --- | --- |

44.

| 45. | suosittelee, että annetaan Euroopan kulttuuriperintötunnukselle aiempaa enemmän näkyvyyttä, ja korostaa kyseessä olevien (aineellisten ja aineettomien) paikkojen merkitystä eurooppalaiselle identiteetille ja yhteisen Eurooppaan kuulumisen tunteen edistämiselle, EU:n rakentamiselle ja monimuotoiseen perintöön tutustumiselle parempaa tulevaisuutta varten; |
| --- | --- |

45.

| 46. | suosittelee, että toteutetaan toimenpiteitä, joiden avulla voidaan koordinoida ja tukea asianmukaisesti Euroopan kulttuuriperintövuoden 2018 aloitteita Luova Eurooppa -ohjelman kanssa valmisteluvuodesta 2017 alkaen jopa erillisen budjettikohdan avulla, jotta ei käytetä Kulttuuri-alaohjelmalle osoitettuja määrärahoja, kuten komissio on ehdottanut; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pyytää komissiota pohtimaan keinoja edistää taiteellisesti lahjakkaiden pakolaisten pääsyä Luova Eurooppa -ohjelmaan; |
| --- | --- |

47.

Monialainen toimintalinja

| 48. | kehottaa komissiota kehittämään ja hyödyntämään täysimääräisesti toimintalinjan tarjoamia mahdollisuuksia, jotta sen asetuksessa esitetyt tavoitteet voidaan saavuttaa, erityisesti rajatylittävän ja alojenvälisen yhteistyön edistämisen osalta; |
| --- | --- |

48.

| 49. | suosittelee, että toimintalinjassa otetaan käyttöön kolme uutta tukitoimenpidettä: a) rajatylittävää yhteistyötä käsittelevä Luova Eurooppa Mundus, b) sosiaalinen osallisuus ja c) innovatiiviset ristikkäiset ja alojenväliset hankkeet; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pyytää komissiota pyrkimään saavuttamaan lainantakausvälineen maantieteellisen ja alakohtaisen tasapainon ja takaamaan tasapuolisen saatavuuden kaikkien jäsenvaltioiden pienille järjestöille ja ruohonjuuritason aloitteille ja hankkeille, arvioimaan sen vaikutuksia varsinkin pieniin kulttuuriyrityksiin, kulttuurin välittäjiin ja verkostoihin ja selvittämään mahdollisuuksia yhteisvaikutusten kehittämiseen ESIRin ja muiden ohjelmien – varsinkin COSME-ohjelman – kanssa, jotta voidaan varmistaa, että lainantakausvälinettä käytetään mahdollisimman tehokkaasti kulttuurialan ja luovan alan auttamiseksi; |
| --- | --- |

50.

| 51. | odottaa kiinnostuneena vuonna 2016 käyttöön otetun takausjärjestelmän ensimmäisiä tuloksia; odottaa, että helpottamalla pk-yritysten ja mikroyritysten lainansaantia tämä uusi markkinaväline auttaa laajentamaan kulttuurialan ja luovien alojen – joiden osuus EU:n BKT:stä on 4,4 prosenttia ja työpaikoista 3,8 prosenttia – hankkeita, niin että hyödynnetään kaikki niiden tarjoamat lupaavat mahdollisuudet luoda kasvua ja työpaikkoja sekä edistää kilpailukykyä, kulttuurin monimuotoisuutta ja rajat ylittävää yhteistyötä; pitää erittäin valitettavana, että takausjärjestelmä on toiminnallisesti käytössä vain niissä maissa, joissa jo on olemassa vastaavanlainen järjestelmä; |
| --- | --- |

51.

| 52. | suhtautuu myönteisesti komission ja EACEAn toteuttamiin toimiin koulutuksen tarjoamiseksi ja osaamisen saattamiseksi yhdenvertaiseksi kaikissa Luova Eurooppa -yhteyspisteissä ja suosittelee kyseisten toimenpiteiden jatkamista; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pyytää, että komissio ja EACEA kehittäisivät viestintää ja tietojen vaihtoa Luova Eurooppa -yhteyspisteiden kanssa meneillään olevista päätöksentekoprosesseista muun muassa rahoitusvälineiden ja uusien monialaisten aloitteiden osalta; suosittaa, että ohjelman täytäntöönpanon parantamiseksi komissio ottaisi huomioon Luova Eurooppa -yhteyspisteiden asiantuntemuksen valintamenettelyn alku- ja loppuvaiheessa ja asettaisi Luova Eurooppa -yhteyspisteiden laatimat työkalut ja asiakirjat saataville verkossa malleina hyvistä käytännöistä; korostaa, että Luova Eurooppa -yhteyspisteiden välistä yhteistyötä on kehitettävä, jotta ne voivat toimia tehokkaampina neuvontatyökaluina maidensa hakijoille; huomauttaa, että kielteisten arviointiraporttien jakaminen luottamuksellisesti voi auttaa parantamaan niiden valmiuksia, ja kehottaa komissiota lisäämään arviointien ja valintaprosessien avoimuutta; |
| --- | --- |

53.

Suositukset tulevia ohjelmasukupolvia varten

| 54. | suosittaa, että Luova Eurooppa -ohjelmaa jatketaan, tarkistetaan ja parannetaan kaudella 2021–2028 ohjelmana, joka pitää sisällään kaikki kulttuuri- ja luovat alat, jossa korostetaan korkealaatuisia hankkeita, jolla on samat arvot ja painopisteet, jossa on kaksi alaohjelmaa ja yksi monialainen toimintalinja, joka pitää sisällään koulutuksen, yleisötyön, markkinoille pääsyn, sosiaalisen osallisuuden, yhteistyön, alakohtaiset ja alojenväliset hankkeet ja vertaisoppimisen, viestinnän, tutkimukset, kulttuurialoille ja luoville aloille räätälöidyn tuen, lainantakausvälineen ja Luova Eurooppa -yhteyspisteiden tukemisen; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pitää myönteisenä, ottaen huomioon viime vuosina EU:hun saapuneiden maahanmuuttajien ja pakolaisten huomattavan määrän, ohjelman kulttuurien välisen ulottuvuuden laajentamista, joka toivottavasti johtaa uusiin kulttuurista monimuotoisuutta ja kulttuurien välistä vuoropuhelua edistäviin hankkeisiin ja edistää monikielisyyttä vuodesta 2017 lähtien; korostaa, että tätä olisi tuettava ohjelmaan yleisesti kuuluvana osatekijänä, sillä on todennäköistä, että kulttuurien integraatio muodostaa haasteen monille EU:n jäsenvaltioille vielä vuosien ajan; |
| --- | --- |

55.

| 56. | suosittelee, että seuraavan ohjelman oikeusperustassa ohjelman ja alaohjelmien tavoitteisiin sekä valinta- ja arviointiperusteisiin sisällytetään yksitulkintaisesti kulttuurisen ja taiteellisen laadun edistäminen ja kulttuurin luontainen arvo; |
| --- | --- |

56.

| 57. | kehottaa komissiota selvittämään MEDIA-alaohjelman muuttamisen yhteydessä, voidaanko tuen tehokkuutta lisätä sisällyttämällä pienemmät hankkeet ohjelma-alueisiin tuotanto, festivaalit, elokuvateatterit ja jakelu; |
| --- | --- |

57.

| 58. | kehottaa komissiota omaksumaan ennakoivan lähestymistavan uusien maiden hyväksymisessä ohjelmaan ja antamaan Euroopan naapuruuspolitiikan eteläisille ja itäisille maille erityisaseman; |
| --- | --- |

58.

| 59. | katsoo, että eurooppalaiset elokuva-alan yhteistuotantohankkeet ovat keskeisiä, jotta voidaan varmistaa tuotteidemme kilpailukyky ja vastata markkinoiden haasteisiin, ja suosittaa kehittämään niitä oikeasuhteisin menettelyin ja varoin myös yhteistyössä alan tärkeimpien instituutioiden, kuten Eurimages-rahaston, kanssa; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kehottaa komissiota selvittämään, olisiko Euroopan audiovisuaalialan seurantakeskukseen verrattavissa oleva kulttuuria ja luovuutta käsittelevä eurooppalainen seurantakeskus, jonka vaatimukset vastaavat Euroopan audiovisuaalialan seurantakeskuksen vaatimuksia, kulttuurin alueiden moninaisuus huomioon ottaen järkevä, ja jos olisi, vahvistamaan kyseessä olevien alojen erityisluonnetta vastaavat laadulliset perusteet; |
| --- | --- |

60.

o

o o

| 61. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle ja koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirastolle. |
| --- | --- |

61.

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 221.

(2)  EUVL L 169, 1.7.2015, s. 1.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0293.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0005.

(5)  EUVL C 346, 21.9.2016, s. 10.

(6)  EUVL C 93, 9.3.2016, s. 95.

(7)  EUVL C 377 E, 7.12.2012, s. 135.

(8)  EUVL C 377 E, 7.12.2012, s. 142.

---

| 25.7.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 263/28 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 263/28

---

P8_TA(2017)0063

Kansalaisten Eurooppa -ohjelman täytäntöönpano

Euroopan parlamentin päätöslauselma 2. maaliskuuta 2017 Kansalaisten Eurooppa -ohjelmasta vuosina 2014–2020 14. huhtikuuta 2014 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 390/2014 täytäntöönpanosta (2015/2329(INI))

(2018/C 263/04)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 10 ja 11 artiklan, joissa määrätään, että ”kaikilla kansalaisilla on oikeus osallistua demokratian toteuttamiseen unionissa”, että ”toimielimet antavat kansalaisille ja etujärjestöille mahdollisuuden esittää ja vaihtaa julkisesti mielipiteitä kaikilla unionin toiminta-aloilla asianmukaisten kanavien kautta” ja että ”toimielimet käyvät avointa ja säännöllistä vuoropuhelua etujärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan kanssa”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 10 ja 11 artiklan, joissa määrätään, että ”kaikilla kansalaisilla on oikeus osallistua demokratian toteuttamiseen unionissa”, että ”toimielimet antavat kansalaisille ja etujärjestöille mahdollisuuden esittää ja vaihtaa julkisesti mielipiteitä kaikilla unionin toiminta-aloilla asianmukaisten kanavien kautta” ja että ”toimielimet käyvät avointa ja säännöllistä vuoropuhelua etujärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan kanssa”,

| — | ottaa huomioon pöytäkirjan N:o 1 kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon pöytäkirjan N:o 1 kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa,

| — | ottaa huomioon pöytäkirjan N:o 2 toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon pöytäkirjan N:o 2 toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta,

| — | ottaa huomioon 14. huhtikuuta 2014 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 390/2014 Kansalaisten Eurooppa -ohjelmasta vuosina 2014–2020 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. huhtikuuta 2014 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 390/2014 Kansalaisten Eurooppa -ohjelmasta vuosina 2014–2020 (1),

| — | ottaa huomioon 19. tammikuuta 2016 antamansa päätöslauselman kulttuurienvälisen vuoropuhelun, kulttuurisen monimuotoisuuden ja koulutuksen merkityksestä EU:n perusarvojen edistämisessä (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. tammikuuta 2016 antamansa päätöslauselman kulttuurienvälisen vuoropuhelun, kulttuurisen monimuotoisuuden ja koulutuksen merkityksestä EU:n perusarvojen edistämisessä (2),

| — | ottaa huomioon komission kertomuksen Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Kansalaisten Eurooppa” -ohjelman (2007–2013) toteutuksesta, tuloksista ja yleisestä arvioinnista (COM(2015)0652), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission kertomuksen Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Kansalaisten Eurooppa” -ohjelman (2007–2013) toteutuksesta, tuloksista ja yleisestä arvioinnista (COM(2015)0652),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan sekä puheenjohtajakokouksen 12. joulukuuta 2002 valiokunta-aloitteisten mietintöjen laatimista koskevasta lupamenettelystä tekemän päätöksen 1 artiklan 1 kohdan e alakohdan ja liitteen 3, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan sekä puheenjohtajakokouksen 12. joulukuuta 2002 valiokunta-aloitteisten mietintöjen laatimista koskevasta lupamenettelystä tekemän päätöksen 1 artiklan 1 kohdan e alakohdan ja liitteen 3,

| — | ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan mietinnön sekä perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan ja budjettivaliokunnan lausunnot (A8-0017/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan mietinnön sekä perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan ja budjettivaliokunnan lausunnot (A8-0017/2017),

| A. | katsoo, että Kansalaisten Eurooppa -ohjelma on ainutkertainen ja erittäin symbolinen ohjelma, koska siinä on tarkoitus kuunnella kansalaisyhteiskunnan keskustelua, kannustaa kriittiseen ajatteluun Eurooppa-hankkeesta, sen historiasta ja sitä edistäneiden kansanliikkeiden ja ajatusten historiasta sekä vaikuttaa osaltaan Euroopan päätöksentekoprosessin parempaan ymmärtämiseen ja parantaa kansalaisosallistumisen ja demokraattisen osallistumisen edellytyksiä unionin tasolla; |
| --- | --- |

A.

katsoo, että Kansalaisten Eurooppa -ohjelma on ainutkertainen ja erittäin symbolinen ohjelma, koska siinä on tarkoitus kuunnella kansalaisyhteiskunnan keskustelua, kannustaa kriittiseen ajatteluun Eurooppa-hankkeesta, sen historiasta ja sitä edistäneiden kansanliikkeiden ja ajatusten historiasta sekä vaikuttaa osaltaan Euroopan päätöksentekoprosessin parempaan ymmärtämiseen ja parantaa kansalaisosallistumisen ja demokraattisen osallistumisen edellytyksiä unionin tasolla;

| B. | katsoo, että Kansalaisten Eurooppa -ohjelman tavoitteena on vahvistaa tunnetta Euroopan unionin kansalaisuudesta ja johonkin kuulumisesta, lisätä solidaarisuutta, keskinäistä suvaitsevaisuutta ja kunnioitusta, parantaa tietämystä EU:sta, sen alkuperästä ja kehityksestä, sen arvoista, toimielimistä ja valtuuksista, ja edistää aktiivista vuoropuhelua EU:n kansalaisten välillä; toteaa, että ohjelman sisältämät toimenpiteet voidaan katsoa osaksi kansalaiskasvatuksen elinikäistä oppimista; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että Kansalaisten Eurooppa -ohjelman tavoitteena on vahvistaa tunnetta Euroopan unionin kansalaisuudesta ja johonkin kuulumisesta, lisätä solidaarisuutta, keskinäistä suvaitsevaisuutta ja kunnioitusta, parantaa tietämystä EU:sta, sen alkuperästä ja kehityksestä, sen arvoista, toimielimistä ja valtuuksista, ja edistää aktiivista vuoropuhelua EU:n kansalaisten välillä; toteaa, että ohjelman sisältämät toimenpiteet voidaan katsoa osaksi kansalaiskasvatuksen elinikäistä oppimista;

| C. | toteaa, että Kansalaisten Eurooppa -hankkeen ”yksi euro kansalaista kohti” -kampanjalla pyritään antamaan vahva symbolinen viesti, että kansalaisten ääniä kuunnellaan Euroopassa; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että Kansalaisten Eurooppa -hankkeen ”yksi euro kansalaista kohti” -kampanjalla pyritään antamaan vahva symbolinen viesti, että kansalaisten ääniä kuunnellaan Euroopassa;

| D. | katsoo, että nykyinen ”euroskeptisyyden” nousu – jota heijastelevat unionin vastaiset voimat, jotka kyseenalaistavat koko Eurooppa-hankkeen olemassaolon ja joka kärjistyi hiljattain Brexitiä kannattavan puolen voittoon äänestyksessä – vahvistaa tällaisten ohjelmien tärkeyttä sekä tarvetta kehittää tunnetta yhteisestä eurooppalaisesta identiteetistä, pohtia Euroopan unionin uskottavuuden heikkenemisen syitä, kannustaa kansalaisvaikuttamiseen ja käynnistää Euroopan unionin arvoja koskeva perusteellinen keskustelu, johon olisi otettava mukaan koko kansalaisyhteiskunta ja itse toimielimet – sekä tiedotuskampanja unionin toimielinten toiminnasta – korostaen samalla EU:hun kuulumisen tarjoamia mahdollisuuksia; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että nykyinen ”euroskeptisyyden” nousu – jota heijastelevat unionin vastaiset voimat, jotka kyseenalaistavat koko Eurooppa-hankkeen olemassaolon ja joka kärjistyi hiljattain Brexitiä kannattavan puolen voittoon äänestyksessä – vahvistaa tällaisten ohjelmien tärkeyttä sekä tarvetta kehittää tunnetta yhteisestä eurooppalaisesta identiteetistä, pohtia Euroopan unionin uskottavuuden heikkenemisen syitä, kannustaa kansalaisvaikuttamiseen ja käynnistää Euroopan unionin arvoja koskeva perusteellinen keskustelu, johon olisi otettava mukaan koko kansalaisyhteiskunta ja itse toimielimet – sekä tiedotuskampanja unionin toimielinten toiminnasta – korostaen samalla EU:hun kuulumisen tarjoamia mahdollisuuksia;

| E. | katsoo, että ennen kuin jokin maa liittyy Euroopan unioniin, tarvitaan perusteellista ja kokonaisvaltaista valmistelua, joka liittyy muistiperintöön ja menneisyyden tuntemiseen sekä sen varmistamiseen, että kansalaiset osallistuvat aktiivisesti asianomaisen maan yhteiskuntaelämään; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että ennen kuin jokin maa liittyy Euroopan unioniin, tarvitaan perusteellista ja kokonaisvaltaista valmistelua, joka liittyy muistiperintöön ja menneisyyden tuntemiseen sekä sen varmistamiseen, että kansalaiset osallistuvat aktiivisesti asianomaisen maan yhteiskuntaelämään;

| F. | katsoo, että EU:n toimielimet ovat SEU-sopimuksen 11 artiklan mukaan velvollisia antamaan kansalaisille ja etujärjestöille mahdollisuuden esittää ja vaihtaa julkisesti mielipiteitä kaikilla unionin toiminta-aloilla; katsoo, että tämä määräys velvoittaa EU:n toimielimiä myös käymään avointa ja säännöllistä vuoropuhelua etujärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan kanssa ja komissiota kuulemaan laajasti kaikkia sidosryhmiä; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että EU:n toimielimet ovat SEU-sopimuksen 11 artiklan mukaan velvollisia antamaan kansalaisille ja etujärjestöille mahdollisuuden esittää ja vaihtaa julkisesti mielipiteitä kaikilla unionin toiminta-aloilla; katsoo, että tämä määräys velvoittaa EU:n toimielimiä myös käymään avointa ja säännöllistä vuoropuhelua etujärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan kanssa ja komissiota kuulemaan laajasti kaikkia sidosryhmiä;

| G. | toteaa, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 20 artiklassa vahvistetaan unionin kansalaisuuden perustavanlaatuinen asema ja esitetään yksityiskohtaisesti kansalaisuuteen liittyvät oikeudet, ja katsoo, että parempi tietämys EU:sta ja sen arvoista ovat tärkeitä edellytyksiä sille, että kansalaiset voimaannutetaan käyttämään näitä oikeuksiaan; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 20 artiklassa vahvistetaan unionin kansalaisuuden perustavanlaatuinen asema ja esitetään yksityiskohtaisesti kansalaisuuteen liittyvät oikeudet, ja katsoo, että parempi tietämys EU:sta ja sen arvoista ovat tärkeitä edellytyksiä sille, että kansalaiset voimaannutetaan käyttämään näitä oikeuksiaan;

| H. | katsoo, että aktiivinen kansalaisuus, kansalaisten koulutus ja kulttuurien välinen vuoropuhelu ovat ratkaisevassa asemassa, kun rakennetaan avoimia, osallistavia ja kestäviä yhteiskuntia; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että aktiivinen kansalaisuus, kansalaisten koulutus ja kulttuurien välinen vuoropuhelu ovat ratkaisevassa asemassa, kun rakennetaan avoimia, osallistavia ja kestäviä yhteiskuntia;

| I. | katsoo, että nykyinen ohjelma perustuu SEUT-sopimuksen 352 artiklaan, jonka mukaan parlamentilla on oikeus vain kantansa ilmaisemiseen hyväksyntämenettelyssä, mitä parlamentti vastusti kiivaasti silloin, kun komissio esitteli ehdotuksen, koska se on vahvasti ristiriidassa ohjelman demokraattisen luonteen kanssa; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että nykyinen ohjelma perustuu SEUT-sopimuksen 352 artiklaan, jonka mukaan parlamentilla on oikeus vain kantansa ilmaisemiseen hyväksyntämenettelyssä, mitä parlamentti vastusti kiivaasti silloin, kun komissio esitteli ehdotuksen, koska se on vahvasti ristiriidassa ohjelman demokraattisen luonteen kanssa;

| J. | toteaa, että komission tekemässä jälkiarvioinnissa vahvistetaan ohjelman tavoitteiden merkityksellisyys sekä se, että koska se eroaa muista ohjelmista laajuutensa, tavoitteidensa, toimiensa ja kohderyhmiensä suhteen, se antoi mahdollisuuden tehdä aloitteita, joita ei olisi voitu rahoittaa muualla; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että komission tekemässä jälkiarvioinnissa vahvistetaan ohjelman tavoitteiden merkityksellisyys sekä se, että koska se eroaa muista ohjelmista laajuutensa, tavoitteidensa, toimiensa ja kohderyhmiensä suhteen, se antoi mahdollisuuden tehdä aloitteita, joita ei olisi voitu rahoittaa muualla;

| K. | toteaa, että monivuotista rahoituskehystä vuosiksi 2014–2020 koskevista neuvotteluista johtuvien budjettileikkausten jälkeen Kansalaisten Eurooppa -ohjelman rahoituspuitteita pienennettiin noin 29,5 miljoonalla eurolla, ja toteaa, että ohjelman rajalliset 185,47 miljoonan euron rahoituspuitteet vastaavat vain 0,0171:ä prosenttia monivuotisesta rahoituskehyksestä; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että monivuotista rahoituskehystä vuosiksi 2014–2020 koskevista neuvotteluista johtuvien budjettileikkausten jälkeen Kansalaisten Eurooppa -ohjelman rahoituspuitteita pienennettiin noin 29,5 miljoonalla eurolla, ja toteaa, että ohjelman rajalliset 185,47 miljoonan euron rahoituspuitteet vastaavat vain 0,0171:ä prosenttia monivuotisesta rahoituskehyksestä;

| L. | toteaa, että jäsenvaltioilla on tapana vetäytyä näiden hankkeiden rahoittamisesta ja että paikallisviranomaiset ovat vaikeuksissa sellaisten EU:n hankkeiden tapauksessa, joiden osarahoitusosuudet ovat suuria; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että jäsenvaltioilla on tapana vetäytyä näiden hankkeiden rahoittamisesta ja että paikallisviranomaiset ovat vaikeuksissa sellaisten EU:n hankkeiden tapauksessa, joiden osarahoitusosuudet ovat suuria;

| M. | toteaa, että rahoituspuitteiden pienentämisen seurauksena vuonna 2014 rahoitettavien hankkeiden määrä pieneni lähes 25 prosenttia edelliseen ohjelmaan verrattuna; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että rahoituspuitteiden pienentämisen seurauksena vuonna 2014 rahoitettavien hankkeiden määrä pieneni lähes 25 prosenttia edelliseen ohjelmaan verrattuna;

| N. | toteaa, että epävirallinen ja virallinen oppiminen sekä vapaaehtoistyö, urheilu, taide ja kulttuuri tarjoavat kansalaisuuskasvatukselle ja aktiiviselle kansalaisuudelle monenlaisia mahdollisuuksia; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että epävirallinen ja virallinen oppiminen sekä vapaaehtoistyö, urheilu, taide ja kulttuuri tarjoavat kansalaisuuskasvatukselle ja aktiiviselle kansalaisuudelle monenlaisia mahdollisuuksia;

| O. | katsoo, että tarvitaan lisää synergioita muiden ohjelmien kanssa ja parempaa viestintää muiden pääosastojen kanssa, jotta voidaan vähentää päällekkäisyyksiä ja tehostaa ohjelman vaikutuksia; |
| --- | --- |

O.

katsoo, että tarvitaan lisää synergioita muiden ohjelmien kanssa ja parempaa viestintää muiden pääosastojen kanssa, jotta voidaan vähentää päällekkäisyyksiä ja tehostaa ohjelman vaikutuksia;

| P. | pitää olemassa olevaa ystävyyskaupunki- ja kuntaverkostotoimintaa (Town twinning – Network of Towns) onnistuneena, koska sen avulla syvennetään kansalaisten tutustumista toistensa elämään sekä solmitaan ystävyys- ja yhteistyösuhteita; |
| --- | --- |

P.

pitää olemassa olevaa ystävyyskaupunki- ja kuntaverkostotoimintaa (Town twinning – Network of Towns) onnistuneena, koska sen avulla syvennetään kansalaisten tutustumista toistensa elämään sekä solmitaan ystävyys- ja yhteistyösuhteita;

Tärkeimmät päätelmät

| 1. | korostaa, että ainoan kokonaisuudessaan Euroopan unionin kansalaisuudelle omistetun ohjelman eli Kansalaisten Eurooppa -ohjelman käytettävissä oleva kokonaisrahoitus (185,47 miljoonaa euroa) on mitätön verrattuna muihin koulutus- ja kulttuuriohjelmiin, kuten Luova Eurooppa (1,46 miljardia euroa) ja Erasmus+ (14,7 miljardia euroa), ja pettää siten hakijoiden suuret odotukset; |
| --- | --- |

1.

| 2. | panee tyytyväisenä merkille, että Kansalaisten Eurooppa -ohjelma, jonka tarkoituksena on kuroa kiinni EU:n toimielinten ja unionin kansalaisten välistä kuilua, vaikuttaa toimineen hyvin uuden rahoitussyklin ensimmäisten kahden vuoden aikana, sillä hakijoiden määrä on noussut, hankkeet ovat olleet korkealaatuisia ja hankkeiden täytäntöönpano on ollut asianmukaista; |
| --- | --- |

2.

| 3. | toteaa, että ohjelman onnistuneen täytäntöönpanon suurin este ovat riittämättömät määrärahat, ja pitää erittäin valitettavana, että niitä leikattiin 13,7 prosenttia monivuotisessa rahoituskehyksessä 2014–2020, mikä on vähentänyt rahoitettavien hankkeiden määrää huomattavasti ja tarkoittaa sitä, että suurta tarvetta ei voida täyttää, ja se on arvokkaita hankkeita edustavien hakijoiden kannalta turhauttavaa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | panee merkille, että rahoitettujen hankkeiden kokonaismäärä on budjettirajoitusten vuoksi liian pieni ohjelman kunnianhimoisten tavoitteiden saavuttamiseksi ja että vuonna 2015 pystyttiin rahoittamaan vain noin kuusi prosenttia Euroopan muistiperintö- ja Kansalaisyhteyskunta-hankkeista, mikä on hyvin vähän verrattuna Luova Eurooppa -ohjelman tuloksiin samana vuonna (Kulttuuri-ohjelma 19,64 prosenttia ja MEDIA-ohjelma 45,6 prosenttia); katsoo, että näiden Kansalaisten Eurooppa -ohjelman kahden lohkon rahoitusta olisi lisättävä huomattavasti ohjelman tavoitteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | panee merkille ystävyyskuntahankkeita koskevan ohjelman menestyksen kaikkialla unionissa; kehottaa jäsenvaltioita edistämään tätä ohjelmaa kunnissaan ja helpottamaan kuntien välistä yhteistyötä; |
| --- | --- |

5.

| 6. | on tyytyväinen komission perustamiin Kansalaisten Eurooppa -tiedotuslehteen ja rahoitettujen hankkeiden tietokantaan; |
| --- | --- |

6.

| 7. | korostaa, että Kansalaisten Eurooppa -ohjelman kansalliset yhteyspisteet ovat tärkeässä asemassa tietoisuuden lisäämisessä sekä tuen ja ohjeiden tarjoamisessa mahdollisille hakijoille (erityisesti kohdemaiden ensikertalaisille hakijoille) sekä EU:n ja jäsenvaltioiden paikallis- ja aluehallinnoille ja kansalaisjärjestöille; |
| --- | --- |

7.

| 8. | on tyytyväinen ohjelman monialaiseen lähestymistapaan, sen selkeään ja yksinkertaiseen hakulomakkeeseen ja raportointivaatimuksiin sekä sen kohdistamiseen erityistoimiin; |
| --- | --- |

8.

| 9. | on tyytyväinen siihen, että ohjelman kummallekin lohkolle, ”Euroopan muistiperintö” ja ”Demokraattiseen toimintaan osallistuminen ja kansalaisvaikuttaminen”, määritellyt painopisteet, joita aiemmin muutettiin vuosittain, ovat vastedes monivuotisia ja niitä sovelletaan koko jäljellä olevalla ohjelmakaudella (2016–2020); |
| --- | --- |

9.

| 10. | panee merkille sen tosiseikan, että ohjelman vaikutus on edelleen suhteellisen suuri, minkä osoittaa se, että valituissa 408 hankkeessa oli vuonna 2015 arviolta 1 100 000 osallistujaa; katsoo myös, että hakemusten suuri määrä – 2 087 vuonna 2014 ja 2 791 vuonna 2015 – ja hankkeiden laatu osoittavat kiinnostuksen ohjelmaa kohtaan olevan suurta ja todistavat tarpeesta osoittaa ohjelmalle enemmän inhimillisiä ja taloudellisia resursseja, jotta lisätään tukea saavien hankkeiden määrää; |
| --- | --- |

10.

Suositukset

Täytäntöönpanon oikeudelliset näkökohdat

| 11. | suosittelee, että Kansalaisten Eurooppa -ohjelman seuraava sukupolvi hyväksyttäisiin niin, että sen oikeusperusta mahdollistaisi parlamentin osallistumisen ohjelman hyväksymiseen lainsäädäntövallan käyttäjänä tavallisen lainsäätämisjärjestyksen mukaisesti yhdenvertaiselta pohjalta neuvoston kanssa; kannustaa komissiota selvittämään mahdollisia ratkaisuja tämän tavoitteen saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

11.

Täytäntöönpanon rahoitukselliset näkökohdat

| 12. | katsoo, että laadukkaita hankkeita on hylätty sen vuoksi, ettei Kansalaisten Eurooppa -ohjelman rahoitus ole ollut riittävää, esimerkiksi Euroopan muistiperintö- ja Kansalaisyhteiskunta-hankkeet (onnistumisaste on kuusi prosenttia, kun Luova Eurooppa -ohjelman Kulttuuri-hankkeiden onnistumisaste on 19,64 prosenttia ja MEDIA-hankkeiden 45,6 prosenttia); katsoo, että tämä ohjelma on tärkeässä asemassa, sillä se on ennakkoedellytys kansalaisten osallistumiselle unionin demokraattiseen elämään, ja huomattava lisäys nykyiseen budjettiin olisi välttämätön, jotta voitaisiin saavuttaa korkeampi tavoiteaste; kehottaa siksi komissiota, neuvostoa ja jäsenvaltioita harkitsemaan Kansalaisten Eurooppa -ohjelmalle noin 500 miljoonan euron kokonaisrahoituspuitteita seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä, ja toteaa, että se vastaa vain yhtä euroa kansalaista kohti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | toteaa, että eurooppalaisen kansalaisaloitteen ja Kansalaisten Eurooppa -ohjelman yhteisenä tavoitteena on mahdollistaa kansalaisten suora osallistuminen EU:n politiikan kehittämiseen, mikä mahdollistaa synergian saavuttamisen; kehottaa komissiota kuitenkin varmistamaan, että kansalaisaloitetta ei rahoiteta Kansalaisten Eurooppa -ohjelman rajallisesta talousarviosta, kuten nyt tapahtuu, ja kehottaa jäsenvaltioita osallistumaan enemmän molempien toimien taloudelliseen tukemiseen; |
| --- | --- |

13.

| 14. | toteaa, että kertakorvaus- tai kokonaishintajärjestelmässä olisi otettava huomioon EU:n jäsenvaltioiden elinkustannuksista johtuvat hintaerot; suosittelee harkitsemaan tätä järjestelyä ja ennakkomaksujen vähentämistä uudelleen, jotta voidaan varmistaa rahoitettavien hankkeiden kestävyys ja tukea paikallisten hallintoelinten tai organisaatioiden yhteistyötä paremmin pidemmällä aikavälillä ja erityisesti tarjota paremmat osallistumismahdollisuudet pienille organisaatioille, joilla on rajalliset rahoitusvalmiudet, tai osallistujille, joilla on erityistarpeita; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pyytää komissiota ja koulutuksen, audiovisuaalialan ja kulttuurin toimeenpanovirastoa (EACEA) arvioimaan tiettyjen budjettijärjestelyjen vaikutusta hakijoihin ja mahdollisesti tukikelpoisiin hakijoihin; pyytää erityisesti arvioimaan, saattoivatko vuonna 2015 maksumäärärahojen akuutista puutteesta johtunut ennakkomaksutason alentaminen (50 prosentista 40 prosenttiin hankkeille ja 80 prosentista 50 prosenttiin toiminta-avustuksille ja kansallisille yhteyspisteille), yhteisrahoituksen tarve ja samojen parametrien soveltaminen todellisista elinkustannuksista ja maantieteellisestä etäisyydestä riippumatta asettaa tietynlaiset järjestöt ja tietyt jäsenvaltiot epäedulliseen asemaan ja tapahtuuko näin edelleen; pyytää lisäksi kehittämään uusia strategioita, jotta unionin toimielimiä voidaan tuoda lähemmäs kansalaisia ja jotta kansalaisille voidaan tiedottaa paremmin erilaisista EU:n toimintalinjoista; |
| --- | --- |

15.

| 16. | toteaa, että kertakorvaus- tai kokonaishintajärjestelmään olisi lisättävä uusi parametri, jotta voidaan ottaa tehokkaammin mukaan henkilöt, joilla on erityistarpeita, sillä vammaisten henkilöiden osallistuminen edellyttää paljon enemmän henkilöstöä ja usein lisätoimia, jotka puolestaan aiheuttavat lisäkustannuksia; |
| --- | --- |

16.

| 17. | korostaa, että toiminta-avustukset takaavat edunsaajien (eli ajatushautomoiden) riippumattomuuden ja tarjoavat mahdollisuuden pitkän aikavälin suunnitteluun näkemyslähtöisten toimien toteuttamiseksi ja asiantuntemuksen kehittämiseksi; kehottaa käyttämään erityiskriteerejä, indikaattoreita ja vuotuista raportointia, joilla seurataan edistymistä kohti tavoitteita ja varmistetaan, että nämä rahoitusjärjestelyt eivät johda edunsaajan riippuvuuteen komissiosta; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa komissiota ja EACEA:ta rahoittamaan julkisesti kolmannesta lohkosta ”Horisontaalinen toimi – Tulosten hyödyntäminen: hankkeen tulosten analysoiminen, levittäminen ja käyttäminen” aiheutuvat kustannukset; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa komissiota ja EACEA:ta sisällyttämään 31. joulukuuta 2017 mennessä annettavaan väliarviointikertomukseen kattavan arvion ohjelman varainhallinnosta ja talousarvion toteutuksesta ja ottamaan opikseen tästä arviosta, jotta voitaisiin määritellä tulevaisuuden tavoitteet uudestaan ja mukauttaa ohjelman talousarviovaatimuksia seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä; |
| --- | --- |

19.

Koordinointi- ja viestintänäkökohtia

| 20. | kehottaa komissiota keräämään kaikki hyödylliset tiedot Kansalaisten Eurooppa -ohjelmasta (ohjelmaopas, painopisteet, ehdotuspyynnöt, käynnissä olevat ja aiemmat hankkeet, tulokset ja saadut kokemukset sekä tiedotuslehti) sekä kaikista muista ohjelmista, toimista, avustuksista ja rakennerahastoista, jotka kuuluvat Euroopan kansalaisuuden kehykseen (kuten Kansalaisten Eurooppa -aloite ja eurooppalainen vapaaehtoispalvelu) yhteen ainutkertaiseen, käyttäjäystävälliseen viestintäportaaliin (keskitetty palvelupiste verkkofoorumina), jota myös vammaisten on helppo käyttää; suosittelee, että tätä foorumia käytettäisiin edunsaajien yhteystiedot sisältävänä julkisena rekisterinä ja välineenä, jonka avulla saa nähtäväksi hankkeiden kuvaukset ja voi etsiä kumppaneita muista maista; |
| --- | --- |

20.

| 21. | painottaa, että hylättyihin hakemuksiin olisi vastattava asianmukaisesti ja ilmoitettava hylkäämisen syyt, erityisesti silloin kun hakemuksen esittänyt yhteisö pyytää selitystä; ehdottaa, että mahdollisuuksien mukaan pohdittaisiin, mitkä ovat samankaltaisten hylättyjen hakemusten keskeiset ongelmat; |
| --- | --- |

21.

| 22. | painottaa, että tietyt Kansalaisten Eurooppa -ohjelman tavoitteet ovat samankaltaisia kuin eurooppalaisen kansalaisaloitteen tavoitteet tai täydentävät niitä; toteaa, että samankaltaista on erityisesti pyrkimys saada kansalaiset mukaan unionin työhön; katsoo, että tästä syystä olisi toteutettava toimia, joiden avulla päästään yhteisymmärrykseen lähestymistavasta, jota noudatetaan suunniteltaessa kansalaisten osallistumista ja osallistavaa demokratiaa koskevia unionin politiikkatoimia, joita johdonmukainen viestintästrategia tukee, jotta kaikki Euroopan kansalaisuuteen liittyvät komission ohjelmat voidaan koota yhdeksi kokonaisuudeksi mahdollisesti arvostamalla enemmän ja tuomalla esiin välittömiä kokemuksia ja ruohonjuuritason osallistumista; |
| --- | --- |

22.

| 23. | painottaa, että on luotava julkinen luettelo mahdollisista kumppaneista kaikissa jäsenvaltioissa, jotta voidaan helpottaa kumppanuutta niiden tahojen välillä, jotka haluavat osallistua Kansalaisten Eurooppa -ohjelmaan; |
| --- | --- |

23.

| 24. | suosittelee myös, että perustetaan verkkofoorumi kansalaisuuden alalla toimiville ja ohjelman tukea saaville tärkeimmille organisaatioille, jotta voidaan koota hyviä käytäntöjä, kehittää valmiuksia ja lisätä näkyvyyttä hankkeiden päätyttyä; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kehottaa komissiota nostamaan ohjelman profiilia ja lisäämään yleisön tietoisuutta sen tavoitteista ja panemaan täytäntöön Kansalaisten Eurooppaa koskevan osallistavan viestintästrategian, jossa käytetään sosiaalisia verkostoja, radiota, tv-mainontaa ja ilmoitustauluja, vahvistamaan paikallista osallistumista ja kansallisten yhteyspisteiden aktiivista toimintaa sekä päivittämään sisältöä jatkuvasti ja luomaan yhteyksiä uusiin yleisöihin osallistujamaissa ja erityisesti niissä, joissa osallistumistaso on alhainen, varsinkin nuorten, vammaisten ja haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden keskuudessa; |
| --- | --- |

25.

| 26. | katsoo, että ohjelmaa olisi myös käytettävä tuomaan esiin Euroopan unionissa jo olemassa olevia suoran osallistumisen väyliä, kuten eurooppalainen kansalaisaloite, kansalaisfoorumit ja julkiset kuulemiset, jotta voidaan herättää tietoisuutta suoran vaikuttamisen mahdollisuuksista unionin institutionaalisessa rakenteessa; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kehottaa osallistujamaita nimeämään kansallisen yhteyspisteen, jos ne eivät vielä ole sitä tehneet; suosittelee, että koordinointia ja synergiaa tehostetaan näiden maiden, jäsenvaltioiden ja komission välillä; |
| --- | --- |

27.

| 28. | toteaa, että suurin haaste on saavuttaa nykyiset kunnianhimoiset päämäärät käytettävissä olevan rajallisen rahoituksen avulla; painottaa jäsenvaltioiden, alueiden ja paikallishallintojen merkitystä ohjelman vaikuttavuuden ja suosion lisäämisessä myös siten, että jäsenvaltiot maksimoivat kansallisten yhteyspisteiden potentiaalin siten, että yhteyspisteille annetaan mahdollisuus työskennellä ja vaihtaa kokemuksia muiden vastaavien hankkeiden, kuten Erasmus+ ja Luova Eurooppa, kanssa; kehottaa EACEA:ta pyrkimään mahdollisuuksien mukaan luomaan synergiaa erilaisten EU-ohjelmien (kuten Luova Eurooppa, Erasmus+, sekä Euroopan sosiaalirahasto) kanssa, jotta voidaan tuottaa mittakaavaetuja ja maksimoida vaikutus; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kehottaa komissiota tehostamaan edelleen toimiaan hallinnon yksinkertaistamiseksi, kun otetaan huomioon, että muodollisten vaatimusten täyttäminen on joskus vaikeaa erityisesti pienille organisaatioille, joita ei saisi syrjiä byrokratiaan liittyvistä syistä; |
| --- | --- |

29.

| 30. | suosittelee, että viestintään kohdennettuja varoja ei käytettäisi kattamaan toimielinten välistä viestintää unionin painopisteistä, kuten tällä hetkellä on vahvistettu nykyistä ohjelmaa koskevan asetuksen 12 artiklassa, vaan että niitä käytettäisiin ohjelman itsensä tunnetuksi tekemiseen osallistujamaissa ja erityisesti niissä, joissa osallistumistaso on alhainen; |
| --- | --- |

30.

Ohjelman painopiste ja tavoitteet

| 31. | kehottaa virallistamaan seuraavan sukupolven ohjelmassa monivuotisen lähestymistavan painopisteiden määrittelyssä ja lisäämään lohkojen ja ohjelman osien välisiä synergioita; painottaa, että ohjelman rakenteen mahdollinen muutos olisi toteutettava siten, että vältetään sekaannuksen mahdollisuus sen loppukäyttäjien keskuudessa ja näin ollen sen vaikutuksen heikkeneminen; |
| --- | --- |

31.

| 32. | on tyytyväinen EU:n kansalaisten ja yhteiskunnallisten näkökohtien painottamiseen, koska sen ansiosta EU:n toimielimet voivat osallistua kansalaisyhteiskuntaan suoraan kentällä; korostaa, että ohjelman painopisteissä on tärkeää keskittää hankkeet Euroopan nykyisiin haasteisiin eli monimuotoisuuden, muuttoliikkeen, pakolaisten, radikalisoitumisen estämisen, sosiaalisen osallisuuden edistämisen, kulttuurien välisen vuoropuhelun, rahoitusongelmien ratkaisemisen ja yhteisen eurooppalaisen kulttuuriperinnön tunnistamisen kaltaisiin kysymyksiin; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita vahvistamaan yhteyksiä ohjelman prioriteettien ja Euroopan kansalaisuuteen liittyvien toimintalinjojen sekä Euroopan kansalaisten päivittäisen elämän välillä; |
| --- | --- |

32.

| 33. | toteaa, että ohjelmalla olisi saavutettava enemmän erilaisia osallistujia, taattava sellaisten henkilöiden osallistuminen, joilla on erityistarpeita, ja edistettävä syrjäytyneiden ja äänioikeudettomien henkilöiden, kuten muuttajien, pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden, osallistumista; |
| --- | --- |

33.

| 34. | katsoo, että ohjelmassa olisi tarvittaessa hyödynnettävä ruohonjuuritasolla olemassa olevia menestyneitä aloitteita, kuten kuntien välistä yhteistyötä; |
| --- | --- |

34.

| 35. | painottaa tarvetta kehittää – Euroopan muistiperintö -lohkon alaisuudessa – eurooppalaista identiteettiä, joka olisi suunnattava kohti tulevaisuutta eikä pelkästään menneisyyteen ja jonka olisi oltava moniarvoinen, kulttuurien rajat ylittävä ja avoin muuttovirroille ja muualta maailmasta tuleville vaikutteille, jotta voidaan saavuttaa yleinen eurooppalaisille arvoille sekä eurooppalaiselle maalliselle ja henkiselle perinnölle pohjautuva integraatio; pitää tärkeänä varmistaa, että historiaa ei käytetä erottavana välineenä vaan tilaisuutena ratkaista ajankohtaisia haasteita hienovaraisen tulkinnan sekä osaavien ja kohdennettujen koulutusohjelmien avulla; korostaa, että on tärkeää tukea sukupolvien välisiä hankkeita, jotka mahdollistavat kokemusten vaihtamisen vanhempien ja nuorempien sukupolvien välillä; |
| --- | --- |

35.

| 36. | korostaa tarvetta kannustaa hankkeita, joissa esitetään uusia tapoja käydä vuoropuhelua kansalaisten kanssa houkuttelevassa muodossa ja houkuttelevalla tyylillä ja moniulotteista lähestymistapaa soveltaen; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ehdottaa, että komissio julkaisee vuosittain tiivistelmäkertomuksen, joka sisältää tärkeimmät Eurooppa-hankkeen parantamista koskevat ehdotukset, joita Kansalaisten Eurooppa -ohjelmasta rahoitettujen hankkeiden osallistujat ovat esittäneet; |
| --- | --- |

37.

| 38. | painottaa tarvetta parantaa ohjelmaa ehdotuksilla, jotka koskevat kansalaisten osallistumista demokratiaprosessiin ja EU:n päätöksentekoon siten, että niillä lisätään kansalaisten mahdollisuuksia käyttää oikeuksiaan esimerkiksi toteuttamalla verkkovaikuttamista; korostaa, että tätä varten unionin ja sen jäsenvaltioiden olisi kehitettävä toimia ja politiikkaa, joilla parannetaan erityisesti lasten ja nuorten monialaisen, luovan ja kriittisen ajattelun taitoja ja heidän digitaalista lukutaitoaan ja medialukutaitoaan sekä lisätään heidän osallisuuttaan ja tiedonhaluaan, jotta he pystyvät tekemään tietoon perustuvia päätöksiä ja antamaan myönteisen panoksen demokraattisiin prosesseihin; |
| --- | --- |

38.

| 39. | painottaa, että unionin jäsenyyttä tavoittelevien maiden osallistuminen ohjelmaan johtaa parempaan keskinäiseen ymmärrykseen ja tiiviiseen yhteistyöhön; kehottaa lisäämään ohjelman kansainvälisyyttä kutsumalla kaikki Euroopan vapaakauppaliiton (EFTA) ja Euroopan talousalueen (ETA) maat, liittyvät maat ja ehdokasmaat yhdistämään voimansa unionin jäsenvaltioiden kanssa hankkeisiin hakemisessa, ja kehottaa tehostamaan yhteistyötä unionissa toimivien kansalaisjärjestöjen, itäisen ja eteläisen kumppanuuden valtioiden ja mahdollisten ehdokasmaiden kanssa, jotta unioni tuotaisiin lähemmäksi kansalaisia; ehdottaa EU:n ja naapurimaiden organisaatioiden yhteistyön edistämistä eurooppalaisten arvojen alalla; |
| --- | --- |

39.

| 40. | painottaa tarvetta kehittää ystävyyskuntatoimintaa siten, että keskitytään ohjelman hyödyntämiseen, sen edistämiseen ja tuloksiin, mukaan luettuna varojen asianmukainen kohdentaminen; |
| --- | --- |

40.

o

o o

| 41. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  EUVL L 115, 17.4.2014, s. 3.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0005.

---

| 25.7.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 263/34 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 263/34

---

P8_TA(2017)0064

EU:n yhteinen kauppapolitiikka ja luonnonvaraisten lajien kestävyyden asettamat ehdottomat vaatimukset

Euroopan parlamentin päätöslauselma 2. maaliskuuta 2017 EU:n yhteisestä kauppapolitiikasta ja luonnonvaraisten lajien kestävyyden asettamista ehdottomista vaatimuksista (2016/2054(INI))

(2018/C 263/05)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 191 ja 207 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 191 ja 207 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 21 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 21 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”Kaikkien kauppa: Vastuullisempaa kauppa- ja investointipolitiikkaa” (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Kaikkien kauppa: Vastuullisempaa kauppa- ja investointipolitiikkaa” (COM(2015)0497),

| — | ottaa huomioon EU:n ehdotuksen transatlanttiseen kauppa- ja investointikumppanuuteen (TTIP) sisällytettäväksi kauppaa ja kestävää kehitystä koskevaksi luvuksi ja erityisesti sen 10–16 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ehdotuksen transatlanttiseen kauppa- ja investointikumppanuuteen (TTIP) sisällytettäväksi kauppaa ja kestävää kehitystä koskevaksi luvuksi ja erityisesti sen 10–16 artiklan,

| — | ottaa huomioon vuonna 2015 pidetyssä YK:n kestävän kehityksen huippukokouksessa annetun päätöslauselman ”Transforming our world: the 2030: Agenda for Sustainable Development” ja erityisesti sen 9 ja 33 kohdan sekä tavoitteen 15, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2015 pidetyssä YK:n kestävän kehityksen huippukokouksessa annetun päätöslauselman ”Transforming our world: the 2030: Agenda for Sustainable Development” ja erityisesti sen 9 ja 33 kohdan sekä tavoitteen 15,

| — | ottaa huomioon tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) ja erityisesti sen XX artiklan a ja g kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) ja erityisesti sen XX artiklan a ja g kohdan,

| — | ottaa huomioon vuonna 2016 tehdyn EU:n toimintasuunnitelman luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittoman kaupan torjumiseksi (COM(2016)0087) (jäljempänä ”toimintasuunnitelma”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2016 tehdyn EU:n toimintasuunnitelman luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittoman kaupan torjumiseksi (COM(2016)0087) (jäljempänä ”toimintasuunnitelma”),

| — | ottaa huomioon 20. kesäkuuta 2016 annetut neuvoston päätelmät EU:n toimintasuunnitelmasta luonnonvaraisten eläinten ja kasvien kaupan torjumiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. kesäkuuta 2016 annetut neuvoston päätelmät EU:n toimintasuunnitelmasta luonnonvaraisten eläinten ja kasvien kaupan torjumiseksi,

| — | ottaa huomioon luonnonvaraisten eläinten ja kasvien suojelusta niiden kauppaa sääntelemällä 9. joulukuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 338/97 (1) ja ympäristönsuojelusta rikosoikeudellisin keinoin 19. marraskuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/99/EY (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnonvaraisten eläinten ja kasvien suojelusta niiden kauppaa sääntelemällä 9. joulukuuta 1996 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 338/97 (1) ja ympäristönsuojelusta rikosoikeudellisin keinoin 19. marraskuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/99/EY (2),

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen päätöslauselman 69/314 luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittoman kaupan torjunnasta ja YK:n ympäristöohjelman hallintoneuvoston päätöslauselman 1/3 luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittomasta kaupasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen päätöslauselman 69/314 luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittoman kaupan torjunnasta ja YK:n ympäristöohjelman hallintoneuvoston päätöslauselman 1/3 luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittomasta kaupasta,

| — | ottaa huomioon Johannesburgissa pidetyn CITES-sopimuspuolten 17. kokouksen tulokset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Johannesburgissa pidetyn CITES-sopimuspuolten 17. kokouksen tulokset,

| — | ottaa huomioon Lontoossa helmikuussa 2014 pidetyn luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laitonta kauppaa käsitelleen kokouksen tulokset ja Kasanessa maaliskuussa 2015 tehdyn edistymisen arvioinnin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Lontoossa helmikuussa 2014 pidetyn luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laitonta kauppaa käsitelleen kokouksen tulokset ja Kasanessa maaliskuussa 2015 tehdyn edistymisen arvioinnin,

| — | ottaa huomioon Havaijilla vuonna 2016 pidetyn Kansainvälisen luonnonsuojeluliiton IUCN:n maailmankongressin tulokset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Havaijilla vuonna 2016 pidetyn Kansainvälisen luonnonsuojeluliiton IUCN:n maailmankongressin tulokset,

| — | ottaa huomioon YK:n yleissopimuksen kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden torjunnasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleissopimuksen kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden torjunnasta,

| — | ottaa huomioon Maailmanpankin Maailmanlaajuisen ympäristörahaston (GEF) maailmanlaajuisen luonnonvaraisia eläimiä ja kasveja koskevan ohjelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Maailmanpankin Maailmanlaajuisen ympäristörahaston (GEF) maailmanlaajuisen luonnonvaraisia eläimiä ja kasveja koskevan ohjelman,

| — | ottaa huomioon YK:n huumeiden ja rikollisuuden torjunnasta vastaavan järjestön vuonna 2016 laatiman raportin maailman luonnonvaraisiin eläimiin ja kasveihin liittyvästä rikollisuudesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n huumeiden ja rikollisuuden torjunnasta vastaavan järjestön vuonna 2016 laatiman raportin maailman luonnonvaraisiin eläimiin ja kasveihin liittyvästä rikollisuudesta,

| — | ottaa huomioon luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittomasta kaupasta kesäkuussa 2014 annetun Maailman tullijärjestön (WCO) tulliyhteistyöneuvoston julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittomasta kaupasta kesäkuussa 2014 annetun Maailman tullijärjestön (WCO) tulliyhteistyöneuvoston julkilausuman,

| — | ottaa huomioon luonnonvaraisten eläinten ja kasvien kuljetusta käsittelevän työryhmän (United for Wildlife Transport Taskforce) Buckinghamin palatsissa (Lontoossa) antaman julistuksen (jäljempänä ”Buckinghamin palatsin julistus”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnonvaraisten eläinten ja kasvien kuljetusta käsittelevän työryhmän (United for Wildlife Transport Taskforce) Buckinghamin palatsissa (Lontoossa) antaman julistuksen (jäljempänä ”Buckinghamin palatsin julistus”),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan mietinnön (A8-0012/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan mietinnön (A8-0012/2017),

| A. | ottaa huomioon, että luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laiton kauppa on lisääntynyt ennennäkemättömällä tavalla ja että maailman eläimistön ja kasvien kestämätön hyödyntäminen ja kaupallistaminen aiheuttaa biologisia kriisejä; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laiton kauppa on lisääntynyt ennennäkemättömällä tavalla ja että maailman eläimistön ja kasvien kestämätön hyödyntäminen ja kaupallistaminen aiheuttaa biologisia kriisejä;

| B. | ottaa huomioon, että luonnonvaraisten eläinten ja kasvien hallitsematon ja liiallinen käyttö on niiden elinympäristön tuhoutumisen jälkeen toiseksi vakavin uhka niiden luonnonvaraisena säilymiselle; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että luonnonvaraisten eläinten ja kasvien hallitsematon ja liiallinen käyttö on niiden elinympäristön tuhoutumisen jälkeen toiseksi vakavin uhka niiden luonnonvaraisena säilymiselle;

| C. | ottaa huomioon, että luonnonvaraisilla eläimillä ja kasveilla käytävä laiton kauppa on arviolta neljänneksi tuottoisinta rikollista toimintaa ja sen arvioitu keskimääräinen liikevaihto on 20 miljardia euroa; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että luonnonvaraisilla eläimillä ja kasveilla käytävä laiton kauppa on arviolta neljänneksi tuottoisinta rikollista toimintaa ja sen arvioitu keskimääräinen liikevaihto on 20 miljardia euroa;

| D. | ottaa huomioon, että viimeisimmät suuntaukset osoittavat, että tähän toimintaan osallistuu yhä enemmän laajoja, järjestäytyneitä rikollisverkostoja, jotka käyttävät yhä kehittyneempiä menetelmiä; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että viimeisimmät suuntaukset osoittavat, että tähän toimintaan osallistuu yhä enemmän laajoja, järjestäytyneitä rikollisverkostoja, jotka käyttävät yhä kehittyneempiä menetelmiä;

| E. | ottaa huomioon, että luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittomalla kaupalla lietsotaan konflikteja ja terroristiverkostojen epäillään käyttävän yhtenä rahoituslähteenään luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laitonta kauppaa, josta saadaan merkittävää tuottoa; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittomalla kaupalla lietsotaan konflikteja ja terroristiverkostojen epäillään käyttävän yhtenä rahoituslähteenään luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laitonta kauppaa, josta saadaan merkittävää tuottoa;

| F. | toteaa, että korruptioon ja heikkoihin hallintorakenteisiin liittyvät ongelmat tekevät nykyisistä luonnonvaraisten eläinten ja kasvien kauppaa koskevista säännöksistä haavoittuvampia; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että korruptioon ja heikkoihin hallintorakenteisiin liittyvät ongelmat tekevät nykyisistä luonnonvaraisten eläinten ja kasvien kauppaa koskevista säännöksistä haavoittuvampia;

| G. | ottaa huomioon, että Euroopan unioni on nykyisin näiden eläinten ja kasvien kohdemarkkina ja alusta, jonka kautta niitä siirretään muille alueille, sekä tiettyjen laittoman kaupan kohteiksi päätyvien eläinten ja kasvien alkuperäalue; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Euroopan unioni on nykyisin näiden eläinten ja kasvien kohdemarkkina ja alusta, jonka kautta niitä siirretään muille alueille, sekä tiettyjen laittoman kaupan kohteiksi päätyvien eläinten ja kasvien alkuperäalue;

| H. | katsoo, että on olennaisen tärkeää varmistaa lähdemaiden maaseutuyhteisöjen osallistuminen luonnonvaraisten eläinten ja kasvien suojeluun sekä siitä hyötyminen, jotta torjutaan luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittoman kaupan taustalla olevia syitä; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että on olennaisen tärkeää varmistaa lähdemaiden maaseutuyhteisöjen osallistuminen luonnonvaraisten eläinten ja kasvien suojeluun sekä siitä hyötyminen, jotta torjutaan luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittoman kaupan taustalla olevia syitä;

| I. | ottaa huomioon, että luonnonvaraisiin eläimiin ja kasveihin kohdistuva kyberrikollisuus aiheuttaa vakavan uhan luonnonvaraisille lajeille, jotka ovat vaarassa hävitä, kuten norsut, sarvikuonot, muurahaiskävyt, matelijat, sammakkoeläimet, linnut ja kirahvit; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että luonnonvaraisiin eläimiin ja kasveihin kohdistuva kyberrikollisuus aiheuttaa vakavan uhan luonnonvaraisille lajeille, jotka ovat vaarassa hävitä, kuten norsut, sarvikuonot, muurahaiskävyt, matelijat, sammakkoeläimet, linnut ja kirahvit;

| J. | katsoo, että kehitysyhteistyöpolitiikkaan liitettynä kauppapolitiikka voi muodostaa tehokkaan talouskasvun moottorin kehitysmaissa; |
| --- | --- |

J.

katsoo, että kehitysyhteistyöpolitiikkaan liitettynä kauppapolitiikka voi muodostaa tehokkaan talouskasvun moottorin kehitysmaissa;

| K. | toteaa, että kasvi- ja eläinlajeilla käytävän laittoman kaupan lisääntyminen vähentää biologista monimuotoisuutta ja tuhoaa ekosysteemejä, jolloin entistä useammista lajeista tulee vaarantuneita tai jopa sukupuuttoon kuolleita lajeja; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että kasvi- ja eläinlajeilla käytävän laittoman kaupan lisääntyminen vähentää biologista monimuotoisuutta ja tuhoaa ekosysteemejä, jolloin entistä useammista lajeista tulee vaarantuneita tai jopa sukupuuttoon kuolleita lajeja;

| L. | ottaa huomioon, että kestävällä luonnonvaraisten eläinten ja kasvien kaupalla voi olla ratkaiseva merkitys joillekin marginalisoituneille väestöryhmille, jotka ovat riippuvaisia säädöskehyksistä paikallisten voimavarojen säilyttämiseksi ja köyhyyden vähentämiseksi; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että kestävällä luonnonvaraisten eläinten ja kasvien kaupalla voi olla ratkaiseva merkitys joillekin marginalisoituneille väestöryhmille, jotka ovat riippuvaisia säädöskehyksistä paikallisten voimavarojen säilyttämiseksi ja köyhyyden vähentämiseksi;

Suuntauksia, periaatteita ja yleistä pohdintaa

| 1. | panee erittäin huolestuneena merkille, että luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laiton kauppa sekä luonnonvaraisiin eläimiin ja kasveihin liittyvät rikokset ovat lisääntyneet, ja toteaa, että tästä suuntauksesta, ellei sitä pysäytetä ja suuntaa muuteta, voi olla vakavia ja pysyviä seurauksia biologisen monimuotoisuuden säilymiselle ja ympäristön kestävyydelle; |
| --- | --- |

1.

| 2. | toteaa, että EU:lla on lukuisten ympäristönsuojelua koskevien globaalien yleissopimusten allekirjoittajana oikeudellinen velvollisuus varmistaa, että sen politiikat ja sen tekemät kansainväliset sopimukset edistävät tämän tavoitteen saavuttamista; |
| --- | --- |

2.

| 3. | katsoo, että maailmanlaajuisiin markkinoihin yhdentymisestä johtuva talouden kehityksen lisääntyminen ja luonnonvarojen käyttö kestävän taloudellisen kehityksen mukaisiin tarkoituksiin eivät sulje pois toisiaan vaan niiden olisi sen sijaan katsottava vahvistavan toisiaan; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kannattaa siksi päättäväisesti sellaista luonnonvaraisiin eläimiin ja kasveihin liittyviin kysymyksiin sovellettavaa lähestymistapaa, jossa ei vain pyritä EU:n ja sen kauppakumppanien ympäristönsuojelutavoitteisiin vaan mahdollistetaan myös kestävien ja laillisten kaupan kehysten luominen, joilla vahvistetaan kauppapolitiikan myönteistä vaikutusta kestävään kehitykseen; |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa huolestuneena, että EU on USA:n ohella edelleen luonnonvaraisista eläimistä ja kasveista laittomasti valmistettujen tuotteiden merkittävä kohdemarkkina-alue ja kauttakulkureitti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pitää myönteisenä luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittoman kaupan torjumista koskevaa EU:n toimintasuunnitelmaa, jolla on keskeinen rooli luonnonvaraisten eläinten ja kasvien erittäin kannattavan laittoman kaupan hälyttävän kasvun torjumisessa, sillä kyseinen kauppa horjuttaa niiden talouksien ja yhteisöjen vakautta, joiden elinkeino on riippuvainen luonnonvaraisista eläimistä ja kasveista, ja sen myötä tapahtuva laittomien kauppareittien vahvistuminen uhkaa EU:n kauppakumppaneina toimivien herkkien alueiden rauhaa ja turvallisuutta; |
| --- | --- |

6.

| 7. | katsoo, että laitonta kauppaa voidaan viime kädessä vähentää ja se voidaan lopettaa vain soveltamalla luonnonvaraisiin eläimiin ja kasveihin liittyviin rikoksiin integroitua lähestymistapaa ja että EU:n on johdettava toimia, joilla ei pyritä ratkaisemaan vain tarjontapuolella olevia ongelmia, paikan päällä kolmansissa maissa olevat kehitykseen liittyvät kysymyksen mukaan luettuina, vaan myös puuttumaan laittomien tuotteiden kysyntään kotimaan markkinoilla, verkkosivustot mukaan lukien; |
| --- | --- |

7.

Kansainväliset instituutiot ja hallitukset

| 8. | palauttaa mieliin, että mailla on WTO:n säännösten mukaan oikeus ottaa käyttöön poikkeuksia GATT-sopimuksen XX artiklan g kohdan yleisistä säännöistä säännelläkseen rajallisten luonnonvarojen käyttöä ja XX artiklan a kohdan yleisistä säännöistä suojellakseen julkista moraalia; panee merkille, että WTO:n valituselin on tulkinnut ”rajallisia luonnonvaroja” laajasti niin, että siihen sisältyvät elossa olevat lajit, jotka saattavat olla vaarassa hävitä, ja että lajien sisällyttämistä CITES-liitteisiin pidetään WTO:n oikeuskäytännössä erityisesti osoituksena niiden määrän rajallisuudesta; panee myös merkille, että WTO:n valituselin on tulkinnut ”julkista moraalia” laajasti siten, että se kattaa eläimiin kohdistuvan julmuuden estämiseen liittyvät huolenaiheet; |
| --- | --- |

8.

| 9. | suhtautuu myönteisesti toimiin, joita EU on toteuttanut WTO:ssa vähentääkseen haitallisia kalastustukia, jotka voivat heikentää kestävää kalastuksenhoitoa ja vaarantaa kilpikonnien, haiden, merilintujen ja merinisäkkäiden kaltaisten lajien suojelun; |
| --- | --- |

9.

| 10. | toistaa olevansa vahvasti sitoutunut YK:n kestävän kehityksen tavoitteisiin ja tavoitteen 15 saavuttamisen varmistamiseen ja toteaa, että tavoitteeseen sisältyy sitoutuminen suojeltujen eläin- ja kasvilajien salametsästyksen ja laittoman kaupan lopettamiseen sekä laittomasti kaupattavien tuotteiden kysynnän ja tarjonnan torjumiseen; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pitää myönteisenä luonnonvaraisiin eläimiin ja kasveihin kohdistuvia rikoksia käsittelevän kansainvälisen konsortion meneillään olevia toimia ja toteaa, että kyseessä on aloite, jossa ovat osallisina CITES, Interpol, UNODC, Maailmanpankki ja Maailman tullijärjestö (WCO); |
| --- | --- |

11.

Tulli ja verkkokauppa

| 12. | pitää myönteisenä myös WCO:n INAMA-hanketta, jossa pyritään parantamaan tulliviranomaisten valmiuksia lisätä kapasiteetin kehittämistä luonnonvaraisiin eläimiin ja kasveihin kohdistuvien rikosten torjumiseksi; kehottaa osallistamaan tulliviranomaiset suuremmassa määrin lainvalvontatoimiin, joilla on tarkoitus torjua luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laitonta kauppaa, sekä tietoisuutta lisääviin toimiin tulliviranomaisten koulutuksen ja toiminnan parantamiseksi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | katsoo, että luonnonvaraisiin eläimiin ja kasveihin kohdistuva verkkorikollisuus on vakava uhka vaarantuneille eläinlajeille, kuten norsuille, sarvikuonoille, sammakkoeläimille, matelijoille ja linnuille, ja että hallituksien, yrityksien ja valtioista riippumattomien järjestöjen olisi torjuttava tätä yhteisin toimin; |
| --- | --- |

13.

| 14. | katsoo, että Euroopan unionin toimintasuunnitelmassa tulisi vahvistaa entisestään tulliulottuvuutta sekä kumppanimaiden kanssa tehtävän yhteistyön että unionissa toteutetun täytäntöönpanon parantamisen ja tehostamisen osalta; odottaakin komission vuoden 2016 uudelleentarkastelua, joka koskee EU:n nykyisen oikeudellisen kehyksen täytäntöönpanoa ja täytäntöönpanon valvontaa, ja pyytää, että tämä tarkastelu sisältäisi tullimenettelyjen arvioinnin; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa komissiota tutkimaan, missä määrin valvonnasta vastaavat tullivirkailijat soveltavat luonnonvaraisten eläinten ja kasvien kaupasta annettua EU:n sääntelyä yhdenmukaisesti eri jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään tullivirkailijoiden tiedonjakoa ja valmiuksien kehittämistä, myös antamalla erityiskoulutusta; |
| --- | --- |

16.

Yksityisen sektorin ja valtiosta riippumattomien järjestöjen rooli

| 17. | korostaa, että on tärkeää varmistaa yksityisen sektorin osallistuminen luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittoman kaupan torjuntaan, verkossa toimivien markkinapaikkojen ja sosiaalisen median sitoutuminen mukaan lukien; |
| --- | --- |

17.

| 18. | suhtautuu myönteisesti toteuttamiskelpoisiin ratkaisuihin, jotka integroituina olemassa oleviin toimitusketjuihin ja kaupan hallinnointijärjestelmiin mahdollistavat yksityisen sektorin toimimisen hallitusten ja kansainvälisten elinten todellisena kumppanina, kun varmistetaan maailmanlaajuisten toimitusketjujen vastuullinen hallinta; painottaa kuitenkin, että yhteisen kauppapolitiikan avulla olisi edistettävä yritysten yhteiskuntavastuuta koskevia sitovia normeja sekä ohjattava ja tuettava yksityissektoria sosiaalisesti vastuullisissa käytännöissä; katsoo, että yritysten sosiaalista vastuuta koskevat normit ovat erityisen tärkeitä liikenneverkkojen yhteydessä; |
| --- | --- |

18.

| 19. | suhtautuu myönteisesti kehitteillä oleviin luonnonvaraisten eläinten ja kasvien kaupan asiantuntijoiden ja logistiikkayritysten väliseen yhteistyöhön perustuviin lähestymistapoihin, joissa sovelletaan nollatoleranssia; katsoo, että komission olisi pohdittava, miten se voisi parhaiten varmistaa, että asiaan liittyvillä oikeudellisilla kehyksillä voidaan puuttua entistä tehokkaammin sähköiseen kaupankäyntiin ja verkossa ja verkon ulkopuolella tapahtuvaan kaupalliseen mainontaan liittyviin riskeihin; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pitää myönteisenä kansalaisjärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan merkitystä taistelussa luonnonvaraisilla eläimillä ja kasveilla käytävää laitonta kauppaa vastaan, tietoisuuden lisäämisessä ja kysynnän vähentämisessä sekä EU:ssa että sellaisten kolmansien maiden alueella, joista asianomaiset luonnonvaraiset kasvit ja eläimet ovat peräisin; pitää näitä toimijoita tärkeinä myös EU:n vapaakauppasopimusten mukaisissa kotimaisissa neuvoa-antavissa ryhmissä, kun ne valvovat kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien säännösten täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

20.

| 21. | suhtautuu myönteisesti maaliskuussa 2016 annettuun United for Wildlife Transport Taskforce Buckingham Palace Declaration -julkilausumaan, jossa yksityisen sektorin toimijat sitoutetaan sellaisten kuljetus- ja tullialan menettelyjen haavoittuvuustekijöiden tarkasteluun, joita salakuljettajat hyödyntävät, ja parannetaan tiedonjakoa maailmanlaajuisissa tuotantoketjuissa ja kauppareiteillä; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan toimia yhdessä valtioista riippumattomien järjestöjen kanssa, jotta vähennetään laitonta kauppaa, muutetaan kuluttajakäyttäytymistä ja vähennetään luonnonvaraisista eläimistä ja kasveista valmistettujen laittomien tuotteiden kysyntää kampanjoilla, joilla lisätään tietoisuutta luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittomasta kaupasta erityisesti sellaisissa maissa, joissa niiden kysyntä on suurempaa; |
| --- | --- |

22.

EU:n säädöskehys ja kauppasopimukset

| 23. | katsoo, että nykyisessä kotimaisessa säädöskehyksessä keskeisenä haasteena ja jäsenvaltioiden painopistealana on tässä vaiheessa nykyisten säännösten täytäntöönpano; toteaa kuitenkin, että on tarkasteltava täydentäviä säädöksiä, joiden avulla otetaan huomioon muiden valtioiden säännöt, jotta kielletään kolmansissa maissa näiden maiden oman lainsäädäntökehyksen nojalla laittomasti korjattujen tai hankittujen luonnonvaraisten eläinten ja kasvien asettaminen saataville, asettaminen markkinoille, kuljetus ja hankkiminen; katsoo, että nykyistä oikeudellista kehystä olisi myös tarkasteltava, jotta sähköisen kaupankäynnin riskejä voitaisiin käsitellä entistä paremmin; |
| --- | --- |

23.

| 24. | tukee lähestymistapaa, jonka mukaisesti EU:n tuleviin kauppasopimuksiin sisällytetään määräyksiä eläinten ja kasvien laittoman kaupan torjunnasta; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pitää myönteisenä komission ehdotusta TTIP-sopimukseen sisällytettävästä kauppaa ja kestävää kehitystä koskevasta luvusta osana sen sitoutumista kestävän kehityksen varmistamiseen; toteaa, että Yhdysvallat on pyrkinyt neuvottelemaan kauppasopimuksiinsa luonnonvaraisten eläinten ja kasvien kauppaa koskevia normeja ja rajoittamaan kalastustukia; toteaa, että luonnonvaraisten eläinten ja kasvien suojelua koskevia tiukkoja määräyksiä olisi neuvoteltava kaikkiin EU:n tuleviin vapaakauppasopimuksiin, mukaan lukien määräykset ja sitoumukset, joilla pyritään monenvälisten ympäristösopimuksien asianmukaiseen täytäntöönpanoon osana kauppaa ja kestävää kehitystä koskevia lukuja; |
| --- | --- |

25.

| 26. | suhtautuu myönteisesti luonnonvaraisten eläinten ja kasvien suojelua koskevaan EU:n kunnianhimoisempaan lähestymistapaan EU:n ja Vietnamin välisessä vapaakauppasopimuksessa, jossa on paitsi monenvälisten CITES-, CBD- (biologista monimuotoisuutta koskeva yleissopimus) ja ICRW-sopimusten (valaanpyynnin sääntelyä koskeva kansainvälinen yleissopimus) kaltaisten monenvälisten ympäristösopimusten asianmukaiseen täytäntöönpanoon liittyviä sitoumuksia, myös määräyksiä, jotka liittyvät kaupan valmiuksien kehittämiseen, tiedonvaihtoon ja tietoisuuden lisäämiseen; kehottaa unionia ja jäsenvaltioita takaamaan näiden sitoumusten ja määräysten asianmukaisen täytäntöönpanon; katsoo, että näiden sitoumusten on oltava täytäntöönpanokelpoisia, jotta voidaan varmistaa niiden tehokas ja jatkuva noudattaminen esimerkiksi antamalla hallituksista riippumattomille järjestöille sekä kansalaisjärjestöille asianmukainen rooli; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kannattaa ”Kaikkien kauppa” -strategiassa hahmoteltua lähestymistapaa, jossa tuleviin kauppasopimuksiin sisällytetään korruption vastaisia määräyksiä, koska korruption tiedetään helpottavan luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laitonta kauppaa, sekä EU:n sitoumus harjoittaa kestävää kehitystä edistävää kauppapolitiikkaa, joka auttaa saavuttamaan kestävän kehityksen toimintaohjelmassa 2030 sovitut maailmanlaajuiset tavoitteet; |
| --- | --- |

27.

Suositukset

| 28. | kannattaa sellaista EU:n kauppapolitiikkaa, jossa ei vain priorisoida luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittoman kaupan torjuntaa vaan sisällytetään kaikkiin tuleviin sopimuksiin määräyksiä sen vähentämiseksi ja lopettamiseksi, sekä määrätietoisia ja tehokkaita täydentäviä toimenpiteitä erityisesti koulutuksen, ennaltaehkäisyn ja seuraamusten määräämisen tasolla metsänhoidon ja terveys- ja tullihallinnon osalta; |
| --- | --- |

28.

| 29. | painottaa, että mikään EU:n kauppapolitiikassa ei saisi estää EU:ta tai sen kauppakumppaneita tekemästä päätöksiä, jotka ovat välttämättömiä luonnonvaraisten eläinten ja kasvien sekä luonnonvarojen suojelemiseksi, edellyttäen että nämä toimet toteutetaan edelleen julkisen politiikan legitiimien tavoitteiden saavuttamiseksi eikä niistä aiheudu mielivaltaista ja perusteetonta syrjintää; |
| --- | --- |

29.

| 30. | katsoo, ettei luonnonvaraisia eläimiä ja kasveja koskevaan globaaliin kestävään kehitykseen ja laittoman kaupan torjuntaan ole olemassa yhtä ainoaa ratkaisua; muistuttaa, että on varmistettava täydellinen joustavuus ja jaettava tietoja, informaatiota sekä parhaita käytäntöjä, jotta voidaan edistää vuoropuhelua yhteistyön vahvistamiseksi, kun otetaan huomioon tällaisten rikkomusten rajatylittävä luonne; |
| --- | --- |

30.

| 31. | suosittelee, että jäsenvaltiot harkitsevat poliittisia ratkaisuja, joiden avulla olisi mahdollista poistaa kaikki jäljellä olevat porsaanreiät, jotka voisivat helpottaa laittomasti hankittujen luonnonvaraisten eläinten ja kasvien ja niistä valmistettujen tuotteiden ”pesua”; suosittelee myös tähän liittyen harjoittamaan tiukkaa valvontaa ja käyttämään tehokkaasti olemassa olevia resursseja ja rakenteita tämän tavoitteen saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kehottaa unionia ja jäsenvaltioita harkitsemaan mahdollisuutta kieltää Euroopan tasolla norsunluun, ennen yleissopimuksen voimaantuloa hankittu norsunluu mukaan lukien, kauppa, vienti ja uudelleenvienti unionissa ja sen ulkopuolella tavalla, joka vastaa täysin WTO:n sääntöjä; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pyytää myöntämään riittävät varat politiikkoihin ja toimiin, joilla pyritään saavuttamaan EU:n tavoitteet luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittoman kaupan torjunnassa; toteaa, että tähän sisältyvät myös kolmansille maille myönnettävät resurssit kapasiteetin kehittämiseksi erityisesti tullimenettelyjä, viranomaisia, avoimuuden lisäämistä ja hyvää hallintoa varten; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pyytää komissiota ja jäsenvaltioita jatkamaan toimien toteuttamista kaikkien asianomaisten toimijoiden kanssa, jotta varmistetaan integroitu lähestymistapa, jolla ei ainoastaan torjuta luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laittoman kaupan ja luonnonvaraisista eläimistä ja kasveista laittomasti valmistettujen tuotteiden lähteitä vaan jolla vähennetään myös kysyntää ja lisätään tietoisuutta kysyntämarkkinoilla; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pyytää jäsenvaltioita ja komissiota toteuttamaan lisätoimia sen varmistamiseksi, että luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laitonta kauppaa harjoittavat laittomat rikollisverkostot ja yhteenliittymät hajautetaan, eliminoidaan ja asetetaan syytteeseen, ja pyytää jäsenvaltioita varmistamaan, että luonnonvaraisiin eläimiin ja kasveihin kohdistuvasta rikollisuudesta määrättävät rangaistukset ja tuomiot ovat sekä oikeasuhtaisia ja vakuuttavia että soveltuvilta osin niiden sitoumuksien mukaisia, jotka on määritetty kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaisessa Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksessa; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kehottaa EU:ta tutkimaan WTO:n puitteissa, miten maailmanlaajuista kauppaa ja ympäristöä koskevat järjestelmät voisivat tukea toisiaan paremmin, etenkin WTO:n ja monenvälisten ympäristösopimusten välisen yhdenmukaisuuden vahvistamista koskevan meneillään olevan työn yhteydessä sekä kaupan helpottamista koskeva sopimus huomioon ottaen; |
| --- | --- |

36.

| 37. | katsoo, että olisi tutkittava uusia mahdollisuuksia WTO:n ja CITES-sopimuksen väliselle yhteistyölle erityisesti tarjoamalla kehitysmaiden viranomaisille kauppaan ja ympäristöön liittyvää teknistä apua ja auttamalla niihin liittyvien valmiuksien kehittämisessä; pyytää komissiota jatkamaan asian tarkastelua osana Nairobin jälkeisiä keskusteluja ja tulevia näkökohtia, joita tarkastellaan seuraavassa ministerikokouksessa Buenos Airesissa vuonna 2017; |
| --- | --- |

37.

o

o o

| 38. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioille, CITES-sopimuksen osapuolille, YK:n huumeiden ja rikollisuuden torjunnasta vastaavalle järjestölle, Maailman tullijärjestölle, Maailman kauppajärjestölle ja Interpolille. |
| --- | --- |

38.

---

(1)  EYVL L 61, 3.3.1997, s. 1.

(2)  EUVL L 328, 6.12.2008, s. 28.

---

Tiistai 14. maaliskuuta 2017

| 25.7.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 263/40 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 263/40

---

P8_TA(2017)0065

Hevoseläinten vastuullinen omistajuus ja hoito

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. maaliskuuta 2017 hevoseläinten vastuullisesta omistajuudesta ja hoidosta (2016/2078(INI))

(2018/C 263/06)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 39, 42 ja 43 artiklan, jotka kaikki koskevat yhteisen maatalous- ja kalastuspolitiikan toimintaa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 39, 42 ja 43 artiklan, jotka kaikki koskevat yhteisen maatalous- ja kalastuspolitiikan toimintaa,

| — | ottaa huomioon SEUT:n 114 artiklan, joka koskee sisämarkkinoiden toteuttamista ja toimintaa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon SEUT:n 114 artiklan, joka koskee sisämarkkinoiden toteuttamista ja toimintaa,

| — | ottaa huomioon pöytäkirjan N:o 2 toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon pöytäkirjan N:o 2 toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta,

| — | ottaa huomioon SEUT:n 168 artiklan 4 kohdan b alakohdan eläinlääkintä- ja kasvinsuojelualan toimenpiteistä, joiden välittömänä tarkoituksena on kansanterveyden suojeleminen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon SEUT:n 168 artiklan 4 kohdan b alakohdan eläinlääkintä- ja kasvinsuojelualan toimenpiteistä, joiden välittömänä tarkoituksena on kansanterveyden suojeleminen,

| — | ottaa huomioon SEUT:n 13 artiklan, jossa määrätään, että ”laatiessaan ja pannessaan täytäntöön unionin maatalous-, kalastus- ja liikennepolitiikkaa, sisämarkkinoita sekä politiikkaa tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja avaruuden aloilla unioni ja jäsenvaltiot ottavat eläinten, jotka ovat tuntevia olentoja, hyvinvoinnin vaatimukset täysimääräisesti huomioon kunnioittaen samalla erityisesti uskonnollisiin rituaaleihin, kulttuuriperinteeseen ja alueelliseen perintöön liittyviä jäsenvaltioiden lakeja ja hallinnollisia määräyksiä sekä tapoja”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon SEUT:n 13 artiklan, jossa määrätään, että ”laatiessaan ja pannessaan täytäntöön unionin maatalous-, kalastus- ja liikennepolitiikkaa, sisämarkkinoita sekä politiikkaa tutkimuksen, teknologisen kehittämisen ja avaruuden aloilla unioni ja jäsenvaltiot ottavat eläinten, jotka ovat tuntevia olentoja, hyvinvoinnin vaatimukset täysimääräisesti huomioon kunnioittaen samalla erityisesti uskonnollisiin rituaaleihin, kulttuuriperinteeseen ja alueelliseen perintöön liittyviä jäsenvaltioiden lakeja ja hallinnollisia määräyksiä sekä tapoja”,

| — | ottaa huomioon 9. maaliskuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/429 tarttuvista eläintaudeista sekä tiettyjen eläinterveyttä koskevien säädösten muuttamisesta ja kumoamisesta (”eläinterveyssäännöstö”) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. maaliskuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/429 tarttuvista eläintaudeista sekä tiettyjen eläinterveyttä koskevien säädösten muuttamisesta ja kumoamisesta (”eläinterveyssäännöstö”) (1),

| — | ottaa huomioon 22. joulukuuta 2004 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1/2005 eläinten suojelusta kuljetuksen ja siihen liittyvien toimenpiteiden aikana sekä direktiivien 64/432/ETY ja 93/119/EY ja asetuksen (EY) N:o 1255/97 muuttamisesta (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. joulukuuta 2004 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1/2005 eläinten suojelusta kuljetuksen ja siihen liittyvien toimenpiteiden aikana sekä direktiivien 64/432/ETY ja 93/119/EY ja asetuksen (EY) N:o 1255/97 muuttamisesta (2),

| — | ottaa huomioon 24. syyskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1099/2009 eläinten suojelusta lopetuksen yhteydessä (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. syyskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1099/2009 eläinten suojelusta lopetuksen yhteydessä (3),

| — | ottaa huomioon 20. heinäkuuta 1998 annetun neuvoston direktiivin 98/58/EY tuotantoeläinten suojelusta (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. heinäkuuta 1998 annetun neuvoston direktiivin 98/58/EY tuotantoeläinten suojelusta (4),

| — | ottaa huomioon 17. helmikuuta 2015 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/262 neuvoston direktiivien 90/427/ETY ja 2009/156/EY mukaisten sääntöjen vahvistamisesta hevoseläinten tunnistusmenetelmien osalta (hevospassista annettu asetus) (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. helmikuuta 2015 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/262 neuvoston direktiivien 90/427/ETY ja 2009/156/EY mukaisten sääntöjen vahvistamisesta hevoseläinten tunnistusmenetelmien osalta (hevospassista annettu asetus) (5),

| — | ottaa huomioon 8. kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1012 puhdasrotuisten jalostuseläinten, risteytettyjen jalostussikojen ja niiden sukusolujen ja alkioiden jalostuksessa, ja kaupassa ja sekä unioniin tulossa sovellettavista jalostus- ja polveutumisedellytyksistä ja asetuksen (EU) N:o 652/2014, neuvoston direktiivien 89/608/ETY ja 90/425/ETY muuttamisesta sekä tiettyjen eläinterveyttä koskevien säädösten kumoamisesta (”eläinjalostusasetus”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1012 puhdasrotuisten jalostuseläinten, risteytettyjen jalostussikojen ja niiden sukusolujen ja alkioiden jalostuksessa, ja kaupassa ja sekä unioniin tulossa sovellettavista jalostus- ja polveutumisedellytyksistä ja asetuksen (EU) N:o 652/2014, neuvoston direktiivien 89/608/ETY ja 90/425/ETY muuttamisesta sekä tiettyjen eläinterveyttä koskevien säädösten kumoamisesta (”eläinjalostusasetus”),

| — | ottaa huomioon 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1305/2013 Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) tuesta maaseudun kehittämiseen ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 kumoamisesta (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1305/2013 Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahasto) tuesta maaseudun kehittämiseen ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1698/2005 kumoamisesta (6),

| — | ottaa huomioon 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013 yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 352/78, (EY) N:o 165/94, (EY) N:o 2799/98, (EY) N:o 814/2000, (EY) N:o 1290/2005 ja (EY) N:o 485/2008 kumoamisesta (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1306/2013 yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta ja neuvoston asetusten (ETY) N:o 352/78, (EY) N:o 165/94, (EY) N:o 2799/98, (EY) N:o 814/2000, (EY) N:o 1290/2005 ja (EY) N:o 485/2008 kumoamisesta (7),

| — | ottaa huomioon 23. huhtikuuta 2015 annetun Euroopan unionin tuomioistuimen tuomion asiassa C-424/13, Zuchtvieh-Export GmbH vastaan Stadt Kempten, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. huhtikuuta 2015 annetun Euroopan unionin tuomioistuimen tuomion asiassa C-424/13, Zuchtvieh-Export GmbH vastaan Stadt Kempten,

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”Eurooppa 2020 – Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Eurooppa 2020 – Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia” (COM(2010)2020),

| — | ottaa huomioon 13. joulukuuta 2013 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1337/2013 asetuksen (EU) N:o 1169/2011 soveltamissäännöistä (8) lihan alkuperämaan tai lähtöpaikan ilmoittamisen osalta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. joulukuuta 2013 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1337/2013 asetuksen (EU) N:o 1169/2011 soveltamissäännöistä (8) lihan alkuperämaan tai lähtöpaikan ilmoittamisen osalta,

| — | ottaa huomioon komission Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle antaman tiedonannon ”Eurooppa, maailman ykkösmatkailukohde – Euroopan matkailupolitiikan uudet puitteet” (COM(2010)0352), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle antaman tiedonannon ”Eurooppa, maailman ykkösmatkailukohde – Euroopan matkailupolitiikan uudet puitteet” (COM(2010)0352),

| — | ottaa huomioon komission EDUCAWEL-tutkimuksen päätelmät (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission EDUCAWEL-tutkimuksen päätelmät (9),

| — | ottaa huomioon toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteet,

| — | ottaa huomioon tuotantoeläinten suojelua koskevan eurooppalaisen yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tuotantoeläinten suojelua koskevan eurooppalaisen yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön (A8-0014/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön (A8-0014/2017),

| A. | ottaa huomioon, että unionin hevosala tuottaa yli 100 miljardia euroa vuodessa (10) ja pelkästään vuonna 2013 vedonlyönnin tuottama lisäliikevaihto oli 27,3 miljardia euroa, josta jäsenvaltioiden hallitukset saivat 1,1 miljardia euroa (11); |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että unionin hevosala tuottaa yli 100 miljardia euroa vuodessa (10) ja pelkästään vuonna 2013 vedonlyönnin tuottama lisäliikevaihto oli 27,3 miljardia euroa, josta jäsenvaltioiden hallitukset saivat 1,1 miljardia euroa (11);

| B. | ottaa huomioon, että pelkästään hevosurheilualalla on noin 900 000 työpaikkaa ja että 5–7 hevoseläintä luo yhden täysipäiväisen työpaikan ja nämä työpaikat, joita ei voida siirtää muualle, sijaitsevat tällä hetkellä taloudellisesti heikossa asemassa olevilla maaseutualueilla; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että pelkästään hevosurheilualalla on noin 900 000 työpaikkaa ja että 5–7 hevoseläintä luo yhden täysipäiväisen työpaikan ja nämä työpaikat, joita ei voida siirtää muualle, sijaitsevat tällä hetkellä taloudellisesti heikossa asemassa olevilla maaseutualueilla;

| C. | ottaa huomioon, että hevoseläinala vastaa Euroopan unionin maaseudun kehittämisen tavoitteisiin, jotka perustuvat maatalouden kannattavuuteen, luonnonvarojen kestävään hallintoon ja maaseutuyhteisöjen sosiaalisen osallisuuden edistämiseen; toteaa, että hevoseläimiä käytetään edelleen hyvin paljon maataloudessa ja että kehitetään uusia käyttötapoja, kuten aasinmaidon tuotanto, ja näiden tuotteiden jatkokehittäminen tarjoaa uusia mahdollisuuksia ja hyötyjä sekä tuottajille että kuluttajille; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että hevoseläinala vastaa Euroopan unionin maaseudun kehittämisen tavoitteisiin, jotka perustuvat maatalouden kannattavuuteen, luonnonvarojen kestävään hallintoon ja maaseutuyhteisöjen sosiaalisen osallisuuden edistämiseen; toteaa, että hevoseläimiä käytetään edelleen hyvin paljon maataloudessa ja että kehitetään uusia käyttötapoja, kuten aasinmaidon tuotanto, ja näiden tuotteiden jatkokehittäminen tarjoaa uusia mahdollisuuksia ja hyötyjä sekä tuottajille että kuluttajille;

| D. | ottaa huomioon, että hevoseläinalalla on aktiivinen rooli toisaalta ympäristöystävällisempään talouteen ja toisaalta osallistavaan kasvuun perustuvan Eurooppa 2020 -strategian kestävän kasvun tavoitteen saavuttamisessa, ja toteaa, että hevosala on merkittävä, koska se on keskeisessä asemassa maaseutualueiden ympäristökehityksessä sekä taloudellisessa ja sosiaalisessa kehityksessä; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että hevoseläinalalla on aktiivinen rooli toisaalta ympäristöystävällisempään talouteen ja toisaalta osallistavaan kasvuun perustuvan Eurooppa 2020 -strategian kestävän kasvun tavoitteen saavuttamisessa, ja toteaa, että hevosala on merkittävä, koska se on keskeisessä asemassa maaseutualueiden ympäristökehityksessä sekä taloudellisessa ja sosiaalisessa kehityksessä;

| E. | ottaa huomioon, että Euroopan unioni muodostaa maailman suurimmat hevosurheilualan markkinat (12); |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Euroopan unioni muodostaa maailman suurimmat hevosurheilualan markkinat (12);

| F. | ottaa huomioon, että unionissa olevat arviolta 7 miljoonaa hevoseläintä toimivat ihmiskunnan ja näiden eläinten ikiaikaisen suhteen mukaisesti hyvin erilaisissa tehtävissä, kilpa- ja vapaa-ajan eläimistä työeläimiin liikenteen, matkailun, käyttäytymisen tutkimisen, kuntoutuksen ja kasvatusterapian aloilla, urheilussa, koulutuksessa, metsä- ja maataloudessa sekä maidon ja lihan lähteinä, tutkimukseen käytettävinä eläiminä sekä villeinä ja puolivilleinä eläiminä; toteaa, että lisäksi nämä hevoseläimet osallistuvat biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseen ja maaseudun kehittämiseen ja että ne voivat olla elämänsä aikana useissa näistä rooleista; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että unionissa olevat arviolta 7 miljoonaa hevoseläintä toimivat ihmiskunnan ja näiden eläinten ikiaikaisen suhteen mukaisesti hyvin erilaisissa tehtävissä, kilpa- ja vapaa-ajan eläimistä työeläimiin liikenteen, matkailun, käyttäytymisen tutkimisen, kuntoutuksen ja kasvatusterapian aloilla, urheilussa, koulutuksessa, metsä- ja maataloudessa sekä maidon ja lihan lähteinä, tutkimukseen käytettävinä eläiminä sekä villeinä ja puolivilleinä eläiminä; toteaa, että lisäksi nämä hevoseläimet osallistuvat biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseen ja maaseudun kehittämiseen ja että ne voivat olla elämänsä aikana useissa näistä rooleista;

| G. | katsoo, että hevoseläinten vastuullisen omistajuuden ja hoidon lähtökohtana on eläinten terveyttä ja hyvinvointia koskevien edellytysten asianmukainen huomioon ottaminen, ja toteaa, että hyvinvointiasioiden on tästä syystä oltava keskeisellä sijalla kaikessa hevoseläimiin liittyvässä toiminnassa; ottaa huomioon, että unionin tason sääntely-ympäristö vaihtelee jäsenvaltiosta toiseen ja että voimassa olevaa lainsäädäntöä pannaan unionissa täytäntöön eri tavoin, mikä vääristää kilpailua ja heikentää eläinten hyvinvointia; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että hevoseläinten vastuullisen omistajuuden ja hoidon lähtökohtana on eläinten terveyttä ja hyvinvointia koskevien edellytysten asianmukainen huomioon ottaminen, ja toteaa, että hyvinvointiasioiden on tästä syystä oltava keskeisellä sijalla kaikessa hevoseläimiin liittyvässä toiminnassa; ottaa huomioon, että unionin tason sääntely-ympäristö vaihtelee jäsenvaltiosta toiseen ja että voimassa olevaa lainsäädäntöä pannaan unionissa täytäntöön eri tavoin, mikä vääristää kilpailua ja heikentää eläinten hyvinvointia;

| H. | toteaa, että hevoseläimet ovat kokonaismääräänsä nähden eniten kuljetettuja eläimiä Euroopassa (13) ja eläinten kuljetusajat ovat vakava huolenaihe unionin kansalaisille, jotka vaativat lyhyempiä kuljetusaikoja, sillä hevoseläimiä kuljetetaan usein unioniin ja unionista pitkiä matkoja hevoskuljetuksiin soveltumattomissa ajoneuvoissa maan- ja meriteitä pitkin sekä ilmateitse ennen kuin ne saapuvat lopulliseen määränpäähänsä; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että hevoseläimet ovat kokonaismääräänsä nähden eniten kuljetettuja eläimiä Euroopassa (13) ja eläinten kuljetusajat ovat vakava huolenaihe unionin kansalaisille, jotka vaativat lyhyempiä kuljetusaikoja, sillä hevoseläimiä kuljetetaan usein unioniin ja unionista pitkiä matkoja hevoskuljetuksiin soveltumattomissa ajoneuvoissa maan- ja meriteitä pitkin sekä ilmateitse ennen kuin ne saapuvat lopulliseen määränpäähänsä;

| I. | ottaa huomioon, että tietoja hevoseläinten kuljetuksista kaupallisissa tarkoituksissa rekisteröidään yhdennetyn eläinlääkinnällisen tietojärjestelmän (Traces-järjestelmä) avulla, mutta nämä tiedot julkaistaan vain kerran vuodessa ja kahden vuoden viipeellä; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että tietoja hevoseläinten kuljetuksista kaupallisissa tarkoituksissa rekisteröidään yhdennetyn eläinlääkinnällisen tietojärjestelmän (Traces-järjestelmä) avulla, mutta nämä tiedot julkaistaan vain kerran vuodessa ja kahden vuoden viipeellä;

| J. | katsoo, että helposti saatavilla olevat tiedot voisivat auttaa toimivaltaisia viranomaisia ja muita organisaatioita seuraamaan paremmin vaikutuksia eläinten terveyteen ja tutkimaan viitteitä huonosta bioturvallisuudesta; |
| --- | --- |

J.

katsoo, että helposti saatavilla olevat tiedot voisivat auttaa toimivaltaisia viranomaisia ja muita organisaatioita seuraamaan paremmin vaikutuksia eläinten terveyteen ja tutkimaan viitteitä huonosta bioturvallisuudesta;

| K. | ottaa huomioon, että saatavilla ei ole riittävästi tietoja, jotta voitaisiin määrittää, kuinka monia työhevoseläimiä käytetään pienillä ja osittain omavaraisilla tiloilla, joista merkittävä määrä on uusissa jäsenvaltioissa, ja matkailualalla; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että saatavilla ei ole riittävästi tietoja, jotta voitaisiin määrittää, kuinka monia työhevoseläimiä käytetään pienillä ja osittain omavaraisilla tiloilla, joista merkittävä määrä on uusissa jäsenvaltioissa, ja matkailualalla;

| L. | ottaa huomioon, että Maailman eläintautijärjestö (OIE) hyväksyi toukokuussa 2016 työhevoseläimiä ja eläinten viiden perusvapauden noudattamista koskevat ohjeet (14) ja että näitä perusvapauksia ovat vapaus nälästä, janosta ja aliravitsemuksesta, vapaus pelosta ja ahdistuksesta, vapaus fyysisestä epämukavuudesta ja soveltumattomasta lämpötilasta, vapaus kivusta ja vapaus toteuttaa normaaleja käyttäytymismalleja; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että Maailman eläintautijärjestö (OIE) hyväksyi toukokuussa 2016 työhevoseläimiä ja eläinten viiden perusvapauden noudattamista koskevat ohjeet (14) ja että näitä perusvapauksia ovat vapaus nälästä, janosta ja aliravitsemuksesta, vapaus pelosta ja ahdistuksesta, vapaus fyysisestä epämukavuudesta ja soveltumattomasta lämpötilasta, vapaus kivusta ja vapaus toteuttaa normaaleja käyttäytymismalleja;

| M. | ottaa huomioon, että hevoseläimet tarjoavat monilla paikkakunnilla ja maaseutualueilla arvokkaita maatalouteen, hevostoimintaan ja matkailuun perustuvia työpaikkoja ja -tuloja, mutta joidenkin hevoseläinten hyvinvointi kärsii ja liian usein matkailijoilla ei ole riittäviä tietoja hyvinvointiongelmien tunnistamiseksi ja korjaamiseksi (15); |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että hevoseläimet tarjoavat monilla paikkakunnilla ja maaseutualueilla arvokkaita maatalouteen, hevostoimintaan ja matkailuun perustuvia työpaikkoja ja -tuloja, mutta joidenkin hevoseläinten hyvinvointi kärsii ja liian usein matkailijoilla ei ole riittäviä tietoja hyvinvointiongelmien tunnistamiseksi ja korjaamiseksi (15);

| N. | ottaa huomioon, että alan ammattilaisten asettamien hyvinvointia koskevien laatumerkkien avulla on mahdollista taata eri toimintojen asianmukaisuus ja tarjota yleisölle tarvittavaa tietoa; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että alan ammattilaisten asettamien hyvinvointia koskevien laatumerkkien avulla on mahdollista taata eri toimintojen asianmukaisuus ja tarjota yleisölle tarvittavaa tietoa;

| O. | ottaa huomioon, että rajoittamaton, harkitsematon ja vastuuton hevoseläinten kasvatus saattaa tuottaa eläimiä, joilla ei ole taloudellista arvoa ja joilla on usein vakavia hyvinvointiongelmia, etenkin talouden laskusuhdanteessa; ottaa huomioon, että parlamentti ja neuvosto hyväksyivät äskettäin lainsäädäntöä, jolla yhdenmukaistetaan puhdasrotuisten jalostuseläinten, myös hevoseläinten, jalostus- ja polveutumisedellytyksiä koskevat säännöt, ja toteaa, että tämän tarkoituksena on tehostaa unionin jalostusalan kilpailukykyä ja organisointia sekä parantaa puhdasrotuisten eläinten jalostusta ja puhdasrotuisia jalostuseläimiä, etenkin hevoseläimiä, koskevan tiedon laatua; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että rajoittamaton, harkitsematon ja vastuuton hevoseläinten kasvatus saattaa tuottaa eläimiä, joilla ei ole taloudellista arvoa ja joilla on usein vakavia hyvinvointiongelmia, etenkin talouden laskusuhdanteessa; ottaa huomioon, että parlamentti ja neuvosto hyväksyivät äskettäin lainsäädäntöä, jolla yhdenmukaistetaan puhdasrotuisten jalostuseläinten, myös hevoseläinten, jalostus- ja polveutumisedellytyksiä koskevat säännöt, ja toteaa, että tämän tarkoituksena on tehostaa unionin jalostusalan kilpailukykyä ja organisointia sekä parantaa puhdasrotuisten eläinten jalostusta ja puhdasrotuisia jalostuseläimiä, etenkin hevoseläimiä, koskevan tiedon laatua;

| P. | ottaa huomioon, että hevoseläinten hylkääminen on lisääntynyt vuodesta 2008 lähtien läntisissä jäsenvaltioissa varsinkin siellä, missä niistä on tullut kalliista ylellisyyttä ja merkittävä taloudellinen rasite tulonlähteen sijasta; toteaa, että komissio ja jäsenvaltiot eivät ole löytäneet asianmukaista ja tyydyttävää vastausta tähän ongelmaan; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että hevoseläinten hylkääminen on lisääntynyt vuodesta 2008 lähtien läntisissä jäsenvaltioissa varsinkin siellä, missä niistä on tullut kalliista ylellisyyttä ja merkittävä taloudellinen rasite tulonlähteen sijasta; toteaa, että komissio ja jäsenvaltiot eivät ole löytäneet asianmukaista ja tyydyttävää vastausta tähän ongelmaan;

| Q. | katsoo, että useimmissa näistä tapauksista on kyse yksityisistä omistajista ja että ne eivät ole tyypillisiä suurimmalle osalle Euroopan hevosalan ammattilaisia; |
| --- | --- |

Q.

katsoo, että useimmissa näistä tapauksista on kyse yksityisistä omistajista ja että ne eivät ole tyypillisiä suurimmalle osalle Euroopan hevosalan ammattilaisia;

| R. | ottaa huomioon, että hevoseläimet ovat sosiaalisia eläimiä, joilla on kognitiivisia taitoja ja jotka muodostavat voimakkaita yhteenkuuluvuuden siteitä, ja että hevoseläimiä käytetään useissa erilaisissa kasvatus- ja koulutusohjelmissa, hoidoissa ja kuntoutusohjelmissa, joilla hoidetaan muun muassa autismikirjon häiriöitä, CP-oireyhtymää, aivoverenvuotoa ja oppimiseen liittyviä tai kielellisiä häiriöitä ja vaikeuksia, sekä rikoksentekijöiden uudelleensopeuttamisessa, psykoterapiassa, traumaperäisen stressihäiriön hoidossa ja riippuvuuden hoito-ohjelmissa; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että hevoseläimet ovat sosiaalisia eläimiä, joilla on kognitiivisia taitoja ja jotka muodostavat voimakkaita yhteenkuuluvuuden siteitä, ja että hevoseläimiä käytetään useissa erilaisissa kasvatus- ja koulutusohjelmissa, hoidoissa ja kuntoutusohjelmissa, joilla hoidetaan muun muassa autismikirjon häiriöitä, CP-oireyhtymää, aivoverenvuotoa ja oppimiseen liittyviä tai kielellisiä häiriöitä ja vaikeuksia, sekä rikoksentekijöiden uudelleensopeuttamisessa, psykoterapiassa, traumaperäisen stressihäiriön hoidossa ja riippuvuuden hoito-ohjelmissa;

| S. | toteaa omistajien joutuvan tekemään vaikeita päätöksiä, kun he eivät enää kykene huolehtimaan hevoseläimistään, mikä johtuu osittain suurista eläinlääkärikustannuksista; toteaa, että eräissä jäsenvaltioissa eläimen lopettaminen on liian usein ensimmäinen ja hintava vaihtoehto omistajille, jotka eivät enää kykene suoriutumaan eläimen hoidon kustannuksista ja eläimen hyvinvointia koskevien tarpeiden täyttämisen kustannuksista; toteaa, että toisissa jäsenvaltioissa hevoseläimet voidaan lopettaa vain, jos tähän on selvä ja välitön eläinlääketieteellinen syy, riippumatta kyseisen eläimen hyvinvoinnista pitkällä aikavälillä; |
| --- | --- |

S.

toteaa omistajien joutuvan tekemään vaikeita päätöksiä, kun he eivät enää kykene huolehtimaan hevoseläimistään, mikä johtuu osittain suurista eläinlääkärikustannuksista; toteaa, että eräissä jäsenvaltioissa eläimen lopettaminen on liian usein ensimmäinen ja hintava vaihtoehto omistajille, jotka eivät enää kykene suoriutumaan eläimen hoidon kustannuksista ja eläimen hyvinvointia koskevien tarpeiden täyttämisen kustannuksista; toteaa, että toisissa jäsenvaltioissa hevoseläimet voidaan lopettaa vain, jos tähän on selvä ja välitön eläinlääketieteellinen syy, riippumatta kyseisen eläimen hyvinvoinnista pitkällä aikavälillä;

| T. | ottaa huomioon, että monissa unionin ulkopuolissa maissa hevoseläimiä ei pidetä elintarvikkeiden tuottamiseen käytettävinä eläiminä, ja toteaa, että kyseisistä maita tuodaan usein hevoseläinten lihaa myytäväksi ja saatettavaksi unionin markkinoille; katsoo, että tämä tilanne herättää hyvinvointia koskevia kysymyksiä ja vääristää kilpailua, sillä unioni ei toistaiseksi salli käyttää eurooppalaisten hevosten lihaa elintarvikeketjussa, kun eläimiä ei ole alun perin tarkoitettu lihantuotantoon ja -teuraseläimiksi, kun taas kolmansista maista peräisin olevaan lihaan suhtaudutaan joustavammin; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että monissa unionin ulkopuolissa maissa hevoseläimiä ei pidetä elintarvikkeiden tuottamiseen käytettävinä eläiminä, ja toteaa, että kyseisistä maita tuodaan usein hevoseläinten lihaa myytäväksi ja saatettavaksi unionin markkinoille; katsoo, että tämä tilanne herättää hyvinvointia koskevia kysymyksiä ja vääristää kilpailua, sillä unioni ei toistaiseksi salli käyttää eurooppalaisten hevosten lihaa elintarvikeketjussa, kun eläimiä ei ole alun perin tarkoitettu lihantuotantoon ja -teuraseläimiksi, kun taas kolmansista maista peräisin olevaan lihaan suhtaudutaan joustavammin;

| 1. | toteaa hevoseläinten kaikkialla unionissa antaman huomattavan taloudellisen, ympäristöön liittyvän ja sosiaalisen panoksen sekä tähän suoraan liittyvät ensisijaisen tärkeät kulttuuriset ja kasvatukselliset arvot, kuten eläinten ja ympäristön kunnioittamisen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa, että maanviljelijät, jotka pyrkivät monipuolistamaan toimintaansa ja saamaan uusia tulonlähteitä, käyttävät enenevässä määrin tiloillaan hevoseläimiä opetus-, urheilu-, hoito- ja virkistystarkoituksiin, ja tähdentää, että hevoseläinten läsnäolo edistää tilanpidon monitoiminnallisuutta, joka edistää työllisyyttä maaseutualueilla ja edesauttaa kaupunki- ja maaseutualueiden suhteiden kehittämistä sekä paikallista kestävyyttä ja yhteenkuuluvuutta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vaatii antamaan suuremman unionin tason arvon osaltaan merkittävällä tavalla unionin yleisiin ja strategisiin tavoitteisiin vaikuttavalle hevoseläinalalle ja eduille, joita se tuottaa maaseudun taloudessa, ja vaatii, että se otetaan paremmin huomioon YMP:n erilaisissa välineissä, kuten myöntämällä suoria tukia joko ensimmäisen pilarin tai toisen pilarin mukaisesti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | toteaa, että hevoseläinten hyvä terveys ja hyvinvointi lisää sekä tilojen että yritysten tuotosta ja hyödyttää yleisesti maaseudun taloutta sekä tukee unionin kansalaisten keskuudessa voimistuvaa vaatimusta asettaa aiempaa tiukempia eläinten terveyttä ja hyvinvointia koskevia normeja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa komissiota tunnustamaan hevoseläinten aseman työeläiminä ja merkittävinä tekijöinä Euroopan maaseutualueiden maataloustoiminnassa etenkin vuoristoalueilla ja vaikeapääsyisillä alueilla; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että hevoseläinten omistajilla olisi oltava vähimmäistiedot hevoseläinten hoidosta ja että omistajuuteen liittyy henkilökohtainen vastuu hoidettavien eläinten terveydentilasta ja hyvinvoinnista; |
| --- | --- |

6.

| 7. | korostaa, että tiedonvaihdon ei pelkästään hevoseläinten omistajien vaan myös jäsenvaltioiden välillä olisi oltava tärkeä väline näihin tarpeisiin vastaamisessa; katsoo, että uuden tieteellisen tietämyksen, lainsäädännön kehittymisen ja uusien oppimismenetelmien lisäksi hevosalan ammattilaiset ovat parantaneet työskentelymenetelmiään hevoseläinten hyvinvoinnin edistämiseksi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | toteaa, että useimmat hevoseläinten omistajat ja kauppiaat toimivat vastuullisesti; korostaa, että yleistyvällä eläinten hyvinvoinnin edistämisellä on parhaat mahdollisuudet olla tuloksekasta, kun tuotantojärjestelmät ovat taloudellisesti kannattavia; |
| --- | --- |

8.

| 9. | huomauttaa, että pystyäkseen tähän alan ammattitoiminnan on oltava taloudellisesti kannattavaa ja alan ammattilaisten on vastattava tehokkaasti uusiin haasteisiin, joista voidaan mainita rajalliset luonnonvarat, ilmastonmuutoksen vaikutukset ja uusien tautien esiintyminen ja leviäminen; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kannustaa jäsenvaltioita luomaan olosuhteet, joissa tilojen liiketoiminta on kannattavaa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | korostaa Maailman eläintautijärjestön (OIE) kymmeneen periaatteeseen viitaten tulevien eläinten hyvinvoinnin viitekeskusten merkitystä lainsäädännön noudattamisen ja johdonmukaisen täytäntöönpanon lisäämiseksi eläinten hyvinvointiin koskevien tietojen ja parhaiden käytänteiden levittämisen ohella; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa komissiota tilaamaan Eurostatilta tutkimuksen, jolla analysoidaan hevoseläinalan kaikkien näkökohtien taloudellisia, ympäristöön liittyviä ja sosiaalisia vaikutuksia, sekä pyytämään virastolta vuosittain tilastotietoja hevoseläimillä tarjottujen palveluiden käytöstä sekä hevoseläinten kuljetuksista ja teurastuksista; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa komissiota kehittämään hevoseläinalan hyviä käytänteitä koskevat eurooppalaiset suuntaviivat erilaisia käyttäjiä ja asiantuntijoita varten; kehottaa laatimaan suuntaviivat kuullen sidosryhmiä ja hevoseläinalan järjestöjä ja käyttämään perustana nykyisiä oppaita ja keskittymään lajikohtaiseen hyvinvointiin, toiminnalliseen hoitoon ja iäkkäiden eläinten saattohoitoon; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa komissiota varmistamaan unionin suuntaviivojen yhdenmukaisen soveltamisen ja vapauttamaan resursseja tällaisen asiakirjan kääntämiseen; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa komissiota kannustamaan siihen, että kerätään eri jäsenvaltioista tietoja eläinten hyvinvointia koskevista kokemuksista ja hyvistä käytänteistä ja tuetaan näin saadun tiedon tuottamista ja levittämistä hevoseläinten tarpeiden täyttämisestä niiden kulloisestakin roolista riippumatta niin kutsutun viiden vapauden periaatteen mukaisesti ja hevoseläimen koko elämän ajalta; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa komissiota harkitsemaan hevoseläinalan hyviä käytänteitä koskevia eurooppalaisia suuntaviivoja laadittaessa hevoseläinten monitoiminnallista roolia siten, että annetaan ohjeita vastuullisesta jalostuksesta, eläinten terveydestä ja hyvinvoinnista, hevoseläinten steriloinnin eduista, työkäytöstä matkailussa ja maa- ja metsätaloudessa, lajinmukaisesta kuljettamisesta ja teurastamisesta, sekä vilpillisiltä menettelyiltä, kuten dopingilta, suojautumisesta; suosittelee, että tällaiset ohjeet jaetaan yhteistyössä unionin tunnustamien ja maatalousalaa unionin tasolla edustavien järjestöjen kanssa kasvattajille, hevoseläinalan yhdistyksille, tiloille, talleille, eläinsuojille, kuljettajille ja teurastamoille ja että ne ovat saatavilla eri muodoissa ja eri kielillä; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan European Horse Network -järjestöä ja European State Stud Association -yhdistystä, koska ne ovat olleet merkittävässä roolissa Euroopan hevosalaa kehitettäessä toimimalla parhaiden käytänteiden vaihdon foorumeina ja vaalimalla perinteitä, taitoja, vanhoja hevosrotuja ja alan vaikuttavuutta; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa komissiota laajentamaan maatilojen eläinten hyvinvointia koskevat koulutusresurssinsa – jotka olisi suunnattava palvelemaan sekä suoraan kosketukseen hevoseläinten kanssa joutuvia asiantuntijoita, kuten eläinlääkäreitä, eläinten kasvattajia ja hevosten omistajia, että laajempaa käyttäjäpiiriä – kattamaan myös hevoseläinten hyvinvoinnin ja jalostuksen maatilojen neuvontajärjestelmän avulla siten, että samalla korostetaan koulutuksen ja tiedon merkitystä; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita hyödyntämään myös osaamisen siirron järjestelmiä hyvien käytänteiden ja liiketoimintamallien jakamiseen, mahdollisista ongelmista tiedottamiseen sekä innovointien ja uusien ajatusten edistämiseen; toteaa, että eräissä jäsenvaltioissa on jo hevoseläinten alaa koskevia osaamisen siirron järjestelmiä; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa komissiota sitoutumaan uudelleen laatimaan kestävää ja vastuullista matkailua koskevan eurooppalaisen peruskirjan ja levittämään selkeitä tietoja, joiden avulla matkailijat ja sidosryhmät voivat tehdä hyvinvointia edistäviä valintoja päättäessään, käyttävätkö he työhevoseläinten palveluja; korostaa, että tämän peruskirjan olisi perustuttava nykyisiin laatunormistoihin, joita maatalousalaa edustavat tunnustetut järjestöt ovat laatineet; toteaa, että eräissä jäsenvaltiossa sovelletaan työoloja ja -aikoja koskevia tiukkoja ohjeita, kun taas muissa jäsenvaltioissa ei ole vastaavaa suojelua; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa komissiota antamaan työhevoseläinten yhteydessä jäsenvaltioille ohjeita hyvinvointia edistävistä matkailumalleista; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa jäsenvaltioita laatimaan vapaaehtoista työvoimaa koskevia suuntaviivoja, joissa käsitellään muun muassa päivittäisiä työtunteja ja lepoaikoja, jotta hevoseläinten parissa työskenteleviä voidaan suojata liialliselta työltä ja taloudelliselta hyväksikäytöltä; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa komissiota julkistamaan Traces-järjestelmän tiedot nykyistä paljon nopeammin; |
| --- | --- |

23.

| 24. | korostaa, että eläinten hyvinvointia kuljetusten ja niihin liittyvien toimintojen aikana koskevalla unionin nykyisellä lainsäädännöllä on tarkoitus estää eläinten loukkaantuminen ja kärsimykset ja varmistaa, että eläimiä kuljetetaan asianmukaisissa oloissa ja kuljetusten keston ollessa asianmukainen; on huolissaan siitä, että monien jäsenvaltioiden viranomaiset soveltavat eläinten hyvinvointia ja kuljetuksia koskevaa unionin lainsäädäntöä puutteellisesti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kehottaa komissiota varmistamaan unionin nykyisen eläinkuljetuslainsäädännön asianmukaisen soveltamisen ja tehokkaan ja yhdenmukaisen täytäntöönpanon ja oikeudellisesti sitovan raportoinnin kaikissa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kehottaa hevoseläimiä vieviä jäsenvaltioita selvittämään tapoja kannustaa teurastamiseen niiden omalla alueella, jotta voidaan mahdollisuuksien mukaan välttää elävien hevoseläinten kuljetuksia; kehottaa komissiota ottamaan käyttöön mekanismin, jolla valvotaan tehokkaasti lainsäädännön ja määräysten noudattamista niin tulevassa kuin nykyisessä oikeudellisessa järjestelmässä; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pyytää komissiota ehdottamaan nykyistä lyhyempiä enimmäismatka-aikoja teurashevosten kuljetuksille Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen havaintojen sekä alan ammattilaisten kehittämien, hevoseläinten kuljetusta koskevien ohjeiden perusteella ottaen huomion eri maiden hevoseläintalouden erityispiirteet; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita laatimaan ohjeita hevoseläinten hyvinvoinnista teurastuksen yhteydessä, edistämään ja tehostamaan asiaa koskevaa tieteellistä tutkimusta ja soveltamaan jo tehtyjä tutkimuksia, jotta voidaan kehittää inhimillisiä, hevosille paremmin soveltuvia teurastusmenetelmiä, sekä jakamaan näitä ohjeita jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita sitoutumaan kokonaisvaltaisesti ja asianmukaisesti tekemään tarkastuksia ja säännöllisiä pistotarkastuksia alueellaan olevissa teurastamoissa, joilla on lupa teurastaa hevoseläimiä, jotta varmistetaan, että ne kykenevät täyttämään hevoseläinten erityiset hyvinvointitarpeet ja etenkin tarpeet, jotka koskevat teurastamon tiloja ja henkilökunnan pätevyyttä; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kehottaa komissiota sitoutumaan laatimaan validoituja eläinten hyvinvointia mittaavia indikaattoreita, joita olisi käytettävä hevoseläinten hyvinvoinnin arviointiin, olemassa olevien ongelmien tunnistamiseen ja parannusten edistämiseen, samalla kun varmistetaan käytännöt toteutus ja alalle koituvat edut; pitää tärkeänä ottaa mukaan sidosryhmät, jotka ovat käyttäneet vastaavia välineitä eri puolilla unionia, ja tehdä tiivistä yhteistyötä hevoseläinalan ammattilaisjärjestöjen kanssa kyseisiä eläinten hyvinvointia koskevia indikaattoreita laadittaessa; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kannustamaan hevosten omistajia muodostamaan yhdistyksiä; |
| --- | --- |

31.

| 32. | korostaa hevoseläinten inhimillisen kohtelun ja hyvinvoinnin merkitystä sekä periaatetta, jonka mukaan julmaa ja huonoa kohtelua ei tule suvaita missään keneltäkään omistajalta, kouluttajalta, eläintenhoitajalta tai muulta henkilöltä eikä missään olosuhteissa; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kehottaa jäsenvaltioita soveltamaan eläinten huonoon kohteluun ja heitteillejättöön tiukempaa lainsäädäntöä, mukaan lukien poikkeukselliset toimet heitteillejätön torjumiseksi, ja tutkimaan kokonaisuudessaan ja perusteellisesti raportit, jotka koskevat epäinhimillisiä käytänteitä ja hevoseläinten hyvinvointiin kohdistuneita loukkauksia; |
| --- | --- |

33.

| 34. | toteaa, että hevoseläinlajien välillä on eroja ja että kyseiset erot johtavat erilaisiin hyvinvointia koskeviin tarpeisiin, kuten iäkkäille eläimille annettavaan hoitoon ja teurastusvaatimuksiin liittyviin tarpeisiin; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kehottaa komissiota teettämään asiasta tutkimuksen ja kuvaamaan kyseiset erot sekä antamaan lajinmukaisia suuntaviivoja, jotta voidaan varmistaa hyvinvointia koskevien vaatimusten noudattaminen; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan lajinmukaisten eläintenhoitojärjestelmien tutkimusta ja kehittämistä hevoseläinalalla, kun otetaan huomioon hevosten luontainen käyttäytyminen laumaeläiminä, joilla on taipumus pyrkiä pakoon; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kehottaa komissiota asettamaan etusijalle pilottihankkeen, jossa tutkitaan uusien ja nykyisten rahoitusjärjestelmien käyttöä myös pienillä ja osittain omavaraisilla tiloilla olevien työhevoseläinten hyvinvointia koskevien hyvien tulosten palkitsemiseen; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/262 (hevospassista annettu asetus) pannaan täysimittaisesti ja asianmukaisesti täytäntöön; |
| --- | --- |

38.

| 39. | huomauttaa, että eläinlääkkeiden hinnat sekä ruhojen tuhoamisen ja eläinten lopettamisen – jos se on sallittua – kustannukset voivat sinänsä muodostaa esteen hevoseläimen lopettamiselle ja pidentää sen kärsimystä; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kehottaa jäsenvaltioita tutkimaan ilmoituksia lopettamisen yhteydessä harjoitettavista epäinhimillisistä käytännöistä ja hyvinvointiin kohdistuvista luokkauksista, kuten lääkkeiden epäasianmukaisesta käytöstä, ja ilmoittamaan näistä loukkauksista komissiolle; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ottaa huomioon, että aasin- ja hevosenmaidon tuotanto on yleistynyt, ja kehottaa komissiota antamaan ohjeita hevosen- ja aasinmaidon tuotannosta; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kehottaa jäsenvaltioita sitoutumaan lisäämään aasin- ja hevosmaitotilojen tarkastuksia yhteistyössä alaa edustavien ja tunnustettujen maatalousjärjestöjen kanssa; |
| --- | --- |

42.

| 43. | on erittäin huolissaan tiineen tamman seerumigonadotropiinia (pmsg-hormoni) sisältävien eläinlääkkeiden maahantuonnista ja käytöstä; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kehottaa komission terveys- ja elintarviketarkastusten ja analysoinnin osastoa valvomaan tarkastusten avulla, että pmsg-hormonin tuotantoon luvan saaneilla tiloilla noudatetaan eläinsuojelumääräyksiä, ja laatimaan raportin niiden tammojen hyvinvoinnista ja hoidosta, joita käytetään lääketeollisuuden hyödyntämien hormonien keräämiseen; |
| --- | --- |

44.

| 45. | korostaa, että vielä ei ole otettu käyttöön kunkin jäsenvaltion tarpeisiin soveltuvaa oikeudenmukaista verotusjärjestelmää, joka antaisi hevoseläintilallisille mahdollisuuden kerätä tarvittavat varat taloudellisen toiminnan jatkamiseen unionin hevoseläintiloilla; |
| --- | --- |

45.

| 46. | toteaa, että hevoseläinten alan oikeudenmukaisempi verotusjärjestelmä mahdollistaisi alan toiminnan samanlaisista lähtökohdista ja lisäisi hevoseläimiin liittyvää toimintaa ja torjuisi siten petoksia ja paneutuisi harmaan talouden kysymyksiin ja auttaisi hevostilallisia keräämään tarvittavat varat taloudellisen toiminnan jatkamiseen; |
| --- | --- |

46.

| 47. | katsoo, että hevosalaan sovellettavaa alv-lainsäädäntöä olisi selvennettävä alv-direktiivin tulevan tarkistamisen yhteydessä, jotta tuetaan kasvua ja työllisyyttä edistävää hevosalan kasvua; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kehottaa komissiota toteuttamaan toimia, joilla jäsenvaltioiden sallitaan lisätä joustavuutta niiden määrittäessä alan kaikkiin toimintoihin sovellettavaa alennettua arvonlisäverokantaa, ja katsoo, että tämän selvennyksen avulla olisi saavutettava yhdenmukainen, luotettava ja asianmukainen alhaisemman alv:n kehys, joka mahdollistaisi jäsenvaltioille niiden verotuspolitiikan riittävän joustavuuden; |
| --- | --- |

48.

| 49. | korostaa Euroopassa tuotettuun ja kolmansista maista tuotuun hevosenlihaan sovellettavien terveysvaatimusten eroavaisuuksia; |
| --- | --- |

49.

| 50. | muistuttaa, että on huolehdittava tehokkaasta hevosenlihan jäljitettävyydestä, ja korostaa olevan suotavaa, että terveyttä ja elintarvikkeiden turvallisuutta koskevat vaatimukset ja eurooppalaisille kuluttajille suunnattu tuonti on tasoltaan samanlaista kulutetun hevosenlihan alkuperästä riippumatta; |
| --- | --- |

50.

| 51. | kehottaa komissiota toteuttamaan toimenpiteitä, joilla palautetaan tasapaino unionin vaatimustason sekä rajoilla tehtyjen tarkastusten välille samalla, kun taataan kuluttajan terveyden suojelu; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kehottaa tästä syystä komissiota tekemään kaikkia jalostettuja hevosenlihatuotteita koskevan alkuperämaamerkinnän pakolliseksi; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kehottaa komissiota lisäämään tarkastuksia unionin ulkopuolella sijaitsevissa teurastamoissa, joilla on lupa viedä hevoseläinten lihaa unioniin, ja keskeyttämään ehtoja asettaen hevoseläinten lihan maahantuonnin kolmansista maista, jotka eivät täytä unionin asettamia jäljitettävyyttä ja elintarvikkeiden turvallisuutta koskevia vaatimuksia; |
| --- | --- |

53.

| 54. | kehottaa ammattilaisia poistamaan hevoseläinten elämän päättymistä koskevan tabun; katsoo, että hevosen elämän päättymisen helpottaminen ei sulje pois sen päätymistä elintarvikeketjuumme; |
| --- | --- |

54.

| 55. | kehottaa komissiota kiinnittämään erityistä huomiota iäkkäiden hevoseläinten saattohoitoon, myös vahvistamalla tavallisimpien eläinlääkkeiden, kuten fenyylibutatsonin, jäämien enimmäismäärät elintarvikeketjun turvallisuuden varmistamiseksi; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kehottaa komissiota tässä yhteydessä edistämään hevoseläinten elintarvikeketjuun palauttamista tieteelliseen tutkimukseen perustuvan varoaikajärjestelmän avulla, joka mahdollistaa eläimen palauttamisen elintarvikeketjuun sen viimeisen lääkkeensaannin jälkeen samalla, kun suojellaan kuluttajan terveyttä; |
| --- | --- |

56.

| 57. | panee merkille, että sellaisille hevoseläimille, joita ei ole tarkoitettu teurastamoihin ja sieltä edelleen ihmisten ravinnoksi (”muuhun kuin elintarvikekäyttöön”), mahdollisesti annetuista lääkkeistä ei ole olemassa minkäänlaisia kirjattuja tietoja ja on mahdollista, että tällaiset eläimet päätyvät teurastettaviksi laittomasti ja muodostavat siten vakavan uhan kansanterveydelle; kehottaa tämän vuoksi komissiota korjaamaan tämän sääntelyssä olevan aukon; |
| --- | --- |

57.

| 58. | kehottaa komissiota tarkastelemaan yhdessä Euroopan hevoseläinlääkäreiden yhdistyksen (FEEVA) kanssa hoitoon pääsyn ja lääkinnän yhdenmukaistamista unionin alueella; |
| --- | --- |

58.

| 59. | katsoo, että tällaisen yhdenmukaistamisen avulla voitaisiin välttää kilpailun vääristyminen ja helpottaa hevoseläinten sairauksien laajempaa hoitoa ja helpottaa tehokkaammin hevoseläinten kärsimystä; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään hyvien käytäntöjen vaihtoa, jotta voidaan järkeistää hevoseläimille tarkoitettujen lääkkeiden käyttöä; |
| --- | --- |

60.

| 61. | toteaa, että hoitotoimet ja eläinlääkkeet ovat aika ajoin tarpeellisia ja tarkoituksenmukaisia ja että on lisättävä ponnisteluja investointien vähyyteen puuttumiseksi sekä hevoseläinten hoitoa varten saatavilla olevien lääkkeiden, myös rokotteiden, pulaan puuttumiseksi; |
| --- | --- |

61.

| 62. | muistuttaa lisäksi, että on kehitettävä hevoseläinten lääkehoitoa koskevaa lääkealan tutkimusta ja -innovointia, sillä alalla on puutetta hevoseläinten aineenvaihduntaan soveltuvista lääkkeistä; |
| --- | --- |

62.

| 63. | kehottaa komissiota rahoittamaan eri lääkkeiden mahdollisia vaikutuksia hevoseläinten terveyteen koskevaa lisätutkimusta; |
| --- | --- |

63.

| 64. | ottaa huomioon, että eräät jäsenvaltioissa kasvatetut hevoslajit ovat paikallisia rotuja, jotka ovat osa tiettyjen yhteisöjen elämäntapaa ja kulttuuria, ja että eräät jäsenvaltiot ovat sisällyttäneet maaseudun kehittämisen ohjelmiinsa toimenpiteitä kyseisten rotujen suojelemiseksi ja niiden levinneisyyden edistämiseksi; |
| --- | --- |

64.

| 65. | kehottaa komissiota sitoutumaan rahoitustukeen ohjelmista, joilla vaalitaan ja suojellaan hevoseläinten luonnonvaraisia alkuperäislajeja tai unionissa sukupuuton uhkaamia lajeja; |
| --- | --- |

65.

| 66. | ottaa huomioon villihevospopulaatioiden suuren ekologisen arvon ja luontoarvon, sillä ne myötävaikuttavat merkittävästi elinalueidensa puhtaanapitoon ja lannoitukseen ja tuottavat lisäarvoa matkailulle; edellyttää lisätutkimuksia, joissa paneudutaan näiden populaatioiden ongelmiin; |
| --- | --- |

66.

| 67. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

67.

---

(1)  EUVL L 84, 31.3.2016, s. 1.

(2)  EUVL L 3, 5.1.2005, s. 1.

(3)  EUVL L 303, 18.11.2009, s. 1.

(4)  EYVL L 221, 8.8.1998, s. 23.

(5)  EUVL L 59, 3.3.2015, s. 1.

(6)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 487.

(7)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 549.

(8)  EUVL L 335, 14.12.2013, s. 19.

(9)  Katso http://ec.europa.eu/food/animals/docs/aw_eu-strategy_study_edu-info-activ.pdf.

(10)  Kansainvälinen hevosurheiluliitto (FEI), usein esitetyt kysymykset terveitä ja suorituskykyisiä hevosia koskevasta ”High Health, High Performance Horse” (HHP) -mallista, joka hyväksyttiin Maailman eläintautijärjestön (OIE) yleiskokouksessa toukokuussa 2014.

(11)  Kansainvälisen laukkaurheilujärjestön (IFHA) vuosikertomus.

(12)  FEI:n tietokanta, tiedot haettu 22.9.2014.

(13)  Traces-tietokanta, 2012.

(14)  Maailman eläintautijärjestö – maaeläinten terveyttä koskeva säännöstö, (2016), luku 7.12.

(15)  Santorini Donkey and Mule Taxis – aasien suojelukeskusta varten laadittu riippumaton raportti eläinten hyvinvoinnista, 2013.

---

| 25.7.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 263/49 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 263/49

---

P8_TA(2017)0073

Naisten ja miesten tasa-arvo EU:ssa 2014–2015

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. maaliskuuta 2017 naisten ja miesten tasa-arvosta Euroopan unionissa vuosina 2014–2015 (2016/2249(INI))

(2018/C 263/07)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 artiklan ja 3 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 8 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 artiklan ja 3 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 8 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 23 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 23 artiklan,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamista koskevan eurooppalaisen yleissopimuksen (Euroopan ihmisoikeussopimus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamista koskevan eurooppalaisen yleissopimuksen (Euroopan ihmisoikeussopimus),

| — | ottaa huomioon 18. joulukuuta 1979 tehdyn kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. joulukuuta 1979 tehdyn kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/29/EU (1) rikoksen uhrien oikeuksia, tukea ja suojelua koskevista vähimmäisvaatimuksista sekä neuvoston puitepäätöksen 2001/220/YOS korvaamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/29/EU (1) rikoksen uhrien oikeuksia, tukea ja suojelua koskevista vähimmäisvaatimuksista sekä neuvoston puitepäätöksen 2001/220/YOS korvaamisesta,

| — | ottaa huomioon 15. syyskuuta 1995 neljännessä naisten maailmankonferenssissa hyväksytyn Pekingin julistuksen ja toimintaohjelman sekä YK:n erityisistunnoissa Peking + 5 (2000), Peking + 10 (2005) ja Peking + 15 (2010) hyväksytyt asiakirjat, joissa arvioidaan konferenssien tuloksia, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. syyskuuta 1995 neljännessä naisten maailmankonferenssissa hyväksytyn Pekingin julistuksen ja toimintaohjelman sekä YK:n erityisistunnoissa Peking + 5 (2000), Peking + 10 (2005) ja Peking + 15 (2010) hyväksytyt asiakirjat, joissa arvioidaan konferenssien tuloksia,

| — | ottaa huomioon vuonna 1949 tehdyn YK:n yleissopimuksen ihmisten kaupan ja toisten prostituutiosta hyötymisen tukahduttamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1949 tehdyn YK:n yleissopimuksen ihmisten kaupan ja toisten prostituutiosta hyötymisen tukahduttamisesta,

| — | ottaa huomioon 5. huhtikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/36/EU ihmiskaupan ehkäisemisestä ja torjumisesta sekä ihmiskaupan uhrien suojelemisesta ja neuvoston puitepäätöksen 2002/629/YOS korvaamisesta (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. huhtikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/36/EU ihmiskaupan ehkäisemisestä ja torjumisesta sekä ihmiskaupan uhrien suojelemisesta ja neuvoston puitepäätöksen 2002/629/YOS korvaamisesta (2),

| — | ottaa huomioon 20. lokakuuta 2010 vahvistamansa kannan ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi toimenpiteistä raskaana olevien ja äskettäin synnyttäneiden tai imettävien työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen kannustamiseksi työssä annetun neuvoston direktiivin 92/85/ETY (äitiyslomadirektiivi) muuttamisesta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. lokakuuta 2010 vahvistamansa kannan ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi toimenpiteistä raskaana olevien ja äskettäin synnyttäneiden tai imettävien työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden parantamisen kannustamiseksi työssä annetun neuvoston direktiivin 92/85/ETY (äitiyslomadirektiivi) muuttamisesta (3),

| — | ottaa huomioon 5. heinäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/54/EY miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. heinäkuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2006/54/EY miesten ja naisten yhtäläisten mahdollisuuksien ja yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta työhön ja ammattiin liittyvissä asioissa (4),

| — | ottaa huomioon 13. joulukuuta 2004 annetun neuvoston direktiivin 2004/113/EY miesten ja naisten yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta tavaroiden ja palvelujen saatavuuden ja tarjonnan alalla (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. joulukuuta 2004 annetun neuvoston direktiivin 2004/113/EY miesten ja naisten yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta tavaroiden ja palvelujen saatavuuden ja tarjonnan alalla (5),

| — | ottaa huomioon 17. joulukuuta 2013 annetun neuvoston direktiivin 2013/62/EU BUSINESSEUROPEn, UEAPME:n, CEEP:n ja EAY:n tekemän vanhempainvapaata koskevan tarkistetun puitesopimuksen täytäntöönpanosta annetun direktiivin 2010/18/EU muuttamisesta sen johdosta, että Mayotten asema Euroopan unioniin nähden muuttuu (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. joulukuuta 2013 annetun neuvoston direktiivin 2013/62/EU BUSINESSEUROPEn, UEAPME:n, CEEP:n ja EAY:n tekemän vanhempainvapaata koskevan tarkistetun puitesopimuksen täytäntöönpanosta annetun direktiivin 2010/18/EU muuttamisesta sen johdosta, että Mayotten asema Euroopan unioniin nähden muuttuu (6),

| — | ottaa huomioon vuodesta 1975 lähtien annetut Euroopan unionin direktiivit naisten ja miesten yhdenvertaisen kohtelun eri näkökohdista (direktiivi 2010/41/EU (7), direktiivi 2010/18/EU (8), direktiivi 2006/54/EY, direktiivi 2004/113/EY, direktiivi 92/85/ETY (9), direktiivi 86/613/ETY (10) ja direktiivi 79/7/ETY (11)), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuodesta 1975 lähtien annetut Euroopan unionin direktiivit naisten ja miesten yhdenvertaisen kohtelun eri näkökohdista (direktiivi 2010/41/EU (7), direktiivi 2010/18/EU (8), direktiivi 2006/54/EY, direktiivi 2004/113/EY, direktiivi 92/85/ETY (9), direktiivi 86/613/ETY (10) ja direktiivi 79/7/ETY (11)),

| — | ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2012 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi julkisesti noteerattujen yhtiöiden toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten sukupuolijakauman tasapainottamisesta ja siihen liittyvistä toimenpiteistä (naisten johtokuntapaikkoja koskeva direktiivi) (COM(2012)0614), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2012 annetun komission ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi julkisesti noteerattujen yhtiöiden toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten sukupuolijakauman tasapainottamisesta ja siihen liittyvistä toimenpiteistä (naisten johtokuntapaikkoja koskeva direktiivi) (COM(2012)0614),

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston yleissopimuksen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta (Istanbulin yleissopimus) ja sen 3 artiklan, jossa ”sukupuoli” tarkoittaa ”yhteiskunnallisesti rakentuneita rooleja, käyttäytymismuotoja, toimintoja ja ominaisuuksia, joita tietty yhteiskunta pitää sopivina naisille ja vastaavasti miehille”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston yleissopimuksen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta (Istanbulin yleissopimus) ja sen 3 artiklan, jossa ”sukupuoli” tarkoittaa ”yhteiskunnallisesti rakentuneita rooleja, käyttäytymismuotoja, toimintoja ja ominaisuuksia, joita tietty yhteiskunta pitää sopivina naisille ja vastaavasti miehille”,

| — | ottaa huomioon 4. maaliskuuta 2016 annetun komission ehdotuksen neuvoston päätökseksi naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemistä ja torjumista koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta (COM(2016)0111), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. maaliskuuta 2016 annetun komission ehdotuksen neuvoston päätökseksi naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemistä ja torjumista koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen allekirjoittamisesta Euroopan unionin puolesta (COM(2016)0111),

| — | ottaa huomioon 16. kesäkuuta 2016 kokoontuneen neuvoston päätelmät sukupuolten tasa-arvosta (00337/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. kesäkuuta 2016 kokoontuneen neuvoston päätelmät sukupuolten tasa-arvosta (00337/2016),

| — | ottaa huomioon 5. ja 6. kesäkuuta 2014 kokoontuneen neuvoston päätelmät naisiin ja tyttöihin kohdistuvan kaikenlaisen väkivallan, myös sukuelinten silpomisen, ehkäisystä ja torjunnasta (09543/2014), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. ja 6. kesäkuuta 2014 kokoontuneen neuvoston päätelmät naisiin ja tyttöihin kohdistuvan kaikenlaisen väkivallan, myös sukuelinten silpomisen, ehkäisystä ja torjunnasta (09543/2014),

| — | ottaa huomioon 7. joulukuuta 2015 kokoontuneen neuvoston päätelmät naisten ja miesten tasa-arvosta päätöksenteon alalla (14327/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. joulukuuta 2015 kokoontuneen neuvoston päätelmät naisten ja miesten tasa-arvosta päätöksenteon alalla (14327/2015),

| — | ottaa huomioon Alankomaiden, Slovakian ja Maltan 7. joulukuuta 2015 allekirjoittaman puheenjohtajakolmikon julistuksen sukupuolten tasa-arvosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Alankomaiden, Slovakian ja Maltan 7. joulukuuta 2015 allekirjoittaman puheenjohtajakolmikon julistuksen sukupuolten tasa-arvosta,

| — | ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Eurooppa 2020: Älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategia” (COM(2010)2020),

| — | ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2015 annetun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Kertomus naisten ja miesten tasa-arvosta Euroopan unionissa 2014” (SWD(2015)0049), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2015 annetun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Kertomus naisten ja miesten tasa-arvosta Euroopan unionissa 2014” (SWD(2015)0049),

| — | ottaa huomioon 4. maaliskuuta 2016 annetun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Kertomus naisten ja miesten tasa-arvosta Euroopan unionissa 2015” (SWD(2016)0054), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. maaliskuuta 2016 annetun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Kertomus naisten ja miesten tasa-arvosta Euroopan unionissa 2015” (SWD(2016)0054),

| — | ottaa huomioon 3. joulukuuta 2015 annetun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Strateginen toimintaohjelma sukupuolten tasa-arvon edistämiseksi vuosina 2016–2019” (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. joulukuuta 2015 annetun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Strateginen toimintaohjelma sukupuolten tasa-arvon edistämiseksi vuosina 2016–2019” (SWD(2015)0278),

| — | ottaa huomioon 10. helmikuuta 2010 naisten ja miesten tasa-arvosta Euroopan unionissa – 2009 (12), 8. maaliskuuta 2011 naisten ja miesten tasa-arvosta Euroopan unionissa – 2010 (13), 13. maaliskuuta 2012 naisten ja miesten tasa-arvosta Euroopan unionissa – 2011 (14) ja 10. maaliskuuta 2015 naisten ja miesten tasa-arvosta Euroopan unionissa – 2013 (15) antamansa päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. helmikuuta 2010 naisten ja miesten tasa-arvosta Euroopan unionissa – 2009 (12), 8. maaliskuuta 2011 naisten ja miesten tasa-arvosta Euroopan unionissa – 2010 (13), 13. maaliskuuta 2012 naisten ja miesten tasa-arvosta Euroopan unionissa – 2011 (14) ja 10. maaliskuuta 2015 naisten ja miesten tasa-arvosta Euroopan unionissa – 2013 (15) antamansa päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon 25. marraskuuta 2013 annetun komission tiedonannon ”Nollatoleranssi naisten sukuelinten silpomiseen” (COM(2013)0833) ja 6. helmikuuta 2014 (16) antamansa päätöslauselman nollatoleranssista naisten sukuelinten silpomiseen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. marraskuuta 2013 annetun komission tiedonannon ”Nollatoleranssi naisten sukuelinten silpomiseen” (COM(2013)0833) ja 6. helmikuuta 2014 (16) antamansa päätöslauselman nollatoleranssista naisten sukuelinten silpomiseen,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeusviraston (FRA) teettämän kyselytutkimuksen (EU:n hlbt-tutkimus), johon osallistui homo- ja biseksuaaleja sekä transihmisiä ja jonka tulokset julkaistiin toukokuussa 2013, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeusviraston (FRA) teettämän kyselytutkimuksen (EU:n hlbt-tutkimus), johon osallistui homo- ja biseksuaaleja sekä transihmisiä ja jonka tulokset julkaistiin toukokuussa 2013,

| — | ottaa huomioon FRA:n raportin naisiin kohdistuvasta väkivallasta ”Violence against women – an EU-wide survey. Main results”, joka julkaistiin maaliskuussa 2014, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon FRA:n raportin naisiin kohdistuvasta väkivallasta ”Violence against women – an EU-wide survey. Main results”, joka julkaistiin maaliskuussa 2014,

| — | ottaa huomioon FRA:n raportin intersukupuolisten perusoikeustilanteesta ”The fundamental rights situation of intersex people”, joka julkaistiin toukokuussa 2015, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon FRA:n raportin intersukupuolisten perusoikeustilanteesta ”The fundamental rights situation of intersex people”, joka julkaistiin toukokuussa 2015,

| — | ottaa huomioon kansallisten tasa-arvoelinten eurooppalaisen verkoston Equinetin raportin ”The Persistence of Discrimination, Harassment and Inequality for Women. The Work of Equality Bodies informing a new European Commission Strategy for Gender Equality”, joka julkaistiin vuonna 2015, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansallisten tasa-arvoelinten eurooppalaisen verkoston Equinetin raportin ”The Persistence of Discrimination, Harassment and Inequality for Women. The Work of Equality Bodies informing a new European Commission Strategy for Gender Equality”, joka julkaistiin vuonna 2015,

| — | ottaa huomion Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön (Eurofound) raportit ”The gender employment gap: challenges and solutions” (2016), ”Social partners and gender equality in Europe” (2014), ”Developments in working life in Europe: EurWORK annual review” (2014 ja 2015) sekä kuudennen Euroopan työolotutkimuksen (EWCS) (2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomion Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön (Eurofound) raportit ”The gender employment gap: challenges and solutions” (2016), ”Social partners and gender equality in Europe” (2014), ”Developments in working life in Europe: EurWORK annual review” (2014 ja 2015) sekä kuudennen Euroopan työolotutkimuksen (EWCS) (2016),

| — | ottaa huomioon 3. helmikuuta 2016 antamansa päätöslauselman naisten oikeuksia ja sukupuolten tasa-arvoa Euroopassa vuoden 2015 jälkeen koskevasta uudesta strategiasta (17) ja 9. kesäkuuta 2015 antamansa päätöslauselman EU:n naisten ja miesten tasa-arvostrategiasta vuoden 2015 jälkeen (18), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. helmikuuta 2016 antamansa päätöslauselman naisten oikeuksia ja sukupuolten tasa-arvoa Euroopassa vuoden 2015 jälkeen koskevasta uudesta strategiasta (17) ja 9. kesäkuuta 2015 antamansa päätöslauselman EU:n naisten ja miesten tasa-arvostrategiasta vuoden 2015 jälkeen (18),

| — | ottaa huomioon 25. helmikuuta 2014 antamansa päätöslauselman naisiin kohdistuvan väkivallan torjunnasta (19), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. helmikuuta 2014 antamansa päätöslauselman naisiin kohdistuvan väkivallan torjunnasta (19),

| — | ottaa huomioon 9. syyskuuta 2015 antamansa päätöslauselman tyttöjen mahdollisuuksien parantamisesta EU:ssa koulutuksen avulla (20), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. syyskuuta 2015 antamansa päätöslauselman tyttöjen mahdollisuuksien parantamisesta EU:ssa koulutuksen avulla (20),

| — | ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2016 antamansa päätöslauselman naispuolisten pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden tilanteesta EU:ssa (21), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2016 antamansa päätöslauselman naispuolisten pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden tilanteesta EU:ssa (21),

| — | ottaa huomioon 28. huhtikuuta 2016 antamansa päätöslauselman kotitalous- ja hoivatyötä tekevistä naisista EU:ssa (22), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. huhtikuuta 2016 antamansa päätöslauselman kotitalous- ja hoivatyötä tekevistä naisista EU:ssa (22),

| — | ottaa huomioon 26. toukokuuta 2016 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Köyhyys: sukupuolinäkökulma” (23), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. toukokuuta 2016 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Köyhyys: sukupuolinäkökulma” (23),

| — | ottaa huomioon 13. syyskuuta 2016 antamansa päätöslauselman työ- ja yksityiselämän tasapainolle suotuisten työmarkkinaolosuhteiden luomisesta (24), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. syyskuuta 2016 antamansa päätöslauselman työ- ja yksityiselämän tasapainolle suotuisten työmarkkinaolosuhteiden luomisesta (24),

| — | ottaa huomioon 15. syyskuuta 2016 antamansa päätöslauselman yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27. marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY (”työsyrjintädirektiivi”) soveltamisesta (25), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. syyskuuta 2016 antamansa päätöslauselman yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27. marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY (”työsyrjintädirektiivi”) soveltamisesta (25),

| — | ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2016 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisesta Euroopan parlamentin toiminnassa (26), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2016 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisesta Euroopan parlamentin toiminnassa (26),

| — | ottaa huomioon 12. toukokuuta 2016 antamansa päätöslauselman ihmiskaupan ehkäisemisestä ja torjumisesta sekä ihmiskaupan uhrien suojelemisesta 5. huhtikuuta 2011 annetun direktiivin 2011/36/EU täytäntöönpanosta (27), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. toukokuuta 2016 antamansa päätöslauselman ihmiskaupan ehkäisemisestä ja torjumisesta sekä ihmiskaupan uhrien suojelemisesta 5. huhtikuuta 2011 annetun direktiivin 2011/36/EU täytäntöönpanosta (27),

| — | ottaa huomioon 3. kesäkuuta 2013 annetun komission edistymiskertomuksen Barcelonan tavoitteista ”Pienten lasten hoitopalvelujen kehittäminen Euroopassa kestävän ja osallistavan kasvun edistämiseksi” (28), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. kesäkuuta 2013 annetun komission edistymiskertomuksen Barcelonan tavoitteista ”Pienten lasten hoitopalvelujen kehittäminen Euroopassa kestävän ja osallistavan kasvun edistämiseksi” (28),

| — | ottaa huomioon 20. helmikuuta 2013 annetun komission suosituksen ”Investoidaan lapsiin – murretaan huono-osaisuuden kierre” (29), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. helmikuuta 2013 annetun komission suosituksen ”Investoidaan lapsiin – murretaan huono-osaisuuden kierre” (29),

| — | ottaa huomioon Euroopan tasa-arvoinstituutin vuoden 2015 tasa-arvoindeksin, Pekingin toimintaohjelman täytäntöönpanoa koskevan raportin ”Beijing + 20: 4th Review of the Implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States” ja muut Euroopan tasa-arvoinstituutin raportit, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tasa-arvoinstituutin vuoden 2015 tasa-arvoindeksin, Pekingin toimintaohjelman täytäntöönpanoa koskevan raportin ”Beijing + 20: 4th Review of the Implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States” ja muut Euroopan tasa-arvoinstituutin raportit,

| — | ottaa huomioon sukupuolten tasa-arvoa käsittelevän oikeusalan eurooppalaisen asiantuntijaverkoston tutkimuksen ”A comparative analysis of gender equality law in Europe 2015”, joka julkaistiin tammikuussa 2016, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sukupuolten tasa-arvoa käsittelevän oikeusalan eurooppalaisen asiantuntijaverkoston tutkimuksen ”A comparative analysis of gender equality law in Europe 2015”, joka julkaistiin tammikuussa 2016,

| — | ottaa huomioon naisten asemaa käsittelevän Yhdistyneiden kansakuntien toimikunnan 48. istunnossa maaliskuussa 2004 hyväksytyt miesten ja poikien roolia sukupuolten tasa-arvon saavuttamisessa koskevat päätelmät ”The role of men and boys in achieving gender equality” (30), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon naisten asemaa käsittelevän Yhdistyneiden kansakuntien toimikunnan 48. istunnossa maaliskuussa 2004 hyväksytyt miesten ja poikien roolia sukupuolten tasa-arvon saavuttamisessa koskevat päätelmät ”The role of men and boys in achieving gender equality” (30),

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen huippukokouksessa 25. syyskuuta 2015 hyväksytyn, vuoteen 2030 asti ulottuvaa kestävän kehityksen agendaa käsittelevän asiakirjan ”Transforming our World: The 2030 Agenda for Sustainable Development” sekä siihen sisältyvät sukupuolten tasa-arvoa, naisten oikeuksia ja naisten vaikutusvallan lisäämistä koskevat tavoitteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen huippukokouksessa 25. syyskuuta 2015 hyväksytyn, vuoteen 2030 asti ulottuvaa kestävän kehityksen agendaa käsittelevän asiakirjan ”Transforming our World: The 2030 Agenda for Sustainable Development” sekä siihen sisältyvät sukupuolten tasa-arvoa, naisten oikeuksia ja naisten vaikutusvallan lisäämistä koskevat tavoitteet,

| — | ottaa huomioon huhtikuussa 2014 julkaistun yksinhuoltajien työllisyyttä Euroopassa käsittelevän komission tilastokertomuksen ”Single parents and employment in Europe” (31), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon huhtikuussa 2014 julkaistun yksinhuoltajien työllisyyttä Euroopassa käsittelevän komission tilastokertomuksen ”Single parents and employment in Europe” (31),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan mietinnön (A8-0046/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan mietinnön (A8-0046/2017),

| A. | ottaa huomioon, että Euroopan tasa-arvoinstituutin vuoden 2015 tasa-arvoindeksin mukaan vain hyvin vähäistä edistymistä on tapahtunut: EU on vasta puolivälissä matkaa kohti sukupuolten tasa-arvoa ja tasa-arvolukema on parantunut 51,3 pisteestä (vuonna 2005) 52,9 pisteeseen, kun maksimipistemäärä on 100; katsoo, että nopeampi edistyminen on tarpeen, jos EU aikoo saavuttaa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Euroopan tasa-arvoinstituutin vuoden 2015 tasa-arvoindeksin mukaan vain hyvin vähäistä edistymistä on tapahtunut: EU on vasta puolivälissä matkaa kohti sukupuolten tasa-arvoa ja tasa-arvolukema on parantunut 51,3 pisteestä (vuonna 2005) 52,9 pisteeseen, kun maksimipistemäärä on 100; katsoo, että nopeampi edistyminen on tarpeen, jos EU aikoo saavuttaa Eurooppa 2020 -strategian tavoitteet;

| B. | toteaa, että viimeksi kuluneina vuosina joissakin unionin jäsenvaltioissa on syntynyt merkittävästi lisää poliittisia ja kansalaisliikkeitä, jotka pyrkivät heikentämään naisten ja miesten yhtäläisiä oikeuksia ja jopa kyseenalaistavat koko sukupuolten tasa-arvoa edistävän politiikan tarpeen; katsoo, että tällaisella sukupuolten tasa-arvon vastustamisella pyritään vahvistamaan perinteisiä sukupuolirooleja ja haastamaan sukupuolten tasa-arvon, naisten oikeuksien ja hlbti-henkilöiden oikeuksien alalla jo aikaansaatuja ja tulevia saavutuksia; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että viimeksi kuluneina vuosina joissakin unionin jäsenvaltioissa on syntynyt merkittävästi lisää poliittisia ja kansalaisliikkeitä, jotka pyrkivät heikentämään naisten ja miesten yhtäläisiä oikeuksia ja jopa kyseenalaistavat koko sukupuolten tasa-arvoa edistävän politiikan tarpeen; katsoo, että tällaisella sukupuolten tasa-arvon vastustamisella pyritään vahvistamaan perinteisiä sukupuolirooleja ja haastamaan sukupuolten tasa-arvon, naisten oikeuksien ja hlbti-henkilöiden oikeuksien alalla jo aikaansaatuja ja tulevia saavutuksia;

| C. | ottaa huomioon, että naisten ja miesten tasa-arvo on Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa ja perusoikeuskirjassa tunnustettu perusoikeus; toteaa, että Euroopan unionin tavoitteena tällä alalla on varmistaa miesten ja naisten yhtäläiset mahdollisuudet ja yhdenvertainen kohtelu sekä torjua kaikenlaista sukupuoleen perustuvaa syrjintää; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että naisten ja miesten tasa-arvo on Euroopan unionista tehdyssä sopimuksessa ja perusoikeuskirjassa tunnustettu perusoikeus; toteaa, että Euroopan unionin tavoitteena tällä alalla on varmistaa miesten ja naisten yhtäläiset mahdollisuudet ja yhdenvertainen kohtelu sekä torjua kaikenlaista sukupuoleen perustuvaa syrjintää;

| D. | ottaa huomioon, että vuonna 2015 naisten työllisyysaste oli ennätykselliset 64,5 prosenttia mutta silti huomattavasti alhaisempi kuin miesten vastaava luku, joka oli 75,6 prosenttia; pitää valitettavana, että naiset ottavat vastaan osa-aikatyötä ja jäävät siihen neljä kertaa miehiä todennäköisemmin usein vastoin tahtoaan; ottaa huomioon, että monet nuoret pysyvät köyhinä työnteosta huolimatta erityisesti Kreikassa, Espanjassa, Kroatiassa, Italiassa, Kyproksessa, Portugalissa ja Slovakiassa; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että vuonna 2015 naisten työllisyysaste oli ennätykselliset 64,5 prosenttia mutta silti huomattavasti alhaisempi kuin miesten vastaava luku, joka oli 75,6 prosenttia; pitää valitettavana, että naiset ottavat vastaan osa-aikatyötä ja jäävät siihen neljä kertaa miehiä todennäköisemmin usein vastoin tahtoaan; ottaa huomioon, että monet nuoret pysyvät köyhinä työnteosta huolimatta erityisesti Kreikassa, Espanjassa, Kroatiassa, Italiassa, Kyproksessa, Portugalissa ja Slovakiassa;

| E. | ottaa huomioon, että naisten työttömyysastetta on aliarvioitu, sillä monet erityisesti maaseudulla tai syrjäisillä alueilla asuvat, perheyrityksiä avustavat taikka kotitaloustöistä ja lastenhoidosta huolehtivat naiset eivät ilmoittaudu työttömiksi; toteaa, että tämä tilanne aiheuttaa eriarvoisuutta julkisten palvelujen (etuudet, eläkkeet, äitiysvapaat, sairauslomat, sosiaaliturvan saanti jne.) saatavuudessa; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että naisten työttömyysastetta on aliarvioitu, sillä monet erityisesti maaseudulla tai syrjäisillä alueilla asuvat, perheyrityksiä avustavat taikka kotitaloustöistä ja lastenhoidosta huolehtivat naiset eivät ilmoittaudu työttömiksi; toteaa, että tämä tilanne aiheuttaa eriarvoisuutta julkisten palvelujen (etuudet, eläkkeet, äitiysvapaat, sairauslomat, sosiaaliturvan saanti jne.) saatavuudessa;

| F. | panee merkille, että Eurofoundin sukupuolten välistä työllisyyseroa käsittelevässä raportissa arvioidaan naisten ja miesten välisen työllisyyseron maksavan EU:lle vuosittain noin 370 miljardia euroa, mikä vastaa 2,8:aa prosenttia EU:n BKT:stä (32); |
| --- | --- |

F.

panee merkille, että Eurofoundin sukupuolten välistä työllisyyseroa käsittelevässä raportissa arvioidaan naisten ja miesten välisen työllisyyseron maksavan EU:lle vuosittain noin 370 miljardia euroa, mikä vastaa 2,8:aa prosenttia EU:n BKT:stä (32);

| G. | ottaa huomioon, että talouskriisin ja säästötoimenpiteiden koettelemissa maissa niiden vaikutukset ovat kohdistuneet suhteettomasti naisiin, erityisesti nuoriin naisiin, iäkkäisiin naisiin, yksinhuoltajaäiteihin sekä moninkertaisesta syrjinnästä kärsiviin naisiin, ja että naiset ovat ajautuneet niiden vuoksi köyhyyteen ja syrjäytyneet sosiaalisesti, mikä on lisännyt heidän poissulkemistaan työmarkkinoilta; toteaa, että julkisten hoito- ja terveyspalvelujen leikkaukset johtavat hoitovastuun siirtymiseen yhteiskunnalta kotitalouksille ja useimmiten naisille; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että talouskriisin ja säästötoimenpiteiden koettelemissa maissa niiden vaikutukset ovat kohdistuneet suhteettomasti naisiin, erityisesti nuoriin naisiin, iäkkäisiin naisiin, yksinhuoltajaäiteihin sekä moninkertaisesta syrjinnästä kärsiviin naisiin, ja että naiset ovat ajautuneet niiden vuoksi köyhyyteen ja syrjäytyneet sosiaalisesti, mikä on lisännyt heidän poissulkemistaan työmarkkinoilta; toteaa, että julkisten hoito- ja terveyspalvelujen leikkaukset johtavat hoitovastuun siirtymiseen yhteiskunnalta kotitalouksille ja useimmiten naisille;

| H. | panee merkille, että köyhyyden naisistuminen jatkuu unionissa, ja toteaa, että naisten työttömyyden, köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen hyvin korkea taso liittyy läheisesti määrärahojen leikkauksiin, joita on tehty julkisiin palveluihin, kuten terveydenhuoltoon, koulutukseen, sosiaalipalveluihin ja sosiaalietuuksiin; toteaa, että kyseiset toimet johtavat entistä epävarmempiin työsuhteisiin etenkin vastoin tahtoa tehtävän osa-aikatyön ja määräaikaisten työsopimusten lisääntymisen vuoksi; |
| --- | --- |

H.

panee merkille, että köyhyyden naisistuminen jatkuu unionissa, ja toteaa, että naisten työttömyyden, köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen hyvin korkea taso liittyy läheisesti määrärahojen leikkauksiin, joita on tehty julkisiin palveluihin, kuten terveydenhuoltoon, koulutukseen, sosiaalipalveluihin ja sosiaalietuuksiin; toteaa, että kyseiset toimet johtavat entistä epävarmempiin työsuhteisiin etenkin vastoin tahtoa tehtävän osa-aikatyön ja määräaikaisten työsopimusten lisääntymisen vuoksi;

| I. | ottaa huomioon, että vuonna 2015 työssäkäyvät naiset tekivät kolme neljäsosaa kotitöistä ja kaksi kolmasosaa vanhemmuuteen kuuluvasta hoivatyöstä, joten valtaosa kaksinkertaisesta vastuusta oli naisten harteilla; ottaa huomioon, että naiset kantavat yleensä huomattavasti suuremman vastuun vanhemmuuteen kuuluvasta hoivatyöstä ja kotitöistä; panee merkille, että perinteisillä sukupuolirooleilla ja stereotypioilla on edelleen suuri vaikutus naisten ja miesten roolijakoon kotona, työelämässä ja yhteiskunnassa yleensä; toteaa, että tällaisella perinteisellä vastuunjaolla on taipumus pitää yllä vallitsevaa tilannetta, mikä rajoittaa naisten työmahdollisuuksia ja henkilökohtaista kehitystä ja jättää heille vain vähän aikaa yhteiskunnalliseen, yhteisölliseen tai taloudelliseen osallistumiseen; katsoo, että palkattomien töiden, kuten hoito- ja kotityön, jakaminen tasaisesti miesten ja naisten kesken on pitkällä aikavälillä naisten taloudellisen riippumattomuuden edellytys; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että vuonna 2015 työssäkäyvät naiset tekivät kolme neljäsosaa kotitöistä ja kaksi kolmasosaa vanhemmuuteen kuuluvasta hoivatyöstä, joten valtaosa kaksinkertaisesta vastuusta oli naisten harteilla; ottaa huomioon, että naiset kantavat yleensä huomattavasti suuremman vastuun vanhemmuuteen kuuluvasta hoivatyöstä ja kotitöistä; panee merkille, että perinteisillä sukupuolirooleilla ja stereotypioilla on edelleen suuri vaikutus naisten ja miesten roolijakoon kotona, työelämässä ja yhteiskunnassa yleensä; toteaa, että tällaisella perinteisellä vastuunjaolla on taipumus pitää yllä vallitsevaa tilannetta, mikä rajoittaa naisten työmahdollisuuksia ja henkilökohtaista kehitystä ja jättää heille vain vähän aikaa yhteiskunnalliseen, yhteisölliseen tai taloudelliseen osallistumiseen; katsoo, että palkattomien töiden, kuten hoito- ja kotityön, jakaminen tasaisesti miesten ja naisten kesken on pitkällä aikavälillä naisten taloudellisen riippumattomuuden edellytys;

| J. | toteaa, että EU:n ja jäsenvaltioiden nykyisistä toimintakehyksistä ja lainsäädännöstä huolimatta tietyt perhevapaat aiheuttavat edelleen sekä naisiin että miehiin kohdistuvaa syrjintää ja leimaamista, mikä vaikuttaa erityisesti naisiin, jotka pääasiallisina hoivatyön tekijöinä käyttävät perhevapaita; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että EU:n ja jäsenvaltioiden nykyisistä toimintakehyksistä ja lainsäädännöstä huolimatta tietyt perhevapaat aiheuttavat edelleen sekä naisiin että miehiin kohdistuvaa syrjintää ja leimaamista, mikä vaikuttaa erityisesti naisiin, jotka pääasiallisina hoivatyön tekijöinä käyttävät perhevapaita;

| K. | ottaa huomioon, että lähes neljäsosalla jäsenvaltioista ei ole isyysvapaata koskevia säännöksiä, ja toteaa, että monet niistäkin, joilla tällaisia säännöksiä on, antavat miehille vapaata vain yhden, kahden tai muutaman päivän ajan; ottaa huomioon, että kahdeksassa jäsenvaltiossa isyysvapaa on täysin palkatonta ja että isät käyttävät keskimäärin vain pienen osan vanhempainvapaista, sillä vähintään yhden vapaapäivän käyttävien isien osuus on vain kymmenen prosenttia ja naiset käyttävät 97 prosenttia molempien vanhempien käytettävissä olevista vanhempainvapaista; toteaa, että kannustaminen vanhempain- ja isyysvapaiden hyödyntämiseen on keskeisen tärkeää sukupuolten tasa-arvon saavuttamiselle; ottaa huomioon, että Eurofoundin tutkimuksen (33) mukaan seuraavat tekijät vaikuttavat siihen, miten paljon isät käyttävät vanhempainvapaita: korvaustaso, vapaajärjestelmän joustavuus, tietojen saatavuus, lasten päivähoitopalvelujen saatavuus ja joustavuus sekä pelko joutua syrjään työmarkkinoilta vapaan vuoksi; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että lähes neljäsosalla jäsenvaltioista ei ole isyysvapaata koskevia säännöksiä, ja toteaa, että monet niistäkin, joilla tällaisia säännöksiä on, antavat miehille vapaata vain yhden, kahden tai muutaman päivän ajan; ottaa huomioon, että kahdeksassa jäsenvaltiossa isyysvapaa on täysin palkatonta ja että isät käyttävät keskimäärin vain pienen osan vanhempainvapaista, sillä vähintään yhden vapaapäivän käyttävien isien osuus on vain kymmenen prosenttia ja naiset käyttävät 97 prosenttia molempien vanhempien käytettävissä olevista vanhempainvapaista; toteaa, että kannustaminen vanhempain- ja isyysvapaiden hyödyntämiseen on keskeisen tärkeää sukupuolten tasa-arvon saavuttamiselle; ottaa huomioon, että Eurofoundin tutkimuksen (33) mukaan seuraavat tekijät vaikuttavat siihen, miten paljon isät käyttävät vanhempainvapaita: korvaustaso, vapaajärjestelmän joustavuus, tietojen saatavuus, lasten päivähoitopalvelujen saatavuus ja joustavuus sekä pelko joutua syrjään työmarkkinoilta vapaan vuoksi;

| L. | toteaa, että laadukkaiden, saatavilla olevien ja kohtuuhintaisten lapsille, iäkkäille sukulaisille ja muille huolenpitoa tarvitseville perheenjäsenille tarkoitettujen hoitopaikkojen ja -palvelujen saatavuus on yksi edellytys sille, että naiset osallistuvat aktiivisesti työmarkkinoille; ottaa huomioon, että Barcelonan tavoitteet ovat erinomainen väline saavuttaa todellinen sukupuolten tasa-arvo, ja toteaa, että kaikkien jäsenvaltioiden on pyrittävä saavuttamaan tavoitteet mahdollisimman pian; ottaa huomioon, että laadukkaiden ja kohtuuhintaisten päivähoitopaikkojen ja -palvelujen puutteen vuoksi äidit joutuvat yhä useammin valitsemaan osa-aikatyön ja omasta työstään luopumisen välillä huolehtiakseen lapsistaan, millä on vaikutuksia perheen palkka- ja eläketuloihin; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että laadukkaiden, saatavilla olevien ja kohtuuhintaisten lapsille, iäkkäille sukulaisille ja muille huolenpitoa tarvitseville perheenjäsenille tarkoitettujen hoitopaikkojen ja -palvelujen saatavuus on yksi edellytys sille, että naiset osallistuvat aktiivisesti työmarkkinoille; ottaa huomioon, että Barcelonan tavoitteet ovat erinomainen väline saavuttaa todellinen sukupuolten tasa-arvo, ja toteaa, että kaikkien jäsenvaltioiden on pyrittävä saavuttamaan tavoitteet mahdollisimman pian; ottaa huomioon, että laadukkaiden ja kohtuuhintaisten päivähoitopaikkojen ja -palvelujen puutteen vuoksi äidit joutuvat yhä useammin valitsemaan osa-aikatyön ja omasta työstään luopumisen välillä huolehtiakseen lapsistaan, millä on vaikutuksia perheen palkka- ja eläketuloihin;

| M. | toteaa, että pääsy koulutukseen ja perusihmisoikeuksiin kuuluva tyttöjen ja naisten oikeus saada koulutusta ovat tärkeitä eurooppalaisia arvoja ja olennaisia tekijöitä naisten ja tyttöjen voimaannuttamisessa yhteiskunnassa, kulttuurin alalla ja työelämässä sekä sen varmistamisessa, että tytöt ja naiset voivat käyttää täysimääräisesti kaikkia muita sosiaalisia, taloudellisia, kulttuurisia ja poliittisia oikeuksiaan, ja siten myös naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan ehkäisemisessä; katsoo, että ilmainen ja kaikkien saatavilla oleva oppivelvollisuuskoulutus on ehdoton edellytys sille, että kaikille taataan yhtäläiset mahdollisuudet, ja sen tulisi olla kaikkien lasten saatavilla ilman syrjintää ja riippumatta heidän kotipaikka-asemastaan; toteaa, että sukupuolten epätasa-arvon torjuminen alkaa jo ennen kouluikää ja edellyttää opetusohjelmien, kehitystavoitteiden ja oppimistulosten jatkuvaa pedagogista seurantaa; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että pääsy koulutukseen ja perusihmisoikeuksiin kuuluva tyttöjen ja naisten oikeus saada koulutusta ovat tärkeitä eurooppalaisia arvoja ja olennaisia tekijöitä naisten ja tyttöjen voimaannuttamisessa yhteiskunnassa, kulttuurin alalla ja työelämässä sekä sen varmistamisessa, että tytöt ja naiset voivat käyttää täysimääräisesti kaikkia muita sosiaalisia, taloudellisia, kulttuurisia ja poliittisia oikeuksiaan, ja siten myös naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan ehkäisemisessä; katsoo, että ilmainen ja kaikkien saatavilla oleva oppivelvollisuuskoulutus on ehdoton edellytys sille, että kaikille taataan yhtäläiset mahdollisuudet, ja sen tulisi olla kaikkien lasten saatavilla ilman syrjintää ja riippumatta heidän kotipaikka-asemastaan; toteaa, että sukupuolten epätasa-arvon torjuminen alkaa jo ennen kouluikää ja edellyttää opetusohjelmien, kehitystavoitteiden ja oppimistulosten jatkuvaa pedagogista seurantaa;

| N. | toteaa, että sukupuolten tasa-arvo on kaikkien yhteiskunnan jäsenten vastuulla ja edellyttää sekä naisten että miesten aktiivista osallistumista; katsoo, että viranomaisten olisi sitouduttava kehittämään miehille ja nuoremmille sukupolville suunnattuja valistuskampanjoita, joiden tavoitteena on osallistaa miehiä ja poikia kumppaneina ja torjua ja poistaa vaiheittain kokonaan kaikenlainen sukupuoleen perustuva väkivalta sekä edistää naisten mahdollisuuksia ja voimaannuttamista; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että sukupuolten tasa-arvo on kaikkien yhteiskunnan jäsenten vastuulla ja edellyttää sekä naisten että miesten aktiivista osallistumista; katsoo, että viranomaisten olisi sitouduttava kehittämään miehille ja nuoremmille sukupolville suunnattuja valistuskampanjoita, joiden tavoitteena on osallistaa miehiä ja poikia kumppaneina ja torjua ja poistaa vaiheittain kokonaan kaikenlainen sukupuoleen perustuva väkivalta sekä edistää naisten mahdollisuuksia ja voimaannuttamista;

| O. | toteaa, että sukupuolten palkkaero oli unionissa vuonna 2014 keskimäärin 16,1 prosenttia, vaikka naisilla on keskimäärin korkeampi koulutustaso kuin miehillä, tosin jäsenvaltioiden välillä on suuria eroja; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että sukupuolten palkkaero oli unionissa vuonna 2014 keskimäärin 16,1 prosenttia, vaikka naisilla on keskimäärin korkeampi koulutustaso kuin miehillä, tosin jäsenvaltioiden välillä on suuria eroja;

| P. | ottaa huomioon, että sukupuolen perusteella tapahtuva horisontaalinen ja vertikaalinen jaottelu työssä on edelleen yleinen ilmiö, joka aiheutuu muun muassa siitä, että naisten töinä pidettyjä töitä arvostetaan vähemmän kuin miesten töinä pidettyjä ja että yhä esiintyy lasikattoja, jotka estävät naisia pääsemästä kaikkein korkeampiin ja parhaiten palkattuihin asemiin, ja lisäksi naiset ovat yliedustettuina osa-aikaisessa työssä, joka on huonommin palkattua kuin kokopäivätyö; toteaa, että vaikka korkeakouluista valmistuu yhtä paljon tai jopa enemmän naisia kuin miehiä, sukupuolistereotypioiden vaikutus koulutukseen ja oppilaiden koulussa tekemiin päätöksiin voi ohjata heidän valintojaan koko elämän ajan ja siten heijastua merkittävällä tavalla työmarkkinoihin; toteaa, että äitiyden ja kokopäiväisen työnteon yhteensopimattomuutta koskevat yhteiskunnassa laajalti vallitsevat stereotypiat asettavat naiset epäsuotuisaan asemaan ja voivat estää nuoria naisia panostamasta korkeakoulutukseen tai uraan; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että sukupuolen perusteella tapahtuva horisontaalinen ja vertikaalinen jaottelu työssä on edelleen yleinen ilmiö, joka aiheutuu muun muassa siitä, että naisten töinä pidettyjä töitä arvostetaan vähemmän kuin miesten töinä pidettyjä ja että yhä esiintyy lasikattoja, jotka estävät naisia pääsemästä kaikkein korkeampiin ja parhaiten palkattuihin asemiin, ja lisäksi naiset ovat yliedustettuina osa-aikaisessa työssä, joka on huonommin palkattua kuin kokopäivätyö; toteaa, että vaikka korkeakouluista valmistuu yhtä paljon tai jopa enemmän naisia kuin miehiä, sukupuolistereotypioiden vaikutus koulutukseen ja oppilaiden koulussa tekemiin päätöksiin voi ohjata heidän valintojaan koko elämän ajan ja siten heijastua merkittävällä tavalla työmarkkinoihin; toteaa, että äitiyden ja kokopäiväisen työnteon yhteensopimattomuutta koskevat yhteiskunnassa laajalti vallitsevat stereotypiat asettavat naiset epäsuotuisaan asemaan ja voivat estää nuoria naisia panostamasta korkeakoulutukseen tai uraan;

| Q. | panee merkille, että Eurofoundin työolotutkimuksen palkallista ja palkatonta työaikaa kuvaava yhdistelmäindikaattori osoittaa naisten tekevän yleensä ottaen enemmän työtunteja, kun lasketaan yhteen palkalliset ja palkattomat työtunnit (34); |
| --- | --- |

Q.

panee merkille, että Eurofoundin työolotutkimuksen palkallista ja palkatonta työaikaa kuvaava yhdistelmäindikaattori osoittaa naisten tekevän yleensä ottaen enemmän työtunteja, kun lasketaan yhteen palkalliset ja palkattomat työtunnit (34);

| R. | toteaa, että muun muassa tavaroihin, palveluihin ja maatalouteen liittyvillä toimialoilla miehet ja naiset ovat epätasa-arvoisessa asemassa suhteessa taloudellisten ja rahoituksellisten resurssien, kuten omaisuuden, pääoman, tuotantoresurssien ja luoton, saatavuuteen; |
| --- | --- |

R.

toteaa, että muun muassa tavaroihin, palveluihin ja maatalouteen liittyvillä toimialoilla miehet ja naiset ovat epätasa-arvoisessa asemassa suhteessa taloudellisten ja rahoituksellisten resurssien, kuten omaisuuden, pääoman, tuotantoresurssien ja luoton, saatavuuteen;

| S. | ottaa huomioon, että EU:ssa on yhä sukupuolten välinen eläke-ero ja että vuonna 2014 se oli kohtuuttomat 40,2 prosenttia; katsoo, että se on seurausta naisille ajan mittaan kertyneistä haitoista, joista voidaan mainita monien kokopäiväiseen työhön liittyvien taloudellisten resurssien, kuten etuuksien ja eläkejärjestelmien, puuttuminen monilta naisilta, sillä hoitovelvoitteiden takia he tekevät usein osa-aikatyötä tai heidän työuransa on katkonainen; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että EU:ssa on yhä sukupuolten välinen eläke-ero ja että vuonna 2014 se oli kohtuuttomat 40,2 prosenttia; katsoo, että se on seurausta naisille ajan mittaan kertyneistä haitoista, joista voidaan mainita monien kokopäiväiseen työhön liittyvien taloudellisten resurssien, kuten etuuksien ja eläkejärjestelmien, puuttuminen monilta naisilta, sillä hoitovelvoitteiden takia he tekevät usein osa-aikatyötä tai heidän työuransa on katkonainen;

| T. | ottaa huomioon, että joissakin unionin jäsenvaltioissa vero- ja sosiaaliturvajärjestelmiä ei ole yksilöllistetty; toteaa, että tällainen tilanne tekee naiset riippuvaisiksi puolisoistaan, sillä heillä saattaa olla ainoastaan johdettuja oikeuksia, jotka perustuvat heidän suhteeseensa mieheen; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että joissakin unionin jäsenvaltioissa vero- ja sosiaaliturvajärjestelmiä ei ole yksilöllistetty; toteaa, että tällainen tilanne tekee naiset riippuvaisiksi puolisoistaan, sillä heillä saattaa olla ainoastaan johdettuja oikeuksia, jotka perustuvat heidän suhteeseensa mieheen;

| U. | ottaa huomioon, että viime vuosikymmenen aikana naisten osuus kansallisissa parlamenteissa / liittovaltion parlamenteissa on kasvanut vain noin 6 prosenttia ja oli 29 prosenttia vuonna 2015; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että viime vuosikymmenen aikana naisten osuus kansallisissa parlamenteissa / liittovaltion parlamenteissa on kasvanut vain noin 6 prosenttia ja oli 29 prosenttia vuonna 2015;

| V. | panee merkille, että vuonna 2015 suurimpien pörssiyhtiöiden hallituksen puheenjohtajista ainoastaan 6,5 prosenttia ja toimitusjohtajista 4,3 prosenttia oli naisia; |
| --- | --- |

V.

panee merkille, että vuonna 2015 suurimpien pörssiyhtiöiden hallituksen puheenjohtajista ainoastaan 6,5 prosenttia ja toimitusjohtajista 4,3 prosenttia oli naisia;

| W. | toteaa, että huolimatta EU:n sitoutumisesta sukupuolten tasa-arvoon päätöksenteossa, tasa-arvo ei toteudu EU:n virastojen hallintoneuvostoissa, joissa sukupuolittainen eriytyminen elää sitkeästi, sillä keskimäärin 71 prosenttia hallintoneuvostojen jäsenistä on miehiä, vain joka kolmatta hallintoneuvostoa johtaa nainen ja EU:n virastojen 42 pääjohtajasta vain kuusi on naisia; |
| --- | --- |

W.

toteaa, että huolimatta EU:n sitoutumisesta sukupuolten tasa-arvoon päätöksenteossa, tasa-arvo ei toteudu EU:n virastojen hallintoneuvostoissa, joissa sukupuolittainen eriytyminen elää sitkeästi, sillä keskimäärin 71 prosenttia hallintoneuvostojen jäsenistä on miehiä, vain joka kolmatta hallintoneuvostoa johtaa nainen ja EU:n virastojen 42 pääjohtajasta vain kuusi on naisia;

| X. | ottaa huomioon, että yli puolet murhan uhreiksi joutuneista naisista kuolee kumppanin, sukulaisen tai perheenjäsenen surmaamina (35); ottaa huomioon, että EU:ssa 33 prosenttia naisista on joutunut fyysisen ja/tai seksuaalisen väkivallan ja 55 prosenttia seksuaalisen häirinnän kohteeksi ja 32 prosenttia naisista on kokenut seksuaalista häirintää työpaikalla; toteaa, että naiset ovat erityisen alttiita seksuaaliselle ja fyysiselle väkivallalle, verkkoväkivallalle, verkkokiusaamiselle ja vainoamiselle; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että yli puolet murhan uhreiksi joutuneista naisista kuolee kumppanin, sukulaisen tai perheenjäsenen surmaamina (35); ottaa huomioon, että EU:ssa 33 prosenttia naisista on joutunut fyysisen ja/tai seksuaalisen väkivallan ja 55 prosenttia seksuaalisen häirinnän kohteeksi ja 32 prosenttia naisista on kokenut seksuaalista häirintää työpaikalla; toteaa, että naiset ovat erityisen alttiita seksuaaliselle ja fyysiselle väkivallalle, verkkoväkivallalle, verkkokiusaamiselle ja vainoamiselle;

| Y. | toteaa, että naisiin kohdistuva väkivalta on yksi maailmanlaajuisesti yleisimpiä ihmisoikeusloukkauksia, joka koskee yhteiskunnan kaikkia kerroksia iästä, koulutustasosta, tuloista, sosiaalisesta asemasta ja alkuperä- tai asuinmaasta riippumatta, ja se on suuri este naisten ja miesten tasa-arvolle; ottaa huomioon, että naismurhien määrä ei ole laskussa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

Y.

toteaa, että naisiin kohdistuva väkivalta on yksi maailmanlaajuisesti yleisimpiä ihmisoikeusloukkauksia, joka koskee yhteiskunnan kaikkia kerroksia iästä, koulutustasosta, tuloista, sosiaalisesta asemasta ja alkuperä- tai asuinmaasta riippumatta, ja se on suuri este naisten ja miesten tasa-arvolle; ottaa huomioon, että naismurhien määrä ei ole laskussa jäsenvaltioissa;

| Z. | ottaa huomioon, että kyselyt, joilla mitataan asenteita naisiin kohdistuvaan väkivaltaan, kertovat huolestuttavasti taipumuksesta syyttää uhria, mikä saattaa olla seurausta patriarkaalisesta järjestelmästä; ottaa huomioon, että viranomaiset ja muut instituutiot eivät usein tuomitse tällaista käytöstä riittävän voimakkaasti; |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että kyselyt, joilla mitataan asenteita naisiin kohdistuvaan väkivaltaan, kertovat huolestuttavasti taipumuksesta syyttää uhria, mikä saattaa olla seurausta patriarkaalisesta järjestelmästä; ottaa huomioon, että viranomaiset ja muut instituutiot eivät usein tuomitse tällaista käytöstä riittävän voimakkaasti;

| AA. | toteaa, että digitaaliset viestintämuodot ovat lisänneet naisiin kohdistuvia uhkauksia ja vihapuhetta, 18 prosenttia Euroopan naisista on joutunut nuoruusikänsä jälkeen jonkinasteisen verkkohäirinnän kohteeksi ja Euroopassa on yhdeksän miljoonaa verkkoväkivallan uhria; katsoo, että oikeusjärjestelmä ei reagoi asianmukaisesti naisiin kohdistuvaan verkkoväkivaltaan; toteaa, että väärinkäytöksiin ja vihapuheeseen syyllistyviä ilmiannetaan, tutkitaan, asetetaan syytteeseen ja tuomitaan hyvin harvoin; |
| --- | --- |

AA.

toteaa, että digitaaliset viestintämuodot ovat lisänneet naisiin kohdistuvia uhkauksia ja vihapuhetta, 18 prosenttia Euroopan naisista on joutunut nuoruusikänsä jälkeen jonkinasteisen verkkohäirinnän kohteeksi ja Euroopassa on yhdeksän miljoonaa verkkoväkivallan uhria; katsoo, että oikeusjärjestelmä ei reagoi asianmukaisesti naisiin kohdistuvaan verkkoväkivaltaan; toteaa, että väärinkäytöksiin ja vihapuheeseen syyllistyviä ilmiannetaan, tutkitaan, asetetaan syytteeseen ja tuomitaan hyvin harvoin;

| AB. | toteaa, että 23 prosenttia lesboista ja 35 prosenttia transihmisistä on joutunut viimeksi kuluneiden viiden vuoden aikana vähintään kerran fyysisen/seksuaalisen väkivallan tai väkivallalla uhkailun kohteeksi kotona tai kodin ulkopuolella, kuten kadulla, julkisissa liikennevälineissä tai työpaikalla; |
| --- | --- |

AB.

toteaa, että 23 prosenttia lesboista ja 35 prosenttia transihmisistä on joutunut viimeksi kuluneiden viiden vuoden aikana vähintään kerran fyysisen/seksuaalisen väkivallan tai väkivallalla uhkailun kohteeksi kotona tai kodin ulkopuolella, kuten kadulla, julkisissa liikennevälineissä tai työpaikalla;

| AC. | ottaa huomioon, että EU:n hlbt-tutkimuksen mukaan lesboilla sekä biseksuaalisilla ja transsukupuolisilla naisilla on erittäin suuri riski joutua syrjityiksi seksuaalisen suuntautumisensa tai sukupuoli-identiteettinsä perusteella; ottaa huomioon, että sukupuoleen perustuvalla syrjinnällä on yhtymäkohtia muuhun syrjintään, joka perustuu rotuun ja etniseen alkuperään, uskontoon, vammaisuuteen, terveyteen, sukupuoli-identiteettiin, seksuaaliseen suuntautumiseen ja/tai sosioekonomiseen tilanteeseen; |
| --- | --- |

AC.

ottaa huomioon, että EU:n hlbt-tutkimuksen mukaan lesboilla sekä biseksuaalisilla ja transsukupuolisilla naisilla on erittäin suuri riski joutua syrjityiksi seksuaalisen suuntautumisensa tai sukupuoli-identiteettinsä perusteella; ottaa huomioon, että sukupuoleen perustuvalla syrjinnällä on yhtymäkohtia muuhun syrjintään, joka perustuu rotuun ja etniseen alkuperään, uskontoon, vammaisuuteen, terveyteen, sukupuoli-identiteettiin, seksuaaliseen suuntautumiseen ja/tai sosioekonomiseen tilanteeseen;

| AD. | ottaa huomioon tiettyjen naisryhmien elinolojen heikkenemisen ja toteaa, että näille naisille on kasaantunut monenlaisia vaikeuksia ja riskejä ja he joutuvat kohtaamaan runsaasti syrjintää; |
| --- | --- |

AD.

ottaa huomioon tiettyjen naisryhmien elinolojen heikkenemisen ja toteaa, että näille naisille on kasaantunut monenlaisia vaikeuksia ja riskejä ja he joutuvat kohtaamaan runsaasti syrjintää;

| AE. | ottaa huomioon, että vuonna 2015 unionin alueelle tulleiden pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden määrä kasvoi ennennäkemättömällä tavalla; toteaa, että YK:n pakolaisjärjestön (UNHCR) mukaan naisten ja lasten osuus näistä pakolaisista ja turvapaikanhakijoista oli yli puolet, ja toteaa, että naisten ja lasten on kerrottu kärsineen väkivallasta ja hyväksikäytöstä, myös seksuaalisesta väkivallasta, matkan aikana ja myös liian täyteen ahdetuissa vastaanottokeskuksissa unionissa; |
| --- | --- |

AE.

ottaa huomioon, että vuonna 2015 unionin alueelle tulleiden pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden määrä kasvoi ennennäkemättömällä tavalla; toteaa, että YK:n pakolaisjärjestön (UNHCR) mukaan naisten ja lasten osuus näistä pakolaisista ja turvapaikanhakijoista oli yli puolet, ja toteaa, että naisten ja lasten on kerrottu kärsineen väkivallasta ja hyväksikäytöstä, myös seksuaalisesta väkivallasta, matkan aikana ja myös liian täyteen ahdetuissa vastaanottokeskuksissa unionissa;

| AF. | ottaa huomioon, että naisten ja tyttöjen osuus rekisteröidyistä ihmiskaupan uhreista on 80 prosenttia (36); ottaa huomioon, että uhrien tunnistaminen on edelleen haaste, ja katsoo, että uhrien tukemista ja suojelua on vahvistettava ja kaikkiin ihmiskaupan vastaisiin pyrkimyksiin on sisällytettävä sukupuolen huomioon ottavat näkökohdat; |
| --- | --- |

AF.

ottaa huomioon, että naisten ja tyttöjen osuus rekisteröidyistä ihmiskaupan uhreista on 80 prosenttia (36); ottaa huomioon, että uhrien tunnistaminen on edelleen haaste, ja katsoo, että uhrien tukemista ja suojelua on vahvistettava ja kaikkiin ihmiskaupan vastaisiin pyrkimyksiin on sisällytettävä sukupuolen huomioon ottavat näkökohdat;

| AG. | ottaa huomioon, että yksi ihmiskaupan päätavoitteista on seksuaalinen hyväksikäyttö ja että uhreiksi joutuneet naiset joutuvat elämään vankeudessa ja hyväksikäytettyinä ja kohtaamaan päivittäistä sekä fyysistä että henkistä väkivaltaa; |
| --- | --- |

AG.

ottaa huomioon, että yksi ihmiskaupan päätavoitteista on seksuaalinen hyväksikäyttö ja että uhreiksi joutuneet naiset joutuvat elämään vankeudessa ja hyväksikäytettyinä ja kohtaamaan päivittäistä sekä fyysistä että henkistä väkivaltaa;

| AH. | toteaa, että seksuaali- ja lisääntymisterveys ja niitä koskevat oikeudet ovat perusihmisoikeuksia ja olennainen osa sukupuolten tasa-arvoa ja itsemääräämisoikeutta, ja katsoo, että ne olisi sisällytettävä EU:n terveysstrategiaan; |
| --- | --- |

AH.

toteaa, että seksuaali- ja lisääntymisterveys ja niitä koskevat oikeudet ovat perusihmisoikeuksia ja olennainen osa sukupuolten tasa-arvoa ja itsemääräämisoikeutta, ja katsoo, että ne olisi sisällytettävä EU:n terveysstrategiaan;

| AI. | toteaa, että omantunnon syistä kieltäytymisen tai henkilökohtaisten uskomusten ei pitäisi koskaan vaarantaa naisten terveyttä; |
| --- | --- |

AI.

toteaa, että omantunnon syistä kieltäytymisen tai henkilökohtaisten uskomusten ei pitäisi koskaan vaarantaa naisten terveyttä;

| AJ. | toteaa, että sukupuolten tasa-arvoa koskevan unionin lainsäädännön soveltamisessa jäsenvaltioissa on havaittu erityisiä ongelmia, jotka liittyvät asiaa koskevien direktiivien saattamiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja soveltamiseen, ja toteaa, että kyse on esimerkiksi lainsäädännön sisällöllisistä puutteista ja sen epäjohdonmukaisesta soveltamisesta kansallisissa tuomioistuimissa mutta merkittävää on myös yleinen tietämättömyys tasa-arvon periaatteista ja tasa-arvolainsäädännöstä (37); |
| --- | --- |

AJ.

toteaa, että sukupuolten tasa-arvoa koskevan unionin lainsäädännön soveltamisessa jäsenvaltioissa on havaittu erityisiä ongelmia, jotka liittyvät asiaa koskevien direktiivien saattamiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja soveltamiseen, ja toteaa, että kyse on esimerkiksi lainsäädännön sisällöllisistä puutteista ja sen epäjohdonmukaisesta soveltamisesta kansallisissa tuomioistuimissa mutta merkittävää on myös yleinen tietämättömyys tasa-arvon periaatteista ja tasa-arvolainsäädännöstä (37);

| AK. | toteaa, että erityisesti sukupuolten tasa-arvoa koskevia EU:n direktiivejä ei ole pantu asianmukaisesti täytäntöön useissa jäsenvaltioissa, joissa transihmisiä ei ole suojattu syrjinnältä työnhaussa tai tavaroiden ja palveluiden saatavuuden suhteen; |
| --- | --- |

AK.

toteaa, että erityisesti sukupuolten tasa-arvoa koskevia EU:n direktiivejä ei ole pantu asianmukaisesti täytäntöön useissa jäsenvaltioissa, joissa transihmisiä ei ole suojattu syrjinnältä työnhaussa tai tavaroiden ja palveluiden saatavuuden suhteen;

| AL. | katsoo, että institutionaaliset mekanismit sukupuolten tasa-arvon edistämiseksi on usein jätetty vähälle huomiolle kansallisissa hallintorakenteissa, ne on jaettu eri politiikan aloille ja niitä heikentävät monimutkaiset ja laajat toimeksiannot eikä niillä ole riittävästi henkilöstöä, koulutusta, tietoja eikä riittäviä resursseja eivätkä ne saa riittävää tukea poliittisilta johtajilta (38); |
| --- | --- |

AL.

katsoo, että institutionaaliset mekanismit sukupuolten tasa-arvon edistämiseksi on usein jätetty vähälle huomiolle kansallisissa hallintorakenteissa, ne on jaettu eri politiikan aloille ja niitä heikentävät monimutkaiset ja laajat toimeksiannot eikä niillä ole riittävästi henkilöstöä, koulutusta, tietoja eikä riittäviä resursseja eivätkä ne saa riittävää tukea poliittisilta johtajilta (38);

| AM. | ottaa huomioon, että kattavien, luotettavien ja sukupuolen mukaan eriteltyjen tilastotietojen puute on jatkuva ongelma, joka luo epäselvyyttä ja vääristää kuvaa sukupuolten tasa-arvon tilanteesta, erityisesti naisiin kohdistuvan väkivallan ja sukupuoleen perustuvan väkivallan kohdalla; toteaa, että näiden tietojen kerääminen antaisi selkeän kuvan tilanteesta ja kiinnittäisi samalla huomiota kiireellistä vastausta kaipaaviin kysymyksiin; |
| --- | --- |

AM.

ottaa huomioon, että kattavien, luotettavien ja sukupuolen mukaan eriteltyjen tilastotietojen puute on jatkuva ongelma, joka luo epäselvyyttä ja vääristää kuvaa sukupuolten tasa-arvon tilanteesta, erityisesti naisiin kohdistuvan väkivallan ja sukupuoleen perustuvan väkivallan kohdalla; toteaa, että näiden tietojen kerääminen antaisi selkeän kuvan tilanteesta ja kiinnittäisi samalla huomiota kiireellistä vastausta kaipaaviin kysymyksiin;

| AN. | toteaa, että työmarkkinaosapuolilla on merkittävä tehtävä tasa-arvotavoitteiden saavuttamisessa, sillä ne vaikuttavat ratkaisevasti työmarkkinoiden ja sosiaalisten olojen muovautumiseen osallistumalla päätöksentekoon ja työehtosopimusneuvotteluihin eri tasoilla, vaikka onkin selvää, että niiden rooli vaihtelee eri valtioissa ja työmarkkinasuhteiden järjestelmissä paljolti kansallisten perinteiden ja organisaation vahvuuden mukaan (39); |
| --- | --- |

AN.

toteaa, että työmarkkinaosapuolilla on merkittävä tehtävä tasa-arvotavoitteiden saavuttamisessa, sillä ne vaikuttavat ratkaisevasti työmarkkinoiden ja sosiaalisten olojen muovautumiseen osallistumalla päätöksentekoon ja työehtosopimusneuvotteluihin eri tasoilla, vaikka onkin selvää, että niiden rooli vaihtelee eri valtioissa ja työmarkkinasuhteiden järjestelmissä paljolti kansallisten perinteiden ja organisaation vahvuuden mukaan (39);

| AO. | toteaa, että vuoden 2016 Eurobarometri-kyselyn mukaan 55 prosenttia eurooppalaisista toivoo EU:lta enemmän toimia miesten ja naisten yhdenvertaisen kohtelun alalla; toteaa, että komission velvoite saavuttaa sukupuolten tasa-arvo perussopimusten mukaisesti ei riipu kyselytuloksista; |
| --- | --- |

AO.

toteaa, että vuoden 2016 Eurobarometri-kyselyn mukaan 55 prosenttia eurooppalaisista toivoo EU:lta enemmän toimia miesten ja naisten yhdenvertaisen kohtelun alalla; toteaa, että komission velvoite saavuttaa sukupuolten tasa-arvo perussopimusten mukaisesti ei riipu kyselytuloksista;

| 1. | on erittäin huolissaan siitä, että Euroopan tasa-arvoinstituutin vuoden 2015 tasa-arvoindeksin mukaan EU on vasta puolivälissä matkaa kohti sukupuolten tasa-arvoa; pitää erittäin valitettavana, että sukupuolten tasa-arvon arvostus ja profiili ja sukupuoleen perustuvan syrjinnän torjunta näyttävät menettävän merkitystään ja niiden asema poliittisena tavoitteena ja politiikan alana on murentumassa, erityisesti kun naisten ja hlbti-henkilöiden oikeudet sekä seksuaali- ja lisääntymisterveyteen liittyvät oikeudet ovat ympäri Eurooppaa vastatuulessa, ja pitää tarpeellisena tutkia tämän suuntauksen taustalla olevia syitä ja tarkistaa sukupuolten tasa-arvon alalla tällä hetkellä käytössä olevia strategioita, välineitä ja lähestymistapoja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa, että SEU-sopimuksen mukaan unionilla on velvollisuus torjua sosiaalista syrjäytymistä ja syrjintää ja että SEUT-sopimuksen mukaan unioni on sitoutunut poistamaan miesten ja naisten välistä eriarvoisuutta ja edistämään sukupuolten tasa-arvoa; korostaa, että perusoikeuskirjan 23 artiklan mukaan naisten ja miesten välisen tasa-arvon periaate ei estä pitämästä voimassa tai toteuttamasta toimenpiteitä, jotka tarjoavat erityisetuja aliedustettuna olevalle sukupuolelle; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa komissiota ottamaan sukupuolten tasa-arvon huomioon kaikessa budjetoinnissa ja päätöksenteossa sekä unionin toimenpiteiden ja ohjelmien täytäntöönpanossa ja tekemään sukupuolivaikutusten arviointeja uutta toimintaa suunniteltaessa, jotta voidaan varmistaa entistä johdonmukaisemmat ja näyttöön perustuvat politiikkatoimet, joilla unioni vastaa sukupuolten tasa-arvoon liittyviin haasteisiin; kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan vastaavat toimenpiteet kansallisella tasolla; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa komissiota arvioimaan perusteellisemmin julkisiin menoihin tehtyjä leikkauksia, jotka vaikuttavat kielteisesti naisten oikeuksiin ja sukupuolten tasa-arvoon jäsenvaltioissa, ja toteuttamaan toimenpiteitä, joilla puututaan näihin vaikutuksiin ja torjutaan niitä; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pitää valitettavana, että Eurooppa 2020 -strategiassa ei ole otettu huomioon sukupuolinäkökulman valtavirtaistamista, ja kehottaa ottamaan sukupuoleen liittyvät näkökohdat huomioon entistä voimakkaammin ja kattavammin siten, että naisten köyhyyden rakenteellisia syitä käsitellään erityisesti laadittaessa maakohtaisia suosituksia eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä ja että vuotuiseen kasvuselvitykseen sisällytetään toimintapoliittiset ohjeet sukupuolten epätasa-arvon vähentämiseksi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | panee merkille sukupuoleen ja muihin tekijöihin perustuvan syrjinnän yhtymäkohdat ja moniperusteisen syrjinnän suhteettomat vaikutukset naisiin; korostaa, että naisten ja erityisesti ikääntyneiden naisten ja yksinhuoltajaäitien sekä sukupuoleen perustuvan väkivallan uhreiksi joutuneiden naisten, vammaisten naisten, maahanmuuttaja-, turvapaikanhakija- ja pakolaisnaisten ja vähemmistöihin kuuluvien naisten köyhyyteen on puututtava kiireesti; kannustaa jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä alue- ja paikallisviranomaisten, lainvalvontaelinten, kansallisten tasa-arvoelinten ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen kanssa lisätäkseen sukupuolen ja muiden syrjinnän perusteiden yhtymäkohtien seurantaa ja toteuttamaan aikaisempaa tuloksellisempia osallisuuteen tähtääviä strategioita hyödyntämällä tehokkaasti sosiaalipolitiikkaan kohdennettuja määrärahoja ja erityisesti Euroopan sosiaalirahastoa ja rakennerahastoja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | antaa tukensa neuvostolle, joka on kehottanut komissiota esittämään uuden aloitteen, jossa vahvistetaan myös trans- ja intersukupuoliset henkilöt kattava tasa-arvostrategia vuosiksi 2016–2020, ja vahvistamaan sukupuolten tasa-arvon edistämistoimiensa asemaa siten, että ne kytketään tiiviisti Eurooppa 2020 -strategiaan ja niissä otetaan huomioon Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen toimintaohjelma Agenda 2030; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita vahvistamaan politiikkatoimiaan ja lisäämään investointejaan, joilla tuetaan naisten työllistymistä laadukkaisiin työpaikkoihin kaikilla aloilla, sekä toteuttamaan toimia, joilla torjutaan epävarmoja työsuhteita; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kannustaa jäsenvaltioita edistämään aloitteita, toimenpiteitä ja toimia, joilla autetaan ja neuvotaan naisia, jotka ovat päättäneet ryhtyä yrittäjiksi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa komissiota tarkastelemaan sukupuolten tasa-arvoon liittyviä näkökohtia makrotalouspolitiikan yhteydessä ja säätämään innovatiivisista toimenpiteistä, joilla parannetaan naisten ja miesten yhtäläisiä työmahdollisuuksia ja hoitovelvollisuuksia; |
| --- | --- |

10.

| 11. | toteaa, että naisten ja miesten tasavertainen työmarkkinoille osallistuminen ja parempien ja oikeudenmukaisempien palkkojen maksaminen naisille lisäisi merkittävästi naisten taloudellista riippumattomuutta ja merkittävällä tavalla myös unionin taloudellista potentiaalia samalla, kun se vahvistaisi unionin oikeudenmukaisuutta ja osallistamista korostavaa luonnetta; muistuttaa, että OECD:n ennusteiden mukaan osallistumisasteiden täydellinen lähentyminen tarkoittaisi 12,4 prosentin BKT:n kasvua asukasta kohden vuoteen 2030 mennessä; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita valvomaan työntekijöiden oikeuksien loukkauksia ja toteuttamaan toimia niiden torjumiseksi erityisesti silloin, kun kyseessä ovat työssäkäyvät naiset, jotka ovat entistä useammin halpaa työvoimaa ja joutuvat syrjinnän kohteeksi; kehottaa lisäksi hyväksymään toimintapolitiikkoja ja toteuttamaan toimenpiteitä, joilla tunnistetaan työpaikkakiusaaminen ja puututaan siihen, suojellaan siltä ja tarjotaan siitä tietoa, mukaan lukien raskaana olevien naispuolisten työntekijöiden häirintä ja äitiyslomalta palaamisen jälkeen tai työpaikkaa hakiessa koettu huono kohtelu; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tarjoamaan palkka- ja eläke-eroista sukupuolen ja vanhemmuuden mukaan eriteltyjä tietoja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | korostaa, että koulutus on tärkeä väline, jonka avulla naiset voivat osallistua täysipainoisesti sosiaaliseen ja taloudelliseen kehitykseen; korostaa, että elinikäiseen oppimiseen liittyvät toimet ovat ratkaisevan tärkeä keino tarjota naisille niitä taitoja, joiden ansiosta he voivat palata työelämään tai parantaa työtään, tulojaan ja työolojaan; kehottaa komissiota edistämään aloitteita, joilla tuetaan naisten ammatillista koulutusta koskevien ohjelmien täytäntöönpanoa, kannustetaan naisia osallistumaan tieteen, teknologian ja tietotekniikan alan korkeakoulutukseen, kehitetään koulutusalan ammattilaisille suunnattuja sukupuolten tasa-arvoa koskevia koulutusohjelmia ja ehkäistään stereotypioiden siirtymistä opinto-ohjelmien ja oppimateriaalien välityksellä; kehottaa yliopistoja ja tutkimuslaitoksia hyväksymään järjestelmälliset sukupuolten tasa-arvoa koskevat käytännöt noudattaen Euroopan tasa-arvoinstituutin (EIGE) yhdessä komission kanssa laatimia suuntaviivoja (GEAR-väline, ”Gender Equality in Academia and Research”); |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa kaikkia jäsenvaltioita puuttumaan sukupuolten tasa-arvoa, seksismiä ja sukupuolistereotypioita koskeviin ongelmiin koulutusjärjestelmiensä kaikilla tasoilla ja varmistamaan, että niiden koulutusjärjestelmien tavoitteisiin sisältyy perusoikeuksien ja -vapauksien kunnioittaminen sekä miesten ja naisten yhtäläisiä oikeuksia ja mahdollisuuksia koskeva kasvatus ja että niiden laatuperiaatteisiin sisältyy sellaisten esteiden poistaminen, jotka ovat sukupuolten todellisen tasa-arvon tiellä, ja sukupuolten täydellisen tasa-arvon edistäminen; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa komissiota tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa osana komission työohjelmaa vuodeksi 2017 ja tulevan Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin huomioon ottaen esittämään kunnianhimoisen ja kattavan paketin lainsäädäntö- ja muita toimia, jotka koskevat työ- ja yksityiselämän tasapainoa, mukaan lukien nykyisten äitiyslomadirektiivin 92/85/ETY ja vanhempainvapaata koskevan direktiivin 2010/18/EU tarkistaminen sekä isyysvapaata ja hoitovapaata koskevat direktiiviehdotukset, jotka kannustavat miesten ja naisten vapaajärjestelyjen yhdenvertaiseen hyödyntämiseen kaikissa työntekijäluokissa; |
| --- | --- |

15.

| 16. | panee tyytyväisenä merkille, että vuosina 2014–2015 jotkut jäsenvaltiot muuttivat vanhempainvapaata koskevaa politiikkaansa ja/tai lainsäädäntöään ottaen käyttöön vanhempainvapaan käyttöoikeuden siirtokiellon, isyysvapaan velvoittavan luonteen, pidemmän isyysvapaan ja/tai bonuksia, jos vapaa jaetaan vanhempien kesken tai jaetaan tasan vanhempien kesken, mikä vahvistaa vanhempien oikeuksia, parantaa naisten ja miesten tasa-arvoa sekä edistää hoito- ja perhevelvoitteiden jakaantumista tasaisemmin ja äitien mahdollisuuksia osallistua täysipainoisesti työmarkkinoille; kehottaa komissiota ja jäsenvaltiota ryhtymään toimiin, joilla rohkaistaan miehiä jakamaan kotityöt ja lasten ja muiden huolenpitoa tarvitsevien hoitoon liittyvät velvollisuudet tasapuolisesti naisten kanssa; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa lisäksi Eurofoundia kehittämään edelleen toimiaan, jotka liittyvät työpaikkojen laadun ja työelämän seurantaan sen toteuttaman Euroopan työoloja koskevan tutkimuksen avulla ja jotka pohjautuvat sen soveltamaan työn laatua koskevaan käsitteeseen, jossa otetaan huomioon palkka, tulevaisuudennäkymät, työajan laatu, ammattitaidon ja harkintavallan käyttö, sosiaalinen ympäristö, fyysinen riski ja työn intensiivisyys; kehottaa Eurofoundia lisäksi kehittämään tutkimustaan toimintalinjoista, työmarkkinaosapuolten sopimuksista ja yritysten käytännöistä, jotka tukevat työ- ja yksityiselämän tasapainon parantamista, ja kehittämään tutkimustaan siitä, miten kahden työssäkäyvän kotitalouksissa sovitaan työaikajärjestelyistä ja miten heitä voitaisiin parhaiten tukea; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa jäsenvaltioita, jotka eivät ole vielä niin tehneet, siirtymään kohti oikeuksien yksilöllistämistä sosiaalista tasa-arvoa koskevassa politiikassa, erityisesti verojärjestelmissä, jotta voidaan poistaa vähemmän ansaitsevalta puolisolta kannustimia lopettaa työssäkäynti tai työskennellä osa-aikaisesti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | onnittelee niitä jäsenvaltioita, jotka ovat saavuttaneet molemmat Barcelonan tavoitteet; kannustaa Portugalia, Alankomaita, Luxemburgia, Suomea, Italiaa, Maltaa ja Viroa pyrkimään toiseen, vielä saavuttamatta olevaan tavoitteeseen, ja kehottaa Puolaa, Kroatiaa ja Romaniaa, missä molempien tavoitteiden saavuttamiseen on vielä matkaa, lisäämään ponnistuksiaan julkisen lasten päivähoidon tarjoamiseksi, jotta voidaan edistää työntekijöiden yksityiselämän ja työelämän välistä tasapainoa; toteaa, että nykyisten havaintojen mukaan näyttää vahvasti siltä, että lasten ja ikääntyneiden hoitoon investoiminen lisää naisten osallistumista kokopäivätyöhön ja parantaa heidän paikallista ja yhteiskunnallista osallisuuttaan; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa uudelleen komissiota ja jäsenvaltioita pyrkimään toteuttamaan lapsitakuun, jolla varmistettaisiin, että kaikille köyhyysriskissä eläville eurooppalaisille lapsille taataan maksuton terveydenhuolto, maksuton koulutus, maksuton päivähoito, asianmukaiset asuinolot ja riittävä ravitsemus; painottaa, että tällaisella politiikalla on parannettava naisten ja tyttöjen tilannetta erityisesti haavoittuvissa ja marginalisoituneissa yhteisöissä; toteaa, että nuorisotakuualoitteeseen on sisällyttävä sukupuolinäkökulma; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pitää valitettavana sukupuolten palkkaeron ja sukupuolten eläke-eron säilymistä ja kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja työmarkkinaosapuolia toteuttamaan kiireellisiä toimia eron kuromiseksi umpeen; |
| --- | --- |

21.

| 22. | toteaa, että sukupuolten palkka-eron torjumisen ensimmäinen askel on noudattaa avoimuutta palkkatiedoissa, ja panee ilahtuneena merkille, että jotkut yritykset ovat ottaneet käytännökseen analysoida ja julkistaa tiedot mies- ja naistyöntekijöidensä palkkaerosta; kehottaa kaikkia työnantajia ja ammattijärjestöjä laatimaan ja ottamaan käyttöön toimivia ja konkreettisia työnarviointivälineitä, joiden avulla voidaan määritellä sama palkka samasta tai samanarvoisesta työstä; kehottaa jäsenvaltioita tekemään määräajoin palkkakartoituksia, julkistamaan tiedot ja pyytämään yrityksiä ottamaan käyttöön sisäisiä menetelmiä palkkaerojen havaitsemiseksi; |
| --- | --- |

22.

| 23. | panee tyytyväisenä merkille, että komissio pitää yhtenä keskeisistä toiminta-aloistaan saman palkan maksamista miehille ja naisille samasta tai samanarvoisesta työstä; ja kehottaa tässä yhteydessä laatimaan uudelleen vuonna 2006 annetun työelämän yleisen tasa-arvodirektiivin; |
| --- | --- |

23.

| 24. | tuomitsee sen, että yli puolessa jäsenvaltioita sukupuolten välinen eläke-ero on kasvanut; kannustaa Kyprosta, Saksaa ja Alankomaita supistamaan miesten ja naisten eläkkeiden välistä eroa, joka on lähes 50 prosenttia; kehottaa Maltaa, Espanjaa, Belgiaa, Irlantia, Kreikkaa, Italiaa ja Itävaltaa kaventamaan sukupuolten välistä eroa eläketurvan kattavuudessa, sillä kyseisissä maissa 11–36 prosentilla naisista ei ole mahdollisuutta saada eläkettä; |
| --- | --- |

24.

| 25. | on tyytyväinen Ruotsin hallituksen saavuttamaan sukupuolten tasapuoliseen edustukseen ja Slovenian ja Ranskan likimain saavuttamaan sukupuolten tasapuoliseen edustukseen ja kannustaa Unkaria, Slovakiaa ja Kreikkaa, joissa on muodostettu hallituksia ilman yhtäkään naista (40), varmistamaan, että naiset ovat riittävästi edustettuina kaikilla poliittisen ja taloudellisen päätöksenteon tasoilla; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että sukupuolten tasapuolinen edustus toteutuu jäsenvaltioiden hallitusten, julkisten laitosten ja elinten korkeissa viroissa ja vaaliluetteloissa, jotta voidaan taata tasapuolinen edustus kunnanvaltuustoissa ja alueellisissa ja kansallisissa parlamentissa sekä Euroopan parlamentissa; korostaa, että useissa tutkimuksissa on osoitettu, että asianmukaisilla lainsäädäntötoimilla voidaan saada aikaan nopea muutos sukupuolten tasapainossa politiikassa; on yhtä mieltä komission kanssa siitä, että kiintiöt ovat tehokkaita vain, jos niiden rinnalle säädetään ehdokaslistojen järjestystä koskevia säännöksiä ja asianmukaisia seuraamuksia mahdollisista rikkomuksista; |
| --- | --- |

25.

| 26. | painottaa, että naisten selkeä aliedustus sekä vaaleilla valituissa että nimitetyissä poliittisissa tehtävissä EU:ssa ja sen jäsenvaltioissa on osoitus demokratiavajeesta, joka heikentää päätöksentekoprosessin legitiimiyttä sekä kansallisella että unionin tasolla; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kehottaa unionin toimielimiä tekemään voitavansa sukupuolten tasapuolisen edustuksen turvaamiseksi komission kollegiossa ja unionin kaikkien toimielinten, virastojen, laitosten ja elinten korkeissa viroissa; |
| --- | --- |

27.

| 28. | panee huolestuneena merkille, että vuonna 2015 suurin osa maista jäi unionin keskiarvon alapuolelle naisten edustuksessa suurten pörssiyhtiöiden johtokunnissa vuoteen 2010 verrattuna; on kuitenkin tyytyväinen yleiseen edistyssuuntaukseen erityisesti Ranskassa, Italiassa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Belgiassa ja Tanskassa; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kehottaa jälleen neuvostoa hyväksymään nopeasti direktiivin sukupuolijakauman tasapainosta julkisesti noteerattujen yhtiöiden toimivaan johtoon kuulumattomien johtokunnan jäsenten keskuudessa (naisten johtokuntapaikkoja koskeva direktiivi), mikä olisi tärkeä ensimmäinen askel kohti tasapuolista edustusta yksityisellä ja julkisella sektorilla; panee merkille, että kehitys on ollut näkyvintä (11,9 prosenttia vuonna 2010 ja 22,7 prosenttia vuonna 2015) jäsenvaltioissa, joissa on annettu sitovaa lainsäädäntöä johtokuntien sukupuolikiintiöistä (41); |
| --- | --- |

29.

| 30. | pitää valitettavana, että vain yksi jäsenvaltio on saavuttanut sukupuolten tasapuolisen edustuksen korkeakoulutuslaitosten korkeimpien virkojen osalta, mutta panee tyytyväisenä merkille, että naisten edustus on yleisesti ottaen lisääntynyt näissä tehtävissä; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kehottaa jäsenvaltioita ehkäisemään ja torjumaan kaikenlaista naisiin kohdistuvaa väkivaltaa ja sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa sekä ottamaan käyttöön uusia ehkäiseviä strategioita, asettamaan laajasti saataville erikoistuneita tuki- ja suojapalveluja siten, että ne ovat kaikkien uhrien saatavilla, sekä kiinnittämään erityistä huomiota uhrien oikeuksiin liittyviin sukupuolinäkökohtiin, mukaan lukien uhrien sukupuoli-identiteettiin ja sukupuolen ilmaisuun, raportoidessaan uhrien oikeuksia koskevan direktiivin täytäntöönpanosta vuonna 2017; kehottaa neuvostoa käyttämään siirtymälauseketta hyväksymällä yksimielisen päätöksen, jolla lisätään sukupuoleen perustuva väkivalta SEUT:n 83 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuihin rikollisuuden aloihin; pyytää komissiota edistämään eurooppalaisten suojelumääräysten eurooppalaista rekisteriä täydentävänä toimenpiteenä uhrien suojelemista koskevalle unionin lainsäädännölle; |
| --- | --- |

31.

| 32. | muistuttaa painokkaasti, että sukupuoleen perustuvat väkivallan ja syrjinnän muodot, joita ovat muun muassa raiskaukset, seksuaalinen väkivalta, sukupuolinen häirintä, naisten sukuelinten silpominen, järjestetyt avioliitot ja perheväkivalta, loukkaavat syvästi ihmisarvoa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan käyttöön nollatoleranssin suhteessa kaikkiin sellaisiin väkivallan muotoihin, perheväkivalta mukaan lukien, jonka uhrit eivät ole halukkaita ilmoittamaan väkivallasta, sillä väkivaltaan syyllistyvät uhrien puolisot tai perheenjäsenet; kehottaa jäsenvaltioita lisäämään perheväkivallan uhreiksi joutuvien vammaisten naisten tilanteen näkyvyyttä, koska nämä eivät usein pääse pakoon väkivaltaisesta suhteesta; |
| --- | --- |

32.

| 33. | panee tyytyväisenä merkille jäsenvaltioiden edistymisen Istanbulin yleissopimuksen allekirjoittamissa ja toteaa, että yleissopimus on ensimmäinen oikeudellisesti sitova asiakirja naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta kansainvälisesti; kehottaa niitä neljäätoista jäsenvaltiota, jotka eivät vielä ole ratifioineet yleissopimusta, tekemään sen viipymättä; panee tyytyväisenä merkille komission maaliskuussa 2016 tekemän ehdotuksen unionin liittymisestä Istanbulin yleissopimukseen; kehottaa neuvostoa ja komissiota nopeuttamaan Istanbulin yleissopimuksen allekirjoittamista ja tekemistä koskevia neuvotteluja ja kannattaa unionin liittymistä varauksetta ja laaja-alaisesti; kehottaa lisäksi komissiota sisällyttämään sukupuoleen perustuvan väkivallan määritelmän direktiivin 2012/29/EU säännösten mukaisesti ja esittelemään mahdollisimman pian sitovan säädöksen sisältävän kokonaisvaltaisen eurooppalaisen strategian sukupuoleen perustuvan väkivallan ehkäisemiseksi ja torjumiseksi; |
| --- | --- |

33.

| 34. | on tyytyväinen Eurostatin ja kansallisten oikeusviranomaisten ja poliisin käytäntöön tehdä yhteistyötä tietojen vaihdossa, jotta voidaan valottaa valitettavaa sukupuoleen perustuvan väkivallan esiintymistä unionissa, ja kehottaa niitä tekemään tästä jatkuvan käytännön seuraamalla vuosittain yhteistyössä Euroopan tasa-arvoinstituutin kanssa naisiin kohdistuvia rikoksia; |
| --- | --- |

34.

| 35. | korostaa stereotypioiden läheistä yhteyttä internetissä ja sosiaalisessa mediassa esiintyvän naisten häirinnän ja seksismin selvään lisääntymiseen, ja toteaa, että tähän liittyy myös naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan uusia muotoja, kuten verkkokiusaaminen, verkkohäirintä, halventavien kuvien levittäminen verkossa ja yksityisten valokuvien ja videoiden levittäminen sosiaalisessa mediassa ilman niissä esiintyvien henkilöiden lupaa; korostaa, että niitä on torjuttava varhaisesta iästä lähtien; korostaa, että tällaiset tilanteet saattavat aiheutua siitä, että viranomaiset ja muut instituutiot, joiden kuuluisi luoda sukupuolineutraali ympäristö ja tuomita seksismi, eivät suojele tyttöjä riittävästi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan käyttöön kaikki oikeudelliset ja juridiset toimenpiteet naisiin kohdistuvan verkkoväkivallan torjumiseksi; kehottaa erityisesti unionia ja jäsenvaltioita yhdistämään voimansa osana kattavaa eurooppalaista strategiaa sukupuoleen perustuvan väkivallan ehkäisemiseksi ja torjumiseksi, jotta luodaan edellytykset uusien verkkoväkivallan muotojen määrittelylle rangaistaviksi teoiksi ja järjestetään verkkoväkivallan uhreiksi joutuneille naisille ja tytöille psykologista tukea; kehottaa tekemään sukupuolivaikutusten arvioinnin EU:n kyberturvallisuusstrategiasta ja Euroopan kyberrikostorjuntakeskuksesta (Europol), jotta sukupuolinäkökohdat ja -näkökulma voidaan sisällyttää osaksi niiden työtä; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kehottaa jälleen kerran komissiota perustamaan nykyisen Euroopan tasa-arvoinstituutin mallin mukaan sukupuoliperusteisen väkivallan eurooppalaisen seurantakeskuksen, jota johtaisi naisiin ja tyttöihin kohdistuvan väkivallan ehkäisemistä käsittelevä eurooppalainen koordinaattori; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan käyttöön toimenpiteitä, joilla suojataan naisia ja hlbti-ihmisiä häirinnältä työelämässä; kehottaa komissiota tarkistamaan nykyistä EU:n puitepäätöstä rasismin ja muukalaisvihan tiettyjen muotojen ja ilmaisujen torjumisesta rikosoikeudellisin keinoin (42) niin, että siihen sisällytetään seksismi sekä seksuaaliseen suuntautumiseen, sukupuoli-identiteettiin ja sukupuoliominaisuuksiin perustuvat viharikokset ja vihaan yllyttäminen; |
| --- | --- |

38.

| 39. | tuomitsee sen, että intersukupuolisten pikkulasten sukuelinten ”normalisointileikkauksia” tehdään yhä useimmissa unionin jäsenvaltioissa, vaikka ne eivät ole lääketieteellisesti tarpeellisia; kehottaa jäsenvaltioita välttämään tällaisten lääketieteellisten toimenpiteiden tekemistä ilman asianomaisen henkilön vapaata ja tietoon perustuvaa suostumusta; |
| --- | --- |

39.

| 40. | panee merkille, että Maltalla ja Kreikassa intersukupuolisia henkilöitä suojellaan sukupuoliominaisuuksiin perustuvalta syrjinnältä; kehottaa jäsenvaltioita sisällyttämään sukupuoli-identiteetin ja sukupuoliominaisuuksien perusteet sukupuolten tasa-arvoa koskevaan lainsäädäntöönsä sukupuolten tasa-arvoa koskevien unionin direktiivien täytäntöönpanon yhteydessä; |
| --- | --- |

40.

| 41. | korostaa, että sukupuoleen perustuvat väkivallan ja syrjinnän muodot, kuten raiskaukset, seksuaalinen väkivalta, naisten sukuelinten silpominen, pakkoavioliitot ja perheväkivalta, sekä niin kutsutut kunniarikokset ja valtion hyväksymä sukupuoleen perustuva syrjintä, ovat vainoa ja ne olisi katsottava päteväksi syyksi hakea turvapaikkaa unionissa; kannattaa turvallisten ja laillisten kanavien luomista unioniin tuloa varten; palauttaa mieliin, että naiset ja tytöt ovat erityisen haavoittuvia salakuljettajien harjoittamalle hyväksikäytölle; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pyytää jälleen kerran jäsenvaltioita lopettamaan viipymättä lasten, raskaana olevien ja imettävien naisten sekä raiskauksen, seksuaalisen väkivallan ja ihmiskaupan uhreiksi joutuneiden naisten säilöönoton ja tarjoamaan asiaankuuluvaa psykologista tukea ja terveydenhuoltoa, joita tarjoavat samaa sukupuolta olevat ammattilaiset, kuten psykologit, sosiaalityöntekijät, sairaanhoitajat ja lääkärit, jotka ovat saaneet asianmukaisen koulutuksen kyseisiin hätätilanteisiin; palauttaa mieliin, että kaikissa muuttoprosessin vaiheissa olisi tarjottava oikea-aikaista tukea sukupuoleen tai (oletettuun) seksuaaliseen suuntautumiseen tai sukupuoli-identiteettiin perustuvan väkivallan uhreiksi joutuneille pakolaisille, mukaan lukien välitön siirtäminen, mikäli henkilön turvallisuutta ei voida taata, laadukkaat mielenterveyspalvelut ja välitön sukupuoli-identiteetin tunnustaminen turvapaikkamenettelyn ajaksi väkivaltaa ehkäisevänä toimenpiteenä; |
| --- | --- |

42.

| 43. | toteaa, että ihmiskauppa on nykyään yksi järjestäytyneen rikollisuuden kannattavimmista toimintatavoista, ja muistuttaa, että sen ehkäisemisen ja torjumisen sukupuoliulottuvuutta on seurattava jatkuvasti ihmiskaupan torjuntaa koskevan unionin lainsäädännön täytäntöönpanossa, ja kehottaa jälleen komissiota jatkamaan tämän seuraamista arvioidessaan sitä, miten jäsenvaltiot noudattavat direktiiviä ja panevat sen täytäntöön, ja varmistamaan, että direktiivissä vahvistettuja raportointivelvollisuuksia ja aikataulua noudatetaan; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pyytää komissiota tarjoamaan sekä taloudellista että logistista tukea ihmiskauppaa torjuville jäsenvaltioille, erityisesti Italialle ja Kreikalle, jotka ovat nykyisen muuttoliikekriisin seurauksena joutuneet vastaamaan eturintamassa kyseisen hätätilanteen käsittelystä; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pyytää lisäämään kansallisen ja unionin tason toimia sukupuoleen liittyvien stereotypioiden ja syrjinnän torjumiseksi valistuskampanjoilla, joissa keskitytään naisten ja tyttöjen sekä miesten ja poikien esittämiseen ilman stereotypioita ja jotka on suunnattu kaikille yhteiskunnan tasoille; kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan positiivisia erityistoimia, kuten strategioita, joilla kannustetaan naisia valitsemaan uria ja ammatteja, joissa he ovat aliedustettuina, ja miehiä osallistumaan perhevelvollisuuksien ja kotitöiden hoitamiseen ja lisätään miesten tietoisuutta siitä, miten väkivalta, kuten ihmiskauppa kaupallisessa tarkoituksessa tapahtuvaa seksuaalista hyväksikäyttöä varten, pakkoavioliitot ja pakkotyö, vahingoittaa naisia, miehiä ja lapsia sekä heikentää sukupuolten tasa-arvoa, sekä toteuttamaan toimenpiteitä ihmiskaupan uhreiksi joutuneita naisia ja lapsia koskevan kysynnän vähentämiseksi tiedostuskampanjoin; |
| --- | --- |

45.

| 46. | toteaa, että naisilla on oltava valta päättää itse omista seksuaalisuuteen ja lisääntymisterveyteen liittyvistä oikeuksistaan; kehottaa kaikkia jäsenvaltioita takaamaan naisille helposti saatavilla olevan vapaaehtoisen perhesuunnittelun sekä kaikkien lisääntymis- ja seksuaaliterveyteen liittyvien palveluiden, kuten ehkäisyn ja turvallisen ja laillisen abortin, saatavuuden; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota toteuttamaan kansalaisten tietoisuutta lisääviä toimia, jotta miehet ja naiset olisivat täysin tietoisia oikeuksistaan ja velvollisuuksistaan seksuaali- ja lisääntymisasioissa; |
| --- | --- |

46.

| 47. | korostaa, että omantunnon syistä kieltäytymistä koskevien lausekkeiden liiallinen käyttö on yleistymässä, mikä heikentää naisten seksuaali- ja lisääntymisterveyspalvelujen saatavuutta; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että omantunnon syistä kieltäytymistä koskevat lausekkeet eivät estä potilaita saamasta lainmukaista terveydenhoitoa; |
| --- | --- |

47.

| 48. | katsoo, että elintärkeiden seksuaali- ja lisääntymisterveyspalvelujen, kuten turvallisen abortin, kieltäminen on vakava perusihmisoikeuksien rikkomus; |
| --- | --- |

48.

| 49. | korostaa teini-ikäisille, nuorille ja aikuisille suunnattujen aktiivisten ennaltaehkäisy-, koulutus- ja valistustoimien merkitystä, jotta unionin kansalaiset voivat hyötyä hyvästä seksuaali- ja lisääntymisterveydenhuollosta ja välttyä sukupuolitaudeilta ja ei-toivotuilta raskauksilta; |
| --- | --- |

49.

| 50. | kannustaa jäsenvaltioiden toimivaltaisia viranomaisia edistämään sukupuolten tasa-arvoa kattavissa seksuaalisuutta ja ihmissuhteita koskevissa koulutusohjelmissaan, joissa valistetaan tyttöjä ja poikia suostumukseen, kunnioitukseen ja vastavuoroisuuteen perustuvista ihmissuhteista, ja edistämään tasa-arvoa myös liikunta- ja vapaa-ajan toiminnassa, jossa sukupuolistereotypiat ja sukupuolen perusteella määrittyvät odotukset voivat vaikuttaa tyttöjen ja poikien minäkuvaan, terveyteen, taitojen hankkimiseen, henkiseen kehitykseen, sosiaaliseen integroitumiseen ja identiteetin muodostumiseen; |
| --- | --- |

50.

| 51. | korostaa, että on tärkeää kannustaa miehiä osallistumaan täysipainoisesti kaikkiin sukupuolten tasa-arvoa edistäviin toimiin ja tunnistaa kaikki tilanteet, joissa voidaan tavoittaa paljon miehiä, erityisesti miesvaltaisissa laitoksissa, aloilla ja yhdistyksissä, sekä valistaa miehiä heidän rooleistaan ja velvollisuuksistaan sukupuolten tasa-arvon edistämisessä ja tukea periaatetta vallan ja vastuun jakamisesta naisten ja naisten kesken työelämässä, yhteisöissä, yksityiselämässä ja laajemmissa kansallisissa ja kansainvälisissä yhteisöissä; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kehottaa jäsenvaltioita seuraamaan tapauksia, joissa tiedotusvälineet ja mainosala edistävät naisten seksualisointia ja esineellistämistä ja esittävät toistuvasti kauneuteen, nuoruuteen ja seksuaaliseen vetovoimaan liittyviä naisen stereotypioita mallina yhteiskunnalliselle menestymiselle; kehottaa komissiota ryhtymään oikeudellisiin toimiin tapauksissa, joissa jokin jäsenvaltio rikkoo audiovisuaalisia mediapalveluja koskevaa direktiiviä, ja edistämään hyviä käytäntöjä julkisissa ja yksityisissä mediayrityksissä kannustimien avulla; kehottaa tiedotusvälineitä ja mainosalaa kunnioittamaan naisten ihmisarvoa ja varmistamaan, että naiset esitetään ilman stereotypioita ja syrjintää ja heidän nykyisen monipuolisuutensa mukaisesti; pyytää lisäksi tiedotusvälineitä ja mainosalaa kiinnittämään huomiota terveellisiin elämäntapoihin, erilaisiin perhemuotoihin ja elämäntapoihin; |
| --- | --- |

52.

| 53. | palauttaa mieliin sitoumukset, jotka unioni on tehnyt Latinalaisen Amerikan ja Karibian valtioiden yhteisön (CELAC) kanssa naisiin kohdistuvan väkivallan poistamista koskevissa vuoden 2013 ja 2015 toimintasuunnitelmissa, ja toteaa huolestuneena, että toimintasuunnitelman sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevan 7 luvun täytäntöönpano on laiminlyöty; kehottaa jäsenvaltioita ja Euroopan ulkosuhdehallintoa tekemään yhteistyötä ja kohdentamaan taloudellisia ja institutionaalisia resursseja toimintasuunnitelmissa sovittujen sukupuolten tasa-arvoa edistävien suositusten ja erityisesti kaikkien väkivallan muotojen poistamista koskevien suositusten toteuttamisen varmistamiseksi Belem do Parán yleissopimuksen, Istanbulin yleissopimuksen ja kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan yleissopimuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

53.

| 54. | korostaa, että tutkimusten mukaan ilmastonmuutoksen vaikutus kohdistuu enemmän naisiin kuin miehiin, sillä naiset kantavat todennäköisemmin suuremman taakan köyhyydessä; katsoo, että naisten on osallistuttava aktiivisesti ilmastopolitiikkaan ja -toimiin; |
| --- | --- |

54.

| 55. | kehottaa komissiota laatimaan ehdotuksen kestävän kehityksen yleisstrategiasta, joka kattaa kaikki keskeiset sisä- ja ulkopolitiikan osa-alueet, sekä kehittämään tehokkaita seuranta-, uudelleentarkastelu- ja vastuuvelvollisuusjärjestelmiä Agenda 2030 -toimintaohjelman ja siihen sisältyvien sukupuolten tasa-arvoa, naisten oikeuksia ja naisten voimaannuttamista koskevien tavoitteiden täytäntöönpanemiseksi; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kehottaa komissiota seuraamaan tehokkaammin voimassa olevan unionin tasa-arvolainsäädännön täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa ja korostaa, että on tarpeen käynnistää rikkomismenettelyjä tapauksissa, joissa asianomaisen lainsäädännön täytäntöönpano on laiminlyöty; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pitää valitettavana, että monivuotiseen rahoituskehykseen liitetystä sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen varmistamista koskevasta toimielinten välisestä lausumasta huolimatta mitään sukupuolitietoista budjetointia koskevia toimia ei ole vielä toteutettu; korostaa tässä yhteydessä, että on seurattava tiiviisti sitä, miten yhteisen lausuman periaatteet on pantu täytäntöön vuotuisissa talousarviomenettelyissä, ja kehottaa antamaan asiasta vastaavalle valiokunnalle virallisen roolin monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamisessa; |
| --- | --- |

57.

| 58. | kehottaa jäsenvaltioiden hallituksia varmistamaan, että maassa on pysyvä ja asianmukaiset voimavarat omaava elin, joka suunnittelee, koordinoi ja panee täytäntöön sukupuolten tasa-arvoa edistäviä politiikkoja, ja huomauttaa, että tämä on merkittävä indikaattori tarkasteltaessa hallituksen sitoutumista sukupuolten tasa-arvon edistämiseen; |
| --- | --- |

58.

| 59. | kehottaa unionin toimielimiä ottamaan demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan tulevan EU:n järjestelmän seurantajärjestelmässä käyttöön erityisiä sukupuolten tasa-arvoa mittaavia indikaattoreita, Euroopan tasa-arvoinstituutin tasa-arvoindeksi mukaan lukien; |
| --- | --- |

59.

| 60. | pyytää komissiota laatimaan laajemman tasa-arvostrategian, jonka tavoitteena on tehdä loppu kaikenlaisesta sukupuoleen perustuvasta syrjinnästä ja johon kuuluu horisontaalinen direktiivi syrjinnän torjumisesta; kehottaa siksi neuvostoa vahvistamaan mahdollisimman pian yhteisen kannan uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanoa koskevasta ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi (COM(2008)0426), jonka käsittely on pysähtynyt sen jälkeen, kun parlamentti 2. huhtikuuta 2009 vahvisti kantansa siihen (43); pyytää jälleen kerran neuvostoa sisällyttämään sukupuolen yhdeksi syrjintätekijäksi; |
| --- | --- |

60.

| 61. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille. |
| --- | --- |

61.

---

(1)  EUVL L 315, 14.11.2012, s. 57.

(2)  EUVL L 101, 15.4.2011, s. 1.

(3)  EUVL C 70 E, 8.3.2012, s. 162.

(4)  EUVL L 204, 26.7.2006, s. 23.

(5)  EUVL L 373, 21.12.2004, s. 37.

(6)  EUVL L 353, 28.12.2013, s. 7.

(7)  EUVL L 180, 15.7.2010, s. 1.

(8)  EUVL L 68, 18.3.2010, s. 13.

(9)  EYVL L 348, 28.11.1992, s. 1.

(10)  EYVL L 359, 19.12.1986, s. 56.

(11)  EYVL L 6, 10.1.1979, s. 24.

(12)  EUVL C 341 E, 16.12.2010, s. 35.

(13)  EUVL C 199 E, 7.7.2012, s. 65.

(14)  EUVL C 251 E, 31.8.2013, s. 1.

(15)  EUVL C 316, 30.8.2016, s. 2.

(16)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2014)0105.

(17)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0042.

(18)  EUVL C 407, 4.11.2016, s. 2.

(19)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2014)0126.

(20)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0312.

(21)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0073.

(22)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0203.

(23)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0235.

(24)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0338.

(25)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0360.

(26)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0072.

(27)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0227.

(28)  ISBN 978-92-79-29898-1.

(29)  EUVL L 59, 2.3.2013, s. 5.

(30)  http://www.un.org/womenwatch/daw/csw/csw48/ac-men-auv.pdf

(31)  ISBN 978-92-79-36171-5.

(32)  Eurofoundin raportti (2016): ”The gender employment gap: challenges and solutions”.

(33)  Eurofoundin raportti (2015) ”Promoting uptake of parental and paternity leave among fathers in the European Union”.

(34)  Eurofound (2015) ”Ensimmäiset tulokset kuudennesta Euroopan työolotutkimuksesta”.

(35)  http://ec.europa.eu/eurostat/web/crime/database

(36)  Eurostatin raportti ”Trafficking in Human beings” (Ihmiskauppa), vuoden 2015 painos.

(37)  Sukupuolten tasa-arvoa käsittelevä oikeusalan eurooppalainen asiantuntijaverkosto: ”Comparative Analysis of Gender Equality Law in Europe 2015”.

(38)  Euroopan tasa-arvoinstituutti, 2014. ”Effectiveness of institutional mechanisms for the advancement of gender equality. Review of the implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States”.

(39)  Eurofoundin raportti (2014) ”Social partners and gender equality in Europe”.

(40)  Kehitys vuosina 2014 ja 2015.

(41)  European Commission Factsheet ‘Gender balance on corporate boards – Europe is cracking the glass ceiling’, October 2015; European Commission, DG JUST, ‘Women in economic decision-making in the EU: Progress report: A Europe 2020 initiative’, 2012; Aagoth Storvik and Mari Teigen, ”Women on Board: The Norwegian Experience”, June 2010.

(42)  EUVL L 328, 6.12.2008, s. 55.

(43)  EUVL C 137 E, 27.5.2010, s. 68.

---

| 25.7.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 263/64 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 263/64

---

P8_TA(2017)0074

Miesten ja naisten yhdenvertainen kohtelu tavaroiden ja palvelujen saatavuuden ja tarjonnan alalla

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. maaliskuuta 2017 miesten ja naisten yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta tavaroiden ja palvelujen saatavuuden ja tarjonnan alalla annetun neuvoston direktiivin 2004/113/EY soveltamisesta (2016/2012(INI))

(2018/C 263/08)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 19 artiklan 1 kohdan ja 260 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 19 artiklan 1 kohdan ja 260 artiklan,

| — | ottaa huomioon pöytäkirjan N:o 1 kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon pöytäkirjan N:o 1 kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa,

| — | ottaa huomioon pöytäkirjan N:o 2 toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon pöytäkirjan N:o 2 toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta,

| — | ottaa huomioon miesten ja naisten yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta tavaroiden ja palvelujen saatavuuden ja tarjonnan alalla 13. joulukuuta 2004 annetun neuvoston direktiivin 2004/113/EY (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon miesten ja naisten yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta tavaroiden ja palvelujen saatavuuden ja tarjonnan alalla 13. joulukuuta 2004 annetun neuvoston direktiivin 2004/113/EY (1),

| — | ottaa huomioon komission kertomuksen miesten ja naisten yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta tavaroiden ja palvelujen saatavuuden ja tarjonnan alalla annetun neuvoston direktiivin 2004/113/EY soveltamisesta (COM(2015)0190), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission kertomuksen miesten ja naisten yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta tavaroiden ja palvelujen saatavuuden ja tarjonnan alalla annetun neuvoston direktiivin 2004/113/EY soveltamisesta (COM(2015)0190),

| — | ottaa huomioon 22. joulukuuta 2011 annetut komission suuntaviivat neuvoston direktiivin 2004/113/EY soveltamisesta vakuutuksiin Euroopan unionin tuomioistuimen asiassa C-236/09 (Test-Achats) antaman tuomion valossa (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. joulukuuta 2011 annetut komission suuntaviivat neuvoston direktiivin 2004/113/EY soveltamisesta vakuutuksiin Euroopan unionin tuomioistuimen asiassa C-236/09 (Test-Achats) antaman tuomion valossa (2),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen 1. maaliskuuta 2011 asiassa C-236/09 (Test-Achats) antaman tuomion (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen 1. maaliskuuta 2011 asiassa C-236/09 (Test-Achats) antaman tuomion (3),

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston yleissopimuksen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta (Istanbulin yleissopimus) ja sen 3 artiklan, jossa ”sukupuoli” tarkoittaa ”yhteiskunnallisesti rakentuneita rooleja, käyttäytymismuotoja, toimintoja ja ominaisuuksia, joita tietty yhteiskunta pitää sopivina naisille ja vastaavasti miehille”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston yleissopimuksen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta (Istanbulin yleissopimus) ja sen 3 artiklan, jossa ”sukupuoli” tarkoittaa ”yhteiskunnallisesti rakentuneita rooleja, käyttäytymismuotoja, toimintoja ja ominaisuuksia, joita tietty yhteiskunta pitää sopivina naisille ja vastaavasti miehille”,

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon ”Yhteistyötaloutta koskeva eurooppalainen toimintasuunnitelma” (COM(2016)0356), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon ”Yhteistyötaloutta koskeva eurooppalainen toimintasuunnitelma” (COM(2016)0356),

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun tammikuussa 2017 tekemän Euroopan tason täytäntöönpanon arvioinnin ”Gender Equal Access to Goods and Services – Directive 2004/113/EC” (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin tutkimuspalvelun tammikuussa 2017 tekemän Euroopan tason täytäntöönpanon arvioinnin ”Gender Equal Access to Goods and Services – Directive 2004/113/EC” (4),

| — | ottaa huomioon marraskuussa 2014 julkaistun Equinetin raportin ”Equality Bodies and the Gender Goods and Services Directive”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon marraskuussa 2014 julkaistun Equinetin raportin ”Equality Bodies and the Gender Goods and Services Directive”,

| — | ottaa huomioon vuonna 2014 julkaistun sukupuolten tasa-arvoa käsittelevän oikeusalan asiantuntijaverkoston raportin ”Gender Equality Law in 33 European Countries: How are EU rules transposed into national law?”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2014 julkaistun sukupuolten tasa-arvoa käsittelevän oikeusalan asiantuntijaverkoston raportin ”Gender Equality Law in 33 European Countries: How are EU rules transposed into national law?”,

| — | ottaa huomioon heinäkuussa 2009 julkaistun sukupuolten tasa-arvoa käsittelevän oikeusalan asiantuntijaverkoston raportin ”Sex Discrimination in the Access to and Supply of Goods and Services and the Transposition of Directive 2004/113/EC”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon heinäkuussa 2009 julkaistun sukupuolten tasa-arvoa käsittelevän oikeusalan asiantuntijaverkoston raportin ”Sex Discrimination in the Access to and Supply of Goods and Services and the Transposition of Directive 2004/113/EC”,

| — | ottaa huomioon unionin tuomioistuimen asiassa C-13/94 antaman tuomion, jonka mukaan oikeuteen olla joutumatta syrjityksi sukupuolen perusteella voi sisältyä henkilön sukupuolen korjaukseen perustuva syrjintä (5), sekä EU:n perusoikeusviraston HLBTI-tutkimuksen vuodelta 2014 ja sen raportin ”Professionally speaking: challenges to achieving equality for LGBT people”, jotka kaikki liittyvät tavaroiden ja palvelujen alaan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin tuomioistuimen asiassa C-13/94 antaman tuomion, jonka mukaan oikeuteen olla joutumatta syrjityksi sukupuolen perusteella voi sisältyä henkilön sukupuolen korjaukseen perustuva syrjintä (5), sekä EU:n perusoikeusviraston HLBTI-tutkimuksen vuodelta 2014 ja sen raportin ”Professionally speaking: challenges to achieving equality for LGBT people”, jotka kaikki liittyvät tavaroiden ja palvelujen alaan,

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvoston direktiiviksi uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta (COM(2008)0426) sekä Euroopan parlamentin 2. huhtikuuta 2009 vahvistaman kannan kyseiseen ehdotukseen (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvoston direktiiviksi uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta (COM(2008)0426) sekä Euroopan parlamentin 2. huhtikuuta 2009 vahvistaman kannan kyseiseen ehdotukseen (6),

| — | ottaa huomioon 19. tammikuuta 2016 antamansa päätöslauselman eurooppalaisen naisyrittäjyyden esteenä toimivista ulkoisista tekijöistä (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. tammikuuta 2016 antamansa päätöslauselman eurooppalaisen naisyrittäjyyden esteenä toimivista ulkoisista tekijöistä (7),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan mietinnön sekä liikenne- ja matkailuvaliokunnan sekä oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnot (A8-0043/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan mietinnön sekä liikenne- ja matkailuvaliokunnan sekä oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnot (A8-0043/2017),

| A. | ottaa huomioon, että suoran ja epäsuoran sukupuoleen kohdistuvan syrjinnän torjuminen tavaroiden ja palvelujen alalla on olennainen osa naisten ja miesten välistä tasa-arvoa koskevaa periaatetta, joka on Euroopan unionin perusarvo, ja toteaa, että sekä perussopimuksissa että perusoikeuskirjassa kielletään kaikenlainen sukupuoleen perustuva syrjintä ja vaaditaan varmistamaan naisten ja miesten välinen tasa-arvo kaikilla aloilla ja kaikissa EU:n jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että suoran ja epäsuoran sukupuoleen kohdistuvan syrjinnän torjuminen tavaroiden ja palvelujen alalla on olennainen osa naisten ja miesten välistä tasa-arvoa koskevaa periaatetta, joka on Euroopan unionin perusarvo, ja toteaa, että sekä perussopimuksissa että perusoikeuskirjassa kielletään kaikenlainen sukupuoleen perustuva syrjintä ja vaaditaan varmistamaan naisten ja miesten välinen tasa-arvo kaikilla aloilla ja kaikissa EU:n jäsenvaltioissa;

| B. | ottaa huomioon, että direktiivillä 2004/113/EY (jäljempänä ”direktiivi”) miesten ja naisten yhdenvertaisen kohtelun periaatteen soveltaminen ulotetaan työelämän ja työmarkkinoiden ohella myös tavaroiden ja palvelujen saatavuuteen ja tarjontaan; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että direktiivillä 2004/113/EY (jäljempänä ”direktiivi”) miesten ja naisten yhdenvertaisen kohtelun periaatteen soveltaminen ulotetaan työelämän ja työmarkkinoiden ohella myös tavaroiden ja palvelujen saatavuuteen ja tarjontaan;

| C. | ottaa huomioon, että direktiivillä kielletään sekä välitön että välillinen sukupuoleen perustuva syrjintä sellaisten tavaroiden ja palvelujen saatavuuden ja tarjonnan alalla, jotka ovat yleisesti saatavilla sekä julkisella että yksityisellä sektorilla; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että direktiivillä kielletään sekä välitön että välillinen sukupuoleen perustuva syrjintä sellaisten tavaroiden ja palvelujen saatavuuden ja tarjonnan alalla, jotka ovat yleisesti saatavilla sekä julkisella että yksityisellä sektorilla;

| D. | toteaa, että direktiiviä sovelletaan kaikkiin korvausta vastaan tarjottaviin tavaroihin ja palveluihin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 57 artiklassa tarkoitetulla tavalla ja Euroopan unionin tuomioistuimen alaa koskevan oikeuskäytännön mukaisesti; toteaa, ettei korvauksen maksajan välttämättä tarvitse olla palvelun vastaanottaja ja että korvaus voi olla välillinen maksu, johon palvelun vastaanottajan ei välttämättä tarvitse osallistua; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että direktiiviä sovelletaan kaikkiin korvausta vastaan tarjottaviin tavaroihin ja palveluihin Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 57 artiklassa tarkoitetulla tavalla ja Euroopan unionin tuomioistuimen alaa koskevan oikeuskäytännön mukaisesti; toteaa, ettei korvauksen maksajan välttämättä tarvitse olla palvelun vastaanottaja ja että korvaus voi olla välillinen maksu, johon palvelun vastaanottajan ei välttämättä tarvitse osallistua;

| E. | toteaa, että tiedotusvälineiden ja mainonnan alalla koulutukseen liittyvät palvelut sekä yksityiselämässä tarjottavat palvelut jäävät direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle; ottaa huomioon, että jäsenvaltioilla on lainsäädäntövalta taata naisten ja miesten yhdenvertainen kohtelu muilla aloilla, ja toteaa, että joissakin tapauksissa kansallinen lainsäädäntö on direktiiviä tiukempi ja kattaa miesten ja naisten välisen syrjinnän tiedotusvälineissä, mainonnassa ja koulutuksessa; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että tiedotusvälineiden ja mainonnan alalla koulutukseen liittyvät palvelut sekä yksityiselämässä tarjottavat palvelut jäävät direktiivin soveltamisalan ulkopuolelle; ottaa huomioon, että jäsenvaltioilla on lainsäädäntövalta taata naisten ja miesten yhdenvertainen kohtelu muilla aloilla, ja toteaa, että joissakin tapauksissa kansallinen lainsäädäntö on direktiiviä tiukempi ja kattaa miesten ja naisten välisen syrjinnän tiedotusvälineissä, mainonnassa ja koulutuksessa;

| F. | ottaa huomioon, että direktiivi on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä kaikissa 28 jäsenvaltiossa; toteaa, että vuonna 2015 annetun komission kertomuksen mukaan kuuden jäsenvaltion kanssa jatkettiin edelleen intensiivistä vuoropuhelua direktiivin riittävästä täytäntöönpanosta; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että direktiivi on saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä kaikissa 28 jäsenvaltiossa; toteaa, että vuonna 2015 annetun komission kertomuksen mukaan kuuden jäsenvaltion kanssa jatkettiin edelleen intensiivistä vuoropuhelua direktiivin riittävästä täytäntöönpanosta;

| G. | ottaa huomioon, että Test-Achats-tuomiossa Euroopan unionin tuomioistuin päätti, että direktiivin 5 artiklan 2 kohta on esteenä miesten ja naisten yhdenvertaisen kohtelun tavoitteen saavuttamiselle; toteaa, että kyseinen säännös todettiin pätemättömäksi 21. joulukuuta 2012 lukien ja että sen vuoksi molempien sukupuolten maksujen ja etuuksien on oltava samat kaikissa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Test-Achats-tuomiossa Euroopan unionin tuomioistuin päätti, että direktiivin 5 artiklan 2 kohta on esteenä miesten ja naisten yhdenvertaisen kohtelun tavoitteen saavuttamiselle; toteaa, että kyseinen säännös todettiin pätemättömäksi 21. joulukuuta 2012 lukien ja että sen vuoksi molempien sukupuolten maksujen ja etuuksien on oltava samat kaikissa jäsenvaltioissa;

| H. | toteaa, että keskeiset ongelmakohdat direktiivin täytäntöönpanossa liittyvät tavaroiden ja palveluiden liian rajoittavaan tulkintaan, eriarvoisen kohtelun oikeuttamiseen 4 artiklan 5 kohdan nojalla yleisin ja paikoin epäselvin perustein sekä naisten riittämättömään suojeluun raskaudesta tai äitiydestä johtuvista syistä; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että keskeiset ongelmakohdat direktiivin täytäntöönpanossa liittyvät tavaroiden ja palveluiden liian rajoittavaan tulkintaan, eriarvoisen kohtelun oikeuttamiseen 4 artiklan 5 kohdan nojalla yleisin ja paikoin epäselvin perustein sekä naisten riittämättömään suojeluun raskaudesta tai äitiydestä johtuvista syistä;

| I. | katsoo, että syrjinnän kieltämisen yhteydessä on tärkeää kunnioittaa muita perusoikeuksia ja -vapauksia, kuten yksityiselämän ja niiden yhteydessä tehtävien liiketoimien suojaa, sekä uskonnonvapautta; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että syrjinnän kieltämisen yhteydessä on tärkeää kunnioittaa muita perusoikeuksia ja -vapauksia, kuten yksityiselämän ja niiden yhteydessä tehtävien liiketoimien suojaa, sekä uskonnonvapautta;

| J. | ottaa huomioon, että vuonna 2008 esitetty yhdenvertaista kohtelua koskeva direktiivi ulottaisi uskontoon tai vakaumukseen, ikään, vammaan ja seksuaaliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän kiellon työmarkkinoiden ulkopuolelle sosiaaliseen suojeluun, mukaan luettuina sosiaaliturvaan ja terveydenhuoltoon, sosiaalisiin etuihin, koulutukseen sekä tavaroiden ja palveluiden saatavuuteen ja tarjontaan; toteaa, että neuvosto ei ole vielä hyväksynyt tätä direktiiviehdotusta koskevaa kantaansa; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että vuonna 2008 esitetty yhdenvertaista kohtelua koskeva direktiivi ulottaisi uskontoon tai vakaumukseen, ikään, vammaan ja seksuaaliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän kiellon työmarkkinoiden ulkopuolelle sosiaaliseen suojeluun, mukaan luettuina sosiaaliturvaan ja terveydenhuoltoon, sosiaalisiin etuihin, koulutukseen sekä tavaroiden ja palveluiden saatavuuteen ja tarjontaan; toteaa, että neuvosto ei ole vielä hyväksynyt tätä direktiiviehdotusta koskevaa kantaansa;

| K. | ottaa huomioon, että vaikka äskettäin julkaistu komission tiedonanto ”Yhteistyötaloutta koskeva eurooppalainen toimintasuunnitelma” on hyvä lähtökohta tämän alan tehokkaalle edistämiselle ja sääntelylle, on alaa koskevissa analyyseissa ja suosituksissa otettava huomioon sukupuolten tasa-arvoa koskeva näkökulma ja noudatettava direktiivin säännöksiä; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että vaikka äskettäin julkaistu komission tiedonanto ”Yhteistyötaloutta koskeva eurooppalainen toimintasuunnitelma” on hyvä lähtökohta tämän alan tehokkaalle edistämiselle ja sääntelylle, on alaa koskevissa analyyseissa ja suosituksissa otettava huomioon sukupuolten tasa-arvoa koskeva näkökulma ja noudatettava direktiivin säännöksiä;

| L. | toteaa, että direktiivin toteuttaminen kaikilta osin riippuu tehokkaasta ja jatkuvasta sukupuolinäkökohtien valtavirtaistamisesta kaikilla direktiivin soveltamisalaan liittyvillä aloilla; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että direktiivin toteuttaminen kaikilta osin riippuu tehokkaasta ja jatkuvasta sukupuolinäkökohtien valtavirtaistamisesta kaikilla direktiivin soveltamisalaan liittyvillä aloilla;

| M. | katsoo, että tasa-arvoelinten eurooppalaisen verkoston työ on erittäin tärkeää yhdenvertaista kohtelua koskevan lainsäädännön täytäntöönpanon edistämiseksi sekä kansallisten tasa-arvoelinten yhteistyön koordinoimiseksi ja parhaiden käytäntöjen jakamiseksi kaikkialla EU:ssa; |
| --- | --- |

M.

katsoo, että tasa-arvoelinten eurooppalaisen verkoston työ on erittäin tärkeää yhdenvertaista kohtelua koskevan lainsäädännön täytäntöönpanon edistämiseksi sekä kansallisten tasa-arvoelinten yhteistyön koordinoimiseksi ja parhaiden käytäntöjen jakamiseksi kaikkialla EU:ssa;

Yleiset huomautukset

| 1. | on huolissaan siitä, ettei direktiiviä sovelleta yhdenmukaisesti kaikissa jäsenvaltioissa vaan sen soveltaminen vaihtelee ja että alalla saavutetusta edistymisestä huolimatta sen soveltamisessa on edelleen haasteita ja aukkoja, joita on käsiteltävä viipymättä tietyissä jäsenvaltioissa ja tietyillä aloilla; kehottaa komissiota ensisijaisesti käsittelemään jäsenvaltioiden kanssa käymässään vuoropuhelussa kaikkia täytäntöönpanossa edelleen ilmeneviä puutteita; korostaa jäsenvaltioiden ratkaisevaa roolia EU:n lainsäädännön ja toimintapolitiikkojen täytäntöönpanossa sekä katsoo, että entistä suurempi alueellisten ja paikallisten viranomaisten tuki sekä yhteistyö kansalaisyhteiskunnan kanssa voi olla tarpeen direktiivin täysimääräisen täytäntöönpanon varmistamiseksi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | toteaa, että komissio on esittänyt kertomuksen direktiivin soveltamisesta pitkällä viipeellä sen vuonna 2009 esittämän ensimmäisen kertomuksen jälkeen; |
| --- | --- |

2.

| 3. | panee merkille, että vaikka komission kertomuksessa todetaan, ettei monien direktiivin säännösten täytäntöönpanon yhteydessä ole tullut esiin erityisiä vaikeuksia, toteamus perustuu kuitenkin ilmoitettujen tapausten vähäiseen määrään, ja yleisesti ottaen tietoa on hyvin vähän ja alaa koskevien tietojen keruu vaihtelee suuresti jäsenvaltioiden välillä; |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa, että yksi joidenkin jäsenvaltioiden kohtaamista ongelmista on se, että päätöksentekijät, palveluntarjoajat ja itse kansalaiset tietävät vähän direktiiviin sisältyvistä kansalaisten oikeuksista ja suojakeinoista; korostaa, että direktiiviä ja sen säännöksiä koskevan yleisen tiedon puute ja tietämättömyys voivat johtaa entistä pienempään määrään sukupuoleen perustuvaan syrjintään liittyviä kanteita; kehottaa jäsenvaltioita, komissiota ja asiaankuuluvia sidosryhmiä, mahdollisesti yhteistyössä kuluttajansuojajärjestöjen kanssa, lisäämään tietoisuutta direktiivin säännöksistä vahvistaakseen yhdenvertaisen kohtelun merkitystä tavaroiden ja palvelujen alalla; |
| --- | --- |

4.

| 5. | panee merkille, että vain muutamat jäsenvaltiot ovat ilmoittaneet positiivisia erityistoimia koskevista erityissäännöksistä; kehottaa jäsenvaltioita sisällyttämään ja edistämään entistä enemmän sellaisia positiivisia toimia koskevia säännöksiä, jotka perustuvat lakisääteiseen tavoitteeseen ja joiden tarkoituksena on ehkäistä tai korjata sukupuoleen perustuvaa eriarvoisuutta direktiivin mukaisesti; |
| --- | --- |

5.

Vakuutus-, pankki- ja rahoitusalat

| 6. | suhtautuu myönteisesti Test-Achats-tuomion täytäntöönpanoon jäsenvaltioiden kansallisessa lainsäädännössä ja siihen, että kansallista lainsäädäntöä on muutettu oikeudellisesti sitovalla tavalla; toteaa, että kansallisen lainsäädännön saattamisessa tuomion mukaiseksi on edelleen haasteita esimerkiksi sairausvakuutusjärjestelmien alalla ja sen suhteen, että raskauteen ja äitiyteen perustuva syrjintä saadaan täysimääräisesti poistettua; |
| --- | --- |

6.

| 7. | korostaa annetun tuomion eläkkeitä koskevaa tasapainottavaa vaikutusta, koska siinä kiellettiin sukupuoleen perustuvien vakuutusmatemaattisten tekijöiden käyttö vakuutussopimuksissa ja todettiin, että molempien sukupuolten maksujen ja etuuksien on oltava samat yksityisissä vakuutusjärjestelmissä, myös eläkkeissä; toteaa, että vaikka tuomiota sovelletaan vain yksityisiin järjestelmiin, molempien sukupuolten samansuuruista eläkettä koskeva sääntö on hyvä käytäntö sukupuolten välisen eläke-eron pienentämisessä; suhtautuu myönteisesti joidenkin jäsenvaltioiden päätökseen mennä tuomion soveltamisalaa pidemmälle ulottamalla molempia sukupuolia koskevan säännön koskemaan muita vakuutuksia ja eläkkeitä, ammatilliset lisäeläkejärjestelmät mukaan luettuina, jotta varmistetaan naisten ja miesten tasa-arvo näillä aloilla; rohkaisee muita jäsenvaltioita noudattamaan tarvittaessa esimerkkiä; |
| --- | --- |

7.

| 8. | katsoo, että tuomion asianmukaisella ja täysimääräisellä täytäntöönpanolla on ratkaiseva merkitys; kehottaa komissiota seuraamaan säännöllisten kertomusten avulla näiden sääntöjen noudattamista jäsenvaltioissa, jotta varmistetaan mahdollisten puutteiden korjaaminen; |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa, että direktiivissä kielletään nimenomaisesti raskauden ja äitiyden käyttö erottavana tekijänä vakuutuspalveluja ja niihin liittyviä rahoituspalveluja koskevien maksujen laskennassa; kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan lisätoimenpiteitä ja lisäämään selvyyttä raskaana olevien naisten oikeuksien ja hyvinvoinnin suojelusta tällä alalla, suojaamaan heitä liiallisilta raskauteen liittyviltä kustannuksilta, koska raskaana oleville naisille ei saisi aiheutua korkeampia kustannuksia vain raskauden perusteella, sekä lisäämään palveluntarjoajien tietoisuutta raskaana oleville naisille tarjottavasta erityisestä suojelusta; korostaa erityisesti, että on varmistettava, että erityyppisten vakuutusten, erityisesti sairausvakuutusten, siirtymäkaudet eivät vaikuta raskaana olevien naisten oikeuksiin saada yhdenvertaista kohtelua koko raskauden ajan; |
| --- | --- |

9.

| 10. | muistuttaa, että oikeuteen olla joutumatta syrjityksi sukupuolen perusteella voi sisältyä henkilön sukupuolen korjaukseen perustuva syrjintä (8), ja kehottaa komissiota varmistamaan, että naisia ja miehiä suojellaan tähän perustuvalta syrjinnältä; korostaa, että direktiivissä tarjotaan suojelua tässä suhteessa ja että lisäselvennyksiä voidaan tehdä jäsenvaltioiden kansallisessa lainsäädännössä; korostaa tässä yhteydessä, että 13 jäsenvaltiota ei ole vielä hyväksynyt varsinaista lainsäädäntöä, jolla suojellaan transsukupuolisia henkilöitä, jotka kokevat edelleen syrjintää tavaroiden ja palvelujen saatavuuden alalla, ja korostaa, että sisällyttämällä tällaiset säännökset lainsäädäntöön voitaisiin lisätä tietoisuutta syrjimättömyyden periaatteesta; kehottaa komissiota valvomaan näihin perustuvaa syrjintää tulevissa direktiivin soveltamista koskevissa kertomuksissaan; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pitää valitettavana jatkuvaa naisiin kohdistuvaa syrjintää sekä raskauteen, äitiyden suunnitteluun ja äitiyteen liittyviä syrjiviä käytäntöjä vakuutus- ja pankkialan tarjoamien palvelujen saatavuuden osalta; |
| --- | --- |

11.

| 12. | toteaa, että naisyrittäjien suuremmat vaikeudet rahoituksen saannissa saattavat osittain liittyä vaikeuksiin riittävän luottohistorian rakentamisessa ja vähäiseen kokemukseen johtotehtävissä toimimisesta; kehottaa jäsenvaltioita toimimaan yhdessä rahoitusalan kanssa sen varmistamiseksi, että freelancereina ja pk-yrityksissä toimivilla miehillä ja naisilla on tasa-arvoiset mahdollisuudet saada pääomaa; kehottaa niitä tutkimaan mahdollisuuksia ottaa sukupuolten tasa-arvoa koskevat näkökohdat huomioon lainojen myöntämistä koskevassa raportoinnissa, riskiprofiilien laatimisessa, sijoitustoimeksiannoissa ja henkilöstörakenteissa sekä rahoitustuotteissa; kehottaa komissiota tekemään yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa ja toteuttamaan tehokkaita toimia ja antamaan käytännön esimerkkejä, jotta voidaan varmistaa, että kaikki voivat täysimääräisesti ja asianmukaisesti hyödyntää direktiiviä tehokkaana välineenä, joka suojelee heidän oikeuksiaan yhdenvertaiseen kohteluun tavaroiden ja palvelujen saatavuuden alalla; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa omaksumaan naisyrittäjyyteen sovellettavan kokonaisvaltaisen lähestymistavan, jolla pyritään kannustamaan naisia luomaan uraa yrittäjinä ja tukemaan heitä tässä, helpottamaan rahoituksen saantia ja liiketoimintamahdollisuuksia sekä luomaan sellainen ympäristö, jossa naisilla on mahdollisuus hyödyntää potentiaalinsa ja tulla menestyksekkäiksi yrittäjiksi, varmistamalla työ- ja perhe-elämän yhteensovittaminen, lastenhoitopalvelujen saatavuus sekä tarpeita vastaava koulutus; |
| --- | --- |

13.

Liikenneala ja julkiset tilat

| 14. | panee merkille, että vaikka häirintä, mukaan lukien sukupuolinen ja sukupuoleen perustuva häirintä, kielletään kansallisessa lainsäädännössä, naiset sekä transsukupuoliset ja intersukupuoliset henkilöt kohtaavat edelleen järjestelmällisesti ja usein erilaisia häirinnän muotoja liikennevälineissä; toteaa, että häirintää ehkäiseville toimenpiteille, muun muassa asiaa koskevan tietoisuuden lisäämiselle palveluntarjoajien keskuudessa, on jatkuva tarve; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita helpottamaan alaa koskevien parhaiden käytäntöjen vaihtoa; kehottaa keskittymään sellaisiin ehkäiseviin toimenpiteisiin, jotka ovat sukupuolten tasa-arvoa koskevan periaatteen mukaisia, esimerkiksi naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta tehdyn Euroopan neuvoston yleissopimuksen (Istanbulin sopimus) suositusten mukaisesti, ja joilla ei rajoiteta naisten vapauksia ja joissa keskitytään pääasiallisesti puuttumaan mahdollisiin syyllisiin sen sijaan, että muutettaisiin mahdollisina uhreina nähtävien naisten käyttäytymistä; panee merkille, että Istanbulin sopimuksessa todetaan, että ”naisten ja miesten välisen tasa-arvon toteuttaminen sekä oikeudellisesti että tosiasiallisesti on keskeinen osa naisiin kohdistuvan väkivallan ehkäisemistä”, ja kehottaa sen vuoksi jäsenvaltioita ja komissiota noudattamaan toimissaan tätä kattavaa lähestymistapaa, jonka tarkoituksena on naisiin kohdistuvan väkivallan vähentäminen, direktiivissä säädettyjen häirinnän ehkäisyä koskevien säännösten soveltaminen mukaan luettuna; kehottaa niitä jäsenvaltioita, jotka eivät ole vielä ratifioineet Istanbulin sopimusta, ratifioimaan sen, ja kehottaa komissiota ja neuvostoa edistämään EU:n yleissopimukseen liittymistä koskevaa prosessia; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pitää valitettavana, että pienten lasten vanhemmat ja hoitajat kohtaavat edelleen fyysisiä kulkuesteitä ja muita esteitä, kuten riittämättömiä lastenhoitotiloja palveluntarjoajien tiloissa; korostaa tarvetta taata sekä äitien että isien oikeudet nauttia lastensa kanssa yhtäläisistä mahdollisuuksista palveluntarjoajien tiloissa; korostaa, että pienten lasten vanhempina ja hoitajina toimivien naisten ja miesten yhdenvertainen kohtelu palvelujen saatavuuden ja käytön alalla on ratkaisevan tärkeä tekijä sukupuolten tasa-arvolle yleisesti, sillä se edistää lastenhoidon tasa-arvoista ja jaettua vastuuta naisten ja miesten välillä; kehottaa jäsenvaltioita sen vuoksi lisäämään palveluntarjoajien tietoisuutta tarpeesta tarjota tiloissaan yhdenvertaiset ja turvalliset edellytykset molemmille vanhemmille; |
| --- | --- |

16.

| 17. | toteaa lisäksi, että hoitajilla, pääasiassa naisilla, on erityisiä esteettömyysvaatimuksia, ja kannustaa komissiota siksi paneutumaan kaikkiin naisia ja hoitotyöntekijöitä yleensä koskeviin esteisiin pääasiallisina joukkoliikennepalvelujen käyttäjinä naisiin liittyvistä kysymyksistä liikenteessä Pariisissa 2014 järjestetyn viidennen konferenssin päätelmien mukaisesti; korostaa, että tämän alan tutkimuksesta huolimatta on kiinnitetty vain vähän huomiota sukupuolispesifisten toimintalinjojen kehittämiseen liikenteen alalla; panee merkille, että sukupuolinäkökohtien huomioon ottaminen liikennevälineiden ja muiden julkisten tilojen suunnittelun ja jäsentelyn alkuvaiheissa sekä säännöllisten sukupuolivaikutusten arviointien tekeminen on hyvä ja kustannustehokas tapa vähentää fyysisiä esteitä, jotka heikentävät pikkulasten vanhempien ja hoitajien yhdenvertaista esteetöntä kulkua; |
| --- | --- |

17.

| 18. | toteaa, että naisia kohdellaan edelleen eriarvoisesti äitiyden tai raskauden perusteella kaikissa jäsenvaltioissa, ja toteaa, että tämä koskee esimerkiksi imetystä palveluntarjoajien tiloissa; katsoo, että jäsenvaltioiden on vahvistettava direktiivillä taattua naisten suojelua äitiyden ja raskauden, imetys mukaan luettuna, perusteella ja sovellettava sitä täysimääräisesti; korostaa, että palveluntarjoajien on noudatettava direktiivin ja sen saattamisesta osaksi kansallista lainsäädäntöä annettujen säädösten suuntaa-antavia periaatteita; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että joukkoliikenteen kulkuneuvot ja infrastruktuuri ovat yhdenvertaisesti sekä naisten että miesten käytettävissä ja mukautettuja heidän tarpeisiinsa sekä loppukäyttäjinä ja matkustajina että alan työntekijöinä; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa komissiota arvioimaan raskaana olevien naisten lennoille pääsyä ja avustamista koskevia lentoyhtiöiden sääntöjä ja toteuttamaan toimenpiteitä, joilla lentoyhtiöt saadaan varmistamaan yhdenmukainen lähestymistapa tässä asiassa; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa neuvostoa hyväksymään matkustajien oikeuksia koskevaa asetusta koskevan parlamentin kannan, jossa edellytetään lentoasematyöntekijöiden palauttavan lastenvaunut matkustajille heti lentokoneesta poistumisen jälkeen, tai huolehtimaan vaihtoehtoisista kuljetustavoista, joilla vältetään se, että lasta on kannettava lentoaseman halki matkatavarahihnalle; |
| --- | --- |

21.

| 22. | katsoo, että äitiyteen liittyvien tukipalvelujen, kuten päiväkotien, hoitopaikkojen ja iltapäivähoitopaikkojen, verkoston tarjoaminen on välttämätöntä, jotta voidaan edistää miesten ja naisten tasa-arvoa tavaroiden ja palvelujen saatavuudessa koskevan periaatteen täytäntöönpanoa; katsoo, että tällaisessa verkostossa on tarjottava väestön tarpeita vastaava määrä julkisia palveluja; |
| --- | --- |

22.

| 23. | panee merkille, että lääketieteellisten tavaroiden ja palvelujen saatavuuteen liittyy yhä syrjintää ja erottelua, minkä vuoksi on korostettava tarvetta vahvistaa julkisten, maksuttomien ja laadukkaiden terveydenhuoltopalvelujen saatavuutta; |
| --- | --- |

23.

Yhteistyötalous

| 24. | korostaa direktiivin mahdollisia uusia soveltamisaloja erityisesti tiettyjen palvelujen ja alojen digitalisoitumisen seurauksena sekä yhteistyössä tapahtuvan palvelujen tarjoamisen lisääntymistä, jotka ovat muuttaneet tavaroiden ja palvelujen saatavuutta ja tarjoamista, ja panee merkille, että direktiiviä voidaan soveltaa edelleen digitaalialaan; korostaa, että yhteistyötaloutta koskevasta eurooppalaisesta toimintasuunnitelmasta äskettäin julkaistun komission tiedonannon olisi toimittava lähtökohtana tämän alan tehokkaalle edistämiselle ja sääntelylle ja että komission olisi myöhemmissä vaiheissa otettava huomioon sukupuolten valtavirtaistamisen periaatteet ja noudatettava direktiivin säännöksiä naisten ja miesten yhdenvertaisen kohtelun takaamiseksi ja häirinnän tehokkaaksi estämiseksi yhteistyötaloudessa tarjottavien palvelujen yhteydessä; |
| --- | --- |

24.

| 25. | toteaa, että häirintä on erityinen haaste sukupuolten tasa-arvolle yhteistyötalouden palvelujen alalla; korostaa, että vaikka useilla foorumeilla sovellettu syrjinnän nollatoleranssi on hyvä käytäntö, jota on syytä vahvistaa alalla edelleen, häirinnän ehkäisy on asetettava kyseisillä foorumeilla etusijalle ja lisäksi on harkittava selkeiden käytäntöjen laatimista käyttäjien häirintätapauksista ilmoittamista varten; korostaa, että tavaroiden ja palvelujen sekä yhdistävien verkkofoorumien tarjoajien vastuuta, kolmannen osapuolen toteuttama häirintä mukaan luettuna, koskevia säännöksiä on selkeytettävä direktiivin perusteella; |
| --- | --- |

25.

| 26. | katsoo, että yleisön saatavilla olevat ja korvausta vastaan yhteistyötaloudessa tarjottavat palvelut kuuluvat direktiivin soveltamisalaan ja siksi niiden pitäisi olla miesten ja naisten yhdenvertaisen kohtelun periaatteen mukaisia; |
| --- | --- |

26.

| 27. | panee tässä yhteydessä merkille, että digitaalialalla ”voitto” ei välttämättä merkitse rahaa ja että tietoja käytetään yhä enemmän vastineena tavaroista ja palveluista; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kehottaa komissiota seuraamaan tulevissa direktiivin soveltamista koskevissa kertomuksissaan sukupuolten tasa-arvon periaatteen toteutumista yhteistyötaloudessa ja antamaan erityisiä suuntaviivoja, joissa määritetään hyviä käytäntöjä miesten ja naisten yhdenvertaisen kohtelun takaamiseksi yhteistyötaloudessa tarjottavien palvelujen yhteydessä; |
| --- | --- |

28.

Erilainen kohtelu

| 29. | toteaa, että 4 artiklan 5 kohdan soveltaminen on osoittautunut suureksi haasteeksi direktiivin soveltamisessa, koska sen perusteella on esitetty valtaosa jäsenvaltioiden tasa-arvoelinten vastaanottamista valituksista, jotka liittyvät pääasiassa vapaa-ajan ja viihdealaan; |
| --- | --- |

29.

| 30. | korostaa, että direktiivin 4 artiklan 5 kohdan soveltamiseen liittyvästä monitulkintaisuudesta huolimatta tämän poikkeuksen tarkoituksena on ennen kaikkea luoda mahdollisuuksia miesten ja naisten yhdenvertaisuuden parantamiseen tavaroiden ja palvelujen tarjoamisen alalla; |
| --- | --- |

30.

| 31. | panee merkille, että käytännöt vaihtelevat esimerkiksi tapauksissa, joissa palveluja tarjotaan vain yhden sukupuolen edustajille tai joissa samoja palveluja hinnoitellaan eri tavoin; korostaa, että erilaisen kohtelun soveltamista olisi arvioitava tapauskohtaisesti siltä osin, onko kohtelu direktiivin mukaisesti perusteltua oikeutetun tavoitteen saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kehottaa tasa-arvoelimiä ja kuluttajansuojajärjestöjä lisäämään tietoisuutta erilaisen kohtelun rajoituksista ja ehdoista palveluntarjoajien keskuudessa sekä lisäämään tietoisuutta yhdenvertaista kohtelua koskevista oikeuksista palvelujen käyttäjien keskuudessa, sillä usein huomautetaan siitä, että käyttäjät eivät tunne tavaroiden ja palvelujen alalla sovellettavia säännöksiä; |
| --- | --- |

32.

| 33. | katsoo, että 4 artiklan 5 kohtaan perustuvien positiivisten erityistoimien puute jäsenvaltioissa heikentää direktiivin täytäntöönpanoa; kehottaa edistämään oikeutettuun tavoitteeseen perustuvia positiivisia toimia, joissa erityiskohtelu on suorassa yhteydessä haittaan, jota on vältettävä tai joka on poistettava, esimerkiksi uhrien suojelu sukupuoleen liittyvältä väkivallalta vain toiselle sukupuolelle tarkoitettujen turvakotien tapauksessa; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kehottaa jälleen neuvostoa tarkastelemaan kaikkia mahdollisia reittejä sen varmistamiseksi, että esitetty yhdenvertaista kohtelua koskeva direktiivi hyväksytään viipymättä, ja siten takaamaan kattavan ja tasavertaisen suojan sukupuoleen, rotuun, etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai seksuaaliseen suuntautumiseen perustuvaa syrjintää vastaan; |
| --- | --- |

34.

Suositukset direktiivin soveltamisen parantamiseksi

| 35. | kehottaa komissiota ensisijaisesti ratkomaan käytännön toimenpiteiden avulla kyseisten jäsenvaltioiden kanssa kysymyksiä, jotka liittyvät direktiivin saattamiseen osaksi kansallista lainsäädäntöä, ja tukemaan niitä direktiivin johdonmukaisemmassa täytäntöönpanossa; |
| --- | --- |

35.

| 36. | korostaa, että vaikka tasa-arvoelimillä on ratkaiseva rooli sen valvomisessa ja varmistamisessa, että direktiivistä johtuvia oikeuksia käytetään täysimääräisesti kansallisella tasolla, niiden toimivalta suhteessa tavaroiden ja palvelujen tarjontaan ja saatavuuteen sekä tuloksellisuus asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa vaihtelee; kehottaa jäsenvaltioita takaamaan tasa-arvoelimille direktiivin säännösten ja kansallisen lainsäädännön mukaisesti riittävät valtuudet ja riippumattomuuden, jotta ne voivat täyttää tehokkaasti pääasialliset tehtävänsä, kuten avustaa itsenäisesti syrjinnän uhriksi joutuneita henkilöitä näiden tekemiä syrjintävalituksia tutkittaessa, teettää riippumattomia selvityksiä syrjintään liittyvistä kysymyksistä ja julkaista riippumattomia raportteja ja suosituksia, lisätä tietoisuutta direktiivistä ja haastaa sukupuolirooleja koskevia stereotypioita tavaroiden ja palvelujen tarjonnan ja saatavuuden alalla; katsoo, että kansallisia tasa-arvoelimiä olisi tuettava asianmukaisesti niiden suorittaessa tehtäviään eli pyrkiessä edistämään, valvomaan ja tukemaan yhdenvertaista kohtelua riippumattomalla ja tehokkaalla tavalla; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kehottaa komissiota parantamaan tasa-arvoelinten kanssa tekemäänsä yhteistyötä ja valvomaan, noudatetaanko kaikkia niiden valtuuksia koskevia säännöksiä kaikissa jäsenvaltioissa, sekä tukemaan jäsenvaltioita merkittävimpien haasteiden järjestelmällisessä määrittämisessä sekä parhaiden käytäntöjen jakamisessa; kehottaa komissiota keräämään parhaita käytäntöjä ja saattamaan ne jäsenvaltioiden käyttöön, jotta tarjotaan tarvittavat resurssit positiivisten erityistoimien tukemiseen sekä varmistetaan säännösten parempi täytäntöönpano kansallisella tasolla; |
| --- | --- |

37.

| 38. | toteaa, että syrjinnän uhrien oikeussuojaa voitaisiin parantaa antamalla yksityisille tasa-arvoelimille valtuudet tarjota apua, kuten ilmaista oikeusapua, sekä oikeus edustaa yksityishenkilöitä väitetyissä syrjintätapauksissa; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kehottaa komissiota seuraamaan tiiviisti kansallisten valituselinten ja valitusmenettelyjen tehokkuutta direktiivin täytäntöönpanon yhteydessä ja varmistamaan, että käytössä on läpinäkyvät ja tehokkaat valitusmekanismit sekä varoittavat seuraamukset; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja tasa-arvoelimiä, mahdollisesti yhteistyössä kuluttajansuojajärjestöjen kanssa, jakamaan tietoa direktiivin säännöksistä sekä palveluntarjoajien että käyttäjien keskuudessa yhdenvertaisen kohtelun periaatteen noudattamiseksi tällä alalla ja niiden tapausten lukumäärän vähentämiseksi, joissa direktiivin rikkomisista jätetään ilmoittamatta; |
| --- | --- |

40.

| 41. | toteaa, että direktiivin käytäntöön soveltamisessa on edelleen puutteita, ja pyytää oikeusalan eurooppalaista asiantuntijaverkostoa aloittamaan yhteistyössä tasa-arvoelinten kanssa kattavan selvityksen ja ottamaan myös huomioon sukupuolten eriarvoisuuden risteävät muodot ja syrjinnän monet perusteet, jotka koskevat lukuisia heikossa asemassa olevia sosiaaliryhmiä, jatkamaan sen toimien valvontaa sekä tukemaan ja kannustamaan jäsenvaltioita tietojen keräämisessä ja toimittamisessa, jotta direktiivin tarjoamia mahdollisuuksia voidaan hyödyntää täysimääräisesti; kehottaa jäsenvaltioita parantamaan häirintää ja sukupuolista häirintää koskevien kattavien, verrattavissa olevien erityistietojen keruuta tavaroiden ja palvelujen yhtäläisen saatavuuden alalla, jotta syrjinnän perusteet voidaan erotella ja kannustaa tässä suhteessa tehostamaan yhteistyötä asianomaisten instituutioiden kanssa; kehottaa komissiota perustamaan julkisen tietokannan naisten ja miesten yhdenvertaista kohtelua koskevasta lainsäädännöstä ja oikeuskäytännöstä tietoisuuden lisäämiseksi tämän alan säännösten soveltamisesta; |
| --- | --- |

41.

| 42. | korostaa, että mainosala liittyy tavaroiden ja palvelujen alaan ja että tavaroita ja palveluita esitellään kuluttajille pääasiassa mainosten avulla; korostaa, että sukupuolistereotypioiden luomisen, ylläpitämisen ja kehittämisen sekä naisia syrjivän kuvan antamisen kannalta mainonnan merkitys on suuri; kehottaa komissiota teettämään siksi selvityksen sukupuolten tasa-arvosta mainonnassa ja tutkimaan tarvetta ja mahdollisuuksia tehostaa naisten ja miesten tasa-arvoista kohtelua mainonnan alalla ja edistämään parhaita käytäntöjä tällä alalla; suhtautuu myönteisesti naisten ja miesten tasa-arvoa tiedotusvälineissä koskeviin kansallisiin säännöksiin ja suuntaviivoihin ja kehottaa jäsenvaltioita tarvittaessa vahvistamaan näitä säännöksiä naisten ja miesten tasa-arvoisen kohtelun varmistamiseksi; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kehottaa jäsenvaltioita kannustamaan vuoropuhelua sellaisten asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa, joilla on oikeutettu intressi myötävaikuttaa sukupuoleen perustuvan syrjinnän torjumiseen tavaroiden ja palvelujen saatavuuden ja tarjonnan alalla; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota soveltamaan direktiivin täytäntöönpanossa alakohtaiseen sukupuolinäkökulman valtavirtaistamiseen perustuvaa lähestymistapaa; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kehottaa komissiota koordinoimaan paremmin tämän direktiivin ja muiden tasa-arvodirektiivien vaatimuksia seuratessaan ja tukiessaan jäsenvaltioita direktiivin täytäntöönpanossa; |
| --- | --- |

45.

o

o o

| 46. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille. |
| --- | --- |

46.

---

(1)  EUVL L 373, 21.12.2004, s. 37.

(2)  EUVL C 11, 13.1.2012, s. 1.

(3)  EUVL C 130, 30.4.2011, s. 4.

(4)  PE 593.787.

(5)  ECLI:EU:C:1996:170. Katso myös neuvoston ja komission yhteinen lausuma ja lisäys yhteenvetoon asiasta, joka koskee neuvoston direktiiviä miesten ja naisten yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta tavaroiden ja palvelujen saatavuuden ja tarjonnan alalla (st.15622/04 ADD 1).

(6)  EUVL C 137 E, 27.5.2010, s. 68.

(7)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0007.

(8)  Neuvoston ja komission yhteinen lausuma ja lisäys yhteenvetoon asiasta, joka koskee neuvoston direktiiviä miesten ja naisten yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta tavaroiden ja palvelujen saatavuuden ja tarjonnan alalla.

---

| 25.7.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 263/72 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 263/72

---

P8_TA(2017)0075

EU:n varoja sukupuolten tasa-arvoon

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. maaliskuuta 2017 EU:n varoista sukupuolten tasa-arvoon (2016/2144(INI))

(2018/C 263/09)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 artiklan ja 3 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 8 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 artiklan ja 3 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 8 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 23 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 23 artiklan,

| — | ottaa huomioon vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (1),

| — | ottaa huomioon monivuotiseen rahoituskehykseen liitetyn sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista koskevan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisen lausuman (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon monivuotiseen rahoituskehykseen liitetyn sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista koskevan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisen lausuman (2),

| — | ottaa huomioon Euroopan sosiaalirahastosta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1081/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1304/2013 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan sosiaalirahastosta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1081/2006 kumoamisesta 17. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1304/2013 (3),

| — | ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (4),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon: ”Vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen väliarviointi/tarkistus: tuloksiin keskittyvä EU:n talousarvio” (COM(2016)0603), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon: ”Vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen väliarviointi/tarkistus: tuloksiin keskittyvä EU:n talousarvio” (COM(2016)0603),

| — | ottaa huomioon komission yksiköiden valmisteluasiakirjan: ”Horisontti 2020 -ohjelman vuosiraportti 2014” (SWD(2016)0123), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission yksiköiden valmisteluasiakirjan: ”Horisontti 2020 -ohjelman vuosiraportti 2014” (SWD(2016)0123),

| — | ottaa huomioon esitystä Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2017 käsittelevän toimintamenojen ohjelmaselvityksiä koskevan komission työasiakirjan: ”Programme Statements of operational expenditure for the Draft General Budget of the European Union for the financial year 2017” (COM(2016)0300), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esitystä Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2017 käsittelevän toimintamenojen ohjelmaselvityksiä koskevan komission työasiakirjan: ”Programme Statements of operational expenditure for the Draft General Budget of the European Union for the financial year 2017” (COM(2016)0300),

| — | ottaa huomioon sukupuolten tasa-arvoa ja naisten vaikutusvallan lisäämistä käsittelevän komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen valmisteluasiakirjan ”Sukupuolten tasa-arvo ja naisten vaikutusvallan lisääminen: Tyttöjen ja naisten elämän muuttaminen EU:n ulkosuhteiden avulla (2016–2020)” (SWD(2015)0182), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sukupuolten tasa-arvoa ja naisten vaikutusvallan lisäämistä käsittelevän komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen valmisteluasiakirjan ”Sukupuolten tasa-arvo ja naisten vaikutusvallan lisääminen: Tyttöjen ja naisten elämän muuttaminen EU:n ulkosuhteiden avulla (2016–2020)” (SWD(2015)0182),

| — | ottaa huomioon komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Strategic engagement for gender equality 2016–2019” (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Strategic engagement for gender equality 2016–2019” (SWD(2015)0278),

| — | ottaa huomioon 13. syyskuuta 2016 antamansa päätöslauselman (5) työ- ja yksityiselämän tasapainolle suotuisten työmarkkinaolosuhteiden luomisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. syyskuuta 2016 antamansa päätöslauselman (5) työ- ja yksityiselämän tasapainolle suotuisten työmarkkinaolosuhteiden luomisesta,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin politiikkayksikkö D:n vuonna 2015 julkaiseman tutkimuksen ”The EU Budget for Gender Equality” ja politiikkayksikkö C:n vuonna 2016 julkaiseman seurantatutkimuksen varojen käytöstä sukupuolten tasa-arvoon tietyissä jäsenvaltioissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin politiikkayksikkö D:n vuonna 2015 julkaiseman tutkimuksen ”The EU Budget for Gender Equality” ja politiikkayksikkö C:n vuonna 2016 julkaiseman seurantatutkimuksen varojen käytöstä sukupuolten tasa-arvoon tietyissä jäsenvaltioissa,

| — | ottaa huomioon 21. syyskuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Naisten ja miesten tasa-arvostrategia vuosiksi 2010–2015” (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. syyskuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Naisten ja miesten tasa-arvostrategia vuosiksi 2010–2015” (COM(2010)0491),

| — | ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2016 antamansa päätöslauselman (6) sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisesta Euroopan parlamentin työssä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2016 antamansa päätöslauselman (6) sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisesta Euroopan parlamentin työssä,

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston raportin sukupuolitietoisesta budjetoinnista: Asiantuntijaryhmän loppuraportti sukupuolitietoisesta budjetoinnista – Strasbourg 2005, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston raportin sukupuolitietoisesta budjetoinnista: Asiantuntijaryhmän loppuraportti sukupuolitietoisesta budjetoinnista – Strasbourg 2005,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan ja talousarvion valvontavaliokunnan lausunnot (A8-0033/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan ja talousarvion valvontavaliokunnan lausunnot (A8-0033/2017),

| A. | ottaa huomioon, että naisten ja miesten tasa-arvo on perussopimuksissa vahvistettu Euroopan unionin perusarvo; ottaa huomioon, että SEUT-sopimuksen 8 artiklassa vahvistetaan sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen periaate toteamalla, että ”unioni pyrkii kaikissa toimissaan poistamaan eriarvoisuutta miesten ja naisten välillä sekä edistämään miesten ja naisten välistä tasa-arvoa”, |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että naisten ja miesten tasa-arvo on perussopimuksissa vahvistettu Euroopan unionin perusarvo; ottaa huomioon, että SEUT-sopimuksen 8 artiklassa vahvistetaan sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen periaate toteamalla, että ”unioni pyrkii kaikissa toimissaan poistamaan eriarvoisuutta miesten ja naisten välillä sekä edistämään miesten ja naisten välistä tasa-arvoa”,

| B. | ottaa huomioon YK:n asettamat vuoteen 2030 mennessä saavutettavat 17 kestävän kehityksen tavoitetta ja toteaa, että tavoite nro 5 koskee sukupuolten tasa-arvoa, jota olisi sovellettava jokaiseen näistä tavoitteista; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon YK:n asettamat vuoteen 2030 mennessä saavutettavat 17 kestävän kehityksen tavoitetta ja toteaa, että tavoite nro 5 koskee sukupuolten tasa-arvoa, jota olisi sovellettava jokaiseen näistä tavoitteista;

| C. | toteaa, että joulukuussa 2015 julkaistussa komission strategisessa toimintaohjelmassa sukupuolten tasa-arvon edistämiseksi (2016–2019) korostetaan EU:n rahoituksen keskeistä roolia sukupuolten tasa-arvon tukemisessa; toteaa, että mikään unionin toimielin ei ole noudattanut johdonmukaisesti sukupuolitietoista budjetointia; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että joulukuussa 2015 julkaistussa komission strategisessa toimintaohjelmassa sukupuolten tasa-arvon edistämiseksi (2016–2019) korostetaan EU:n rahoituksen keskeistä roolia sukupuolten tasa-arvon tukemisessa; toteaa, että mikään unionin toimielin ei ole noudattanut johdonmukaisesti sukupuolitietoista budjetointia;

| D. | toteaa, että tuloja ja menoja koskevat päätökset vaikuttavat eri tavoin naisiin ja miehiin; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että tuloja ja menoja koskevat päätökset vaikuttavat eri tavoin naisiin ja miehiin;

| E. | toteaa, että 6. heinäkuuta 2016 antamassaan päätöslauselmassa aiheesta ”Monivuotisen rahoituskehyksen 2014–2020 vaalien jälkeisen tarkistamisen valmistelu: parlamentin huomautukset komission ehdotusta odotettaessa” (7) parlamentti tukee sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen tehokasta integroimista; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että 6. heinäkuuta 2016 antamassaan päätöslauselmassa aiheesta ”Monivuotisen rahoituskehyksen 2014–2020 vaalien jälkeisen tarkistamisen valmistelu: parlamentin huomautukset komission ehdotusta odotettaessa” (7) parlamentti tukee sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen tehokasta integroimista;

| F. | toteaa, että sukupuolikysymyksiä käsitellään yleensä useammin ”pehmeän” toimintapolitiikan aloilla, kuten henkilöresurssien kehittämisessä, kuin ”kovilla” aloilla, joista mainittakoon infrastruktuurit sekä tieto- ja viestintätekniikka, jotka saavat enemmän rahoitustukea; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että sukupuolikysymyksiä käsitellään yleensä useammin ”pehmeän” toimintapolitiikan aloilla, kuten henkilöresurssien kehittämisessä, kuin ”kovilla” aloilla, joista mainittakoon infrastruktuurit sekä tieto- ja viestintätekniikka, jotka saavat enemmän rahoitustukea;

| G. | toteaa, että työ- ja yksityiselämän tasapainottamiseksi on tarjottava huolellisesti harkittu hoitovapaajärjestelmä sekä laadukkaita, kohtuuhintaisia ja saatavilla olevia, myös julkisia, hoitopalveluja; katsoo, että näiden palvelujen kustannuksia on pidettävä osana infrastruktuuri-investointeja; katsoo, että nämä kaksi tekijää ovat ennakkoehto naisten pääsemiseksi työmarkkinoille, johtaviin asemiin sekä tiede- ja tutkimusaloille ja siten ne ovat ennakkoehto sukupuolten tasa-arvolle; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että työ- ja yksityiselämän tasapainottamiseksi on tarjottava huolellisesti harkittu hoitovapaajärjestelmä sekä laadukkaita, kohtuuhintaisia ja saatavilla olevia, myös julkisia, hoitopalveluja; katsoo, että näiden palvelujen kustannuksia on pidettävä osana infrastruktuuri-investointeja; katsoo, että nämä kaksi tekijää ovat ennakkoehto naisten pääsemiseksi työmarkkinoille, johtaviin asemiin sekä tiede- ja tutkimusaloille ja siten ne ovat ennakkoehto sukupuolten tasa-arvolle;

| H. | toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisessä lausumassa pyydetään, että vuosia 2014–2020 koskevaan monivuotiseen rahoituskehykseen sovellettaviin vuotuisiin talousarviomenettelyihin sisällytetään tarvittaessa sukupuolinäkökulmaan perustuvia tekijöitä ottaen huomioon se, miten unionin kokonaisrahoituskehys tukee sukupuolten välisen tasa-arvon edistämistä ja varmistaa sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen; toteaa, että tästä huolimatta sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamiseen on sitouduttava entistä lujemmin, koska nykyisten toimintapolitiikkojen täytäntöönpano on jäänyt vähäiseksi ja sukupuolinäkökulmaa koskeviin kysymyksiin ei ole kohdennettu riittävästi määrärahoja; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisessä lausumassa pyydetään, että vuosia 2014–2020 koskevaan monivuotiseen rahoituskehykseen sovellettaviin vuotuisiin talousarviomenettelyihin sisällytetään tarvittaessa sukupuolinäkökulmaan perustuvia tekijöitä ottaen huomioon se, miten unionin kokonaisrahoituskehys tukee sukupuolten välisen tasa-arvon edistämistä ja varmistaa sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen; toteaa, että tästä huolimatta sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamiseen on sitouduttava entistä lujemmin, koska nykyisten toimintapolitiikkojen täytäntöönpano on jäänyt vähäiseksi ja sukupuolinäkökulmaa koskeviin kysymyksiin ei ole kohdennettu riittävästi määrärahoja;

| I. | toteaa, että vuoden 2008 kriisin jälkeen sukupuolten tasa-arvon merkityksen heikkeneminen julkisessa keskustelussa ja toimintapoliittisissa ohjelmissa on käynyt ilmeiseksi sekä unionin että kansallisella tasolla; toteaa, että kriisin myötä määrätyt julkisen talouden vakauttamistoimet ja budjettirajoitukset todennäköisesti vähentävät entisestään sukupuolten tasa-arvoa edistävien strategioiden ja elinten käytettävissä olevia resursseja; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että vuoden 2008 kriisin jälkeen sukupuolten tasa-arvon merkityksen heikkeneminen julkisessa keskustelussa ja toimintapoliittisissa ohjelmissa on käynyt ilmeiseksi sekä unionin että kansallisella tasolla; toteaa, että kriisin myötä määrätyt julkisen talouden vakauttamistoimet ja budjettirajoitukset todennäköisesti vähentävät entisestään sukupuolten tasa-arvoa edistävien strategioiden ja elinten käytettävissä olevia resursseja;

| J. | katsoo, että aikana, jolloin unionissa vallitsee luottamuskriisi, olisi kaikkien unionin toimielinten asetettava ensisijaiseksi tavoitteekseen varainhoidon täydellinen avoimuus, eikä tätä kysymystä pidä sivuuttaa; |
| --- | --- |

J.

katsoo, että aikana, jolloin unionissa vallitsee luottamuskriisi, olisi kaikkien unionin toimielinten asetettava ensisijaiseksi tavoitteekseen varainhoidon täydellinen avoimuus, eikä tätä kysymystä pidä sivuuttaa;

| K. | ottaa huomioon, että sukupuolten tasa-arvon saavuttaminen on Euroopan tasa-arvoinstituutin julkistaman vuoden 2015 tasa-arvoindeksin mukaan edelleen hyvin kaukainen tavoite Euroopassa; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että sukupuolten tasa-arvon saavuttaminen on Euroopan tasa-arvoinstituutin julkistaman vuoden 2015 tasa-arvoindeksin mukaan edelleen hyvin kaukainen tavoite Euroopassa;

| L. | toteaa, että yksi tärkeimmistä sukupuolten tasa-arvon merkeistä on tasa-arvoinen palkkaus; toteaa kuitenkin, että yhtä tärkeitä ovat unionin toimet ja tulokset, joilla pyritään lisäämään naisten työmarkkinoille osallistumista ja huolehtimaan naisten ja miesten tasa-arvoisesta taloudellisesta riippumattomuudesta, edistämään naisten ja miesten tasa-arvoa päätöksenteossa, torjumaan sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa ja suojelemaan ja tukemaan uhreja sekä edistämään sukupuolten tasa-arvoa ja naisten oikeuksia kaikkialla maailmassa; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että yksi tärkeimmistä sukupuolten tasa-arvon merkeistä on tasa-arvoinen palkkaus; toteaa kuitenkin, että yhtä tärkeitä ovat unionin toimet ja tulokset, joilla pyritään lisäämään naisten työmarkkinoille osallistumista ja huolehtimaan naisten ja miesten tasa-arvoisesta taloudellisesta riippumattomuudesta, edistämään naisten ja miesten tasa-arvoa päätöksenteossa, torjumaan sukupuoleen perustuvaa väkivaltaa ja suojelemaan ja tukemaan uhreja sekä edistämään sukupuolten tasa-arvoa ja naisten oikeuksia kaikkialla maailmassa;

| M. | toteaa, että YK:n Pekingin toimintaohjelmassa vaadittiin vuonna 1995 sukupuolinäkökulmaa talousarvioprosesseihin; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että YK:n Pekingin toimintaohjelmassa vaadittiin vuonna 1995 sukupuolinäkökulmaa talousarvioprosesseihin;

Yleisiä huomautuksia

| 1. | suhtautuu myönteisesti aikomukseen ottaa sukupuolten tasa-arvo huomioon SEUT-sopimuksen 8 artiklan mukaisesti unionin rahastoissa ja ohjelmissa unionin talousarvion kokonaisvaltaisena politiikkatavoitteena; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pitää kuitenkin valitettavana, ettei EU:n korkean tason poliittista sitoutumista sukupuolten tasa-arvoon ja sen valtavirtaistamiseen ole vielä otettu täysin huomioon unionin politiikan alojen määrärahoissa ja menopäätöksissä osana sukupuolitietoista budjetointia; |
| --- | --- |

2.

| 3. | toteaa, että sukupuolitietoinen budjetointi on osa sukupuolten tasa-arvon kokonaisstrategiaa, ja korostaa siksi pitävänsä olennaisena, että unionin toimielimet sitoutuvat siihen; pitää näin ollen valitettavana, ettei unionissa ole hyväksytty sukupuolten tasa-arvoa koskevaa strategiaa vuosiksi 2016–2020, ja pyytää komissiota tehostamaan strategista sitoutumistaan sukupuolten tasa-arvoon vuosina 2016–2019 antamalla siitä tiedonannon mukaillen sukupuolten tasa-arvosta 16. kesäkuuta 2016 annettuja Eurooppa-neuvoston päätelmiä; |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa talousarvion laatimiseen kuuluvien rakenteiden ja prosessien merkitystä sekä tarvetta muuttaa rakenteita ja prosesseja, joiden on osoitettu voimistavan tai tahattomasti edistävän sukupuolten epätasa-arvoa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | toteaa, että sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista ja sukupuolitietoista budjetointia koskeva tiedottaminen ja koulutus ovat tarpeen sukupuolinäkökulman huomioon ottavien rakenteiden ja menettelyjen kehittämiseksi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | panee merkille, että muutamiin EU:n ohjelmiin (joista mainittakoon Euroopan sosiaalirahasto (ESR), perusoikeus-, tasa-arvo- ja kansalaisuusohjelma (2014–2020), Horisontti 2020, liittymistä valmisteleva tukiväline II (IPA II), humanitaarisen avun alalla kehitysyhteistyön rahoitusväline (DCI) ja demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskeva eurooppalainen rahoitusväline (EIDHR)) sisältyy naisten ja miesten tasa-arvoon liittyviä erityisiä toimia, kun taas toisissa ohjelmissa (joista mainittakoon työllisyyttä ja sosiaalista innovointia koskeva Euroopan unionin ohjelma (EaSI), vähävaraisimmille suunnatun eurooppalaisen avun rahasto (FEAD), Euroopan meri- ja kalatalousrahasto (EMKR) ja Euroopan globalisaatiorahasto (EGR)) viitataan naisten ja miesten tasa-arvon yleisiin periaatteisiin, mutta hyvin harvassa ohjelmassa todella vahvistetaan selkeät tavoitteet ja kohdennetut varat tai esitetään järjestelmällistä täytäntöönpanoa ja seurantaa; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pitää valitettavana, että sukupuolten tasa-arvoa käsitellään useissa ohjelmissa ainoastaan monialaisena tavoitteena, koska tämä sekä vähentää tasa-arvotoimien tukea että lähes estää arvioimasta, millaisia määriä sukupuolikysymyksiin on kohdennettu (8); |
| --- | --- |

7.

| 8. | pitää valitettavana, ettei useimmissa unionin rahoittamissa ohjelmissa ole erityisiä sukupuolten tasa-arvoon kohdennettuja toimia, joihin olisi osoitettu erikseen määrärahoja; toteaa, että sukupuolten tasa-arvo olisi tunnustettava politiikkatavoitteeksi unionin talousarvion osastoissa ja että tällöin olisi eriteltävä yksittäisille politiikkatavoitteille ja -toimille myönnettävät määrät, jotta lisätään avoimuutta eikä jätetä varjoon sukupuolikysymyksiin liittyviä tavoitteita; toteaa myös, että talousarvion valvontaa koskevissa tehtävissä olisi ilmoitettava, missä määrin unionin talousarvio ja sen toteuttaminen edistävät tai haittaavat tasa-arvopolitiikkaa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pitää valitettavana, että sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen välineitä, kuten sukupuoli-indikaattoreita, sukupuolivaikutusten arviointia ja sukupuolitietoista budjetointia, käytetään hyvin harvoin politiikan suunnittelussa ja täytäntöönpanossa unionin tasolla tai kansallisissa toimielimissä; pitää valitettavana nykyistä sukupuoli-indikaattoreiden ja sukupuolen mukaan jaoteltujen tietojen puutetta ja korostaa, että Euroopan tasa-arvoinstituutin olisi koottava sukupuoli-indikaattoreita ja kerättävä sukupuolen mukaan jaoteltuja tietoja, jotta saataisiin johdonmukainen kuva EU:n toimintapolitiikkojen vaikutuksesta sukupuolten tasa-arvoon sekä siihen liittyvästä varainhoitoa ja talousarviota koskevasta riittävästä vastuuvelvollisuudesta; korostaa Euroopan tasa-arvoinstituutin olennaista roolia tilastotieteilijöiden ja poliittisten päättäjien välisen yhteistyön erojen kaventamisessa, jotta voidaan lisätä tietoisuutta arkaluontoisten tietojen keräämiseen liittyvistä haasteista; edellyttää siksi edelleen, että jatketaan sukupuolikysymyksiä koskevien indikaattoreiden ja tilastojen kehittämistä, jotta unionin talousarviota voidaan arvioida sukupuolinäkökulmasta ja jotta sukupuolitietoista budjetointia voidaan seurata; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pitää valitettavana, että vaikka monivuotiseen rahoituskehykseen on liitetty sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista koskeva yhteinen lausuma, alalla on edistytty vain vähän; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pitää erittäin valitettavana, ettei vuosien 2014–2020 monivuotisesta rahoituskehyksestä ole ilmennyt mitään selvää sukupuolten tasa-arvoa koskevaa strategiaa, jolla olisi tarkat tavoitteet, konkreettiset kohteet ja määrärahat; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pitää valitettavana, ettei syyskuussa 2016 julkaistussa, monivuotisen rahoituskehyksen väliarviointia koskevassa komission tiedonannossa mainita lainkaan sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa sisällyttämään sukupuolten tasa-arvoa koskevan strategian ja sen valtavirtaistamisen talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tähdentää, että sukupuolten tasa-arvon täytäntöönpanon ohella unionin ensisijaisena tavoitteena olisi oltava avoimuus todellisten saavutusten suhteen sekä niitä koskevien tietojen saatavuus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa hyväksymään sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista koskevia säännöksiä myös sellaisilla aloilla, joita ei pidetä suoraan sukupuolten tasa-arvoon liittyvinä, kuten tieto- ja viestintätekniikan, liikenteen, yritys- ja investointituen tai ilmastonmuutoksen aloilla; |
| --- | --- |

15.

| 16. | katsoo, että talousarviomenettelyn kaikkiin vaiheisiin olisi otettava mukaan ulkoisten asiantuntijoiden ja järjestöjen verkosto, jotta voidaan lisätä avoimuutta ja parantaa demokraattisuutta, etenkin sovellettaessa sukupuolitietoista budjetointia; |
| --- | --- |

16.

Euroopan rakenne- ja investointirahastoista (ERI-rahastot) myönnettävä EU:n rahoitus sukupuolten tasa-arvon edistämiseen työelämässä, sosiaaliasioissa ja osallistavuudessa

| 17. | huomauttaa, että kaikkein tärkein taloudellinen tuki sukupuolten tasa-arvoa koskevan politiikan täytäntöönpanolle EU:ssa tulee ERI-rahastoista ja erityisesti Euroopan sosiaalirahastosta, jonka tavoitteena on edistää naisten täysimääräistä integroitumista työmarkkinoille; korostaa, että asetuksessa (EU) N:o 1304/2013 tehdään sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisesta pakollinen osa Euroopan sosiaalirahastosta rahoitettujen ohjelmien ja hankkeiden kaikkia vaiheita, mukaan lukien valmistelu, täytäntöönpano, valvonta ja arviointi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | korostaa julkisten palvelujen merkittävää roolia sukupuolten tasa-arvon edistämisessä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ryhtymään toimiin Barcelonan tavoitteiden saavuttamiseksi, jotta työ- ja yksityiselämän tasapaino voisi toteutua kaikkien kohdalla; kehottaa niitä myös käyttämään asianmukaisia välineitä ja kannustimia, myös eurooppalaisia rahastoja, kuten Euroopan sosiaalirahastoa, Euroopan aluekehitysrahastoa ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa, ja varmistamaan tarvittavan sosiaalisen infrastruktuurin rahoituksen, jotta voidaan taata laadukkaan, kohtuuhintaisen ja helposti saatavilla olevan hoidon järjestäminen lapsille ja muille huollettaville henkilöille, mukaan lukien iäkkäät huollettavat ja vammaiset perheenjäsenet; toteaa tämän lisäävän naisten osallistumista työmarkkinoille sekä naisten taloudellista riippumattomuutta; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pitää valitettavana, että naiset ovat edelleen eriarvoisia työelämässä, mikä näkyy esimerkiksi alhaisempana työllisyysasteena, palkkaeroina, epätyypillisten tai osa-aikaisten työsuhteiden suurempana määränä, huonompina eläkeoikeuksina, uraa koskevana eriytymisenä ja huonompina etenemismahdollisuuksina; korostaa Euroopan sosiaalirahaston merkitystä luotaessa rahoitusmahdollisuuksia syrjinnän torjumiseen ja sukupuolten tasa-arvon edistämiseen työelämässä; |
| --- | --- |

19.

| 20. | toteaa, että perinteisen lähestymistavan mukaisesti sosiaalietuuksissa ei oteta huomioon palkatonta työtä, kuten lasten- tai vanhustenhoitoa; |
| --- | --- |

20.

| 21. | toteaa, että sukupuolten tasa-arvon edistämiseksi laadittavaa strategista toimintaohjelmaa (2016–2019) koskevassa komission valmisteluasiakirjassa todetaan, että vuosina 2014–2020 käytetään sukupuolten tasa-arvon edistämiseen 5,85 miljardia euroa, josta 1,6 prosenttia tulee Euroopan sosiaalirahastosta investointien painopistealueelle ”miesten ja naisten tasa-arvo kaikilla aloilla, mukaan lukien työpaikan saanti, urakehitys, työ- ja yksityiselämän yhteensovittaminen sekä samapalkkaisuuden edistäminen”; |
| --- | --- |

21.

| 22. | toteaa, että Euroopan aluekehitysrahaston rahoituksella olisi edelleen tuettava myös lasten- ja vanhustenhoitoon sekä muuhun julkiseen ja yksityiseen sosiaaliseen infrastruktuuriin tehtäviä investointeja, jotta voidaan edistää muun muassa työ- ja perhe-elämän parempaa yhteensovittamista; |
| --- | --- |

22.

| 23. | korostaa Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston merkittävää roolia varmistettaessa tarvittava rahoitus maaseutualueiden julkisten palvelujen ja sosiaalisen infrastruktuurin tukemiseen sekä edistettäessä maan ja investointien saatavuutta naisille; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kehottaa komissiota esittämään uusia kohdennettuja toimia, joiden tarkoituksena on kannustaa naisia osallistumaan työmarkkinoille, esimerkiksi Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta rahoitettavia erityisiä ohjelmia naisten yrittäjyyden tukemiseksi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kehottaa komissiota, jäsenvaltioita sekä alue- ja paikallishallintoja hyödyntämään ERI-rahastojen monialaisia rahoitusmahdollisuuksia tuettaessa sukupuolten tasa-arvoa edistäviä hankkeita; korostaa ERI-rahastoissa sovellettavan kumppanuusperiaatteen merkitystä, koska sillä edistetään sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista paikallistasolla; |
| --- | --- |

25.

| 26. | muistuttaa, että on tärkeää sisällyttää toimenpideohjelmien valvontaan ja arviointiin sukupuolittain jaoteltuja indikaattoreita, kuten ERI-rahastoja koskevia yleisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa (EU) N:o 1303/2013 edellytetään, jotta pyritään sukupuolten tasa-arvon tavoitteeseen täytäntöönpanovaiheessa; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pitää valitettavana, että huolimatta yrityksistä luoda ”standardi” tälle alalle ei vieläkään ole vahvistettu järjestelmällistä tapaa valtavirtaistaa sukupuolten tasa-arvoa ERI-rahastojen sisällä eikä käynnistetty sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen yleiseen strategiaan liittyviä kohdennettuja toimia; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lisäämään sukupuolten tasa-arvon arviointiin kohdistuvia varoja tarpeen vaatiessa ja seuraamaan johdonmukaisesti tasa-arvon valtavirtaistamisen täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

27.

| 28. | muistuttaa, että ERI-rahastoissa sovelletaan sukupuolinäkökohtaa koskevaa ennakkoehtoa, joka edellyttää järjestelyjä, jotka koskevat asiaankuuluvan henkilöstön kouluttamista sekä sukupuolten tasa-arvosta vastaavien elinten osallistumista ohjelmien valmisteluun ja täytäntöönpanoon; kehottaa komissiota varmistamaan, että kyseinen vaatimus täytetään; kehottaa käyttämään tehokkaasti jäsenvaltioiden nykyisiä pysyviä tasa-arvoelimiä; pitää erittäin myönteisinä kansallisia parhaita käytäntöjä, kuten Ruotsissa toimivaa European Community of Practice on Gender Mainstreaming (Gender CoP) -verkostoa; kehottaa jäsenvaltioita takaamaan tasa-arvoelinten riippumattomuuden, vaikuttavuuden sekä riittävät valtuudet ja resurssit, jotta ne voivat hoitaa pääasialliset tehtävänsä; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pitää hyvin tärkeänä, että kiinnitetään erityistä huomiota ERI-rahastojen toimenpiteisiin, joilla tuetaan lastenhoitopaikkojen lisäksi koulutus-, sosiaali- ja terveydenhuoltopalveluihin kohdistuvia investointeja, ja että ne asetetaan etusijalle, sillä näihin palveluihin osoitettua julkista rahoitusta leikataan kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla, ja niiden avulla saataisiin lisää työpaikkoja; |
| --- | --- |

29.

| 30. | suosittaa, että monivuotisessa rahoituskehyksessä korotetaan sosiaalisiin infrastruktuureihin sekä lasten ja vanhusten hoitopalveluihin kohdistuvia määrärahoja; |
| --- | --- |

30.

Perusoikeus-, tasa-arvo- ja kansalaisuusohjelmasta (2014–2020) myönnettävä EU:n rahoitus sukupuolten tasa-arvon edistämiseen perusoikeuksien, tasa-arvon ja kansalaisuuden aloilla

| 31. | pitää valitettavana, että perusoikeus-, tasa-arvo- ja kansalaisuusohjelmaa (2014–2020) koskevissa budjettikohdissa ei ilmoiteta ohjelman kuhunkin tavoitteeseen kohdennettuja määrärahoja, mikä tekee sukupuolten tasa-arvoon ja naisiin kohdistuvan väkivallan torjumiseen osoitettujen varojen analysoinnista hyvin vaikeaa; |
| --- | --- |

31.

| 32. | panee merkille, että sukupuolten tasa-arvon edistämiseksi laadittavaa strategista toimintaohjelmaa (2016–2019) koskevan komission valmisteluasiakirjan mukaan nykyisin noin 35 prosenttia perusoikeus-, tasa-arvo- ja kansalaisuusohjelman varoista kohdistuu kahteen tavoitteeseen, jotka liittyvät sukupuolten tasa-arvoon sekä naisiin kohdistuvan väkivallan torjuntaa koskevaan Daphne-ohjelmaan, kun taas perusoikeus-, tasa-arvo- ja kansalaisuusohjelman (2014–2020) kokonaistalousarvio on 439,5 miljoonaa euroa; huomauttaa, että suurin osa varoista myönnetään Daphne-ohjelman tavoitteen mukaisesti ja sukupuolten tasa-arvon tavoitteeseen verrattuna; pitää kuitenkin valitettavana, ettei Daphne-ohjelmalla ole erillistä budjettikohtaa, vaikka se on tällä hetkellä yksi perusoikeus-, tasa-arvo- ja kansalaisuusohjelman erityistavoitteista; korostaa tarvetta antaa Daphne-ohjelmalle riittävästi rahoitustukea ja ylläpitää sen näkyvyyttä ja erittäin menestyksekästä toimintaa; |
| --- | --- |

32.

| 33. | korostaa, että kaudella 2014–2020 Daphne-tavoitetta koskevat pyynnöt kattavat kaikki naisiin ja/tai lapsiin kohdistuvan väkivallan muodot; toteaa, että suurin osa resursseista on varattu haitallisiin käytäntöihin liittyvän väkivallan torjuntaan ja ennaltaehkäisyyn (39 prosenttia) sekä sukupuoleen perustuvan väkivallan, perheväkivallan tai läheisväkivallan uhrien tukeen, jota tarjotaan naisille tarkoitetuilla erityisillä tukipalveluilla (24 prosenttia); |
| --- | --- |

33.

| 34. | toteaa, että sukupuolten tasa-arvoa koskevalla tavoitteella puututtiin seuraaviin painopistealueisiin: naisten ja miesten yhdenvertainen taloudellinen riippumattomuus sekä työ- ja yksityiselämän tasapaino (44 prosenttia varoista varattu); sukupuolirooleja koskevien hyvien käytäntöjen edistäminen sekä sukupuolistereotypioiden torjuminen koulutuksessa ja työpaikoilla (44 prosenttia) sekä sukupuolten tasa-arvoteemoja koskevien EU-tason verkostojen tukeminen (12 prosenttia); |
| --- | --- |

34.

| 35. | korostaa, että kansalaisuuden rakentamiseen olisi kytkettävä oikeuksien puolustamisen ja laajentamisen ohella myös hyvinvointi, sukupuolisista stereotypioista vapaa koulutus sekä sosiaalisten palvelujen ja terveyspalvelujen, kuten seksuaali- ja lisääntymisterveyttä koskevien palvelujen, saatavuus; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pitää kuitenkin valitettavana Daphne-ohjelman erityistavoitteen määrärahojen vähentämistä; huomauttaa, että Daphne-ohjelman maksusitoumusmäärärahat olivat 18 miljoonaa euroa vuonna 2013, 19,5 miljoonaa euroa vuonna 2012 ja yli 20 miljoonaa euroa vuonna 2011; toteaa lisäksi, että vuonna 2016 perusoikeus-, tasa-arvo- ja kansalaisuusohjelman työohjelmassa tähän tavoitteeseen on osoitettu hieman yli 14 miljoonaa euroa; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kehottaa komissiota vuotuista työohjelmaansa laatiessaan noudattamaan taloudellisen tuen asiaankuuluvaa ja oikeudenmukaista jakoa perusoikeus-, tasa-arvo- ja kansalaisuusohjelman kattamien erityistavoitteiden eri aloille ja ottamaan huomioon edellisellä ohjelmakaudella 2007–2013 jo osoitettu rahoitustaso; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kehottaa komissiota lisäämään tukea eurooppalaisille verkostoille, jotka käsittelevät sukupuolten tasa-arvoon liittyviä aiheita, ja siten vahvistamaan vertaisoppimista koskevia mahdollisuuksia etenkin valtiotasoa alempien tasojen viranomaisten keskuudessa; toteaa erityisesti, että erityistukea tarvitaan, jotta voidaan lisätä naisten osallistumista päätöksentekoon; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kehottaa selvittämään tarkemmin, kuinka perusoikeus-, tasa-arvo- ja kansalaisuusohjelmassa pyritään saavuttamaan väkivallan torjuntaa koskeva tavoite; korostaa, että tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi on tärkeää huolehtia siitä, että varat saavuttavat ruohonjuuritason organisaatiot sekä alue- ja paikallishallinnot; toteaa, että etusijalle olisi asetettava organisaatiot, jotka käsittelevät väkivallan ehkäisemistä ja tukevat kaikenlaisen väkivallan uhreja; |
| --- | --- |

39.

| 40. | on tietoinen, että olemassa olevien, sukupuolten tasa-arvoa edistävien alueellisten ja paikallisten aloitteiden, kuten tasa-arvoa paikallistasolla koskevan eurooppalaisen peruskirjan, täytäntöönpanon tukeminen on varmistettava; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kehottaa komissiota tukemaan vaatimusta, joka koskee sukupuolen mukaan eriteltyjen tietojen keräämistä tämän ohjelman täytäntöönpanossa, sillä se on olennainen väline sukupuolitietoisen budjetoinnin tehokkaaksi arvioimiseksi; |
| --- | --- |

41.

Horisontti 2020 -ohjelmasta myönnettävä EU:n rahoitus sukupuolten tasa-arvon edistämiseen tutkimuksen ja innovoinnin aloilla

| 42. | korostaa, että Horisontti 2020 -ohjelmaa (jäljempänä ”tämä ohjelma”) koskevan asetuksen (EU) N:o 1291/2013 16 artiklan vaatimusten mukaisesti tässä ohjelmassa valtavirtaistetaan sukupuolten tasa-arvoa ja sukupuoliulottuvuuden huomioon ottamista tutkimuksessa työohjelman kunkin eri osan monialaisena kysymyksenä; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kiinnittää huomiota tämän ohjelman kolmeen valtavirtaistamista koskevaan tavoitteeseen, joita ovat: yhtäläisten mahdollisuuksien ja sukupuolten tasapuolisen edustuksen edistäminen hankeryhmissä, sukupuolten tasapuolisen edustuksen varmistaminen päätöksenteossa sekä sukupuoliulottuvuuden sisällyttäminen tutkimussisältöön; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pitää myönteisenä, että tämä ohjelma tarjoaa tukea tutkimuselimille sukupuolten tasa-arvoa koskevien suunnitelmien toteuttamiseen; pitää myönteisenä myös komission ja Euroopan tasa-arvoinstituutin yhteistä hanketta sellaisen sukupuolten tasa-arvosuunnitelmia koskevan verkkotyökalun luomiseksi, jolla voidaan tunnistaa ja jakaa parhaita käytäntöjä asiaankuuluvien sidosryhmien kanssa; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pitää myönteisenä, että hakijat voivat sisällyttää sukupuolta koskevan koulutuksen ja erityistutkimukset ehdotuksiinsa tukikelpoisina kustannuksina; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pitää myönteisenä, että tässä ohjelmassa pidetään henkilöstön sukupuolijakauman tasapainottamista yhtenä arviointiperusteena ja että arvioijat käsittelevät ehdotuksen muiden merkittävien seikkojen ohella sitä, miten ehdotuksessa on otettu huomioon sukupuoli- ja/tai tasa-arvoanalyysi; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pitää myönteisenä eritysindikaattoreita, joilla seurataan sukupuolinäkökulman täytäntöönpanoa tässä ohjelmassa sekä sitä, että tarkasteltaessa sukupuolten tasapuolista edustusta Horisontti 2020:n neuvoa-antavissa ryhmissä vuonna 2014 naisten osuus oli 52 prosenttia (9); |
| --- | --- |

47.

| 48. | katsoo, että jatkotarkastelu on tarpeen, jotta voidaan arvioida tuloksia, jotka myös perustuvat erityisiin indikaattoreihin, kuten tämän ohjelman naispuolisten osallistujien ja naishankekoordinaattoreiden osuuteen, ja jotta erityistoimiin voidaan tarpeen vaatiessa ehdottaa muutoksia; |
| --- | --- |

48.

| 49. | kehottaa vahvistamaan tässä ohjelmassa edelleen sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista sekä laatimaan sukupuolten tasa-arvotavoitteita strategioihin, ohjelmiin ja hankkeisiin tutkimussyklin kaikissa vaiheissa; |
| --- | --- |

49.

| 50. | kehottaa säilyttämään oman budjettikohdan sukupuolikohtaisille rakennemuutoshankkeille (kuten sukupuolten tasa-arvo tutkimuksen ja innovoinnin aloilla (GERI) vuosina 2014–2016) sekä muille sukupuolten tasa-arvoa koskeville aiheille tutkimuksessa ja innovoinnissa; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pitää myönteisenä, että yksi ”Tiede yhteiskunnassa ja yhteiskuntaa varten” -erityisohjelman tavoitteista on sukupuolten tasa-arvon varmistaminen sekä tutkimusprosessissa että tutkimussisällössä; pitää lisäksi myönteisinä avustuksia, joilla tuetaan tutkimusorganisaatioita sukupuolten tasa-arvoa koskevien suunnitelmien toteuttamisessa ja edistetään sukupuolten tasa-arvoa Horisontti 2020 -puiteohjelmassa ja eurooppalaisella tutkimusalueella; pitää kuitenkin valitettavana, ettei talousarviossa ole erillisiä budjettikohtia tässä ohjelmassa esitettyjä tavoitteita varten; |
| --- | --- |

51.

Muut ohjelmat ja rahastot, joihin sisältyy sukupuolten tasa-arvoa koskevia erityistavoitteita

| 52. | tähdentää, että luonnonkatastrofit vaikuttavat merkittävästi julkisten palvelujen infrastruktuureihin ja että siksi etenkin naiset ovat niiden vaikutuspiirissä; kehottaa komissiota ottamaan Euroopan unionin solidaarisuusrahastossa käyttöön sukupuolitietoista analysointia koskevan vaatimuksen, kun arvioidaan väestöön kohdistuneita vaikutuksia; |
| --- | --- |

52.

| 53. | toteaa, että toimintasuunnitelma sukupuolten tasa-arvon edistämiseksi kaudella 2016–2020 kattaa EU:n toiminnan kolmansissa maissa ulkoisten toimien ja kehitysyhteistyön alalla ja että on olemassa monia ulkoisen avun välineitä, joilla tuetaan tasa-arvotavoitteita; |
| --- | --- |

53.

| 54. | korostaa, että aseellisten konfliktien nais- ja tyttöuhreilla on oikeus tarvittavaan lääketieteelliseen hoitoon, mukaan lukien ehkäisy-, hätäehkäisy- ja raskaudenkeskeyttämispalvelut; muistuttaa, että unionin humanitaarisessa avussa on vaalittava tyttöjen ja naisten oikeuksia kansainvälisen humanitaarisen oikeuden mukaisesti eikä avussa saisi soveltaa muiden avunantajakumppaneiden asettamia rajoituksia, kuten unionin vuoden 2016 talousarviossa todetaan; pitää unionin asiaan soveltamaa lähestymistapaa myönteisenä; kannustaa komissiota pitäytymään omassa kannassaan; |
| --- | --- |

54.

| 55. | kehottaa komissiota varaamaan EU:n kehitysvaroja vapaaehtoiseen, nykyaikaiseen perhesuunnitteluun ja lisääntymisterveyspalveluihin, jotta voidaan vastata Yhdysvaltojen uuden hallituksen vahvistaman ”global gag” -säännön aiheuttamaan rahoitusvajeeseen ja siten pelastaa naisten henkiä, suojella heidän terveyttään ja ehkäistä sukupuoliteitse tarttuvia infektioita; |
| --- | --- |

55.

| 56. | korostaa, että sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen on myös yksi äskettäin perustetun turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston (AMIF) perusperiaatteista; kehottaa jälleen ottamaan sukupuolinäkökulman huomioon myös muuttoliike- ja turvapaikkapolitiikassa varmistamalla, että naisten saatavilla on turvallisia tiloja sekä seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja -oikeuksiin liittyvää erityistä terveydenhoitoa, sekä kiinnittämällä erityistä huomiota erityistarpeisiin, joita on haavoittuvassa asemassa olevilla henkilöillä, kuten väkivallan, myös seksuaalisen väkivallan, uhreiksi joutuneilla naisilla, vailla huoltajaa olevilla alaikäisillä ja muilla riskiryhmillä, hlbti-henkilöt mukaan lukien; |
| --- | --- |

56.

| 57. | kehottaa ottamaan unionin muuttoliike- ja turvapaikkapolitiikassa käyttöön kattavia, koko unionissa sovellettavia sukupuolinäkökulmaa koskevia suuntaviivoja ja järjestämään riittävästi rahoitusta kattaviin koulutusohjelmiin pakolaisten ja turvapaikanhakijoiden kanssa mahdollisesti tekemisiin joutuville ammattilaisille; korostaa, että näissä toimenpiteissä olisi otettava huomioon pakolaisnaisten sukupuolikohtaiset tarpeet ja muut sukupuolisidonnaiset huolenaiheet, kuten nais- ja tyttökauppa; |
| --- | --- |

57.

| 58. | korostaa, että pakolaisten vastaanottokeskukset ovat edelleen liian täysiä, mikä vaikuttaa naisten turvallisuuteen; edellyttää, että AMIFia hyödynnetään suuremmassa määrin vastaanottokeskusten parantamiseen järjestämällä naisille ja miehille erilliset yöpymis- ja saniteettitilat ja huolehtimalla siitä, että saatavilla on sukupuolikohtaisia terveydenhoitopalveluja, kuten synnytystä edeltävää ja sen jälkeistä hoitoa; |
| --- | --- |

58.

| 59. | katsoo, että jäsenvaltioita olisi kannustettava hyödyntämään suuremmassa määrin paitsi AMIFia myös koheesiorahastoja sekä ERI-rahastoja, jotta voidaan edistää pakolaisten integroitumista työmarkkinoille keskittyen erityisesti siihen, kuinka lastenhoidon saatavuus mahdollistaa naispakolaisten työllistymisen; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kehottaa tarkastelemaan uudelleen Daphne- ja Odysseus-ohjelmien rahoituksen lisäämistä ja soveltamisalan laajentamista sekä arvioimaan näiden ohjelmien laajentamista siten, että voidaan puuttua pakolaisnaisten vakaviin haavoittuvuustekijöihin ja tarjota lisätukea näiden sukupuolisidonnaisten huolenaiheiden ratkaisemiseksi; |
| --- | --- |

60.

| 61. | korostaa, että on muitakin rahastoja, kuten sisäisen turvallisuuden rahasto, erityisiä rahoitusvälineitä, kuten hätätilanteen tuki, ja muita tilapäisiä välineitä ja avustuksia, joita on käytetty nykyisen pakolaiskriisin yhteydessä ilmenneiden tarpeiden ratkaisemiseen; huomauttaa, että on vaikeaa valvoa näiden varojen käyttöä, erityisesti sukupuolinäkökulmasta katsottuna, ja katsoo, että tätä alla koskevan EU:n rahoituksen käytön olisi oltava koordinoitua, tehokasta, avointa ja sukupuolinäkökulman huomioon ottavaa; |
| --- | --- |

61.

| 62. | kehottaa myöntämään erityisrahoitusta sellaisten kohdennettujen toimien tukemiseksi, joihin osallistuu ruohonjuuritason järjestöjä sekä alue- ja paikallishallintoja, jotta varmistetaan, että turvapaikanhakija-, pakolais- ja maahantulijanaisten ja -tyttöjen, mukaan lukien raskaana olevat ja ikääntyneet sekä hlbti-henkilöt, ihmisoikeuksia ja turvallisuutta suojellaan; |
| --- | --- |

62.

Poliittiset suositukset

| 63. | kehottaa jälleen käyttämään sukupuolitietoista budjetointia EU:n talousarviomenettelyn kaikilla tasoilla; kehottaa noudattamaan sukupuolitietoista budjetointia johdonmukaisesti koko talousarviomenettelyssä, jotta talousarvion määrärahoilla voidaan edistää sukupuolten tasa-arvoa; |
| --- | --- |

63.

| 64. | kehottaa sisällyttämään vahvan ja vaikuttavan sukupuolitietoisen budjetoinnin sekä sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen vuoden 2020 jälkeisiin EU:n rahoitusohjelmiin ja panemaan ne täytäntöön EU:n rahoituksen lisäämiseksi sukupuoleen perustuvan syrjinnän torjuntaan tähtääville toimille siten, että otetaan huomioon seuraavat seikat:






  i) | piilevien ja selvästi havaittavissa olevien sukupuolikysymysten tunnistaminen |
| --- | --- | --- |

64.

i)

piilevien ja selvästi havaittavissa olevien sukupuolikysymysten tunnistaminen

| ii) | saatavilla olevien resurssien selvittäminen mahdollisuuksien mukaan sekä |
| --- | --- |

ii)

saatavilla olevien resurssien selvittäminen mahdollisuuksien mukaan sekä

| iii) | sen arvioiminen, sallivatko EU:n rahoitusohjelmat olemassa olevan eriarvoisuuden miesten ja naisten (myös miesten ja naisten ryhmien) sekä poikien ja tyttöjen välillä, samoin kuin sukupuolten välisten suhdemallien, jatkua vai johtavatko ne muutokseen; |
| --- | --- |

iii)

sen arvioiminen, sallivatko EU:n rahoitusohjelmat olemassa olevan eriarvoisuuden miesten ja naisten (myös miesten ja naisten ryhmien) sekä poikien ja tyttöjen välillä, samoin kuin sukupuolten välisten suhdemallien, jatkua vai johtavatko ne muutokseen;

| 65. | kehottaa pyrkimään kaikissa talousarvion osastoissa yhtä vahvoihin sukupuolten tasa-arvoa edistäviin tavoitteisiin ja sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista koskeviin vaatimuksiin; |
| --- | --- |

65.

| 66. | kehottaa erittelemään tarkasti sukupuolten tasa-arvoa edistäville yksittäisille poliittisille tavoitteille ja toimille myönnettävät määrät avoimuuden ja vastuuvelvollisuuden lisäämiseksi; |
| --- | --- |

66.

| 67. | toteaa, että sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen ei ole kertaluontoinen toimenpide ja että sukupuolitietoinen budjetointi edellyttää jatkuvaa sitoutumista sukupuolinäkökulman ymmärtämiseen, mihin sisältyy analysointi ja kuuleminen sekä jatkuvat budjettimukautukset, jotta voidaan ottaa huomioon naisten ja miesten sekä poikien ja tyttöjen muuttuvat tarpeet; |
| --- | --- |

67.

| 68. | katsoo, että nykyisessä monivuotisessa rahoituskehyksessä myönnetyt 6,17 miljardia euroa EU:n tason rahoitusta sukupuolinäkökulman huomioon ottavan strategisen ohjelman tavoitteiden saavuttamiseen ovat ensiaskel; |
| --- | --- |

68.

| 69. | katsoo, että monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnin yhteydessä olisi ollut mahdollista parantaa EU:n talousarviolla saavutettuja, sukupuolten tasa-arvon kehittämistä koskevia tuloksia, ja esitellä nämä saavutukset suurelle yleisölle; |
| --- | --- |

69.

| 70. | pitää siksi valitettavana komission päätöstä jättää sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen täytäntöönpanokysymys käsittelemättä monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnissa ja kehottaa ryhtymään erityistoimenpiteisiin tämän asian hoitamiseksi; |
| --- | --- |

70.

| 71. | kehottaa soveltamaan sukupuoli-indikaattoreita hankkeiden valinnassa sekä kaikkien EU:n talousarviosta rahoitusta saavien toimien seuranta- ja arviointivaiheissa; kehottaa lisäksi tekemään sukupuolivaikutusten arvioinneista pakollisia osana yleisiä ennakkoehtoja ja keräämään sukupuolen mukaan jaoteltuja tietoja edunsaajista ja osallistujista; |
| --- | --- |

71.

| 72. | suosittaa voimakkaasti, että sukupuolen mukaan jaoteltujen tietojen olisi oltava suuren yleisön saatavilla, jotta varmistetaan taloudellinen vastuuvelvollisuus ja avoimuus; |
| --- | --- |

72.

| 73. | kehottaa ottamaan käyttöön Euroopan tasa-arvoinstituutin vuonna 2015 julkaisemassa raportissa ”Gender Equality Index 2015 – Measuring gender equality in the European Union 2005–2012” esitetty menetelmä sukupuolten eriarvoisuuden mittaamiseksi EU:n rahoitusohjelmien suunnittelun ja toteutuksen pohjaksi; |
| --- | --- |

73.

| 74. | kehottaa EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita järjestämään säännöllisesti sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen välineitä koskevaa koulutusta ja teknisiä tukiohjelmia kaikille työntekijöille, jotka osallistuvat toimintapolitiikkojen laadintaan ja talousarviomenettelyyn; kehottaa kannustamaan sukupuolitietoisen budjetoinnin käyttöön sekä unionin että kansallisissa strategioissa, jotta sukupuolten tasa-arvoa voidaan edistää tehokkaammin; |
| --- | --- |

74.

| 75. | kehottaa komissiota seuraamaan tiiviisti kansallisten valituselinten ja -menettelyjen tehokkuutta sukupuolten tasa-arvoa koskevien direktiivien täytäntöönpanossa; |
| --- | --- |

75.

| 76. | kehottaa Euroopan tilintarkastustuomioistuinta ottamaan sukupuolinäkökulman huomioon arvioidessaan unionin talousarvion toteuttamista sekä unionin tasa-arvopolitiikan erityistavoitteiden että kyseisen politiikan monialaisten tekijöiden kannalta sekä suosituksissaan että erityiskertomuksissaan; kehottaa niin ikään jäsenvaltioita ottamaan sukupuolten tasa-arvon huomioon talousarvioissaan, jotta voidaan arvioida hallitusohjelmia ja hallitusten toimia, niiden vaikutusta resurssien jakamiseen ja niiden panosta naisten ja miesten tasa-arvoon; |
| --- | --- |

76.

| 77. | ilmoittaa olevansa edelleen huolissaan sukupuolten tasapainoisen edustuksen silmiinpistävästä puutteesta tilintarkastustuomioistuimessa, sillä nykyisin jäseninä on 28 miestä ja ainoastaan kolme naista (kaksi vähemmän kuin vuoden 2016 alussa), mikä tarkoittaa, että ero on suurempi kuin missään muussa unionin toimielimessä; kehottaa neuvostoa esittämään tästä lähtien ja siihen saakka, kunnes asianmukainen tasapaino on saavutettu, parlamentille kutakin nimitystä varten kahta ehdokasta, joista toinen on nainen ja toinen mies; |
| --- | --- |

77.

| 78. | kiittää Puolan ihmisoikeusvaltuutetun toimistoa tämän työstä ja toteaa, että yhdenvertaista kohtelua koskevan lain nojalla tämä on yhdenvertaista kohtelua koskevan lainsäädännön toteutumisesta vastuussa oleva tasa-arvoelin; on erittäin huolissaan viimeaikaisista budjettileikkauksista, jotka vaikuttavat niihin ihmisoikeusvaltuutetun toimiston osiin, jotka käsittelevät sukupuolten tasa-arvoa; muistuttaa, että kansallisella tasa-arvoelimellä olisi oltava riittävästi henkilöstöä ja varoja ja että sen riippumattomuutta olisi kunnioitettava ja vaalittava; |
| --- | --- |

78.

o

o o

| 79. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

79.

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884.

(2)  EUVL C 436, 24.11.2016, s. 51.

(3)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 470.

(4)  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0338.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0072.

(7)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0309.

(8)  Esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2017 liitetty toimintamenojen ohjelmaselvityksiä koskeva komission työasiakirja – Osa I: ”Programme Statements of operational expenditure for the Draft General Budget of the European Union for the financial year 2017” (COM(2016)0300, s. 15).

(9)  Euroopan komissio, tutkimuksen ja innovoinnin pääosasto, ”Horisontti 2020 -ohjelman vuosiraportti 2014”, ISBN 978-92-79-57749-9, s. 44.

---

| 25.7.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 263/82 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 263/82

---

P8_TA(2017)0076

Massadatan vaikutukset perusoikeuksiin

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. maaliskuuta 2017 massadatan vaikutuksista perusoikeuksiin: yksityisyys, tietosuoja, syrjimättömyys, turvallisuus ja lainvalvonta (2016/2225(INI))

(2018/C 263/10)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 16 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 16 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 1, 7, 8, 11, 14, 21, 47 ja 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 1, 7, 8, 11, 14, 21, 47 ja 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon 14. joulukuuta 1990 annetussa YK:n yleiskokouksen päälauselmassa 45/95 vahvistetut henkilötietoja sisältävien sähköisten tiedostojen sääntelyä koskevat suuntaviivat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. joulukuuta 1990 annetussa YK:n yleiskokouksen päälauselmassa 45/95 vahvistetut henkilötietoja sisältävien sähköisten tiedostojen sääntelyä koskevat suuntaviivat,

| — | ottaa huomioon 27. huhtikuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 (1) luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) ja 27. huhtikuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/680 (2) luonnollisten henkilöiden suojelusta toimivaltaisten viranomaisten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä rikosten ennalta estämistä, tutkimista, paljastamista tai rikoksiin liittyviä syytetoimia tai rikosoikeudellisten seuraamusten täytäntöönpanoa varten sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja neuvoston puitepäätöksen 2008/977/YOS kumoamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. huhtikuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/679 (1) luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) ja 27. huhtikuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/680 (2) luonnollisten henkilöiden suojelusta toimivaltaisten viranomaisten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä rikosten ennalta estämistä, tutkimista, paljastamista tai rikoksiin liittyviä syytetoimia tai rikosoikeudellisten seuraamusten täytäntöönpanoa varten sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja neuvoston puitepäätöksen 2008/977/YOS kumoamisesta,

| — | ottaa huomioon 6. toukokuuta 2015 Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle annetun komission tiedonannon ”Digitaalisten sisämarkkinoiden strategia Euroopalle” (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. toukokuuta 2015 Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle annetun komission tiedonannon ”Digitaalisten sisämarkkinoiden strategia Euroopalle” (COM(2015)0192),

| — | ottaa huomioon 28. tammikuuta 1981 tehdyn Euroopan neuvoston yleissopimuksen yksilöiden suojelusta henkilötietojen automaattisessa tietojenkäsittelyssä (ETS N:o 108) ja sen 8. marraskuuta 2001 tehdyn lisäpöytäkirjan (ETS N:o 181) (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. tammikuuta 1981 tehdyn Euroopan neuvoston yleissopimuksen yksilöiden suojelusta henkilötietojen automaattisessa tietojenkäsittelyssä (ETS N:o 108) ja sen 8. marraskuuta 2001 tehdyn lisäpöytäkirjan (ETS N:o 181) (3),

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston ministerikomitean 23. marraskuuta 2010 jäsenvaltioille antaman suosituksen CM/Rec(2010)13 (4) yksilöiden suojelusta profiloinnin yhteydessä tapahtuvassa henkilötietojen automaattisessa käsittelyssä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston ministerikomitean 23. marraskuuta 2010 jäsenvaltioille antaman suosituksen CM/Rec(2010)13 (4) yksilöiden suojelusta profiloinnin yhteydessä tapahtuvassa henkilötietojen automaattisessa käsittelyssä,

| — | ottaa huomioon Euroopan tietosuojavaltuutetun 19. marraskuuta 2015 antaman, massadataan liittyviä haasteita koskevan lausunnon 7/2015 (5): ”Meeting the challenges of big data; A call for transparency, user control, data protection by design and accountability”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tietosuojavaltuutetun 19. marraskuuta 2015 antaman, massadataan liittyviä haasteita koskevan lausunnon 7/2015 (5): ”Meeting the challenges of big data; A call for transparency, user control, data protection by design and accountability”,

| — | ottaa huomioon Euroopan tietosuojavaltuutetun 23. syyskuuta 2016 antaman lausunnon 8/2016 (6)”EDPS:n lausunto perusoikeuksien yhdenmukaisesta täytäntöönpanosta massadatan aikakaudella”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tietosuojavaltuutetun 23. syyskuuta 2016 antaman lausunnon 8/2016 (6)”EDPS:n lausunto perusoikeuksien yhdenmukaisesta täytäntöönpanosta massadatan aikakaudella”,

| — | ottaa huomioon 16. syyskuuta 2014 annetun 29 artiklan mukaisen tietosuojatyöryhmän lausunnon (7) massadatan kehittämisen vaikutuksista yksilöiden suojeluun heidän henkilötietojensa tietojenkäsittelyssä EU:ssa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. syyskuuta 2014 annetun 29 artiklan mukaisen tietosuojatyöryhmän lausunnon (7) massadatan kehittämisen vaikutuksista yksilöiden suojeluun heidän henkilötietojensa tietojenkäsittelyssä EU:ssa,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön sekä teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunnon (A8-0044/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön sekä teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunnon (A8-0044/2017),

| A. | toteaa, että massadatalla tarkoitetaan sellaisten suurien tietomäärien, myös henkilötietojen, keräämistä, analysointia ja jatkuvaa kerääntymistä eri lähteistä, joita käsitellään automaattisesti tietokonealgoritmeillä ja pitkälle kehitetyillä tietojenkäsittelytekniikoilla käyttäen sekä tallennettuja että siirrettyjä tietoja, jotta aikaansaadaan tiettyjä korrelaatioita, suuntauksia ja malleja (massadatan analysointi); |
| --- | --- |

A.

toteaa, että massadatalla tarkoitetaan sellaisten suurien tietomäärien, myös henkilötietojen, keräämistä, analysointia ja jatkuvaa kerääntymistä eri lähteistä, joita käsitellään automaattisesti tietokonealgoritmeillä ja pitkälle kehitetyillä tietojenkäsittelytekniikoilla käyttäen sekä tallennettuja että siirrettyjä tietoja, jotta aikaansaadaan tiettyjä korrelaatioita, suuntauksia ja malleja (massadatan analysointi);

| B. | ottaa huomioon, että tiettyihin massadatan käyttämistapauksiin liittyy neuroniverkostojen ja tilastollisten mallien kaltaisten tekoälyvälineiden kouluttamista, jotta voidaan ennustaa tiettyjä tapahtumia ja käyttäytymisiä; toteaa, että koulutusdata on usein laadultaan kyseenalaista eikä se ole neutraalia; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että tiettyihin massadatan käyttämistapauksiin liittyy neuroniverkostojen ja tilastollisten mallien kaltaisten tekoälyvälineiden kouluttamista, jotta voidaan ennustaa tiettyjä tapahtumia ja käyttäytymisiä; toteaa, että koulutusdata on usein laadultaan kyseenalaista eikä se ole neutraalia;

| C. | ottaa huomioon, että viestintäteknologian kehittyminen sekä elektronisten laitteiden, valvontalaitteiden, sosiaalisen median, internetvuorovaikutuksen ja -verkkojen, myös laitteiden, jotka lähettävät tietoa ilman ihmisen toimintaa, kaikkialle levinnyt käyttö on johtanut sellaisten massiivisten, alati kasvavien tietokokonaisuuksien kehittymiseen, jotka tarjoavat pitkälle kehittyneiden prosessointitekniikoiden ja analysoinnin avulla ennennäkemättömän kuvan ihmisen käyttäytymisestä, yksityiselämästä ja yhteiskunnistamme; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että viestintäteknologian kehittyminen sekä elektronisten laitteiden, valvontalaitteiden, sosiaalisen median, internetvuorovaikutuksen ja -verkkojen, myös laitteiden, jotka lähettävät tietoa ilman ihmisen toimintaa, kaikkialle levinnyt käyttö on johtanut sellaisten massiivisten, alati kasvavien tietokokonaisuuksien kehittymiseen, jotka tarjoavat pitkälle kehittyneiden prosessointitekniikoiden ja analysoinnin avulla ennennäkemättömän kuvan ihmisen käyttäytymisestä, yksityiselämästä ja yhteiskunnistamme;

| D. | toteaa, että kolmansien maiden ja jäsenvaltioiden tiedustelupalvelut ovat enenemässä määrin tukeutuneet tällaisten tietokokonaisuuksien prosessointiin ja analysointiin ja että nämä tietokokonaisuudet eivät kuulu mihinkään oikeudellisiin puitteisiin tai aivan hiljattain on hyväksytty niitä koskevaa lainsäädäntöä, jonka yhteensopivuus EU:n primaarioikeuden ja johdetun oikeuden kanssa herättää huolta ja on vielä varmistettava; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että kolmansien maiden ja jäsenvaltioiden tiedustelupalvelut ovat enenemässä määrin tukeutuneet tällaisten tietokokonaisuuksien prosessointiin ja analysointiin ja että nämä tietokokonaisuudet eivät kuulu mihinkään oikeudellisiin puitteisiin tai aivan hiljattain on hyväksytty niitä koskevaa lainsäädäntöä, jonka yhteensopivuus EU:n primaarioikeuden ja johdetun oikeuden kanssa herättää huolta ja on vielä varmistettava;

| E. | panee merkille, että kiusaaminen, naisiin kohdistuva väkivalta ja lasten haavoittuvaisuus verkossa on lisääntynyt; katsoo, että komission ja jäsenvaltioiden olisi hyväksyttävä tarvittavia oikeudellisia toimenpiteitä näiden ilmiöiden torjumiseksi; |
| --- | --- |

E.

panee merkille, että kiusaaminen, naisiin kohdistuva väkivalta ja lasten haavoittuvaisuus verkossa on lisääntynyt; katsoo, että komission ja jäsenvaltioiden olisi hyväksyttävä tarvittavia oikeudellisia toimenpiteitä näiden ilmiöiden torjumiseksi;

| F. | ottaa huomioon, että yhä useammat yhtiöt, liikeyritykset, elimet ja virastot, viranomaisorganisaatiot ja kansalaisjärjestöt (sekä julkinen ja yksityinen sektori yleensä), poliittiset johtajat, kansalaisyhteiskunta, tiedemaailma ja -yhteisö sekä kansalaiset yleensä ovat hyödyntäneet tällaisia tietokokonaisuuksia ja massadata-analyysejä edistääkseen kilpailukykyä, innovointia, markkinaennustuksia, poliittisia kampanjoita, kohdennettua mainontaa, tieteellistä tutkimusta ja politiikantekoa liikenteen, verotuksen, rahoituspalveluiden, älykkäiden kaupunkien, lainvalvonnan, avoimuuden, kansanterveyden ja katastrofivalmiuksien aloilla sekä vaikuttaakseen vaaleihin ja poliittisiin tuloksiin esimerkiksi kohdistetun viestinnän avulla; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että yhä useammat yhtiöt, liikeyritykset, elimet ja virastot, viranomaisorganisaatiot ja kansalaisjärjestöt (sekä julkinen ja yksityinen sektori yleensä), poliittiset johtajat, kansalaisyhteiskunta, tiedemaailma ja -yhteisö sekä kansalaiset yleensä ovat hyödyntäneet tällaisia tietokokonaisuuksia ja massadata-analyysejä edistääkseen kilpailukykyä, innovointia, markkinaennustuksia, poliittisia kampanjoita, kohdennettua mainontaa, tieteellistä tutkimusta ja politiikantekoa liikenteen, verotuksen, rahoituspalveluiden, älykkäiden kaupunkien, lainvalvonnan, avoimuuden, kansanterveyden ja katastrofivalmiuksien aloilla sekä vaikuttaakseen vaaleihin ja poliittisiin tuloksiin esimerkiksi kohdistetun viestinnän avulla;

| G. | ottaa huomioon, että massadatan markkinat ovat kasvussa, koska tietolähtöisen päätöksenteon teknologia ja prosessi hyväksytään ratkaisujen tarjoajaksi yhä laajemmin; toteaa, ettei vielä ole olemassa menetelmää, jolla voitaisiin tehdä näyttöön perustuva arviointi massadatan kokonaisvaikutuksesta, mutta on olemassa näyttöä siitä, että massadata-analyyseillä voi olla merkittävä horisontaalinen vaikutus sekä julkisella että yksityisellä sektorilla; ottaa huomioon, että komission laatimassa digitaalisten sisämarkkinoiden strategiassa Euroopalle otetaan huomioon datavetoisten teknologioiden ja palveluiden sekä massadatan mahdollisuudet toimia talouskasvun, innovoinnin ja digitalisoinnin alullepanijoina EU:ssa; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että massadatan markkinat ovat kasvussa, koska tietolähtöisen päätöksenteon teknologia ja prosessi hyväksytään ratkaisujen tarjoajaksi yhä laajemmin; toteaa, ettei vielä ole olemassa menetelmää, jolla voitaisiin tehdä näyttöön perustuva arviointi massadatan kokonaisvaikutuksesta, mutta on olemassa näyttöä siitä, että massadata-analyyseillä voi olla merkittävä horisontaalinen vaikutus sekä julkisella että yksityisellä sektorilla; ottaa huomioon, että komission laatimassa digitaalisten sisämarkkinoiden strategiassa Euroopalle otetaan huomioon datavetoisten teknologioiden ja palveluiden sekä massadatan mahdollisuudet toimia talouskasvun, innovoinnin ja digitalisoinnin alullepanijoina EU:ssa;

| H. | toteaa, että massadata-analyysit tuottavat lisäarvoa monin tavoin, joista on lukuisia myönteisiä esimerkkejä, ja tarjoavat kansalaisille merkittäviä mahdollisuuksia eri aloilla, joista mainittakoon terveydenhuolto, ilmastonmuutoksen torjunta, energiankulutuksen vähentäminen, liikenneturvallisuuden parantaminen ja älykkäiden kaupunkien mahdollistaminen, ja siten parantavat liiketoiminnan optimointia ja tehokkuutta sekä vaikuttavat osaltaan työolojen parantamiseen ja petosten havaitsemiseen ja torjuntaan; toteaa, että massadata voi tarjota kilpailuetua unionin yritysten päätöksentekoprosesseille, kun taas julkinen sektori voi hyötyä tehokkuuden kasvusta, kun saadaan parempi käsitys sosioekonomisen kehityksen eri tasoista; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että massadata-analyysit tuottavat lisäarvoa monin tavoin, joista on lukuisia myönteisiä esimerkkejä, ja tarjoavat kansalaisille merkittäviä mahdollisuuksia eri aloilla, joista mainittakoon terveydenhuolto, ilmastonmuutoksen torjunta, energiankulutuksen vähentäminen, liikenneturvallisuuden parantaminen ja älykkäiden kaupunkien mahdollistaminen, ja siten parantavat liiketoiminnan optimointia ja tehokkuutta sekä vaikuttavat osaltaan työolojen parantamiseen ja petosten havaitsemiseen ja torjuntaan; toteaa, että massadata voi tarjota kilpailuetua unionin yritysten päätöksentekoprosesseille, kun taas julkinen sektori voi hyötyä tehokkuuden kasvusta, kun saadaan parempi käsitys sosioekonomisen kehityksen eri tasoista;

| I. | ottaa huomioon, että massadata tarjoaa edellä mainittuja mahdollisuuksia kansalaisille, tiedemaailmalle ja -yhteisölle sekä julkiselle ja yksityiselle sektorille, mutta siihen liittyy myös huomattavia riskejä, jotka koskevat erityisesti EU:n perusoikeuskirjan ja unionin lainsäädännön takaamien perusoikeuksien suojelua, joista mainittakoon oikeus yksityisyyteen, tietosuojaan ja -turvaan sekä sananvapaus ja syrjimättömyys; toteaa, että pseudonymisointi- ja salaustekniikoilla voidaan lieventää massadata-analyyseihin liittyviä riskejä ja niillä on siten tärkeä rooli rekisteröidyn yksityisyyden suojelussa ja samalla myös innovoinnin ja talouskasvun edistämisessä; katsoo, että nämä tekijät on otettava huomioon osana tietosuojadirektiivin parhaillaan tehtävää tarkistusta; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että massadata tarjoaa edellä mainittuja mahdollisuuksia kansalaisille, tiedemaailmalle ja -yhteisölle sekä julkiselle ja yksityiselle sektorille, mutta siihen liittyy myös huomattavia riskejä, jotka koskevat erityisesti EU:n perusoikeuskirjan ja unionin lainsäädännön takaamien perusoikeuksien suojelua, joista mainittakoon oikeus yksityisyyteen, tietosuojaan ja -turvaan sekä sananvapaus ja syrjimättömyys; toteaa, että pseudonymisointi- ja salaustekniikoilla voidaan lieventää massadata-analyyseihin liittyviä riskejä ja niillä on siten tärkeä rooli rekisteröidyn yksityisyyden suojelussa ja samalla myös innovoinnin ja talouskasvun edistämisessä; katsoo, että nämä tekijät on otettava huomioon osana tietosuojadirektiivin parhaillaan tehtävää tarkistusta;

| J. | katsoo, että ilmaisimienlevinneisyys, laaja rutiininomainen tiedontuotanto ja nykyiset tietojenkäsittelyprosessit eivät ole aina riittävän avoimia, mikä heikentää yksilöiden ja viranomaisten kykyä arvioida henkilötietojen keräämisen, yhdistämisen, analysoinnin ja käytön menettelyjä ja tarkoitusta; toteaa, että massadata-analyysien käytön voidaan nähdä aiheuttavan henkilötietojen ja muiden kuin henkilötietojen välisen eron hämärtymistä, mikä voi johtaa uusien henkilötietojen luomiseen; |
| --- | --- |

J.

katsoo, että ilmaisimienlevinneisyys, laaja rutiininomainen tiedontuotanto ja nykyiset tietojenkäsittelyprosessit eivät ole aina riittävän avoimia, mikä heikentää yksilöiden ja viranomaisten kykyä arvioida henkilötietojen keräämisen, yhdistämisen, analysoinnin ja käytön menettelyjä ja tarkoitusta; toteaa, että massadata-analyysien käytön voidaan nähdä aiheuttavan henkilötietojen ja muiden kuin henkilötietojen välisen eron hämärtymistä, mikä voi johtaa uusien henkilötietojen luomiseen;

| K. | toteaa, että massadata-ala kasvaa 40 prosentilla vuodessa eli seitsemän kertaa nopeammin kuin tietotekniikan markkinat; toteaa, että uusien teknologioiden tuottamien laajojen tietokokonaisuuksien keskittyminen tarjoaa ratkaisevan tärkeää tietoa suurille yhtiöille, mikä aiheuttaa ennennäkemättömiä muutoksia vallan tasapainossa kansalaisten, hallitusten ja yksityisten toimijoiden välillä; katsoo, että tällainen vallan keskittyminen yhtiöiden käsiin saattaa vahvistaa monopoleja ja vahingollisia käytäntöjä sekä vaikuttaa heikentävästi kuluttajien oikeuksiin ja reiluun markkinakilpailuun; katsoo, että yksilöiden etua sekä perusoikeuksien suojelua olisi valvottava enemmän massadatasulautumien yhteydessä; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että massadata-ala kasvaa 40 prosentilla vuodessa eli seitsemän kertaa nopeammin kuin tietotekniikan markkinat; toteaa, että uusien teknologioiden tuottamien laajojen tietokokonaisuuksien keskittyminen tarjoaa ratkaisevan tärkeää tietoa suurille yhtiöille, mikä aiheuttaa ennennäkemättömiä muutoksia vallan tasapainossa kansalaisten, hallitusten ja yksityisten toimijoiden välillä; katsoo, että tällainen vallan keskittyminen yhtiöiden käsiin saattaa vahvistaa monopoleja ja vahingollisia käytäntöjä sekä vaikuttaa heikentävästi kuluttajien oikeuksiin ja reiluun markkinakilpailuun; katsoo, että yksilöiden etua sekä perusoikeuksien suojelua olisi valvottava enemmän massadatasulautumien yhteydessä;

| L. | katsoo, että massadatalla on valtava käyttämätön potentiaali tuottavuuden edistäjänä ja keinona tarjota parempia tuotteita ja palveluja kansalaisille; korostaa kuitenkin, että älylaitteiden, verkostojen ja verkkosovellusten yleistynyttä käyttöä kansalaisten, yritysten ja järjestöjen keskuudessa ei voida pitää merkkinä tyytyväisyydestä tarjottuihin tuotteisiin vaan pikemminkin laajemmasta käsityksestä, että näistä palveluista on tullut välttämättömiä elämisen, viestinnän ja työn kannalta huolimatta siitä, ettei täysin ymmärretä, millaisia hyvinvointiamme, turvallisuuttamme ja oikeuksiamme koskevia vaaroja ne saattavat aiheuttaa; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että massadatalla on valtava käyttämätön potentiaali tuottavuuden edistäjänä ja keinona tarjota parempia tuotteita ja palveluja kansalaisille; korostaa kuitenkin, että älylaitteiden, verkostojen ja verkkosovellusten yleistynyttä käyttöä kansalaisten, yritysten ja järjestöjen keskuudessa ei voida pitää merkkinä tyytyväisyydestä tarjottuihin tuotteisiin vaan pikemminkin laajemmasta käsityksestä, että näistä palveluista on tullut välttämättömiä elämisen, viestinnän ja työn kannalta huolimatta siitä, ettei täysin ymmärretä, millaisia hyvinvointiamme, turvallisuuttamme ja oikeuksiamme koskevia vaaroja ne saattavat aiheuttaa;

| M. | katsoo, että olisi tehtävä ero tiedon määrän ja laadun välillä, jotta edistetään massadatan (algoritmien ja muiden analyyttisten välineiden) tehokasta käyttöä; katsoo, että päätöksentekoprosessien ja analyyttisten välineiden taustalla olevat huonolaatuiset tiedot ja/tai huonolaatuiset menettelyt voivat aiheuttaa yksipuolisia algoritmeja, valheellisia korrelaatioita ja virheitä sekä oikeudellisten, sosiaalisten ja eettisten vaikutusten aliarviointia ja riskin, että tietoja käytetään syrjiviin tai petollisiin tarkoituksiin ja ihmisen rooli sivuutetaan näissä prosesseissa, mikä johtaa virheellisiin päätöksentekomenettelyihin, joilla on haitallinen vaikutus kansalaisten elämään ja mahdollisuuksiin, erityisesti marginalisoituneisiin ryhmiin, ja lisäksi kielteinen vaikutus yhteiskuntaan ja liike-elämään; |
| --- | --- |

M.

katsoo, että olisi tehtävä ero tiedon määrän ja laadun välillä, jotta edistetään massadatan (algoritmien ja muiden analyyttisten välineiden) tehokasta käyttöä; katsoo, että päätöksentekoprosessien ja analyyttisten välineiden taustalla olevat huonolaatuiset tiedot ja/tai huonolaatuiset menettelyt voivat aiheuttaa yksipuolisia algoritmeja, valheellisia korrelaatioita ja virheitä sekä oikeudellisten, sosiaalisten ja eettisten vaikutusten aliarviointia ja riskin, että tietoja käytetään syrjiviin tai petollisiin tarkoituksiin ja ihmisen rooli sivuutetaan näissä prosesseissa, mikä johtaa virheellisiin päätöksentekomenettelyihin, joilla on haitallinen vaikutus kansalaisten elämään ja mahdollisuuksiin, erityisesti marginalisoituneisiin ryhmiin, ja lisäksi kielteinen vaikutus yhteiskuntaan ja liike-elämään;

| N. | toteaa, että algoritmejä koskevan vastuuvelvollisuuden ja avoimuuden olisi tarkoitettava sellaisten teknisten ja operatiivisten toimenpiteiden täytäntöönpanoa, joilla varmistetaan avoimuus ja syrjimättömyys automatisoidussa päätöksenteossa sekä yksilöiden käyttäytymisen todennäköisyyksien laskemisessa; katsoo, että avoimuuden olisi tarjottava ihmisille tärkeää tietoa sovelletusta logiikasta, sen merkityksestä ja suunnitelluista seurauksista; katsoo, että siihen olisi sisällyttävä tietoa massadata-analyysikoulutukseen käytetystä datasta, jotta ihmiset voisivat ymmärtää ja valvoa heihin vaikuttavia päätöksiä; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että algoritmejä koskevan vastuuvelvollisuuden ja avoimuuden olisi tarkoitettava sellaisten teknisten ja operatiivisten toimenpiteiden täytäntöönpanoa, joilla varmistetaan avoimuus ja syrjimättömyys automatisoidussa päätöksenteossa sekä yksilöiden käyttäytymisen todennäköisyyksien laskemisessa; katsoo, että avoimuuden olisi tarjottava ihmisille tärkeää tietoa sovelletusta logiikasta, sen merkityksestä ja suunnitelluista seurauksista; katsoo, että siihen olisi sisällyttävä tietoa massadata-analyysikoulutukseen käytetystä datasta, jotta ihmiset voisivat ymmärtää ja valvoa heihin vaikuttavia päätöksiä;

| O. | katsoo, että data-analyysit ja algoritmit vaikuttavat yhä enemmän kansalaisten saatavilla olevaan tietoon; katsoo, että tällaisten tietojen väärinkäyttö voi vaarantaa tiedonsaantia koskevan perusoikeuden sekä tiedotusvälineiden vapauden ja moniarvoisuuden; toteaa, että jäsenvaltioiden julkisen palvelun yleisradiotoiminta liittyy suoraan kunkin yhteiskunnan demokraattisiin, sosiaalisiin ja kulttuurisiin tarpeisiin sekä tarpeeseen säilyttää tiedotusvälineiden moniarvoisuus, kuten todetaan Amsterdamin sopimukseen liitetyssä pöytäkirjassa (11997D/PRO/09) jäsenvaltioiden julkisen palvelun yleisradiotoiminnasta; |
| --- | --- |

O.

katsoo, että data-analyysit ja algoritmit vaikuttavat yhä enemmän kansalaisten saatavilla olevaan tietoon; katsoo, että tällaisten tietojen väärinkäyttö voi vaarantaa tiedonsaantia koskevan perusoikeuden sekä tiedotusvälineiden vapauden ja moniarvoisuuden; toteaa, että jäsenvaltioiden julkisen palvelun yleisradiotoiminta liittyy suoraan kunkin yhteiskunnan demokraattisiin, sosiaalisiin ja kulttuurisiin tarpeisiin sekä tarpeeseen säilyttää tiedotusvälineiden moniarvoisuus, kuten todetaan Amsterdamin sopimukseen liitetyssä pöytäkirjassa (11997D/PRO/09) jäsenvaltioiden julkisen palvelun yleisradiotoiminnasta;

| P. | katsoo, että tietojenkäsittelyn ja analysoinnin leviäminen, datan keräämiseen, säilyttämiseen, käsittelyyn, varastointiin ja jakamiseen osallistuvien toimijoiden suuri määrä sekä laajojen tietokokonaisuuksien yhdistelmät, jotka sisältävät henkilötietoja ja muita kuin henkilötietoja eri lähteistä, luovat merkittäviä mahdollisuuksia mutta ne ovat myös luoneet kansalaisille sekä julkiselle ja yksityiselle sektorille suurta epävarmuutta EU:n nykyisen tietosuojalainsäädännön noudattamista koskevista erityisvaatimuksista; |
| --- | --- |

P.

katsoo, että tietojenkäsittelyn ja analysoinnin leviäminen, datan keräämiseen, säilyttämiseen, käsittelyyn, varastointiin ja jakamiseen osallistuvien toimijoiden suuri määrä sekä laajojen tietokokonaisuuksien yhdistelmät, jotka sisältävät henkilötietoja ja muita kuin henkilötietoja eri lähteistä, luovat merkittäviä mahdollisuuksia mutta ne ovat myös luoneet kansalaisille sekä julkiselle ja yksityiselle sektorille suurta epävarmuutta EU:n nykyisen tietosuojalainsäädännön noudattamista koskevista erityisvaatimuksista;

| Q. | toteaa, että on olemassa runsaasti vanhoja epävirallisia järjestelmiä, joihin sisältyy yhtiöiden vuosien mittaan keräämiä valtavia tietomääriä, joiden hallintojärjestelmät ovat epäselviä, ja katsoo, että ne olisi saatettava järjestelmällisesti vaatimusten mukaisiksi; |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että on olemassa runsaasti vanhoja epävirallisia järjestelmiä, joihin sisältyy yhtiöiden vuosien mittaan keräämiä valtavia tietomääriä, joiden hallintojärjestelmät ovat epäselviä, ja katsoo, että ne olisi saatettava järjestelmällisesti vaatimusten mukaisiksi;

| R. | katsoo, että olisi kannustettava tiiviimpään yhteistyöhön ja yhtenäisyyteen eri lainsäätäjien ja valvontaviranomaisten sekä kansallisen ja unionin tason kuluttajansuoja- ja tietosuojaviranomaisten välillä, jotta varmistetaan massadatan vaikutusta perusoikeuksiin koskevan lähestymistavan ja ymmärryksen johdonmukaisuus; toteaa, että digitaalisen clearing house -järjestelmän (8) perustaminen ja edelleen kehittäminen valvontaelinten vapaaehtoisena verkostona voi osaltaan parantaa niiden työtä ja valvontatoimia sekä auttaa syventämään synergioita ja yksilöiden oikeuksien ja etujen suojelua; |
| --- | --- |

R.

katsoo, että olisi kannustettava tiiviimpään yhteistyöhön ja yhtenäisyyteen eri lainsäätäjien ja valvontaviranomaisten sekä kansallisen ja unionin tason kuluttajansuoja- ja tietosuojaviranomaisten välillä, jotta varmistetaan massadatan vaikutusta perusoikeuksiin koskevan lähestymistavan ja ymmärryksen johdonmukaisuus; toteaa, että digitaalisen clearing house -järjestelmän (8) perustaminen ja edelleen kehittäminen valvontaelinten vapaaehtoisena verkostona voi osaltaan parantaa niiden työtä ja valvontatoimia sekä auttaa syventämään synergioita ja yksilöiden oikeuksien ja etujen suojelua;

Yleiset näkökohdat

| 1. | korostaa, että kansalaiset, julkinen ja yksityinen sektori sekä tiedemaailma ja -yhteisö voivat hyödyntää massadatan näkymiä ja mahdollisuuksia täysimääräisesti vasta sitten, kun julkinen luottamus näihin teknologioihin on varmistettu siten, että valvotaan tiukasti perusoikeuksien toteutumista, noudatetaan EU:n nykyistä tietosuojalainsäädäntöä ja kaikille toimijoille taataan oikeusvarmuus; korostaa, että henkilötietoja saa käsitellä vain asetuksen (EU) 2016/679 6 artiklassa vahvistettujen oikeusperustojen nojalla; katsoo, että avoimuus ja riittävä tiedottaminen asiaankuuluvalle yleisölle ovat olennaisen tärkeitä kansalaisten luottamuksen rakentamisessa ja yksilöiden oikeuksien suojelussa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa, että nykyisen tietosuojalainsäädännön noudattaminen sekä vahvat tieteelliset ja eettiset standardit ovat keskeisiä massadataratkaisujen luotettavuuden ja käyttövarmuuden varmistamisessa; korostaa lisäksi, että massadata-analyysin esiin tuoma tieto ei tarjoa puolueetonta yleiskatsausta mistään aiheesta ja on vain niin luotettavaa kuin taustalla oleva tieto sallii; korostaa, että massadataan perustuva ennustava analyysi voi tarjota vain tilastollisen todennäköisyyden eikä siksi voi aina tarkasti ennustaa yksilön käyttäytymistä; korostaa näin ollen, että tietojen keräämisen valvomiseksi ja tällaisten analyysien tulosten arvioimiseksi tarvitaan vahvoja tieteellisiä ja eettisiä standardeja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | huomauttaa, että ihmisiä koskevia arkaluoteisia tietoja voidaan johtaa muista kuin arkaluonteisista tiedoista, mikä hämärtää arkaluonteisten ja muiden kuin arkaluonteisten tietojen välistä rajalinjaa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa, että yksilöiden heikko tietoisuus ja ymmärrys massadatan luonteesta mahdollistavat henkilötietojen käytön ei-toivotulla tavalla; toteaa, että perusoikeuksia koskeva koulutus ja tietoisuus ovat ensisijaisen tärkeitä EU:ssa; kehottaa unionin toimielimiä ja jäsenvaltioita investoimaan digitaaliseen lukutaitoon ja digitaalisia oikeuksia koskevan tietoisuuden lisäämiseen sekä kansalaisten, myös lasten, yksityisyyden suojeluun ja tietosuojaan; korostaa, että tämän tyyppiseen koulutukseen olisi sisällyttävä käsitys periaatteista/logiikasta, joiden mukaan algoritmit ja automatisoidut päätöksentekoprosessit toimivat ja kuinka niitä tulkitaan mielekkäästi; painottaa lisäksi, että koulutuksella on lisättävä ymmärrystä siitä, missä ja kuinka datavirtoja kerätään (muun muassa verkkosivuja haravoimalla, yhdistämällä datavirtaa sosiaalisen median ja verkkoon liitettyjen laitteiden tietoihin ja kokoamalla ne uudeksi datavirraksi); |
| --- | --- |

4.

Massadata kaupallisiin tarkoituksiin ja julkisella sektorilla

Yksityisyys ja tietosuoja

| 5. | huomauttaa, että yksityisyyden ja henkilötietojen suojaa koskevaa unionin lainsäädäntöä sekä tasa-arvoa ja syrjimättömyyttä koskevia oikeuksia sekä yksilöiden oikeutta saada tietoa automatisoituun päätöksentekoon ja profilointiin liittyvästä logiikasta sekä oikeutta oikeudelliseen muutoksenhakuun sovelletaan tietojenkäsittelyyn myös silloin, kun käsittelyä edeltää pseudonymisointitekniikkaa, tai ainakin silloin, kun muiden kuin henkilötietojen käyttö voi vaikuttaa ihmisten yksityiselämään tai muihin oikeuksiin tai vapauksiin ja johtaa kokonaisten väestöryhmien leimautumiseen; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että digitaalisten sisämarkkinoiden perustaksi tarvitaan varmoja, luotettavia ja nopeita verkkoja ja palveluja, jotka suojelevat rekisteröityjen perusoikeuksia, eli oikeutta henkilötietojen suojaan ja yksityisyyteen, mutta kannustavat samalla innovointiin ja massadata-analyysiin, jotta voidaan luoda oikeat olosuhteet ja tasavertaiset toimintamahdollisuudet Euroopan digitaalisen talouden edistämiseksi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | painottaa lisäksi, että yksilöt on mahdollista uudelleen tunnistaa korreloimalla erityyppisiä anonymisoituja tietoja; korostaa, että yksityisyyden ja henkilötietojen suojaa koskevaa unionin lainsäädäntöä sovelletaan tällaiseen korreloituun dataan vain silloin, kun yksilö voidaan todellakin uudelleen tunnistaa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | painottaa, että edellä mainittujen periaatteiden olisi toimittava julkisen ja yksityisen sektorin sekä muiden dataa käyttävien toimijoiden päätöksentekomenettelyiden kehyksenä; korostaa tarvetta lisätä huomattavasti julkisen ja yksityisen sektorin sekä muiden data-analyysejä käyttävien toimijoiden harjoittaman tietojenkäsittelyn ja analysoinnin algoritmejä koskevaa vastuuvelvollisuutta ja avoimuutta, sillä se on olennainen väline, jolla taataan, että yksilö saa asianmukaisesti tietoja henkilötietojensa käsittelystä; |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa, että komissiolla, Euroopan tietosuojaneuvostolla, kansallisilla tietosuojaviranomaisilla ja muilla riippumattomilla valvontaviranomaisilla olisi oltava keskeinen rooli tulevaisuudessa avoimuuden, oikeusturvan, oikeusvarmuuden yleensä ja erityisesti yksityisen ja julkisen sektorin harjoittamaan tietojenkäsittelyyn ja analysointiin liittyvän, perusoikeuksia ja takuita suojaavia konkreettisia vaatimuksia koskevan oikeusvarmuuden edistämisessä; kehottaa tiivistämään digitaaliympäristön menettelytapojen sääntelijöiden välistä yhteistyötä, jotta vahvistetaan kuluttajia koskevien sääntelykehysten sekä kilpailu- ja tietosuojaviranomaisten välisiä synergioita; kehottaa järjestämään riittävästi rahoitusta ja henkilökuntaa kyseisille viranomaisille; on myös tietoinen tarpeesta perustaa digitaalinen clearing house -järjestelmä; |
| --- | --- |

9.

| 10. | korostaa, että massadatan luontaisena tavoitteena olisi oltava vertailukelpoisten korrelaatioiden aikaansaaminen mahdollisimman vähillä henkilötiedoilla; korostaa siksi, että tieteellisten, elinkeinoelämän ja julkisten yhteisöjen olisi keskityttävä anonymisointia koskevaan tutkimukseen ja innovointiin; |
| --- | --- |

10.

| 11. | on tietoinen, että pseudonymisoinnin, anonymisoinnin tai salauksen soveltaminen henkilötietoihin voi vähentää asianomaisiin rekisteröityihin kohdistuvaa riskiä, kun henkilötietoja käytetään massadatasovelluksissa; korostaa yleisessä tietoturva-asetuksessa tarkoitetun pseudonymisoinnin etuja asianmukaisena suojatoimenpiteenä; muistuttaa, että anonymisointi on peruuttamaton prosessi, jonka jälkeen pelkkiä henkilötietoja ei enää voida käyttää luonnollisen henkilön tunnistamiseksi tai yksilöimiseksi; katsoo, että sopimusvelvoitteilla olisi varmistettava, ettei anonymisoituja tietoja uudelleen tunnisteta käyttämällä lisäkorrelaatioita ja yhdistämällä erilaisia tietolähteitä; kehottaa yksityistä ja julkista sektoria sekä muita massadata-analyysiin osallistuvia toimijoita tarkistamaan säännöllisesti tällaisia riskejä uusien teknologioiden valossa ja dokumentoimaan hyväksyttyjen toimien sopivuus; kehottaa komissiota, Euroopan tietosuojaneuvostoa ja muita riippumattomia valvontaviranomaisia laatimaan ohjeita tietojen asianmukaisesta anonymisoinnista, jotta vältetään näiden toimenpiteiden tulevia väärinkäytöksiä ja valvotaan käytäntöjä; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa yksityistä ja julkista sektoria ja muita tietojen käsittelystä vastaavia tahoja käyttämään yleisen tietosuoja-asetuksen tarjoamia välineitä, kuten käytännesääntöjä ja sertifiointijärjestelyjä, saadakseen suurempaa varmuutta unionin lainsäädännön mukaisista erityisvelvoitteistaan ja saattaakseen omat käytänteensä ja toimintansa asianmukaisten unionin oikeusperiaatteiden ja oikeudellisten takeiden mukaisiksi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, etteivät datavetoiset teknologiat kavenna tai syrji moniarvoista mediaympäristöä tai sen saatavuutta, vaan pikemminkin edistävät tiedotusvälineiden vapautta ja moniarvoisuutta; korostaa, että hallitusten, koulutuslaitosten ja viestintäalan järjestöjen välisellä yhteistyöllä on merkittävä rooli sen varmistamisessa, että digitaalista medialukutaitoa tuetaan kansalaisten voimaannuttamiseksi ja heidän tiedon saantiaan ja sananvapauttaan koskevien oikeuksiensa suojelemiseksi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | katsoo, että viranomaiset voivat julkaista henkilötietoja yleistä etua koskevien syiden, kuten korruption estämisen, eturistiriitojen, verovilpin ja rahanpesun, vuoksi demokraattisessa yhteiskunnassa edellyttäen, että tiedot julkaistaan laissa säädetyin ehdoin, että asianmukaiset suojatoimenpiteet ovat käytössä ja että tällainen julkaiseminen on tarpeellista ja oikeasuhtaista tavoitteeseen nähden; |
| --- | --- |

14.

Turvallisuus

| 15. | on tietoinen sellaisen teknologisen kehityksen lisäarvosta, joka osaltaan parantaa turvallisuutta; on tietoinen, että tietojenkäsittelytoimintaan, kuten massadatatekniikoihin (erityisesti esineiden internetin yhteydessä) liittyviä kaikkein suurimpia riskejä ovat muun muassa turvallisuusloukkaukset, luvaton pääsy tietoihin ja lainvastainen tarkkailu; katsoo, että tällaisten uhkien ratkaiseminen perusoikeuksia loukkaamatta edellyttää aitoa ja keskitettyä yhteistyötä yksityisen ja julkisen sektorin, lainvalvontaviranomaisten ja riippumattomien valvontaviranomaisten välillä; korostaa tässä yhteydessä, että olisi kiinnitettävä erityistä huomiota sähköisten viranomaispalvelujärjestelmien turvallisuuteen sekä oikeudellisiin lisätoimenpiteisiin, kuten ohjelmistoja koskevaan vastuuvelvollisuuteen; |
| --- | --- |

15.

| 16. | katsoo, että läpisalauksen käyttöön olisi myös kannustettava ja tarpeen vaatiessa siitä olisi tehtävä pakollista sisäänrakennetun tietosuojan periaatteen mukaisesti; suosittaa, että kaikissa asiaa koskevissa tulevissa lainsäädäntökehyksissä salaus- ja viestintäpalveluiden tarjoajilta ja kaikilta muilta organisaatioilta (toimitusketjun kaikilla tasoilla) nimenomaisesti kielletään ”takaporttien” salliminen tai niiden käytön helpottaminen; |
| --- | --- |

16.

| 17. | korostaa, että datan tuotannon ja datavirtojen kasvu tuovat mukanaan lisää haavoittuvaisuuksia ja uusia tietoturvahaasteita; kehottaa näin ollen käyttämään sisäänrakennettua ja oletusarvoista yksityisyydensuojaa, anonymisointitekniikoita tarpeen mukaan, salaustekniikoita ja pakollisia yksityisyyden suojaa koskevia vaikutustenarviointeja; korostaa, että kaikkien massadata-analyyseihin osallistuvien yksityisen ja julkisen sektorin toimijoiden sekä arkaluonteisia tietoja käsittelevien muiden toimijoiden, kuten lakimiesten, toimittajien ja terveydenhuoltoalan työntekijöiden, olisi sovellettava kyseisiä toimenpiteitä; |
| --- | --- |

17.

| 18. | muistuttaa, että direktiivin 2000/31/EY 15 artiklan nojalla jäsenvaltiot eivät saa asettaa palvelun tarjoajille siirtämistä, tallentamista ja säilyttämistä koskevien palvelujen toimittamisen osalta yleistä velvoitetta valvoa siirtämiään ja tallentamiaan tietoja eivätkä yleistä velvoitetta pyrkiä aktiivisesti saamaan selville laitonta toimintaa osoittavia tosiasioita tai olosuhteita; panee erityisesti merkille, että Euroopan unionin tuomioistuin on asioissa C-360/10 ja C-70/10 torjunut lähes kaikkien kyseessä olevien palvelujen käyttäjien (Internet-palveluntarjoajat toisessa ja sosiaalinen media toisessa tapauksessa) aktiivista valvontaa koskevat toimenpiteet, ja täsmentää, että kaikki määräykset, joilla pakotetaan isäntäpalveluntarjoaja suorittamaan yleistä valvontaa, ovat kiellettyjä; |
| --- | --- |

18.

Syrjimättömyys

| 19. | korostaa, että arviointien ja ennusteiden teossa tietojenkäsittelyn eri vaiheissa käytettyjen tietokokonaisuuksien ja algoritmijärjestelmien vuoksi massadata voi aiheuttaa ihmisten perusoikeuksien loukkauksia mutta myös erilaista kohtelua ja ominaispiirteiltään samanlaisten ihmisryhmien epäsuoraa syrjintää erityisesti tapauksissa, jotka koskevat koulutukseen- ja työhönpääsymahdollisuuksien oikeudenmukaisuutta ja tasavertaisuutta, rekrytointia, yksilöiden arviointia tai sosiaalisen median käyttäjien uusien kulutustottumusten määrittelemistä; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja tietosuojaviranomaisia tunnistamaan algoritmisen syrjinnän ja vääristymät ja ryhtymään kaikkiin mahdollisiin toimiin niiden minimoimiseksi sekä kehittämään henkilötietojen avointa käsittelyä ja automatisoitua päätöksentekoa koskevat vahvat ja yhteiset eettiset puitteet, joilla ohjataan tiedon käyttöä ja unionin lainsäädännön täytäntöönpanon jatkuvaa valvontaa; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja tietosuojaviranomaisia arvioimaan tarkasti algoritmisen avoimuuden tarpeen sekä sellaisen avoimuuden tarpeen, joka koskee mahdollisia vääristymiä koulutusdatassa, jota on käytetty massadataan perustuvien päättelyiden tekoon; |
| --- | --- |

21.

| 22. | suosittaa, että yritykset tekevät säännöllisesti arvioita tietokokonaisuuksien edustavuudesta, tutkivat, sisältyykö niihin vääristymiä, ja kehittävät strategioita vääristymien torjumiseksi; korostaa tarvetta tarkastaa, kuinka tarkkoja ja luotettavia data-analyyseihin perustuvat ennustukset ovat ja onko niissä otettu huomioon eettiset huolenaiheet ja oikeudenmukaisuus; |
| --- | --- |

22.

Massadata tieteellisiin tarkoituksiin

| 23. | korostaa, että massadata-analyysi voi olla hyödyllistä tieteelliselle kehitykselle ja tutkimukselle; katsoo, että massadata-analyysien kehittäminen ja käyttäminen tieteellisiin tarkoituksiin on toteutettava siten, että otetaan asianmukaisesti huomioon perusoikeuskirjassa vahvistetut perusarvot ja noudatetaan unionin nykyistä tietosuojalainsäädäntöä; |
| --- | --- |

23.

| 24. | muistuttaa, että yleisen tietosuoja-asetuksen mukaan henkilötietojen jatkokäsittely tilastotarkoituksiin saa tuottaa ainoastaan yhdistelmätietoa, jota ei voi uudelleensoveltaa yksilöihin; |
| --- | --- |

24.

Massadata lainvalvonnallisiin tarkoituksiin

Yksityisyys ja tietosuoja

| 25. | muistuttaa kaikkia tietojenkäsittelyä ja analysointia käyttäviä lainvalvonnan toimijoita, että direktiivissä (EU) 2016/680 säädetään lainvalvontatarkoituksissa tapahtuvasta henkilötietojen käsittelystä jäsenvaltioissa; muistuttaa, että lainvalvontatarkoituksissa tapahtuvan henkilötietojen keräämisen ja käsittelyn on aina oltava asianmukaista ja merkityksellistä eikä se saa olla liiallista siihen erikseen määriteltyyn, nimenomaiseen ja lainmukaiseen tarkoitukseen nähden, jota varten niitä käsitellään; toteaa, että käyttötarkoitus ja tarve näiden tietojen keräämiseen on osoitettava selvästi; toteaa, kaikki päätökset, jotka perustuvat pelkästään automatisoituun käsittelyyn, kuten profilointiin, ja joilla on rekisteröityä koskevia haitallisia oikeudellisia vaikutuksia tai jotka vaikuttavat häneen merkittävällä tavalla, on kielletty, jollei sitä ole sallittu rekisterinpitäjään sovellettavassa unionin tai jäsenvaltion lainsäädännössä, jossa on otettu huomioon rekisteröidyn oikeuksia ja vapauksia koskevat asianmukaiset suojatoimet, vähintään oikeus vaatia, että käsittelyyn osallistuu rekisterinpitäjien puolesta ihminen; kehottaa komissiota, Euroopan tietosuojaneuvostoa ja muita riippumattomia valvontaviranomaisia laatimaan ohjeita, suosituksia ja parhaita käytäntöjä, jotta voidaan määritellä kriteerejä ja ehtoja profilointiin perustuville päätöksille ja lainvalvontatarkoituksissa tapahtuvalle massadatan käytölle; |
| --- | --- |

25.

| 26. | korostaa direktiivin (EU) 2016/680 noudattamisen merkitystä sellaisten etukäteen tehtävien vaikutuksenarviointien ja tarkastusten kannalta, joissa otetaan huomioon eettiset huolenaiheet, jotta voidaan arvioida datan osallistavuus, tarkkuus ja laatu ja varmistaa, että yksilöt, joita päätökset koskevat, ja/tai päätöksentekoprosesseissa mukana olevat toimijat voivat ymmärtää ja asettaa kyseenalaiseksi keräämisen, analyysit, mallit ja korrelaatiot ja estää joihinkin ihmisryhmiin kohdistuvat haitalliset vaikutukset; |
| --- | --- |

26.

| 27. | huomauttaa, että valtion harjoittama laajamittainen valvonta ja lainvalvontaviranomaisten aiheeton pääsy kaupallisiin ja muihin henkilötietoihin voi vakavasti heikentää kansalaisten luottamusta digitaalisiin palveluihin; |
| --- | --- |

27.

| 28. | muistuttaa, että säännöstöstä, jonka nojalla viranomaiset pääsevät yleisesti sähköisen viestinnän sisältöön, on katsottava, että sillä loukataan perusoikeuskirjan 7 artiklassa vahvistetun yksityiselämän kunnioitusta koskevan perusoikeuden keskeistä sisältöä; |
| --- | --- |

28.

| 29. | korostaa, että lainvalvontatarkoituksissa tapahtuvaan massadatan käyttöön perustuvia tietojenkäsittelymalleja, -välineitä ja -ohjelmia koskeviin julkisiin tarjouskilpailuihin on sisällytettävä suuntaviivoja ja järjestelmiä, jotta varmistetaan, että lainvalvontaviranomainen voi tarkistaa perustana olevan koodin ennen lopullista hankintaa ja että sen sopivuus, oikeellisuus ja turvallisuus voidaan tarkistaa ottaen huomioon, että omisteinen ohjelmisto rajoittaa avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta; huomauttaa, että tietyt ennustavia poliisitoimia koskevat mallit ovat enemmän yksityisyyttä kunnioittavia kuin toiset, esimerkiksi kun todennäköisyyteen perustuvia ennustuksia tehdään paikoista tai tapahtumista eikä yksittäisistä henkilöistä; |
| --- | --- |

29.

Turvallisuus

| 30. | korostaa ehdotonta tarvetta suojella lainvalvonnan tietokantoja turvallisuusloukkauksilta ja laittomalta pääsyltä, sillä asia huolestuttaa kansalaisia; katsoo siksi, että tällaisten riskien ratkaiseminen edellyttää keskitettyä ja tehokasta yhteistyötä lainvalvontaviranomaisten, yksityisen sektorin, hallitusten ja riippumattomien tietosuojavalvontaviranomaisten välillä; korostaa tarvetta taata riittävä tietosuoja henkilötiedoille asetuksen (EU) 2016/679 ja direktiivin (EU) 2016/680 mukaisesti sekä minimoida haavoittuvaisuudet turvattujen ja hajautettujen tietokantajärjestelmien avulla; |
| --- | --- |

30.

Syrjimättömyys

| 31. | varoittaa, että koska lainvalvontaviranomaisten myös tietodenkäsittelyn ja data-analyysin avulla tekemät päätökset ja toimenpiteet vaikuttavat perinpohjaisesti kansalaisten elämään ja oikeuksiin, olisi noudatettava mahdollisimman suurta varovaisuutta, jotta vältetään lainvastainen syrjintä ja kohdistaminen tiettyihin yksilöihin tai ihmisryhmiin rodun, ihonvärin tai etnisen tai sosiaalisen alkuperän, geneettisten ominaisuuksien, kielen, uskonnon tai vakaumuksen, poliittisten tai muiden mielipiteiden, varallisuuden, syntyperän, vammaisuuden, iän, sukupuolen, sukupuolen ilmaisun, sukupuoli-identiteetin, seksuaalisen suuntautumisen, oleskeluoikeuden, terveydentilan tai kansalliseen vähemmistöön kuulumisen perusteella, ja että viimeksi mainitut ovat usein etnisen profiloinnin tai tavallista voimakkaampien lainvalvontatoimien kohteena, kuten myös henkilöt, jotka määritellään erityisominaisuuksien perusteella; kehottaa kouluttamaan asianmukaisesti etulinjassa olevat tietojen kerääjät ja data-analyysistä johdetun älyn käyttäjät; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kehottaa jäsenvaltioiden data-analyysia käyttäviä lainvalvontaviranomaisia pitämään yllä mahdollisimman korkeita eettisiä vaatimuksia tietojen analysoinnissa sekä varmistamaan ihmisen osallistumisen ja vastuuvelvollisuuden päätöksentekoprosessin eri vaiheissa, ei pelkästään siksi, että arvioidaan tietojen edustavuus, oikeellisuus ja laatu, vaan myös siksi, että voidaan arvioida jokaisen tämän tiedon perusteella tehdyn päätöksen asianmukaisuus; |
| --- | --- |

32.

o

o o

| 33. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1.

(2)  EUVL L 119, 4.5.2016, s. 89.

(3)  http://www.coe.int/en/web/conventions/full-list/-/conventions/treaty/108

(4)  https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectID=09000016805cdd00

(5)  https://secure.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2015/15-11-19_Big_Data_EN.pdf

(6)  https://secure.edps.europa.eu/EDPSWEB/webdav/site/mySite/shared/Documents/Consultation/Opinions/2016/16-09-23_BigData_opinion_EN.pdf

(7)  http://ec.europa.eu/justice/data-protection/article-29/documentation/opinion-recommendation/files/2014/wp221_en.pdf

(8)  Euroopan tietosuojavaltuutetun 23. syyskuuta 2016 antama lausunto 8/2016, s. 15.

---

| 25.7.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 263/90 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 263/90

---

P8_TA(2017)0077

Tuotantokanien suojelun vähimmäisvaatimukset

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. maaliskuuta 2017 tuotantokanien suojelun vähimmäisvaatimuksista (2016/2077(INI))

(2018/C 263/11)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 13 ja 43 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 13 ja 43 artiklan,

| — | ottaa huomioon sikojen suojelun vähimmäisvaatimuksista 18. joulukuuta 2008 annetun neuvoston direktiivin 2008/120/EY, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sikojen suojelun vähimmäisvaatimuksista 18. joulukuuta 2008 annetun neuvoston direktiivin 2008/120/EY,

| — | ottaa huomioon vasikoiden suojelun vähimmäisvaatimuksista 18. joulukuuta 2008 annetun neuvoston direktiivin 2008/119/EY, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vasikoiden suojelun vähimmäisvaatimuksista 18. joulukuuta 2008 annetun neuvoston direktiivin 2008/119/EY,

| — | ottaa huomioon munivien kanojen suojelun vähimmäisvaatimuksista 19. heinäkuuta 1999 annetun neuvoston direktiivin 1999/74/EY, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon munivien kanojen suojelun vähimmäisvaatimuksista 19. heinäkuuta 1999 annetun neuvoston direktiivin 1999/74/EY,

| — | ottaa huomioon lihantuotantoa varten pidettävien kanojen suojelua koskevista vähimmäisvaatimuksista 28. kesäkuuta 2007 annetun neuvoston direktiivin 2007/43/EY, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon lihantuotantoa varten pidettävien kanojen suojelua koskevista vähimmäisvaatimuksista 28. kesäkuuta 2007 annetun neuvoston direktiivin 2007/43/EY,

| — | ottaa huomioon tuotantoeläinten suojelusta 20. heinäkuuta 1998 annetun neuvoston direktiivin 98/58/EY, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tuotantoeläinten suojelusta 20. heinäkuuta 1998 annetun neuvoston direktiivin 98/58/EY,

| — | ottaa huomioon maaliskuussa 2016 julkaistun erityiseurobarometrin 442 ”Attitudes of Europeans towards Animal Welfare”, joka koskee eurooppalaisten asenteita eläinten hyvinvointia kohtaan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maaliskuussa 2016 julkaistun erityiseurobarometrin 442 ”Attitudes of Europeans towards Animal Welfare”, joka koskee eurooppalaisten asenteita eläinten hyvinvointia kohtaan,

| — | ottaa huomioon Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) 12. tammikuuta 2011 antaman tieteellisen lausunnon eläinten hyvinvoinnista kuljetuksen aikana, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) 12. tammikuuta 2011 antaman tieteellisen lausunnon eläinten hyvinvoinnista kuljetuksen aikana,

| — | ottaa huomioon EFSAn 11. lokakuuta 2005 antaman tieteellisen lausunnon tuotantokanien terveyttä ja hyvinvointia käsittelevästä asiakirjasta ”The impact of the current housing and husbandry systems on the health and welfare of farmed domestic rabbits”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EFSAn 11. lokakuuta 2005 antaman tieteellisen lausunnon tuotantokanien terveyttä ja hyvinvointia käsittelevästä asiakirjasta ”The impact of the current housing and husbandry systems on the health and welfare of farmed domestic rabbits”,

| — | ottaa huomioon Maailman eläintautijärjestön (OIE) maaeläinsäännöstön 7.5 luvun eläinten teurastuksesta (”Slaughter of animals”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Maailman eläintautijärjestön (OIE) maaeläinsäännöstön 7.5 luvun eläinten teurastuksesta (”Slaughter of animals”),

| — | ottaa huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan säännöstöön sisältyvät suositukset kanien hyvinvoinnista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan säännöstöön sisältyvät suositukset kanien hyvinvoinnista,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön (A8-0011/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön (A8-0011/2017),

| A. | ottaa huomioon, että kani on lukumääräisesti maailman neljänneksi yleisin tuotantoeläin ja toiseksi yleisin tuotantoeläin EU:ssa; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että kani on lukumääräisesti maailman neljänneksi yleisin tuotantoeläin ja toiseksi yleisin tuotantoeläin EU:ssa;

| B. | ottaa huomioon, että eurooppalaisten tuottajien on noudatettava eläinten terveyttä ja hyvinvointia koskevia tiukkoja vaatimuksia, jotka eivät aina ole pakollisia kolmansissa maissa, joista EU tuo teuraseläimiä; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että eurooppalaisten tuottajien on noudatettava eläinten terveyttä ja hyvinvointia koskevia tiukkoja vaatimuksia, jotka eivät aina ole pakollisia kolmansissa maissa, joista EU tuo teuraseläimiä;

| C. | ottaa huomioon, että kuluttajat ovat yhä paremmin tietoisia eläinten kasvatusoloista; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että kuluttajat ovat yhä paremmin tietoisia eläinten kasvatusoloista;

| D. | ottaa huomioon, että kaninkasvatusala on kärsinyt pahasti lihan kulutuksen vähenemisestä unionissa sekä maatalousalan talouskriisistä ja että myyntihinnat ovat laskeneet noin 20 prosenttia kolmessa vuodessa, kun taas tuotantokustannukset ovat pysyneet samoina; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että kaninkasvatusala on kärsinyt pahasti lihan kulutuksen vähenemisestä unionissa sekä maatalousalan talouskriisistä ja että myyntihinnat ovat laskeneet noin 20 prosenttia kolmessa vuodessa, kun taas tuotantokustannukset ovat pysyneet samoina;

| E. | ottaa huomioon kaninlihan ravintoarvon sekä tämän tuotannon merkityksen naisia merkittävästi työllistävissä perheyrityksissä monilla maaseutualueilla, joilla mahdollisuudet kotieläintalouden monipuolistamiseen ovat niukat; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon kaninlihan ravintoarvon sekä tämän tuotannon merkityksen naisia merkittävästi työllistävissä perheyrityksissä monilla maaseutualueilla, joilla mahdollisuudet kotieläintalouden monipuolistamiseen ovat niukat;

| F. | katsoo, että maataloustuottajien hyvinvointi on otettava huomioon samoin kuin eläinten hyvinvointikin; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että maataloustuottajien hyvinvointi on otettava huomioon samoin kuin eläinten hyvinvointikin;

| G. | ottaa huomioon, että suurin osa kaneista kasvatetaan lihantuotantoa varten ja joka vuosi teurastetaan yli 340 miljoonaa kania lihan vuoksi; ottaa huomioon, että kaninkasvatuksen osuus EU:n kotieläintuotannosta on alle prosentti; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että suurin osa kaneista kasvatetaan lihantuotantoa varten ja joka vuosi teurastetaan yli 340 miljoonaa kania lihan vuoksi; ottaa huomioon, että kaninkasvatuksen osuus EU:n kotieläintuotannosta on alle prosentti;

| H. | ottaa huomioon, että kaninkasvatus vähenee EU:ssa jatkuvasti ja vuoden 2016 lukujen mukaan tuotanto laskee 4,7 prosenttia, mikä johtuu kaninlihan kulutuksen vähenemisestä kuluttajien keskuudessa; ottaa huomioon, että kaninkasvatusta harjoitetaan maailmanmarkkinoiden sanelemissa olosuhteissa eikä ala hyödy yhteisen maatalouspolitiikan ensimmäisen pilarin mukaisesta suorasta tuesta tai markkinoiden interventiotoimenpiteistä; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että kaninkasvatus vähenee EU:ssa jatkuvasti ja vuoden 2016 lukujen mukaan tuotanto laskee 4,7 prosenttia, mikä johtuu kaninlihan kulutuksen vähenemisestä kuluttajien keskuudessa; ottaa huomioon, että kaninkasvatusta harjoitetaan maailmanmarkkinoiden sanelemissa olosuhteissa eikä ala hyödy yhteisen maatalouspolitiikan ensimmäisen pilarin mukaisesta suorasta tuesta tai markkinoiden interventiotoimenpiteistä;

| I. | ottaa huomioon, että kaninlihan kohdalla unionin ja Kiinan kauppatase on unionille negatiivinen; ottaa huomioon, että 99 prosenttia unioniin tuodusta kaninlihasta on peräisin Kiinasta; toteaa, että kiinalaiset tuottajat kilpailevat unionin viljelijät ulos markkinoilta ja eläinten hyvinvoinnille aiheutuu kielteisiä vaikutuksia, jos toimiin ei ryhdytä; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että kaninlihan kohdalla unionin ja Kiinan kauppatase on unionille negatiivinen; ottaa huomioon, että 99 prosenttia unioniin tuodusta kaninlihasta on peräisin Kiinasta; toteaa, että kiinalaiset tuottajat kilpailevat unionin viljelijät ulos markkinoilta ja eläinten hyvinvoinnille aiheutuu kielteisiä vaikutuksia, jos toimiin ei ryhdytä;

| J. | katsoo, että on tarpeen ja suotavaa tehdä kaninkasvatuksesta kannattavaa ja myös säilyttää se kannattavana niin, että sen avulla voidaan jatkossakin ylläpitää talouden rakennetta ja varsinkin naisten työllisyyttä maaseudulla, missä muun tyyppinen tuotanto ei ole mahdollista, samoin kuin tarjota edelleen kuluttajille monipuolista ja laadukasta ravintoa; |
| --- | --- |

J.

katsoo, että on tarpeen ja suotavaa tehdä kaninkasvatuksesta kannattavaa ja myös säilyttää se kannattavana niin, että sen avulla voidaan jatkossakin ylläpitää talouden rakennetta ja varsinkin naisten työllisyyttä maaseudulla, missä muun tyyppinen tuotanto ei ole mahdollista, samoin kuin tarjota edelleen kuluttajille monipuolista ja laadukasta ravintoa;

| K. | ottaa huomioon, että unioni on maailman suurimpia kanintuottajia, suurempi kuin Aasia ja erityisesti Kiina, joka tuottaa 417 000 tonnia ruhoja ja on suurin viejämaa; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että unioni on maailman suurimpia kanintuottajia, suurempi kuin Aasia ja erityisesti Kiina, joka tuottaa 417 000 tonnia ruhoja ja on suurin viejämaa;

| L. | toteaa, että on kaninkasvattajien ja koko alan edun mukaista, että kaninkasvatuksessa noudatetaan eurooppalaisen tuotantomallin mukaisesti jatkossakin maailman tiukimpia vaatimuksia elintarviketurvallisuuden, eläinten terveyden ja hyvinvoinnin sekä ympäristönsuojelun alalla; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että on kaninkasvattajien ja koko alan edun mukaista, että kaninkasvatuksessa noudatetaan eurooppalaisen tuotantomallin mukaisesti jatkossakin maailman tiukimpia vaatimuksia elintarviketurvallisuuden, eläinten terveyden ja hyvinvoinnin sekä ympäristönsuojelun alalla;

| M. | toteaa, että eurooppalainen kaninkasvatus perustuu erilaisten tuotantomenetelmien yhteiseloon ja että kaninkasvatus on tärkeä keino monipuolistaa monien pienten tilojen tulonlähteitä kaikilla alueilla; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että eurooppalainen kaninkasvatus perustuu erilaisten tuotantomenetelmien yhteiseloon ja että kaninkasvatus on tärkeä keino monipuolistaa monien pienten tilojen tulonlähteitä kaikilla alueilla;

| N. | ottaa huomioon, että kaninlihan keskimääräinen kulutus asukasta kohden on 1,7 kiloa ja että se on siten yksi vähiten kulutetuista lihoista unionissa (1–2 prosenttia kaikesta lihankulutuksesta); |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että kaninlihan keskimääräinen kulutus asukasta kohden on 1,7 kiloa ja että se on siten yksi vähiten kulutetuista lihoista unionissa (1–2 prosenttia kaikesta lihankulutuksesta);

| O. | ottaa huomioon, että tuotantokanien puutteelliseen hyvinvointiin, korkeisiin stressitasoihin sekä korkeaan kuolleisuuteen ja sairastuvuuteen liittyy vakavia huolenaiheita, kuten EFSA totesi jo vuonna 2005; ottaa huomioon, että tuotantokanien pitopaikka, ruokinta, perintötekijät, terveysnäkökohdat ja henkisen hyvinvoinnin optimointi ovat tärkeitä kysymyksiä kaninkasvatusalan toimijoille erityisesti eläinten terveyden ja hyvinvoinnin ylläpitämisen näkökulmasta; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että tuotantokanien puutteelliseen hyvinvointiin, korkeisiin stressitasoihin sekä korkeaan kuolleisuuteen ja sairastuvuuteen liittyy vakavia huolenaiheita, kuten EFSA totesi jo vuonna 2005; ottaa huomioon, että tuotantokanien pitopaikka, ruokinta, perintötekijät, terveysnäkökohdat ja henkisen hyvinvoinnin optimointi ovat tärkeitä kysymyksiä kaninkasvatusalan toimijoille erityisesti eläinten terveyden ja hyvinvoinnin ylläpitämisen näkökulmasta;

| P. | toteaa, että suurinta osa EU:ssa kasvatettavista kaneista pidetään niiden jalostuksesta alkaen yleensä kerroshäkeissä, joita koskevat säännöt voivat vaihdella – ja usein vaihtelevatkin – maasta toiseen; |
| --- | --- |

P.

toteaa, että suurinta osa EU:ssa kasvatettavista kaneista pidetään niiden jalostuksesta alkaen yleensä kerroshäkeissä, joita koskevat säännöt voivat vaihdella – ja usein vaihtelevatkin – maasta toiseen;

| Q. | toteaa, että kani, aivan kuten muut ihmisen kanssa rinnakkain elävät lajit, on säilyttänyt tiettyjä piirteitä luontaisesta käyttäytymisestään, joten on tarpeen tutkia tarkemmin toimenpiteitä ja olosuhteita, jotka voidaan ottaa käyttöön kasvatuksen aikana sen varmistamiseksi, että kanit voivat säilyttää mahdollisuuksien mukaan luontaisen käyttäytymisensä, kunhan se on sen oman terveyden kannalta myönteistä; |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että kani, aivan kuten muut ihmisen kanssa rinnakkain elävät lajit, on säilyttänyt tiettyjä piirteitä luontaisesta käyttäytymisestään, joten on tarpeen tutkia tarkemmin toimenpiteitä ja olosuhteita, jotka voidaan ottaa käyttöön kasvatuksen aikana sen varmistamiseksi, että kanit voivat säilyttää mahdollisuuksien mukaan luontaisen käyttäytymisensä, kunhan se on sen oman terveyden kannalta myönteistä;

| R. | toteaa, että tehotuotannossa käytetään nopeakasvuisia kanirotuja, joita aikaisemmin kutsuttiin ”lihakaneiksi”, ja erityisesti kaupallisia hybridejä, joita käytetään teollisissa kasvatuslaitoksissa lihaeläinten tuottamiseksi; |
| --- | --- |

R.

toteaa, että tehotuotannossa käytetään nopeakasvuisia kanirotuja, joita aikaisemmin kutsuttiin ”lihakaneiksi”, ja erityisesti kaupallisia hybridejä, joita käytetään teollisissa kasvatuslaitoksissa lihaeläinten tuottamiseksi;

| S. | toteaa, että luonnonmukaiset tuotantojärjestelmät, joissa lihantuotantoa varten pidettäviä kaneja pidetään ryhmäkarsinoissa, joista pääsee pienelle laidunalueelle ja joissa on enemmän tilaa, ovat mahdollisia vaihtoehtoja häkkikasvatukselle, vaikka tällaiset ryhmäkasvatusjärjestelmät saattavat aiheuttaa kielteisiin sosiaalisen vuorovaikutuksen muotoihin ja eläinten väliseen aggressiivisuuteen liittyviä ongelmia, mikä voi aiheuttaa niiden terveyteen ja hyvinvointiin vaikuttavia vammoja ja lisätä suun kautta ja ulosteiden välityksellä leviäviä tauteja; |
| --- | --- |

S.

toteaa, että luonnonmukaiset tuotantojärjestelmät, joissa lihantuotantoa varten pidettäviä kaneja pidetään ryhmäkarsinoissa, joista pääsee pienelle laidunalueelle ja joissa on enemmän tilaa, ovat mahdollisia vaihtoehtoja häkkikasvatukselle, vaikka tällaiset ryhmäkasvatusjärjestelmät saattavat aiheuttaa kielteisiin sosiaalisen vuorovaikutuksen muotoihin ja eläinten väliseen aggressiivisuuteen liittyviä ongelmia, mikä voi aiheuttaa niiden terveyteen ja hyvinvointiin vaikuttavia vammoja ja lisätä suun kautta ja ulosteiden välityksellä leviäviä tauteja;

| T. | ottaa huomioon, että joissakin luonnonmukaista tuotantoa koskevissa kansallisissa säännöissä edellytetään, että kanit kasvatetaan ryhmäkarsinoissa, joiden päädystä on pääsy pienelle laidunalueelle; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että joissakin luonnonmukaista tuotantoa koskevissa kansallisissa säännöissä edellytetään, että kanit kasvatetaan ryhmäkarsinoissa, joiden päädystä on pääsy pienelle laidunalueelle;

| U. | katsoo, että samoin kuin muiden lajien, kuten siipikarjan, kohdalla, voitaisiin selvittää vaihtoehtoisia tuotantojärjestelmiä, esimerkiksi luonnonmukaisen tuotannon järjestelmiä, jotka voivat tarjota kuluttajille laajemman valikoiman elintarvikkeita ja joita on toistaiseksi kehitetty vain vähän; |
| --- | --- |

U.

katsoo, että samoin kuin muiden lajien, kuten siipikarjan, kohdalla, voitaisiin selvittää vaihtoehtoisia tuotantojärjestelmiä, esimerkiksi luonnonmukaisen tuotannon järjestelmiä, jotka voivat tarjota kuluttajille laajemman valikoiman elintarvikkeita ja joita on toistaiseksi kehitetty vain vähän;

| V. | toteaa edellä esitetyn huomioon ottaen, että ryhmäkasvatusjärjestelmien haasteita ja mahdollisuuksia olisi tutkittava lisää; |
| --- | --- |

V.

toteaa edellä esitetyn huomioon ottaen, että ryhmäkasvatusjärjestelmien haasteita ja mahdollisuuksia olisi tutkittava lisää;

| W. | toteaa, että tämän alan vähäinen taloudellinen merkitys Euroopan unionissa on vahva pidäke tutkimukselle ja innovoinnille, joiden tavoitteena on parantaa kanien terveyttä ja hyvinvointia; |
| --- | --- |

W.

toteaa, että tämän alan vähäinen taloudellinen merkitys Euroopan unionissa on vahva pidäke tutkimukselle ja innovoinnille, joiden tavoitteena on parantaa kanien terveyttä ja hyvinvointia;

| X. | ottaa huomioon, että EU:ssa on annettu sikojen (1), vasikoiden (2), munivien kanojen (3) ja lihantuotantoa varten pidettävien kanojen (4) suojelun vähimmäisvaatimukset ja yleinen tuotantoeläinten suojelua koskeva neuvoston direktiivi (5) mutta ei erityistä EU:n lainsäädäntöä tuotantokanien suojelun vähimmäisvaatimuksista; ottaa huomioon, että yhä useammat kuluttajat ja kansalaiset eri puolilla unionia toivovat tuotantokaneja koskevaa sääntelyä ja kanien parempaa hyvinvointia; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että EU:ssa on annettu sikojen (1), vasikoiden (2), munivien kanojen (3) ja lihantuotantoa varten pidettävien kanojen (4) suojelun vähimmäisvaatimukset ja yleinen tuotantoeläinten suojelua koskeva neuvoston direktiivi (5) mutta ei erityistä EU:n lainsäädäntöä tuotantokanien suojelun vähimmäisvaatimuksista; ottaa huomioon, että yhä useammat kuluttajat ja kansalaiset eri puolilla unionia toivovat tuotantokaneja koskevaa sääntelyä ja kanien parempaa hyvinvointia;

| Y. | ottaa huomioon, että direktiivin 1999/74/EY mukaisesti munivien kanojen pitäminen perinteisissä häkeissä on kielletty ja kielto on pantu jäsenvaltioissa suurelta osin menestyksekkäästi täytäntöön; |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että direktiivin 1999/74/EY mukaisesti munivien kanojen pitäminen perinteisissä häkeissä on kielletty ja kielto on pantu jäsenvaltioissa suurelta osin menestyksekkäästi täytäntöön;

| Z. | ottaa huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa on annettu kansallista lainsäädäntöä ja oikeudellisia vaatimuksia kaninkasvatuksesta ja laadittu hyvän käytännön oppaita yhteistyössä alan kanssa; ottaa huomioon, että Itävalta kielsi vuonna 2012 kanien pitämisen häkeissä lihantuotantoa varten ja Belgiassa on voimassa lainsäädäntö, jolla pyritään luopumaan kerroshäkeistä vaiheittain ja korvaamaan ne pihatoilla vuoteen 2025 mennessä; |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa on annettu kansallista lainsäädäntöä ja oikeudellisia vaatimuksia kaninkasvatuksesta ja laadittu hyvän käytännön oppaita yhteistyössä alan kanssa; ottaa huomioon, että Itävalta kielsi vuonna 2012 kanien pitämisen häkeissä lihantuotantoa varten ja Belgiassa on voimassa lainsäädäntö, jolla pyritään luopumaan kerroshäkeistä vaiheittain ja korvaamaan ne pihatoilla vuoteen 2025 mennessä;

| AA. | toteaa, että eläinten hyvinvointia koskevan unionin strategian mukaan olisi pantava kokonaisuudessaan täytäntöön voimassa oleva lainsäädäntö, ennen kuin otetaan käyttöön lisää lainsäädäntöä, ja olisi kannustettava laatimaan hyvän käytännön oppaita; |
| --- | --- |

AA.

toteaa, että eläinten hyvinvointia koskevan unionin strategian mukaan olisi pantava kokonaisuudessaan täytäntöön voimassa oleva lainsäädäntö, ennen kuin otetaan käyttöön lisää lainsäädäntöä, ja olisi kannustettava laatimaan hyvän käytännön oppaita;

| AB. | toteaa, että kun otetaan huomioon vaihtoehtoisiin tuotantojärjestelmiin siirtymistä koskeva kysyntä ja kaninkasvatuksen vähäinen taloudellinen painoarvo Euroopan lihantuotannossa, jäsenvaltioita ja komissiota olisi kannustettava jatkamaan tutkimusta kanien terveyden, hyvinvoinnin, kasvatuksen, kasvatusolojen, ravinnon, käyttäytymisen ja tainnutuksen alalla; |
| --- | --- |

AB.

toteaa, että kun otetaan huomioon vaihtoehtoisiin tuotantojärjestelmiin siirtymistä koskeva kysyntä ja kaninkasvatuksen vähäinen taloudellinen painoarvo Euroopan lihantuotannossa, jäsenvaltioita ja komissiota olisi kannustettava jatkamaan tutkimusta kanien terveyden, hyvinvoinnin, kasvatuksen, kasvatusolojen, ravinnon, käyttäytymisen ja tainnutuksen alalla;

| AC. | ottaa huomioon, että vuonna 2005 annetussa EFSAn tieteellisessä lausunnossa tuotantokanien kasvatusoloista ja hoitojärjestelmistä suositeltiin häkkikoon kasvattamista, kasvavien eläinten enimmäistiheyden alentamista ja hoitotoimenpiteitä, esimerkiksi lisäaineiden käyttöä tautien vähentämiseksi; |
| --- | --- |

AC.

ottaa huomioon, että vuonna 2005 annetussa EFSAn tieteellisessä lausunnossa tuotantokanien kasvatusoloista ja hoitojärjestelmistä suositeltiin häkkikoon kasvattamista, kasvavien eläinten enimmäistiheyden alentamista ja hoitotoimenpiteitä, esimerkiksi lisäaineiden käyttöä tautien vähentämiseksi;

| AD. | ottaa huomioon, että OIE:n maaeläinsäännöstöä eläinten teurastuksesta, myös tainnutusmenetelmiä ja toimijoiden tietovaatimuksia, sovelletaan kaneihin; |
| --- | --- |

AD.

ottaa huomioon, että OIE:n maaeläinsäännöstöä eläinten teurastuksesta, myös tainnutusmenetelmiä ja toimijoiden tietovaatimuksia, sovelletaan kaneihin;

| AE. | ottaa huomioon, että tuotantoeläinten suojelusta annetun neuvoston direktiivin 98/58/EY 3 artiklassa säädetään, että on toteutettava ”kaikki asianmukaiset toimenpiteet” eläinten hyvinvoinnin takaamiseksi, ja 4 artiklassa säädetään, että olosuhteet, joissa elämiä pidetään, on määriteltävä ”saadun kokemuksen ja tieteellisen tiedon” mukaisesti, mikä kattaa myös EFSAn ja OIE:n standardit; |
| --- | --- |

AE.

ottaa huomioon, että tuotantoeläinten suojelusta annetun neuvoston direktiivin 98/58/EY 3 artiklassa säädetään, että on toteutettava ”kaikki asianmukaiset toimenpiteet” eläinten hyvinvoinnin takaamiseksi, ja 4 artiklassa säädetään, että olosuhteet, joissa elämiä pidetään, on määriteltävä ”saadun kokemuksen ja tieteellisen tiedon” mukaisesti, mikä kattaa myös EFSAn ja OIE:n standardit;

Yleisiä huomioita

| 1. | ottaa huomioon, että EU:ssa kaneja kasvatetaan yleensä tavanomaisissa virikkeettömissä häkeissä, joka on karu ympäristö, jossa on vain juotto- ja syöttölaite ja joka ei täytä uusimpien tieteellisten tulosten mukaisia optimaalisen kasvatuksen edellytyksiä; panee merkille myös, että kaneille syötetään joskus pelkästään pellettejä eikä niillä ole saatavilla kuitupitoista ravintoa ja että metallilankahäkkien ahtaat tilat voivat johtaa epänormaaliin käyttäytymiseen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | toteaa, että kasvatusjärjestelmien tieteellistä tutkimusta olisi jatkettava, jotta voitaisiin edistää hygienian tasoa ja vähentää eläinten sairastumisen ja infektioiden riskiä; |
| --- | --- |

2.

| 3. | toteaa, että kanien häkkikasvatuksen vaihtoehtoja pannaan menestyksekkäästi täytäntöön ja näistä voidaan mainita esimerkkeinä kasvatus ulkoilmapihatoissa tai koppijärjestelmä, jossa kaneja ruokitaan pääasiassa ruoholla, ja toteaa, että nämä parantavat tuotantokanien viihtyvyyttä ja hyvinvointia; katsoo, että vaihtoehtoisia järjestelmiä olisi kehitettävä, parannettava ja kannustettava, ja on samalla tietoinen siitä, että tällaisissa järjestelmissä tuotetun kaninlihan kysyntä saattaisi jäädä vähäisemmäksi siksi, että ylimääräiset tuotantokustannukset näkyvät kuluttajahinnoissa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kannustaa käyttämään kaneille kollektiivisia pihattoja, koska suurempi elintila mahdollistaa sosiaalisen käyttäytymisen ja liikkumisen; muistuttaa, että kollektiivisten pihattojärjestelmien käyttö lisää tuotantokanien hyvinvointia, sillä näin ne voivat elää luonnonmukaisemmissa olosuhteissa; korostaa, että eläinten terveys riippuu myös kahdesta tärkeästä kasvatuskäytännöstä, jotka ovat rakennusten kasvatusympäristöolot sekä hoitoa, bioturvaamista ja huoltoa koskevien asianmukaisten käytäntöjen kehittäminen; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota jatkamaan tutkimusta parhaiden kasvatusjärjestelmien löytämiseksi, jotta voidaan parantaa eläinten hyvinvointia erilaisissa kaninkasvatuksen muodoissa, siten että voidaan toteuttaa parannustoimenpiteitä tiloilla sekä taata samalla niiden kannattavuus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että kaiken unionin markkinoilla olevan kaninlihan, myös kolmansista maista tuodun kaninlihan, on täytettävä elintarvikkeiden turvallisuutta ja laatua koskevat tiukat vaatimukset sekä eläinten hyvinvointia koskevat kriteerit; korostaa kolmansista maista peräisin olevan vilpillisen kilpailun vaaroja, jos tuontilihaan ei sovelleta vastaavia vaatimuksia ja kriteerejä; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita säilyttämään tuontikaninlihan laadun ja turvallisuuden toteuttamalla perusteellisia tarkastuksia näiden tuotteiden tullessa unioniin; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pitää myönteisenä eläinten hyvinvointia käsittelevän eurooppalaisen foorumin perustamista ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita vaihtamaan ja arvostamaan kaninkasvatusta koskevia hyviä käytäntöjä; |
| --- | --- |

8.

Kanien jalostus

| 9. | korostaa, että kanien jalostus EU:ssa on hyvin intensiivistä, vaikka olosuhteet, joissa kaneja jalostetaan ja pidetään, vaihtelevat kanien jalostustavoitteiden mukaisesti sekä eri jäsenvaltioiden kuluttajien erilaisten vaatimusten vuoksi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | huomauttaa, että häkkien koko vaihtelee eläinten iän ja painon perusteella ja että tämä vaikuttaa liikkeisiin, kuten venyttelyyn, istumiseen ja korvat pystyssä seisomiseen (lajille ominainen tähystysasento), takajaloille nousemiseen, mukavasti ympäri kääntymiseen ja hyppimiseen; korostaa, että liikunnan puute voi johtaa myös heikkoihin luihin, stereotyyppiseen käyttäytymiseen ja anturoiden loukkaantumisiin; |
| --- | --- |

10.

| 11. | huomauttaa, että eläinsuojat ovat ajan mittaan parantuneet niin, että niihin on sisällytetty uusia laitteita, kuten käpälätuet, joiden tavoitteena on vähentää raajavammoja ja lisätä hyvinvointia; huomauttaa kuitenkin, että jotkin vanhat käytössä olevat häkkimallit eivät ehkä ole suunnittelultaan nykyisten vaatimusten mukaisia; |
| --- | --- |

11.

| 12. | panee huolestuneena merkille, että tuotantokanien sairastumis- ja kuolleisuusaste on luontaisesti korkea, mikä johtuu muita lajeja suuremmista loisinfektioiden (kokkidioosi, kihomadot jne.) määristä ja suuremmasta tartunta-alttiudesta infektiosairauksille, joista voidaan mainita RHD ja limakasvaintauti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | huomauttaa EFSAn todenneen vuonna 2005, että tuotantokanien kuolleisuus ja sairastuvuus vaikuttivat olevan huomattavasti korkeammat kuin muilla tuotantoeläinlajeilla, mikä johtuu ruoansulatus- ja hengityselimistön infektioista sekä lisääntymisongelmista; panee niin ikään merkille, että samassa EFSAn raportissa varoitettiin suuremmista terveysriskeistä lattialla pidetyillä eläimillä verrattuna häkeissä pidettyihin eläimiin, mikä johtuu erityisesti kokkidioosista ja loisinfektioista; |
| --- | --- |

13.

| 14. | panee tyytyväisenä merkille eläinsuojien suunnitteluun tehdyt parannukset, joita monet kasvattajat ovat ottaneet käyttöön EFSAn suositusten mukaisesti; ilmaisee kuitenkin huolestumisensa siitä, että tuotantokanien sairauksien torjumiseksi on saatavilla niukasti hoitokeinoja ja tutkimustietoa; |
| --- | --- |

14.

Kaninkasvatus

| 15. | ilmaisee huolensa siitä, että EU:ssa lihantuotantoa varten kasvatettavia ja lihotettavia kaneja pidetään yleensä vanhanaikaisissa häkeissä, jotka eivät ole nykyisten kasvatusvaatimusten mukaisia ja joissa kania kohtaan on tilaa on vähemmän kuin kahden A4-arkin verran; |
| --- | --- |

15.

| 16. | toteaa, että kanit ovat erittäin herkkiä eläimiä ja voivat kärsiä monista niiden epäasianmukaisiin kasvatusolosuhteisiin liittyvistä ongelmista ja sairauksista, mukaan luettuina tappavat virukset, hengityselinten sairaudet ja kipeät kintereet, jotka aiheutuvat istumisesta metallilankahäkin lattialla; |
| --- | --- |

16.

| 17. | huomauttaa, että kaninkasvattajien ja eläinlääkärien käytettävissä on vain niukasti hoitokeinoja terveysongelmien ratkaisemiseksi ja että tarvitaan lisätoimia toissijaisiin käyttötarkoituksiin ja toissijaisille lajeille tarkoitettuja lääkkeitä koskevan tutkimuksen ja investointien puutteen korjaamiseksi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | panee lisäksi merkille, että ravinnolla on suuri vaikutus eläinten hyvinvointiin ja terveyteen, ja katsoo tämän vuoksi, että kaneilla olisi oltava jatkuvasti mahdollisuus tasapainoiseen ruokavalioon ja niillä olisi oltava saatavilla kuitupitoista ravintoa; |
| --- | --- |

18.

| 19. | korostaa kuitenkin, että terveysriskejä on rajoitettu erittäin tiukkojen unionin hygieniavaatimusten ansiosta, ja korostaa, että voimassa olevan lainsäädännön (direktiivi 98/58/EY) ansiosta sairaat eläimet saavat välittömästi lääkintähoitoa, johon liittyy eristäminen toipumisen aikana tai eutanasia tarpeen vaatiessa; |
| --- | --- |

19.

| 20. | toteaa kaikille kaninkasvatukseen osallistuville henkilöille tarjottavien kurssien sekä luotettaviin teknisiin ja tieteellisiin analyyseihin perustuvien hyvän käytännön oppaiden merkityksen, jotta heidän työnsä laatu paranee ja he tuntevat keskeiset eläinten hyvinvointia koskevat vaatimukset ja osaavat näin välttää tarpeetonta kärsimyksen aiheuttamista eläimille; |
| --- | --- |

20.

| 21. | huomauttaa, että lihottamista varten vieroitetut kanit ja naaraat, joita pidetään vaihtoehtoisissa kollektiivisissa pihattojärjestelmissä (yleensä 750 cm2/kasvava kani ja 800 cm2/naaras), hyötyvät liikunnan mahdollistavasta lisätilasta, sosiaalisesta vuorovaikutuksesta ja leikistä ja että pihattojärjestelmien lavat antavat kaneille mahdollisuuden paeta aggressiivisia kaneja, kun imettäville naaraille on erilliset tilat; |
| --- | --- |

21.

| 22. | on tietoinen, että tällaiset järjestelmät aiheuttavat tiloille kustannuksia, mikä on otettava huomioon auttamalla taloudellisesti tämän kasvatusjärjestelmän valinneita kasvattajia; pyytää komissiota tukemaan kaninkasvatusalaa tulevista unionin talousarvioista; panee merkille, että maaseudun kehittämisohjelmissa on saatavilla taloudellista tukea niiden kasvattajien tukemiseksi, jotka soveltavat eläinten hyvinvointia koskevia toimenpiteitä, jotka parantavat kanien hyvinvointia; |
| --- | --- |

22.

| 23. | muistuttaa, että kaikkiin pakollisiin toimenpiteisiin, jotka otetaan käyttöön, on yhdistettävä riittävät määrärahat kaninkasvattajien tukemiseksi; katsoo lisäksi, että olisi otettava käyttöön erillinen budjettikohta kaninlihan kulutuksen edistämiseksi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | korostaa, että naaraskanien ryhmäkasvatustiloista tehtävästä lisätutkimuksesta olisi hyötyä naaraskanien hyvinvoinnille, ja katsoo, että erityisesti olisi tutkittava sitä, miten kauan naaraskaneja olisi pidettävä erillisissä kasvatustiloissa ja milloin ne olisi siirrettävä takaisin ryhmään; |
| --- | --- |

24.

| 25. | neuvoo erottamaan jalostusta varten pidettävät yli 12 viikon ikäiset uroskanit erillisiin tiloihin kaikissa järjestelmissä niiden aggressiivisuuden takia; |
| --- | --- |

25.

Kuljetus ja teurastus

| 26. | toteaa, että kuljetus on kaneille stressaava kokemus; korostaa, että kanit on ruokittava ja juotettava ennen pitkän matkan kuljetusta ja niille on tarjottava kuljetuksen aikana riittävästi ruokaa, vettä ja tilaa ja että kuljetusaikojen on oltava mahdollisimman lyhyitä lajin herkkyyden takia; korostaa, että on olemassa erittäin monia stressitekijöitä, jotka vaikuttavat eläinten hyvinvointiin, ja toteaa, että stressitekijöitä ovat esimerkiksi kuumuus, nälkiintyminen, nestehukka, kipu ja traumat, kylmä, matkapahoinvointi ja pelko; |
| --- | --- |

26.

| 27. | korostaa, että tuotantokanien hyvinvointi kuljetuksen ja teurastuksen aikana riippuu myös viljelijöiden, kuljettajien ja teurastamohenkilökunnan asenteista ja käsittelymenetelmistä sekä kuljetuslogistiikasta; kehottaa komissiota seuraamaan asiaa koskevan unionin lainsäädännön täytäntöönpanoa ja täytäntöönpanon valvontaa, ja toteaa, että tämä koskee erityisesti eläinten suojelusta kuljetuksen aikana annettua neuvoston asetusta (EY) N:o 1/2005; |
| --- | --- |

27.

| 28. | korostaa, että kanit on tainnutettava täysin ennen teurastusta, millä suljetaan pois kärsimys, kipu ja stressi; palauttaa mieliin, että teurastuksen on tapahduttava niin, että tainnutettu eläin ei voi tulla tajuihinsa, eläinten suojelusta lopetuksen yhteydessä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1099/2009 mukaisesti; muistuttaa, että muiden lajien kohdalla käytettäviä tainnutustekniikkoja koskevan käytännön tutkimuksen kehittyminen mahdollistaisi sellaisten kanien erityispiirteisiin soveltuvien sähköisten tai muiden tainnutusmenetelmien, esimerkiksi kaasuseoksella tapahtuvan tainnutuksen, käyttöönoton, jotka voisivat olla kaupallisesti kannattavia ja inhimillisempiä; |
| --- | --- |

28.

Mikrobilääkeresistenssi

| 29. | on tietoinen eurooppalaisten tuottajien pyrkimyksistä vähentää antibioottien käyttöä kaninkasvatuksessa; korostaa, että antibioottien runsas käyttö kaninkasvatuksessa, erityisesti intensiivisessä kasvatuksessa, voi johtaa mikrobilääkeresistenssin kasvuun; |
| --- | --- |

29.

| 30. | panee merkille, että antibioottien runsas käyttö voi johtaa antibioottiresistenssin lisääntymiseen, minkä vuoksi on välttämätöntä edistää vastuullisempaa käyttöä; katsoo, että kaninkasvatus on samassa tilanteessa muiden eläintuotantoalojen kanssa ja myös siltä vaaditaan merkittäviä toimia antibioottien vastuullisemman käytön edistämiseksi, jotta voidaan säilyttää niiden teho ja estää mikrobilääkeresistenssin syntyminen; |
| --- | --- |

30.

| 31. | korostaa, että jäsenvaltioita olisi kannustettava luopumaan vähitellen perinteisistä kerroshäkeistä kaikkialla EU:ssa ja edistämään samalla taloudellisesti kannattavia parannettuja kasvatusjärjestelmiä, jotta voidaan saavuttaa korkeat hygieniavaatimukset ja ylläpitää niitä kaikissa kasvatusjärjestelmissä pääasiassa siten, että kehitetään ennaltaehkäiseviä toimenpiteitä ja kohdennettuja tarkastuksia; |
| --- | --- |

31.

| 32. | korostaa, että antibiootteja on käytettävä ainoastaan hoitotarkoituksiin ja niiden käytön jälkeen olisi pidettävä riittävän pitkä varoaika ennen teurastusta farmakologisesti vaikuttavien aineiden jäämien enimmäismääriä koskevan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 470/2009 mukaisesti, jotta taataan, että kaninliha on turvallista; |
| --- | --- |

32.

| 33. | korostaa, että antibioottien käytön väheneminen ja siitä johtuva myönteinen vaikutus kansanterveyteen voidaan saavuttaa vain kiinnittämällä enemmän huomiota kanitilojen hallintoon ja seurantaan; |
| --- | --- |

33.

Päätelmät

| 34. | ottaa huomioon EU:ssa kasvatettujen ja teurastettujen kanien suuren määrän ja kaninkasvatuksessa tällä hetkellä käytettävien järjestelmien vakavat vaikutukset eläinten hyvinvointiin ja kannustaa komissiota laatimaan etenemissuunnitelman tuotantokanien suojelun taloudellisesti kestävien vähimmäisvaatimusten antamiseksi; korostaa, että etenemissuunnitelmaan olisi sisällytettävä mitattavissa olevia välitavoitteita, joista raportoidaan säännöllisesti, ja siinä olisi (aikajärjestyksessä esitettynä) asetettava tavoitteeksi ainakin, että






  — | laaditaan suuntaviivat hyvistä käytännöistä ja kanien hyvinvointia koskevista säännöistä yhteistyössä kaikkien tuotantoon osallistuvien ja kaninkasvatusalan muiden sidosryhmien kanssa, |
| --- | --- | --- |

34.

—

laaditaan suuntaviivat hyvistä käytännöistä ja kanien hyvinvointia koskevista säännöistä yhteistyössä kaikkien tuotantoon osallistuvien ja kaninkasvatusalan muiden sidosryhmien kanssa,

| — | annetaan komission suositus, jossa otetaan huomioon voimassa olevat kansalliset toimet ja joihin sisältyy tarvittaessa ehdotuksia erityisesti kanien terveyttä, hyvinvointia ja kasvatustiloja koskevaksi yhteiseksi unionin lähestymistavaksi, |
| --- | --- |

—

annetaan komission suositus, jossa otetaan huomioon voimassa olevat kansalliset toimet ja joihin sisältyy tarvittaessa ehdotuksia erityisesti kanien terveyttä, hyvinvointia ja kasvatustiloja koskevaksi yhteiseksi unionin lähestymistavaksi,

| — | esitetään asianmukaiseen määräaikaan mennessä säädösehdotus tuotantokanien suojelun vähimmäisvaatimuksista; |
| --- | --- |

—

esitetään asianmukaiseen määräaikaan mennessä säädösehdotus tuotantokanien suojelun vähimmäisvaatimuksista;

| 35. | kehottaa komissiota käyttämään tieteellisiä todisteita ja tuloksia ohjaavana periaatteena, kun se ehdottaa toimia, jotka koskevat jalostusnaaraiden ja lihantuotannossa pidettävien kanien kasvatustiloja, ja kiinnittämään asianmukaista huomiota eläinten biologisiin tarpeisiin ja niiden lajille ominaiseen käyttäytymiseen kasvatustilojen osalta; |
| --- | --- |

35.

| 36. | katsoo, että direktiivin 98/58/EY 3 artiklassa tarkoitettuja vaatimuksia, joiden mukaan on toteutettava ”kaikki asianmukaiset toimenpiteet” eläinten hyvinvoinnin takaamiseksi, ja 4 artiklassa tarkoitettuja ”saadun kokemuksen ja tieteellisen tiedon” mukaisesti asetettuja vähimmäisvaatimuksia olisi käytettävä EFSAn ja OIE:n vahvistamien kanien hyvinvointia koskevien tieteellisten suositusten täytäntöönpanon valvomiseksi; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kehottaa pitämään tasapainossa huomioon otettavat eri näkökohdat, jotka koskevat eläinten hyvinvointia ja terveyttä, kasvattajien taloudellista tilannetta ja työoloja, tuotannon kestävyyttä, ympäristövaikutuksia ja kuluttajansuojaa; huomauttaa, että on myös otettava huomioon kohtuuhintaista ja korkealaatuista kaninlihaa koskevat kuluttajien tarpeet; |
| --- | --- |

37.

| 38. | korostaa, että yhteisen maatalouspolitiikan tavoitteena on tuottaa maataloustuotteita ja elintarvikkeita kuluttajille kaikkialla unionissa ottaen huomioon heidän tarpeensa ja toiveensa saada terveellisiä ja laadukkaita maataloustuotteita ja elintarvikkeita kohtuulliseen hintaan; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kannustaa jäsenvaltioita ja alaa luomaan selkeitä merkintäjärjestelmiä ja hyödyntämään elintarviketietojen antamisesta kuluttajille annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1169/2011 V luvussa säädettyjä merkintäjärjestelmiä, lisäämään markkinoiden avoimuutta, säilyttämään laatuvaatimukset ja suojelemaan kuluttajien terveyttä niin, että kuluttajat voivat tehdä tietoon perustuvia ja läpinäkyviä ostovalintoja, ja toteaa, että samalla voidaan korostaa tuotteen alkuperää ja suojella sitä vilpilliseltä kilpailulta; |
| --- | --- |

39.

| 40. | korostaa, että kaikki voimassa olevat säännöt olisi yhdenmukaistettava EU:n tasolla; korostaa, että tietojen vaihtaminen hyvän käytännön oppaiden laatimiseksi ja kansallisten suuntaviivojen tukeminen ovat ratkaisevan tärkeitä tässä prosessissa; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kannustaa kaikkia jäsenvaltioita noudattamaan Itävallassa, Belgiassa, Saksassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa annettuja kanien hyvinvointia koskevia nykyisiä säännöksiä, jotta voidaan varmistaa tasapuoliset toimintaedellytykset; |
| --- | --- |

41.

| 42. | toteaa, että kun otetaan huomioon vaihtoehtoisiin tuotantojärjestelmiin siirtymistä koskeva kysyntä, kaninkasvatuksen tieteellistä tutkimusta on jatkettava; kannustaa jäsenvaltioita ja komissiota tukemaan talousarviosta ja tekemään tutkimusta, joka koskee seuraavia:






  — | tuotantokanien terveys |
| --- | --- | --- |

42.

—

tuotantokanien terveys

| — | tuotantokanien hyvinvointi |
| --- | --- |

—

tuotantokanien hyvinvointi

| — | tuotantokanien kasvatustilat |
| --- | --- |

—

tuotantokanien kasvatustilat

| — | tuotantokanien jalostus, mukaan lukien kanien jalostus temperamentiltaan rauhallisemmista sukulinjoista |
| --- | --- |

—

tuotantokanien jalostus, mukaan lukien kanien jalostus temperamentiltaan rauhallisemmista sukulinjoista

| — | tuotantokanien kasvatus |
| --- | --- |

—

tuotantokanien kasvatus

| — | tuotantokanien käyttäytyminen |
| --- | --- |

—

tuotantokanien käyttäytyminen

| — | tuotantokanien ravinto |
| --- | --- |

—

tuotantokanien ravinto

| — | tuotantokanien lajikohtaiset sairaudet, sairastuvuus ja kuolleisuus |
| --- | --- |

—

tuotantokanien lajikohtaiset sairaudet, sairastuvuus ja kuolleisuus

| — | tuotantokaneille sopivat lääkkeet, rokotteet ja hoidot ottaen huomioon mikrobilääkeresistenssiä koskevat kasvavat ongelmat |
| --- | --- |

—

tuotantokaneille sopivat lääkkeet, rokotteet ja hoidot ottaen huomioon mikrobilääkeresistenssiä koskevat kasvavat ongelmat

| — | tuotantokaneille soveltuvat lajikohtaiset inhimilliset tainnutusmenetelmät; |
| --- | --- |

—

tuotantokaneille soveltuvat lajikohtaiset inhimilliset tainnutusmenetelmät;

| 43. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toimittamaan tietoja kaninlihan tuotannosta ja kaupasta ja sisällyttämään kaninlihan Euroopan lihamarkkinoiden seurantakeskukseen; |
| --- | --- |

43.

o

o o

| 44. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

44.

---

(1)  Neuvoston direktiivi 2008/120/EY, annettu 18. joulukuuta 2008, sikojen suojelun vähimmäisvaatimuksista (EUVL L 47, 18.2.2009, s. 5).

(2)  Neuvoston direktiivi 2008/119/EY, annettu 18. joulukuuta 2008, vasikoiden suojelun vähimmäisvaatimuksista (EUVL L 10, 11.1.2009, s. 7).

(3)  Neuvoston direktiivi 1999/74/EY, annettu 19. heinäkuuta 1999, munivien kanojen suojelun vähimmäisvaatimuksista (EYVL L 203, 3.8.1999, s. 53).

(4)  Neuvoston direktiivi 2007/43/EY, annettu 28. kesäkuuta 2007, lihantuotantoa varten pidettävien kanojen suojelua koskevista vähimmäisvaatimuksista (EUVL L 182, 12.7.2007, s. 19).

(5)  Neuvoston direktiivi 98/58/EY, annettu 20. heinäkuuta 1998, tuotantoeläinten suojelusta (EYVL L 221, 8.8.1998, s. 23).

---

Keskiviikko 15. maaliskuuta 2017

| 25.7.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 263/98 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 263/98

---

P8_TA(2017)0083

EU:n kansalaisten vapautta liikkua ja työskennellä sisämarkkinoilla rajoittavat tekijät

Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. maaliskuuta 2017 EU:n kansalaisten vapautta liikkua ja työskennellä sisämarkkinoilla rajoittavista tekijöistä (2016/3042(RSP))

(2018/C 263/12)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 3 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 3 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) IV ja V osaston sekä 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan ja 20, 21, 26, 45–48 ja 153 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) IV ja V osaston sekä 4 artiklan 2 kohdan a alakohdan ja 20, 21, 26, 45–48 ja 153 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 5 artiklan 2 kohdan sekä 30, 31 ja 47 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan 5 artiklan 2 kohdan sekä 30, 31 ja 47 artiklan,

| — | ottaa huomioon sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta 29. huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 883/2004 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta 29. huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 883/2004 (1),

| — | ottaa huomioon sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 883/2004 täytäntöönpanomenettelystä 16. syyskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 987/2009 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 883/2004 täytäntöönpanomenettelystä 16. syyskuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 987/2009 (2),

| — | ottaa huomioon työntekijöiden vapaasta liikkuvuudesta unionin alueella 5. huhtikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 492/2011 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työntekijöiden vapaasta liikkuvuudesta unionin alueella 5. huhtikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 492/2011 (3),

| — | ottaa huomioon työnvälityspalvelujen eurooppalaisesta verkostosta (Eures), liikkuvuuspalvelujen tarjoamisesta työntekijöille ja työmarkkinoiden yhdentymisen tiivistämisestä ja asetusten (EU) N:o 492/2011 ja (EU) N:o 1296/2013 muuttamisesta 13. huhtikuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/589 (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työnvälityspalvelujen eurooppalaisesta verkostosta (Eures), liikkuvuuspalvelujen tarjoamisesta työntekijöille ja työmarkkinoiden yhdentymisen tiivistämisestä ja asetusten (EU) N:o 492/2011 ja (EU) N:o 1296/2013 muuttamisesta 13. huhtikuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/589 (4),

| — | ottaa huomioon palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuvasta työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon 16. joulukuuta 1996 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 96/71/EY (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuvasta työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon 16. joulukuuta 1996 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 96/71/EY (5),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä oikeudesta liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella, asetuksen (ETY) N:o 1612/68 muuttamisesta ja direktiivien 64/221/ETY, 68/360/ETY, 72/194/ETY, 73/148/ETY, 75/34/ETY, 75/35/ETY, 90/364/ETY, 90/365/ETY ja 93/96/ETY kumoamisesta 29. huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/38/EY (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä oikeudesta liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella, asetuksen (ETY) N:o 1612/68 muuttamisesta ja direktiivien 64/221/ETY, 68/360/ETY, 72/194/ETY, 73/148/ETY, 75/34/ETY, 75/35/ETY, 90/364/ETY, 90/365/ETY ja 93/96/ETY kumoamisesta 29. huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/38/EY (6),

| — | ottaa huomioon ammattipätevyyden tunnustamisesta 7. syyskuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/36/EY (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ammattipätevyyden tunnustamisesta 7. syyskuuta 2005 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2005/36/EY (7),

| — | ottaa huomioon potilaiden oikeuksien soveltamisesta rajatylittävässä terveydenhuollossa 9. maaliskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/24/EU (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon potilaiden oikeuksien soveltamisesta rajatylittävässä terveydenhuollossa 9. maaliskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2011/24/EU (8),

| — | ottaa huomioon ammattipätevyyden tunnustamisesta annetun direktiivin 2005/36/EY ja hallinnollisesta yhteistyöstä sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmässä annetun asetuksen (EU) N:o 1024/2012 (IMI-asetus) muuttamisesta 20. marraskuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/55/EU (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ammattipätevyyden tunnustamisesta annetun direktiivin 2005/36/EY ja hallinnollisesta yhteistyöstä sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmässä annetun asetuksen (EU) N:o 1024/2012 (IMI-asetus) muuttamisesta 20. marraskuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2013/55/EU (9),

| — | ottaa huomioon työntekijöiden vapaan liikkuvuuden puitteissa työntekijöille myönnettyjen oikeuksien käyttämistä helpottavista toimenpiteistä 16. huhtikuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/54/EU (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työntekijöiden vapaan liikkuvuuden puitteissa työntekijöille myönnettyjen oikeuksien käyttämistä helpottavista toimenpiteistä 16. huhtikuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/54/EU (10),

| — | ottaa huomioon palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuvasta työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon annetun direktiivin 96/71/EY täytäntöönpanosta sekä hallinnollisesta yhteistyöstä sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmässä annetun asetuksen (EU) N:o 1024/2012 (IMI-asetus) muuttamisesta 15. toukokuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/67/EU (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon palvelujen tarjoamisen yhteydessä tapahtuvasta työntekijöiden lähettämisestä työhön toiseen jäsenvaltioon annetun direktiivin 96/71/EY täytäntöönpanosta sekä hallinnollisesta yhteistyöstä sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmässä annetun asetuksen (EU) N:o 1024/2012 (IMI-asetus) muuttamisesta 15. toukokuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/67/EU (11),

| — | ottaa huomioon 2. heinäkuuta 2009 annetun komission tiedonannon Euroopan unionin kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä oikeudesta liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella annetun direktiivin 2004/38/EY täytäntöönpanon ja soveltamisen parantamisesta (COM(2009)0313), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. heinäkuuta 2009 annetun komission tiedonannon Euroopan unionin kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä oikeudesta liikkua ja oleskella vapaasti jäsenvaltioiden alueella annetun direktiivin 2004/38/EY täytäntöönpanon ja soveltamisen parantamisesta (COM(2009)0313),

| — | ottaa huomioon 25. marraskuuta 2013 annetun komission tiedonannon ”EU:n kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä vapaa liikkuvuus: viisi merkityksellistä toimenpidettä” (COM(2013)0837), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. marraskuuta 2013 annetun komission tiedonannon ”EU:n kansalaisten ja heidän perheenjäsentensä vapaa liikkuvuus: viisi merkityksellistä toimenpidettä” (COM(2013)0837),

| — | ottaa huomioon 24. tammikuuta 2017 annetun komission kertomuksen ”Kansalaisten oikeuksista vahvempia demokraattisen muutoksen unionissa – Katsaus Euroopan unionin kansalaisuuteen vuonna 2017” (COM(2017)0030), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. tammikuuta 2017 annetun komission kertomuksen ”Kansalaisten oikeuksista vahvempia demokraattisen muutoksen unionissa – Katsaus Euroopan unionin kansalaisuuteen vuonna 2017” (COM(2017)0030),

| — | ottaa huomioon 15. joulukuuta 2011 antamansa päätöslauselman työntekijöiden vapaasta liikkuvuudesta Euroopan unionissa (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. joulukuuta 2011 antamansa päätöslauselman työntekijöiden vapaasta liikkuvuudesta Euroopan unionissa (12),

| — | ottaa huomioon 14. tammikuuta 2014 antamansa päätöslauselman sosiaalisesta suojelusta kaikille, myös itsenäisille ammatinharjoittajille (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. tammikuuta 2014 antamansa päätöslauselman sosiaalisesta suojelusta kaikille, myös itsenäisille ammatinharjoittajille (13),

| — | ottaa huomioon 16. tammikuuta 2014 antamansa päätöslauselman vapaata liikkuvuutta koskevan perusoikeuden kunnioittamisesta EU:ssa (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. tammikuuta 2014 antamansa päätöslauselman vapaata liikkuvuutta koskevan perusoikeuden kunnioittamisesta EU:ssa (14),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 216 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 216 artiklan 2 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että vetoomusvaliokunta on vastaanottanut useita vetoomuksia, joissa tuodaan esiin huoli EU:n kansalaisten kohtaamista erilaisista esteistä heidän käyttäessään oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että vetoomusvaliokunta on vastaanottanut useita vetoomuksia, joissa tuodaan esiin huoli EU:n kansalaisten kohtaamista erilaisista esteistä heidän käyttäessään oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen;

| B. | ottaa huomioon, että koska joissakin jäsenvaltioissa ei tunnusteta HLBTI-avioliittoa tai vastaavaa oikeudellista suhdetta, tämä voi olla esteenä näiden henkilöiden ja heidän kumppaniensa vapaalle liikkuvuudelle unionissa ja estää heitä saamasta joitakin kyseisten maiden sosiaaliturvaetuuksia tai julkisia palveluja; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että koska joissakin jäsenvaltioissa ei tunnusteta HLBTI-avioliittoa tai vastaavaa oikeudellista suhdetta, tämä voi olla esteenä näiden henkilöiden ja heidän kumppaniensa vapaalle liikkuvuudelle unionissa ja estää heitä saamasta joitakin kyseisten maiden sosiaaliturvaetuuksia tai julkisia palveluja;

| C. | ottaa huomioon, että vetoomusvaliokunnan kokouksessa tiistaina 11. lokakuuta 2016 järjestettiin kuuleminen aiheesta ”EU:n kansalaisten vapautta liikkua ja työskennellä sisämarkkinoilla rajoittavat tekijät”; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että vetoomusvaliokunnan kokouksessa tiistaina 11. lokakuuta 2016 järjestettiin kuuleminen aiheesta ”EU:n kansalaisten vapautta liikkua ja työskennellä sisämarkkinoilla rajoittavat tekijät”;

| D. | toteaa, että vapaa liikkuvuus on EU:n kansalaisten perusoikeus, se on olennaista sosiaaliselle ja taloudelliselle yhteenkuuluvuudelle unionissa ja sen avulla pyritään varmistamaan täystyöllisyys ja sosiaalinen edistys; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että vapaa liikkuvuus on EU:n kansalaisten perusoikeus, se on olennaista sosiaaliselle ja taloudelliselle yhteenkuuluvuudelle unionissa ja sen avulla pyritään varmistamaan täystyöllisyys ja sosiaalinen edistys;

| E. | ottaa huomioon, että useiden vetoomusten esittäjien mukaan työntekijöiden oikeutta vapaaseen liikkuvuuteen on rikottu monessa jäsenvaltiossa; ottaa huomioon, että liikkuvat EU:n kansalaiset välttävät toisinaan terveyspalvelujen käyttöä karkottamisen pelosta, mikä tosiasiallisesti rajoittaa heidän perusoikeuttaan saada terveydenhoitoa; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että useiden vetoomusten esittäjien mukaan työntekijöiden oikeutta vapaaseen liikkuvuuteen on rikottu monessa jäsenvaltiossa; ottaa huomioon, että liikkuvat EU:n kansalaiset välttävät toisinaan terveyspalvelujen käyttöä karkottamisen pelosta, mikä tosiasiallisesti rajoittaa heidän perusoikeuttaan saada terveydenhoitoa;

| F. | toteaa, että talouskriisi ja sen torjuntatoimet ovat lisänneet sosioekonomista eriarvoisuutta ja taloudellista muuttoliikettä EU:n sisällä; katsoo, että tämä olisi otettava asianmukaisesti huomioon ja niin kotijäsenvaltioiden kuin vastaanottavien jäsenvaltioiden ja asianomaisten EU:n toimielinten olisi toteutettava erityisiä koordinointitoimia; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että talouskriisi ja sen torjuntatoimet ovat lisänneet sosioekonomista eriarvoisuutta ja taloudellista muuttoliikettä EU:n sisällä; katsoo, että tämä olisi otettava asianmukaisesti huomioon ja niin kotijäsenvaltioiden kuin vastaanottavien jäsenvaltioiden ja asianomaisten EU:n toimielinten olisi toteutettava erityisiä koordinointitoimia;

| G. | toteaa, että työntekijöiden liikkuvuus EU:ssa voi olla vaikeaa kansallisille työmarkkinoille, jotka edellyttävät kohdennettuja ratkaisuja, mutta sen avulla voidaan myös edistää niiden oikeudenmukaisuutta edellyttäen, että työntekijöiden perusoikeuksia suojellaan täysimääräisesti; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että työntekijöiden liikkuvuus EU:ssa voi olla vaikeaa kansallisille työmarkkinoille, jotka edellyttävät kohdennettuja ratkaisuja, mutta sen avulla voidaan myös edistää niiden oikeudenmukaisuutta edellyttäen, että työntekijöiden perusoikeuksia suojellaan täysimääräisesti;

| H. | katsoo, että jäsenvaltiot ja EU:n toimielimet ovat yhdessä vastuussa vapaata liikkuvuutta koskevien periaatteiden toteuttamisesta siten, että ne hyödyttävät kansalaisia ja tukevat kasvua, taloudellista ja sosiaalista kehitystä ja työllisyyttä, ja sen varmistamisesta, että asianomainen EU:n oikeudellinen kehys saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä ja pannaan täytäntöön tehokkaammin; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että jäsenvaltiot ja EU:n toimielimet ovat yhdessä vastuussa vapaata liikkuvuutta koskevien periaatteiden toteuttamisesta siten, että ne hyödyttävät kansalaisia ja tukevat kasvua, taloudellista ja sosiaalista kehitystä ja työllisyyttä, ja sen varmistamisesta, että asianomainen EU:n oikeudellinen kehys saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä ja pannaan täytäntöön tehokkaammin;

| I. | ottaa huomioon, että joissain tapauksissa EU:n liikkuvien työntekijöiden ja heidän perheidensä sosiaaliturvalle on ominaista epätasa-arvo ja sattumanvaraisuus; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että joissain tapauksissa EU:n liikkuvien työntekijöiden ja heidän perheidensä sosiaaliturvalle on ominaista epätasa-arvo ja sattumanvaraisuus;

| J. | katsoo, että sosiaaliturvaoikeuksista olisi voitava nauttia syrjimättömästi, tekemättä eroa pysyvien työntekijöiden, kausityöntekijöiden, rajatyöntekijöiden sekä sellaisten henkilöiden välillä, jotka harjoittavat toimintaansa palvelujen tarjoamista varten; |
| --- | --- |

J.

katsoo, että sosiaaliturvaoikeuksista olisi voitava nauttia syrjimättömästi, tekemättä eroa pysyvien työntekijöiden, kausityöntekijöiden, rajatyöntekijöiden sekä sellaisten henkilöiden välillä, jotka harjoittavat toimintaansa palvelujen tarjoamista varten;

| K. | katsoo, että avointen velkakirjojen käyttö työsuhteissa voi johtaa epäoikeudenmukaiseen ja syrjivään työntekijöiden kohteluun ja estää heitä käyttämästä oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen sisämarkkinoilla; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että avointen velkakirjojen käyttö työsuhteissa voi johtaa epäoikeudenmukaiseen ja syrjivään työntekijöiden kohteluun ja estää heitä käyttämästä oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen sisämarkkinoilla;

| L. | toteaa, että vetoomusten esittäjät ovat huolissaan laajakaistayhteyksien puutteesta erityisesti syrjäisillä, maaseutu- ja vuoristoalueilla sekä ilmoitettujen ja todellisten laajakaistanopeuksien eroista, mikä heikentää kuluttajansuojan tasoa sisämarkkinoilla ja estää tietojen ja palvelujen saantia; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että vetoomusten esittäjät ovat huolissaan laajakaistayhteyksien puutteesta erityisesti syrjäisillä, maaseutu- ja vuoristoalueilla sekä ilmoitettujen ja todellisten laajakaistanopeuksien eroista, mikä heikentää kuluttajansuojan tasoa sisämarkkinoilla ja estää tietojen ja palvelujen saantia;

| 1. | kehottaa jäsenvaltioita toissijaisuusperiaatetta noudattaen poistamaan säännöistään kaikki EU:n kansalaisia ja heidän perheenjäseniään, EU:n ulkopuolisten maiden kansalaiset mukaan lukien, syrjivät käytännöt ja tarpeettomat esteet, jotta he voivat käyttää oikeutta maahantuloon ja oleskeluun jäsenvaltioiden alueella ja sen myötä hyödyntää sosiaalisia oikeuksiaan, ja tehostamaan hallintoaan työvoiman liikkuvuuden helpottamiseksi EU:ssa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ilmaisee syvän huolensa joidenkin jäsenvaltioiden käytännöstä karkottaa maassa työskennelleitä unionin kansalaisia pian heidän työsopimuksensa päättymisen jälkeen, mikä on vastoin työntekijöiden vapaan liikkuvuuden periaatetta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa komissiota selkeyttämään, päivittämään ja laajentamaan ohjeistustaan parantaakseen direktiivin 2004/38/EY saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä ja sen soveltamista, jotta muun muassa viimeaikainen Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntö (asiat C-456/12 (15) ja C-457/12 (16)) otetaan huomioon; suosittaa unionin lainsäädännön saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä koskevien täytäntöönpanosuunnitelmien käyttöä, jotta varmistetaan täydellinen ja asianmukainen soveltaminen; |
| --- | --- |

3.

| 4. | painottaa periaatetta ”sama palkka samasta työstä” ja pitää valitettavana, että jotkut jäsenvaltiot eivät myönnä sosiaaliturvaa EU:ssa työskenteleville kolmansien maiden kansalaisille; kehottaa jäsenvaltioita noudattamaan nykyistä EU:n lainsäädäntöä ja työlainsäädännön perusperiaatteita kaikkien EU:n työntekijöiden suojelemiseksi; kehottaa määrittelemään paremmin ne edellytykset, joiden mukaisesti EU:n kansalaiset ja heidän perheenjäsenensä, jotka ovat kolmansien maiden kansalaisia, voivat hyödyntää sosiaalisia oikeuksiaan; |
| --- | --- |

4.

| 5. | panee tyytyväisenä merkille sosiaaliturvatietojen sähköisen vaihtojärjestelmän (EESSI) perustamisen, sillä sen avulla EU:ssa toimivat sosiaaliturvaelimet voivat vaihtaa tietoja entistä nopeammin ja turvallisemmin; kehottaa jäsenvaltioita parantamaan teknisiä valmiuksiaan sopeutuakseen uudenlaiseen tietojen vaihtoon; kehottaa arvioimaan mahdollisuuksia edistää kansainvälisiä työehtosopimuksia ja luoda eurooppalaisia foorumeja hyvien käytäntöjen edistämistä varten; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa jäsenvaltioita perustamaan viralliset kansalliset verkkosivustonsa direktiivin 2014/67/EU mukaisesti; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita parantamaan opastus- ja neuvontatoimiaan vahvistaakseen edelleen kansalaisten vapautta liikkua, työskennellä ja opiskella muissa EU:n jäsenvaltioissa ja lisätäkseen yleistä tietoisuutta asiasta; kehottaa komissiota parantamaan tietoa työ- ja opiskelumahdollisuuksista EU:ssa tarjoamaan luotujen välineiden, kuten Eures ja Ploteus, tehokkuutta ja lisäämään yleisön tietoisuutta niistä; panee merkille uuden Eures-asetuksen (asetus (EU) 2016/589), jonka tavoitteena on tehdä Eures-verkostosta tehokas työllistymistä edistävä väline oikeudenmukaisen EU:n sisäisen työvoiman liikkuvuuden avulla; korostaa, että konsuliavun ja yhteistyön parantaminen auttaa lisäämään tietoisuutta liikkuvien työntekijöiden ja opiskelijoiden henkilökohtaisesta asemasta ja suojelemaan heidän perusoikeuksiaan ja helpottaa heidän sopeutumistaan vastaanottavaan jäsenvaltioon; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa jäsenvaltioita antamaan selkeät suuntaviivat ja asianmukaisen koulutuksen virkamiehille ja hallinnon työntekijöille, jotka huolehtivat EU:n kansalaisten ja EU:n alueella laillisesti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten, työntekijöiden ja heidän perheenjäsentensä sosiaalisten oikeuksien täytäntöönpanosta; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pyytää vahvistamaan SOLVIT-palvelua, esimerkiksi perustamalla puhelinpalvelu, ja muita toimivaltaisia viranomaistahoja, joille EU:n kansalaiset voivat osoittaa erityiset sisämarkkinoita koskevat tiedustelunsa, jotta he ja heidän perheenjäsenensä voivat saada oikea-aikaista tietoa ja tukea, kun he kohtaavat esteitä harjoittaessaan oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa parantamaan sellaisten tilastotietojen keruuta ja käsittelyä, jotka koskevat niiden kansalaisten lukumäärää, jotka käyttävät oikeuttaan siirtää sosiaalisia oikeuksiaan jäsenvaltiosta toiseen, jotta voidaan tehostaa jäsenvaltioiden välistä koordinointia ja vahvistaa EU:n kansalaisten oikeuksia sellaisten toimintapoliittisten ratkaisujen avulla, joilla edistetään sosiaalisen suojelun tasoa; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa yhdenmukaistamaan paremmin ”tavanomaista asuinpaikkaa” koskevan tulkinnan; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pitää valitettavana, että sosiaaliturvaoikeuksien yhdistämisen epäonnistuminen luo esteitä EU:n asukkaille, ja kehottaa jäsenvaltioita panemaan täysimääräisesti ja tosiasiallisesti täytäntöön sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 883/2004 ja sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 883/2004 täytäntöönpanomenettelystä annetun asetuksen (EY) N:o 987/2009, jotta voidaan varmistaa sosiaaliturvaetuuksien (eli valtion eläkkeet, sairausvakuutus, työttömyysetuudet ja perhe-etuudet) siirrettävyys ja vähentää näin työvoiman liikkuvuuden esteitä EU:ssa; kehottaa toteuttamaan määrätietoisia ja vaikuttavia toimia kunkin yksityishenkilön sosiaaliturvamaksut ja -etuudet EU:ssa kattavan koordinoidun järjestelmän, kuten sosiaaliturvakortin, käyttöön ottamiseksi, jotta voidaan helpottaa sosiaaliturvamaksujen ja -oikeuksien jäljitettävyyttä (17); |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa jäsenvaltioita ottamaan kiireellisesti käyttöön eurooppalaisen vammaiskortin, koska se helpottaisi vammaisten henkilöiden matkustamista ja muuttamista jäsenvaltiosta toiseen; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pitää valitettavana, että EU:n kansalaiset suljetaan toisen jäsenvaltion kansallisen julkisen terveydenhuoltojärjestelmän ulkopuolelle, siten kuin se on sallittu potilaiden oikeuksien soveltamisesta rajatylittävässä terveydenhuollossa annetussa direktiivissä 2011/24/EU, sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta annetussa asetuksessa (EY) N:o 883/2004 ja niihin liittyvässä Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä (18); |
| --- | --- |

13.

| 14. | pyytää tehostamaan EU:n verotuskehyksen koordinointia, jotta voidaan poistaa kaksinkertainen verotus muiden tärkeiden asioiden ohella, kuten verotuksellisen polkumyynnin estäminen; |
| --- | --- |

14.

| 15. | panee merkille yhä suuremman määrän rajatylittäviä lasten huoltajuuteen liittyviä asioita, jotka juontuvat henkilöiden vapaasta liikkuvuudesta; kehottaa tiivistämään lasten huoltajuuteen liittyviä asioita koskevaa jäsenvaltioiden keskinäistä konsuli- ja oikeudellista yhteistyötä; suhtautuu myönteisesti meneillään olevaan Bryssel II a -asetuksen tarkistamiseen; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tuomitsee työsuhteisiin liittyvän avointen velkakirjojen käyttöä koskevan käytännön, jonka avulla työnantajat voivat vaatia mahdollisten vahinkojen korvauksia helpommin ja välttää pitkällisiä oikeudenkäyntejä työtuomioistuimissa, kun syyllisyyttä ja vahingon määrää koskeva todistustaakka muuttuu käänteiseksi; varoittaa, että avoimet velkakirjat estävät kansalaisia käyttämästä oikeuttaan vapaaseen liikkuvuuteen sisämarkkinoilla; kehottaa jäsenvaltioita antamaan lainsäädäntöä, jolla kielletään avointen velkakirjojen käyttö työsuhteissa kaikkialla EU:ssa; kehottaa komissiota antamaan jäsenvaltioille suosituksen, että avointen velkakirjojen käyttö työsuhteissa kielletään ehdottomasti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | on huolissaan vetoomuksen esittäjien kohtaamista vaikeuksista saada ammattipätevyytensä tunnustetuksi unionissa; kehottaa tehostamaan jäsenvaltioiden myöntämien akateemisten oppiarvojen ja jatkokoulutuksen tutkintotodistusten standardisointia, käyttämään järjestelmällisesti sisämarkkinoiden tietojenvaihtojärjestelmää, jotta voidaan parantaa hallinnollista yhteistyötä sekä yksinkertaistaa ja nopeuttaa sellaisten pätevien ammattihenkilöiden ammattipätevyyksien ja jatkuvaa ammatillista kehittämistä koskevien vaatimusten tunnustamista koskevia menettelyjä, jotka aikovat työskennellä toisessa jäsenvaltiossa, välttäen kaikenlaista syrjintää unionin tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaisesti ja noudattaen vastaanottavan maan vaatimuksia kaikilta osin ammattipätevyyden tunnustamisesta annetun direktiivin 2005/36/EY mukaisesti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | on vakuuttunut siitä, että liikkuvuutta olisi koordinoitava laajalla sääntelyprosessilla, jolla pyritään takaamaan vakaat laadukkaat työpaikat, joissa tosiasiallisesti kunnioitetaan sosiaalisia oikeuksia ja torjutaan kaikki syrjinnän ja epävarmojen työsuhteiden muodot; |
| --- | --- |

18.

| 19. | katsoo, että EU:n ja jäsenvaltioiden on puututtava menestyksekkäästi työllistymismahdollisuuksien puutteeseen ja sosiaalisen suojelun riittämättömyyteen työntekijöiden kotiseuduilla, jotta voidaan varmistaa, että liikkuvuus on vapaaehtoista; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa komissiota huolehtimaan siitä, että televiestintäalan sisämarkkinoita koskevaa asetusta seurataan ja se pannaan täytäntöön tehokkaasti, sillä se sisältää säännöksiä, joiden nojalla asiakkaille on ilmoitettava minimi-, normaali-, maksimi- ja ilmoitetut laajakaistanopeudet; kannattaa sellaisten asiaa koskevien valistuskampanjoiden toteuttamista, joilla pyritään poistamaan harhaanjohtava mainonta; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa jäsenvaltioita panemaan kaikilta osin täytäntöön potilaan oikeuksien soveltamisesta rajatylittävässä terveydenhuollossa annetun direktiivin 2011/24/EU ja varmistamaan, että rajatylittävään terveydenhuoltoon liittyvät kulut, lääkekorvaukset mukaan luettuina, korvataan tehokkaasti ja oikea-aikaisesti, koska tämän asian laiminlyöminen voisi luoda mielivaltaista syrjintää tai perusteettoman esteen vapaalle liikkuvuudelle; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  EUVL L 166, 30.4.2004, s. 1.

(2)  EUVL L 284, 30.10.2009, s. 1.

(3)  EUVL L 141, 27.5.2011, s. 1,

(4)  EUVL L 107, 22.4.2016, s. 1.

(5)  EYVL L 18, 21.1.1997, s. 1.

(6)  EUVL L 158, 30.4.2004, s. 77.

(7)  EUVL L 255, 30.9.2005, s. 22.

(8)  EUVL L 88, 4.4.2011, s. 45.

(9)  EUVL L 354, 28.12.2013, s. 132.

(10)  EUVL L 128, 30.4.2014, s. 8.

(11)  EUVL L 159, 28.5.2014, s. 11.

(12)  EUVL C 168 E, 14.6.2013, s. 88.

(13)  EUVL C 482, 23.12.2016, s. 48.

(14)  EUVL C 482, 23.12.2016, s. 114.

(15)  Unionin tuomioistuimen (suuri jaosto) tuomio 12.3.2014, O v. Minister voor Immigratie, Integratie en Asiel ja Minister voor Immigratie, Integratie en Asiel v. B, ECLI:EU:C:2014:135.

(16)  Unionin tuomioistuimen (suuri jaosto) tuomion 12.3.2014, S vastaan Minister voor Immigratie, Integratie en Asiel ja Minister voor Immigratie, Integratie en Asiel vastaan G, ECLI:EU:C:2014:136.

(17)  Pilottihanke – Sosiaaliturvakortti (2016_04.037717_3), toteutettu vuonna 2016 ja vuoden 2017 alussa toteutettavuustutkimuksen ”European mobility portal on social security – Social security at your fingertips” myötä.

(18)  Esimerkiksi unionin tuomioistuimen tuomio 28.4.1998 asiassa C-158/96, Kohll v. Union des caisses de maladie, ECLI:EU:C:1998:171, unionin tuomioistuimen tuomio 28.4.1998 asiassa C-120/95, Decker v. Union des caisses de maladie, ECLI:EU:C:1998:167 tai unionin tuomioistuimen (suuri jaosto) tuomio 12.4.2005 asiassa C-145/03, Annette Kellerin perilliset v. Instituto Nacional de la Seguridad Social (INSS) ja Instituto Nacional de Gestión Sanitaria (Ingesa), ECLI:EU:C:2005:211.

---

| 25.7.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 263/103 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 263/103

---

P8_TA(2017)0084

Saksan tiemaksuja koskevan tarkistetun suunnitelman hyväksyminen komissiossa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. maaliskuuta 2017 Saksan tiemaksuja koskevan tarkistetun suunnitelman hyväksymisestä komissiossa (2017/2526(RSP))

(2018/C 263/13)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission valkoisen kirjan ”Yhtenäistä Euroopan liikennealuetta koskeva etenemissuunnitelma – Kohti kilpailukykyistä ja resurssitehokasta liikennejärjestelmää” (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission valkoisen kirjan ”Yhtenäistä Euroopan liikennealuetta koskeva etenemissuunnitelma – Kohti kilpailukykyistä ja resurssitehokasta liikennejärjestelmää” (COM(2011)0144),

| — | ottaa huomioon unionin suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi ja päätöksen N:o 661/2010/EU kumoamisesta 11. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1315/2013 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi ja päätöksen N:o 661/2010/EU kumoamisesta 11. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1315/2013 (1),

| — | ottaa huomioon 20. heinäkuuta 2016 annetun komission tiedonannon ”Vähäpäästöistä liikkuvuutta koskeva eurooppalainen strategia” (COM(2016)0501), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. heinäkuuta 2016 annetun komission tiedonannon ”Vähäpäästöistä liikkuvuutta koskeva eurooppalainen strategia” (COM(2016)0501),

| — | ottaa huomioon, että Saksan liittopäivät hyväksyi 27. maaliskuuta 2015 lainsäädäntöehdotuksen ”Entwurf eines Gesetzes zur Einführung einer Infrastrukturabgabe für die Benutzung von Bundesfernstraßen” ja säädöksen ”Zweites Gesetz zur Änderung des Kraftfahrzeugsteuergesetzes und des Versicherungsteuergesetzes”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon, että Saksan liittopäivät hyväksyi 27. maaliskuuta 2015 lainsäädäntöehdotuksen ”Entwurf eines Gesetzes zur Einführung einer Infrastrukturabgabe für die Benutzung von Bundesfernstraßen” ja säädöksen ”Zweites Gesetz zur Änderung des Kraftfahrzeugsteuergesetzes und des Versicherungsteuergesetzes”,

| — | ottaa huomioon, että Saksan liittoneuvosto hyväksyi 8. toukokuuta 2015 säädöksen ”Entwurf eines Gesetzes zur Einführung einer Infrastrukturabgabe für die Benutzung von Bundesfernstraßen” ja säädöksen ”Zweites Gesetz zur Änderung des Kraftfahrzeugsteuergesetzes und des Versicherungsteuergesetzes”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon, että Saksan liittoneuvosto hyväksyi 8. toukokuuta 2015 säädöksen ”Entwurf eines Gesetzes zur Einführung einer Infrastrukturabgabe für die Benutzung von Bundesfernstraßen” ja säädöksen ”Zweites Gesetz zur Änderung des Kraftfahrzeugsteuergesetzes und des Versicherungsteuergesetzes”,

| — | ottaa huomioon komission 18. kesäkuuta 2015 käynnistämän rikkomismenettelyn, joka koskee Saksassa käyttöönotettua uutta tiemaksujärjestelmää henkilöautoille (”Pkw-Maut”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 18. kesäkuuta 2015 käynnistämän rikkomismenettelyn, joka koskee Saksassa käyttöönotettua uutta tiemaksujärjestelmää henkilöautoille (”Pkw-Maut”),

| — | ottaa huomioon komission puheenjohtajan ja Saksan liikenne- ja digitaali-infrastruktuuriministeriön 1. joulukuuta 2016 tekemän sopimuksen Saksan tiemaksujärjestelmästä (”Pkw-Maut”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission puheenjohtajan ja Saksan liikenne- ja digitaali-infrastruktuuriministeriön 1. joulukuuta 2016 tekemän sopimuksen Saksan tiemaksujärjestelmästä (”Pkw-Maut”),

| — | ottaa huomioon verojen ja maksujen kantamisesta raskailta tavaraliikenteen ajoneuvoilta tiettyjen infrastruktuurien käytöstä 17 päivänä kesäkuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 1999/62/EY (2) ja sen tulevan tarkistuksen, joka tehdään komission tiealoitteen osana vuonna 2017, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon verojen ja maksujen kantamisesta raskailta tavaraliikenteen ajoneuvoilta tiettyjen infrastruktuurien käytöstä 17 päivänä kesäkuuta 1999 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 1999/62/EY (2) ja sen tulevan tarkistuksen, joka tehdään komission tiealoitteen osana vuonna 2017,

| — | ottaa huomioon sähköisten tiemaksujärjestelmien yhteentoimivuudesta yhteisössä 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/52/EY (3) ja sen tulevan tarkistuksen, joka tehdään komission tiealoitteen osana vuonna 2017, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sähköisten tiemaksujärjestelmien yhteentoimivuudesta yhteisössä 29 päivänä huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2004/52/EY (3) ja sen tulevan tarkistuksen, joka tehdään komission tiealoitteen osana vuonna 2017,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 18 artiklassa määrätyn syrjimättömyyden periaatteen ja EU:n säädöksen, joka kieltää syrjinnän kansallisuuden perusteella, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 18 artiklassa määrätyn syrjimättömyyden periaatteen ja EU:n säädöksen, joka kieltää syrjinnän kansallisuuden perusteella,

| — | ottaa huomioon komissiolle esitetyn kysymyksen Saksan tiemaksuja koskevan tarkistetun suunnitelman hyväksymisestä komissiossa (O-000152/2016 – B8-0201/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komissiolle esitetyn kysymyksen Saksan tiemaksuja koskevan tarkistetun suunnitelman hyväksymisestä komissiossa (O-000152/2016 – B8-0201/2017),

| — | ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan päätöslauselmaesityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan päätöslauselmaesityksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 128 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 128 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 2 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että parhaillaan arvioidaan, onko Saksassa kevyille ajoneuvoille suunniteltu tiemaksujärjestelmä voimassa olevien Euroopan unionin politiikkojen mukainen; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että parhaillaan arvioidaan, onko Saksassa kevyille ajoneuvoille suunniteltu tiemaksujärjestelmä voimassa olevien Euroopan unionin politiikkojen mukainen;

| B. | katsoo, että kansallisuuteen suoraan tai epäsuorasti perustuva korvausjärjestelmä on syrjivä ja ristiriidassa Euroopan unionin ohjaavien periaatteiden kanssa ja että se haittaa rajat ylittävää liikkuvuutta ja heikentää Euroopan sisämarkkinoita; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että kansallisuuteen suoraan tai epäsuorasti perustuva korvausjärjestelmä on syrjivä ja ristiriidassa Euroopan unionin ohjaavien periaatteiden kanssa ja että se haittaa rajat ylittävää liikkuvuutta ja heikentää Euroopan sisämarkkinoita;

| C. | katsoo, että Saksassa suunniteltu maksujärjestelmä on mahdollisesti syrjimättömyyden periaatteen, käyttäjä maksaa -periaatteen ja saastuttaja maksaa -periaatteen vastainen; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että Saksassa suunniteltu maksujärjestelmä on mahdollisesti syrjimättömyyden periaatteen, käyttäjä maksaa -periaatteen ja saastuttaja maksaa -periaatteen vastainen;

| D. | katsoo, että kansalliset tiemaksujärjestelmät, joissa otetaan käyttöön suoraan tai epäsuorasti kansalaisuuteen perustuvia maksuja, olisivat EU:n oikeuden vastaisia; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että kansalliset tiemaksujärjestelmät, joissa otetaan käyttöön suoraan tai epäsuorasti kansalaisuuteen perustuvia maksuja, olisivat EU:n oikeuden vastaisia;

| E. | katsoo, että kansallisilla maksujärjestelmillä on erityisesti rajaseuduilla kielteinen vaikutus kansalaisiin, joiden on oltava tekemisissä erilaisten maksujärjestelmien ja niihin liittyvien kulujen kanssa, ne haittaavat liikenteen vapaata kulkua rajan yli ja estävät tarpeettomasti Euroopan yhdentymistä; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että kansallisilla maksujärjestelmillä on erityisesti rajaseuduilla kielteinen vaikutus kansalaisiin, joiden on oltava tekemisissä erilaisten maksujärjestelmien ja niihin liittyvien kulujen kanssa, ne haittaavat liikenteen vapaata kulkua rajan yli ja estävät tarpeettomasti Euroopan yhdentymistä;

| F. | katsoo, että maksujärjestelmästä johtuva hallinnollinen lisärasite lisäisi kuluja ja vähentäisi mahdollisesti menettelyjen avoimuutta, mikä supistaisi infrastruktuuri-investointeihin suunniteltua lisärahoitusta; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että maksujärjestelmästä johtuva hallinnollinen lisärasite lisäisi kuluja ja vähentäisi mahdollisesti menettelyjen avoimuutta, mikä supistaisi infrastruktuuri-investointeihin suunniteltua lisärahoitusta;

| 1. | toteaa, että liikenne on talouden kasvun kannalta ratkaisevan tärkeä ala, sillä se varmistaa tehokkaan ja edullisen kansalaisten ja tavaroiden liikkuvuuden Euroopan unionissa ja sen ulkopuolella; |
| --- | --- |

1.

| 2. | huomauttaa, että komission ja jäsenvaltioiden olisi investoitava riittävästi liikenneinfrastruktuuriin; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa komissiota panemaan täytäntöön pysyviä politiikkoja, kuten muun muassa esitetään liikenteestä vuonna 2011 annetussa valkoisessa kirjassa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa, että tieinfrastruktuurimaksuilla voi olla erittäin tärkeä rooli liikennemuotosiirtymän kannalta ja kestävän, turvallisen, tehokkaan ja tulevaisuuteen suuntautuneen tieinfrastruktuurin ylläpidon ja kehittämisen rahoituksessa Euroopan unionissa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa, että kaikenlaisia moottoriajoneuvoja koskevien tiemaksujärjestelmien olisi oltava sähköisiä ja ajomatkakohtaisia ja niissä olisi noudatettava käyttäjä maksaa – periaatetta ja saastuttaja maksaa -periaatetta, jotka on vahvistettu EU:n politiikoissa ja EU:n lainsäädännössä, jotta varmistetaan tieliikenteeseen liittyvien ulkoisten kulujen sisällyttäminen hintoihin; |
| --- | --- |

5.

| 6. | huomauttaa, että tieinfrastruktuuria koskevan palvelun laatua on tarpeen parantaa erityisesti turvallisuuden osalta ja liikenneruuhkia on vähennettävä huomattavasti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kannustaa komissiota sisällyttämään hintoihin ilmastonmuutoksesta ja onnettomuuksista aiheutuvat ulkoiset kulut, joita vakuutus ei kata, kun se ehdottaa uutta lainsäädäntöä, kuten eurovinjettidirektiivin tarkistusta; painottaa lisäksi, että ulkoisten kulujen sisällyttämistä koskevaa lainsäädäntöä on sovellettava kaikkiin teihin ja sen on estettävä eri liikennemuotojen välinen epäreilu kilpailu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | huomauttaa, että meneillään oleva Saksan vastainen rikkomismenettely, joka koskee kansallisuuteen perustuvaa epäsuoraa syrjintää, on toistaiseksi keskeytetty ilman kunnollista oikeudellista syytä epävirallisella komission puheenjohtajan ja Saksan liikenne- ja digitaali-infrastruktuuriministeriön välisellä poliittisella sopimuksella; |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa, että kansallisten tiemaksujärjestelmien käyttöönotto ei saisi olla esteenä EU:n liikennealan toimijoiden ja rajatylittävää liikennettä harjoittavien toimijoiden markkinoille pääsylle, kasvulle, kilpailukyvylle ja joustavuudelle, jotta varmistetaan Euroopan sisämarkkinoiden kehittyminen ja eheys; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pyytää komissiota toimittamaan ja julkistamaan liikenteen ja liikkuvuuden pääosastolta saatua relevanttia tietoa Saksan viranomaisten esittämää ”Pkw-Maut” -järjestelmää koskevien uusien toimenpiteiden analyysistä ja siitä, ovatko toimenpiteet EU:n lainsäädännön mukaisia; |
| --- | --- |

10.

| 11. | painottaa, että syrjimättömien tiemaksujen keskeinen edellytys on, että kaikki käyttäjät maksavat yhtä paljon samojen teiden käytöstä; korostaa, että kaikki kansalliset tiemaksujärjestelmät, jotka syrjivät suoraan kansallisuuden perusteella tai joihin on yhdistetty yksinomaan kansalaisia hyödyttäviä kansallisia verotoimenpiteitä, muun muassa kansallisesta ajoneuvoverosta tehtävä vähennys, jolloin tarkoituksena on periä maksu pääasiassa ulkomaalaisilta käyttäjiltä, on vastoin SEUT-sopimuksen 18 artiklassa vahvistettua syrjimättömyyden periaatetta; muistuttaa, että komission on perussopimusten vartijana valvottava lain hyväksymisen jälkeen, että lain täytäntöönpano ja soveltaminen on asianmukaista; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pyytää komissiota esittämään parlamentille Saksan hallituksen kanssa tehdyn sopimuksen ja määrittämään suurimmat erot tuomioistuimen käsiteltäväksi annettuun lainsäädäntöön nähden, ja perustelemaan, miten sopimus on perussopimuksen säännösten ja EU:n lainsäädännön mukainen; |
| --- | --- |

12.

| 13. | on sitä mieltä, että joulukuussa 2016 hyväksytyssä Saksan tiemaksujärjestelmässä (”Pkw-Maut”) on edelleen osa-alueita, joissa rikotaan unionin lainsäädäntöä ja jotka ovat perussopimusten perusperiaatteiden vastaisia varsinkin kansallisuuteen perustuvan syrjinnän osalta; |
| --- | --- |

13.

| 14. | korostaa, että tarvittaisiin yhteisiä sääntöjä, joiden nojalla perustettaisiin johdonmukainen, oikeudenmukainen, syrjimätön ja yhdenmukaistettu kehys kaikenlaisten ajoneuvojen tiemaksujärjestelmille Euroopan unionissa; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa komissio harkitsemaan eurovinjetin ja eurooppalaisen sähköisen tiemaksujärjestelmän kohdalla lainsäädännön tarkistusta ja yhdenmukaistettua kehystä mahdollisuutena perustaa tällainen kehys sekä seurata ja edistää kyseisen lainsäädännön täytäntöönpanon asianmukaista valvontaa; |
| --- | --- |

15.

| 16. | toteaa, että sähköisten maksujärjestelmien yhteentoimivuus on keskeisessä asemassa rajatylittävän liikenteen helpottamisessa ja että yksin toimivat jäsenvaltiot hajauttavat ja haittaavat Euroopan yhtenäistä liikennealuetta; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pyytää komissiota antamaan kaikki oikeudelliset ja tekniset tiedot komission puheenjohtajan ja Saksan liikenne- ja digitaali-infrastruktuuriministeriön 1. joulukuuta 2016 tekemästä sopimuksesta ja selventämään kaikkia relevantteja oikeudellisia ja poliittisia näkökohtia, jotka selittäisivät, miksi 1. joulukuuta 2016 tehtyä sopimusta, jossa ei edelleenkään määrätä saksalaisiin käyttäjiin kohdistuvasta lisärasitteesta ja jossa edelleen harjoitetaan kansalaisuuteen perustuvaa epäsuoraa syrjintää, on pidetty riittävänä perustana sille, että juuri samojen syrjintään perustuvien huolien perusteella käynnistetty Saksan vastainen rikkomismenettely on keskeytetty, ja tiedottamaan asiasta riittävällä tavalla parlamentille; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa komissiota seuraamaan tätä prosessia tiiviisti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pyytää, että komissio pitää parlamentin tietoisena kaikista prosessin vaiheista jäsennellyn vuoropuhelun kautta; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  EUVL L 348, 20.12.2013, s. 1.

(2)  EYVL L 187, 20.7.1999, s. 42.

(3)  EUVL L 166, 30.4.2004, s. 124.

---

Torstai 16. maaliskuuta 2017

| 25.7.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 263/106 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 263/106

---

P8_TA(2017)0086

Zimbabwe ja pastori Evan Mawariren tapaus

Euroopan parlamentin päätöslauselma 16. maaliskuuta 2017 Zimbabwesta, pastori Evan Mawariren tapauksesta ja muista ilmaisunvapauden rajoittamistapauksista (2017/2608(RSP))

(2018/C 263/14)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Zimbabwesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Zimbabwesta,

| — | ottaa huomioon 30. kesäkuuta 2016 annetun EU:n paikallisen julkilausuman paikallishallinnosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. kesäkuuta 2016 annetun EU:n paikallisen julkilausuman paikallishallinnosta,

| — | ottaa huomioon 12. heinäkuuta 2016 annetun EU:n paikallisen julkilausuman väkivaltaisuuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. heinäkuuta 2016 annetun EU:n paikallisen julkilausuman väkivaltaisuuksista,

| — | ottaa huomioon 9. maaliskuuta 2017 annetun EU:n paikallisen julkilausuman tai Dzamaran sieppauksesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. maaliskuuta 2017 annetun EU:n paikallisen julkilausuman tai Dzamaran sieppauksesta,

| — | ottaa huomioon Zimbabwen ihmisoikeuskomission lehdistötiedotteen julkisista mielenosoituksista ja poliisin toiminnasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Zimbabwen ihmisoikeuskomission lehdistötiedotteen julkisista mielenosoituksista ja poliisin toiminnasta,

| — | ottaa huomioon 15. helmikuuta 2016 hyväksytyn neuvoston yhteisen kannan 2016/220/YUTP (1), jolla jatketaan Zimbabween kohdistettavia rajoittavia toimenpiteitä 20. helmikuuta 2017 saakka, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. helmikuuta 2016 hyväksytyn neuvoston yhteisen kannan 2016/220/YUTP (1), jolla jatketaan Zimbabween kohdistettavia rajoittavia toimenpiteitä 20. helmikuuta 2017 saakka,

| — | ottaa huomioon korkean edustajan EU:n puolesta 19. helmikuuta 2014 antaman julkilausuman EU:n ja Zimbabwen välisten suhteiden uudelleentarkastelusta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon korkean edustajan EU:n puolesta 19. helmikuuta 2014 antaman julkilausuman EU:n ja Zimbabwen välisten suhteiden uudelleentarkastelusta,

| — | ottaa huomioon poliittisen kokonaissopimuksen, jonka kolme tärkeintä puoluetta ZANU PF, MDC-T ja MDC allekirjoittivat vuonna 2008, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon poliittisen kokonaissopimuksen, jonka kolme tärkeintä puoluetta ZANU PF, MDC-T ja MDC allekirjoittivat vuonna 2008,

| — | ottaa huomioon 23. heinäkuuta 2012 annetut Euroopan unionin neuvoston päätelmät Zimbabwesta ja 27. helmikuuta 2012 annetun neuvoston täytäntöönpanopäätöksen 2012/124/YUTP, jolla pannaan täytäntöön päätös 2011/101/YUTP Zimbabween kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. heinäkuuta 2012 annetut Euroopan unionin neuvoston päätelmät Zimbabwesta ja 27. helmikuuta 2012 annetun neuvoston täytäntöönpanopäätöksen 2012/124/YUTP, jolla pannaan täytäntöön päätös 2011/101/YUTP Zimbabween kohdistuvista rajoittavista toimenpiteistä (2),

| — | ottaa huomioon kesäkuussa 1981 julkaistun Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien peruskirjan, jonka Zimbabwe on ratifioinut, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kesäkuussa 1981 julkaistun Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien peruskirjan, jonka Zimbabwe on ratifioinut,

| — | ottaa huomioon EU:n suuntaviivat uskonnon- ja vakaumuksenvapauden edistämiseksi ja suojelemiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n suuntaviivat uskonnon- ja vakaumuksenvapauden edistämiseksi ja suojelemiseksi,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen vuodelta 1948, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen vuodelta 1948,

| — | ottaa huomioon Zimbabwen perustuslain, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Zimbabwen perustuslain,

| — | ottaa huomioon Cotonoun sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Cotonoun sopimuksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 135 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 135 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Zimbabwen kansa on kärsinyt vuosikausia presidentti Robert Mugaben johtamasta autoritaarisesta hallinnosta, joka pitää valtaa korruption, väkivallan, täynnä väärinkäytöksiä olevien vaalien ja raa'an turvallisuuskoneiston avulla; ottaa huomioon, että Zimbabwen kansa ei ole kokenut vuosikymmeniin aitoa vapautta, joten monet alle 30-vuotiaat tuntevat ainoastaan elämän köyhyydessä ja väkivaltaisen sorron; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Zimbabwen kansa on kärsinyt vuosikausia presidentti Robert Mugaben johtamasta autoritaarisesta hallinnosta, joka pitää valtaa korruption, väkivallan, täynnä väärinkäytöksiä olevien vaalien ja raa'an turvallisuuskoneiston avulla; ottaa huomioon, että Zimbabwen kansa ei ole kokenut vuosikymmeniin aitoa vapautta, joten monet alle 30-vuotiaat tuntevat ainoastaan elämän köyhyydessä ja väkivaltaisen sorron;

| B. | ottaa huomioon, että riippumattoman sosiaalisen median #ThisFlag-liike, jonka Hararessa asuva pastori ja ihmisoikeuksien puolustaja Evan Mawarire perusti, aktivoi kansalaisten Mugaben hallintoa kohtaan kokeman turhautumisen viime vuonna pidetyissä mielenosoituksissa, joissa vastustettiin hallituksen toimettomuutta korruption, rankaisemattomuuden ja köyhyyden edessä; ottaa huomioon, että pastori Mawarire on kehottanut hallitusta käsittelemään heikkoa taloutta ja ihmisoikeuksien kunnioittamista; ottaa huomioon, että #ThisFlag-liike on saanut tukea kirkoilta ja keskiluokasta, jolla on tähän asti ollut taipumus välttää katupolitikointia; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että riippumattoman sosiaalisen median #ThisFlag-liike, jonka Hararessa asuva pastori ja ihmisoikeuksien puolustaja Evan Mawarire perusti, aktivoi kansalaisten Mugaben hallintoa kohtaan kokeman turhautumisen viime vuonna pidetyissä mielenosoituksissa, joissa vastustettiin hallituksen toimettomuutta korruption, rankaisemattomuuden ja köyhyyden edessä; ottaa huomioon, että pastori Mawarire on kehottanut hallitusta käsittelemään heikkoa taloutta ja ihmisoikeuksien kunnioittamista; ottaa huomioon, että #ThisFlag-liike on saanut tukea kirkoilta ja keskiluokasta, jolla on tähän asti ollut taipumus välttää katupolitikointia;

| C. | ottaa huomioon, että pastori Evan Mawarire pidätettiin jo syytettynä yllyttämisestä julkiseen väkivaltaan, että hänet vapautettiin heinäkuussa 2016 ja että hän lähti Zimbabwesta vielä samassa kuussa peläten oman ja perheensä turvallisuuden puolesta; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että pastori Evan Mawarire pidätettiin jo syytettynä yllyttämisestä julkiseen väkivaltaan, että hänet vapautettiin heinäkuussa 2016 ja että hän lähti Zimbabwesta vielä samassa kuussa peläten oman ja perheensä turvallisuuden puolesta;

| D. | ottaa huomioon, että 1. helmikuuta 2017 pastori Mawarire pidätettiin Hararen lentokentällä hänen palatessaan Zimbabween; ottaa huomioon, että häntä syytettiin aluksi rikosprosessilain 22 osaston nojalla ”yrityksestä kumota perustuslaillinen hallitus”, josta voidaan antaa jopa 20 vuoden pituinen vankeusrangaistus; ottaa huomioon, että 2. helmikuuta 2017 lisättiin toinen syyte, Zimbabwen lipusta annetun lain 6 osastossa tarkoitetusta lipun häpäisemisestä; ottaa huomioon, että pastori Mawarire vapautettiin vain takuita vastaan vietettyään sitä ennen yhdeksän päivää pidätettynä; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että 1. helmikuuta 2017 pastori Mawarire pidätettiin Hararen lentokentällä hänen palatessaan Zimbabween; ottaa huomioon, että häntä syytettiin aluksi rikosprosessilain 22 osaston nojalla ”yrityksestä kumota perustuslaillinen hallitus”, josta voidaan antaa jopa 20 vuoden pituinen vankeusrangaistus; ottaa huomioon, että 2. helmikuuta 2017 lisättiin toinen syyte, Zimbabwen lipusta annetun lain 6 osastossa tarkoitetusta lipun häpäisemisestä; ottaa huomioon, että pastori Mawarire vapautettiin vain takuita vastaan vietettyään sitä ennen yhdeksän päivää pidätettynä;

| E. | ottaa huomioon, että Zimbabwen ihmisoikeuskomissio on julkisessa lausumassaan ilmaissut olevansa syvästi huolissaan poliisin raakuudesta ja väkivaltaisesta toiminnasta, todennut, että mielenosoittajien perusoikeuksia on loukattu ja kehottanut Zimbabwen viranomaisia tutkimaan asian ja saattamaan syylliset oikeuden eteen; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Zimbabwen ihmisoikeuskomissio on julkisessa lausumassaan ilmaissut olevansa syvästi huolissaan poliisin raakuudesta ja väkivaltaisesta toiminnasta, todennut, että mielenosoittajien perusoikeuksia on loukattu ja kehottanut Zimbabwen viranomaisia tutkimaan asian ja saattamaan syylliset oikeuden eteen;

| F. | ottaa huomioon, että 9. maaliskuuta 2015 viisi tunnistamatonta miestä kaappasi toimittajan ja poliittisen aktivistin tai Dzamaran Hararessa sijaitsevasta parturinliikkeestä; ottaa huomioon, että korkein oikeus määräsi hallitusta etsimään Dzamaran ja raportoimaan edistymisestä tuomioistuimelle kahden viikon välein, kunnes hänen olinpaikkansa on määritetty; toteaa, että Dzamaran kohtalosta ei vieläkään tiedetä; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että 9. maaliskuuta 2015 viisi tunnistamatonta miestä kaappasi toimittajan ja poliittisen aktivistin tai Dzamaran Hararessa sijaitsevasta parturinliikkeestä; ottaa huomioon, että korkein oikeus määräsi hallitusta etsimään Dzamaran ja raportoimaan edistymisestä tuomioistuimelle kahden viikon välein, kunnes hänen olinpaikkansa on määritetty; toteaa, että Dzamaran kohtalosta ei vieläkään tiedetä;

| G. | ottaa huomioon, että heinäkuiseen pysy poissa -päivään yhdistetyn yhteiskunnallisen liikkeen #Tajamukan johtaja Promise Mkwananzi, joka pidätettiin syytettynä julkisesta väkivaltaan yllyttämisestä ennen 31 päiväksi elokuuta 2016 suunniteltua ”shutdown 3.0” -tapahtumaa, on vapautettu takuita vastaan; ottaa huomioon, että toinen #Tajamuka-liikkeen aktivisti Linda Masarira, joka pidätettiin aiemmin toukokuussa 2015 ja päästettiin vapaaksi ilman takuita, pidätettiin uudelleen heinäkuun 2016 mielenosoitusten aikana; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että heinäkuiseen pysy poissa -päivään yhdistetyn yhteiskunnallisen liikkeen #Tajamukan johtaja Promise Mkwananzi, joka pidätettiin syytettynä julkisesta väkivaltaan yllyttämisestä ennen 31 päiväksi elokuuta 2016 suunniteltua ”shutdown 3.0” -tapahtumaa, on vapautettu takuita vastaan; ottaa huomioon, että toinen #Tajamuka-liikkeen aktivisti Linda Masarira, joka pidätettiin aiemmin toukokuussa 2015 ja päästettiin vapaaksi ilman takuita, pidätettiin uudelleen heinäkuun 2016 mielenosoitusten aikana;

| H. | toteaa, että helmikuussa 2017 joitakin Zimbabwen hallitukseen kohdistettuja EU:n rajoittavia toimenpiteitä jatkettiin 20. helmikuuta 2018 saakka; ottaa huomioon, että varojen jäädyttämistä ja matkustuskieltoja sovelletaan edelleen presidentti Mugabeen, Grace Mugabeen ja Zimbabwe Defence Industries -ryhmittymään; ottaa huomioon, että asevientikielto pysyy edelleen voimassa ottaa huomioon, että EU oli aiemmin poistanut rajoitukset 78 henkilöltä ja kahdeksalta yhteisöltä; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että helmikuussa 2017 joitakin Zimbabwen hallitukseen kohdistettuja EU:n rajoittavia toimenpiteitä jatkettiin 20. helmikuuta 2018 saakka; ottaa huomioon, että varojen jäädyttämistä ja matkustuskieltoja sovelletaan edelleen presidentti Mugabeen, Grace Mugabeen ja Zimbabwe Defence Industries -ryhmittymään; ottaa huomioon, että asevientikielto pysyy edelleen voimassa ottaa huomioon, että EU oli aiemmin poistanut rajoitukset 78 henkilöltä ja kahdeksalta yhteisöltä;

| I. | ottaa huomioon, että Zimbabwe on allekirjoittanut Cotonoun sopimuksen, jonka 9 artiklassa määrätään, että ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittaminen on EU:n ja AKT-maiden välisen yhteistyön olennainen osa; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Zimbabwe on allekirjoittanut Cotonoun sopimuksen, jonka 9 artiklassa määrätään, että ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittaminen on EU:n ja AKT-maiden välisen yhteistyön olennainen osa;

| J. | ottaa huomioon, että 11. Euroopan kehitysrahaston puitteissa Zimbabwen maaohjelmaan on varattu 234 miljoonaa euroa kaudeksi 2014–2020 ja tuki kohdennetaan kolmeen keskeiseen alaan eli terveydenhuoltoon, maatalouteen pohjautuvan talouskehitykseen sekä hallintotapaan ja instituutioiden kehittämiseen; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että 11. Euroopan kehitysrahaston puitteissa Zimbabwen maaohjelmaan on varattu 234 miljoonaa euroa kaudeksi 2014–2020 ja tuki kohdennetaan kolmeen keskeiseen alaan eli terveydenhuoltoon, maatalouteen pohjautuvan talouskehitykseen sekä hallintotapaan ja instituutioiden kehittämiseen;

| 1. | pitää valitettavana pastori Evan Mawariren pidättämistä; painottaa, että hänen vapauttamisensa takuita vastaan ei riitä ja että häntä vastaan nostetut poliittisesti motivoidut syytteet on kokonaan peruttava; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa Zimbabwen viranomaisia varmistamaan, että rikosoikeusjärjestelmää ei käytetä väärin ihmisoikeuksien puolustajien, kuten pastori Evan Mawariren, jahtaamiseen, häirintään ja pelotteluun; |
| --- | --- |

2.

| 3. | katsoo, että kokoontumis-, yhdistymis- ja ilmaisunvapaus kuuluvat olennaisesti demokratiaan; korostaa, että väkivallaton mielipiteen ilmaiseminen on Zimbabwen kaikkien kansalaisten perustuslaillinen oikeus, ja muistuttaa viranomaisia niiden velvollisuudesta suojella kaikkien kansalaisten oikeuksia; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on erittäin huolissaan ihmisoikeusjärjestöjen raportoimasta poliittisesta väkivallasta ja ihmisoikeuksien puolustajien rajoittamisesta ja pelottelusta; pitää valitettavana, että viime vaaleista lähtien ja sen jälkeen, kun uusi perustuslaki hyväksyttiin vuonna 2013, on saavutettu vain vähän edistystä oikeusvaltion ja erityisesti ihmisoikeusympäristön uudistamisen suhteen; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa Zimbabwen viranomaisia vahvistamaan Dzamaran olinpaikan ja varmistamaan, että hänen kaappaamiseensa syyllistyneet saatetaan oikeuden eteen; toteaa, että väkivallaton mielipiteen ilmaiseminen on Zimbabwen kaikkien kansalaisten perustuslaillinen oikeus ja että viranomaisten velvollisuutena on suojella kaikkien kansalaisten oikeuksia; |
| --- | --- |

5.

| 6. | on myös huolissaan Linda Masariran tapauksesta, joka tuomittiin syytettynä julkisesta väkivallasta 6. heinäkuuta 2016 järjestetyn yleislakon yhteydessä; kehottaa Zimbabwen hallitusta osoittamaan pidättyvyyttä ja kunnioittamaan kaikkien zimbabwelaisten ihmisoikeuksia, myös oikeutta sananvapauteen ja vapaaseen kokoontumiseen; muistuttaa hallitusta sen vastuusta perustuslain suojelemisesta, noudattamisesta ja voimassa pitämisestä sekä Zimbabwen koko kansan palvelemisesta puolueettomasti ja poikkeuksetta; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa EU:n Hararen edustustoa jatkamaan tuen tarjoamista Zimbabwelle, jotta ihmisoikeustilanne kohenee ja voidaan selvittää mahdollisuuksia EU:n vaalitarkkailuvaltuuskunnan lähettämiseksi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | korostaa, että EU:n on käynnistettävä poliittinen vuoropuhelu Zimbabwen viranomaisten kanssa Cotonoun sopimuksen puitteissa ja vahvistettava siten, että EU on sitoutunut tukemaan paikallista väestöä; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vaatii EU:ta varmistamaan, että Zimbabwelle maaohjelman puitteissa annettava rahoitus todella kohdistetaan niille aloille, joille se on tarkoitettu, ja kehottaa Zimbabwen hallitusta antamaan komissiolle esteettömän pääsyn EU:n rahoittamiin hankkeisiin ja ottamaan avoimemmin vastaan teknistä apua yhteisesti sovituissa hankkeissa ja ohjelmissa; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle, neuvostolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Euroopan ulkosuhdehallinnolle, Zimbabwen hallitukselle ja parlamentille, eteläisen Afrikan kehitysyhteisön jäsenvaltioiden hallituksille ja Afrikan unionille. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  EUVL L 40, 17.2.2016, s. 11.

(2)  EUVL L 54, 28.2.2012, s. 20.

---

| 25.7.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 263/109 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 263/109

---

P8_TA(2017)0087

Ukrainalaiset poliittiset vangit Venäjällä ja Krimin tilanne

Euroopan parlamentin päätöslauselma 16. maaliskuuta 2017 ukrainalaisista vangeista Venäjällä ja Krimin tilanteesta (2017/2596(RSP))

(2018/C 263/15)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Ukrainan välisen assosiaatiosopimuksen ja pitkälle menevän ja laaja-alaisen vapaakauppa-alueen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Ukrainan välisen assosiaatiosopimuksen ja pitkälle menevän ja laaja-alaisen vapaakauppa-alueen,

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Ukrainasta ja Venäjästä, erityisesti 4. helmikuuta 2016 Krimin ja erityisesti Krimin tataarien ihmisoikeustilanteesta (1) ja 12. toukokuuta 2016 Krimin tataareista (2) antamansa päätöslauselmat, sekä Venäjällä laittomasti vangittujen ukrainalaisten tapauksia koskevat päätöslauselmansa, kuten 30. huhtikuuta 2015 Nadija Savtšenkon tapauksesta (3) ja 10. syyskuuta 2015 Venäjästä ja erityisesti Eston Kohverin (4), Oleg Sentsovin ja Olexandr Koltšenkon tapauksista (5) antamansa päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Ukrainasta ja Venäjästä, erityisesti 4. helmikuuta 2016 Krimin ja erityisesti Krimin tataarien ihmisoikeustilanteesta (1) ja 12. toukokuuta 2016 Krimin tataareista (2) antamansa päätöslauselmat, sekä Venäjällä laittomasti vangittujen ukrainalaisten tapauksia koskevat päätöslauselmansa, kuten 30. huhtikuuta 2015 Nadija Savtšenkon tapauksesta (3) ja 10. syyskuuta 2015 Venäjästä ja erityisesti Eston Kohverin (4), Oleg Sentsovin ja Olexandr Koltšenkon tapauksista (5) antamansa päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon 27. maaliskuuta 2014 annetun YK:n yleiskokouksen päätöslauselman 68/262 Ukrainan alueellisesta koskemattomuudesta ja 19. joulukuuta 2016 annetun YK:n yleiskokouksen päätöslauselman 71/205 Krimin autonomisen tasavallan ja Sevastopolin kaupungin (Ukraina) ihmisoikeustilanteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. maaliskuuta 2014 annetun YK:n yleiskokouksen päätöslauselman 68/262 Ukrainan alueellisesta koskemattomuudesta ja 19. joulukuuta 2016 annetun YK:n yleiskokouksen päätöslauselman 71/205 Krimin autonomisen tasavallan ja Sevastopolin kaupungin (Ukraina) ihmisoikeustilanteesta,

| — | ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen, taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen sekä YK:n alkuperäiskansojen oikeuksien julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen, taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen sekä YK:n alkuperäiskansojen oikeuksien julistuksen,

| — | ottaa huomioon Geneven sopimuksen siviilihenkilöiden suojelemisesta sodan aikana, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Geneven sopimuksen siviilihenkilöiden suojelemisesta sodan aikana,

| — | ottaa huomioon Minskin sopimusten täytäntöönpanotoimenpiteitä koskevan paketin, joka hyväksyttiin ja allekirjoitettiin Minskissä 12. helmikuuta 2015 ja joka kokonaisuudessaan hyväksyttiin 17. helmikuuta 2015 annetussa YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa 2202 (2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Minskin sopimusten täytäntöönpanotoimenpiteitä koskevan paketin, joka hyväksyttiin ja allekirjoitettiin Minskissä 12. helmikuuta 2015 ja joka kokonaisuudessaan hyväksyttiin 17. helmikuuta 2015 annetussa YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmassa 2202 (2015),

| — | ottaa huomioon neuvoston päätökset Krimin niemimaan laittoman liittämisen vuoksi Venäjän federaatiolle asetettujen pakotteiden jatkamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston päätökset Krimin niemimaan laittoman liittämisen vuoksi Venäjän federaatiolle asetettujen pakotteiden jatkamisesta,

| — | ottaa huomioon Krimin niin kutsutun korkeimman oikeuden 26. huhtikuuta 2016 antaman päätöksen, jossa katsottiin, että Krimin tataarien kansankokous Mejlis on äärijärjestö, ja Mejlisin toiminta Krimin niemimaalla kiellettiin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Krimin niin kutsutun korkeimman oikeuden 26. huhtikuuta 2016 antaman päätöksen, jossa katsottiin, että Krimin tataarien kansankokous Mejlis on äärijärjestö, ja Mejlisin toiminta Krimin niemimaalla kiellettiin,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 135 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 135 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Krimin niemimaan laittomasta liittämisestä Venäjään tulee maaliskuussa 2017 kuluneeksi surulliset kolme vuotta; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Krimin niemimaan laittomasta liittämisestä Venäjään tulee maaliskuussa 2017 kuluneeksi surulliset kolme vuotta;

| B. | toteaa, että Venäjän federaatio liitti Krimin alueeseensa laittomasti ja rikkoi tällöin kansainvälistä oikeutta ja sekä Venäjän federaation että Ukrainan allekirjoittamia Eurooppa-sopimuksia, erityisesti YK:n peruskirjaa, Helsingin päätösasiakirjaa sekä vuonna 1997 tehtyä Ukrainan ja Venäjän federaation välistä ystävyys-, yhteistyö- ja kumppanuussopimusta; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että Venäjän federaatio liitti Krimin alueeseensa laittomasti ja rikkoi tällöin kansainvälistä oikeutta ja sekä Venäjän federaation että Ukrainan allekirjoittamia Eurooppa-sopimuksia, erityisesti YK:n peruskirjaa, Helsingin päätösasiakirjaa sekä vuonna 1997 tehtyä Ukrainan ja Venäjän federaation välistä ystävyys-, yhteistyö- ja kumppanuussopimusta;

| C. | toteaa, että niin kauan kuin alue on liitettynä Venäjään, Venäjän viranomaisten on katsottava olevan vastuussa Krimin asukkaiden ja kansalaisten suojelemisesta alueella läsnä olevien valtaapitävien viranomaisten avulla; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että niin kauan kuin alue on liitettynä Venäjään, Venäjän viranomaisten on katsottava olevan vastuussa Krimin asukkaiden ja kansalaisten suojelemisesta alueella läsnä olevien valtaapitävien viranomaisten avulla;

| D. | ottaa huomioon, että ihmisoikeusjärjestöjen ja julkisten lähteiden mukaan Venäjän lainvalvontaviranomaiset ovat asettaneet ainakin 62 Ukrainan kansalaista laittomasti syytteeseen poliittisista syistä ja että 49 heistä on Krimin asukkaita; ottaa huomioon, että ukrainalaisten poliittisen vankien määrä Venäjällä lisääntyi vuoden 2016 aikana siitä huolimatta, että kuusi ukrainalaista, ilahduttavaa kyllä, vapautettiin; ottaa huomioon, että 17 Ukrainan kansalaista on laittomasti vangittuna Venäjän federaatiossa ja 15 vallatulla Krimillä; ottaa huomioon, että ainakin sata ukrainalaista on Venäjän tukemien separatistien panttivankeina kammottavissa olosuhteissa Donetskin ja Luhanskin alueilla Ukrainassa; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että ihmisoikeusjärjestöjen ja julkisten lähteiden mukaan Venäjän lainvalvontaviranomaiset ovat asettaneet ainakin 62 Ukrainan kansalaista laittomasti syytteeseen poliittisista syistä ja että 49 heistä on Krimin asukkaita; ottaa huomioon, että ukrainalaisten poliittisen vankien määrä Venäjällä lisääntyi vuoden 2016 aikana siitä huolimatta, että kuusi ukrainalaista, ilahduttavaa kyllä, vapautettiin; ottaa huomioon, että 17 Ukrainan kansalaista on laittomasti vangittuna Venäjän federaatiossa ja 15 vallatulla Krimillä; ottaa huomioon, että ainakin sata ukrainalaista on Venäjän tukemien separatistien panttivankeina kammottavissa olosuhteissa Donetskin ja Luhanskin alueilla Ukrainassa;

| E. | ottaa huomioon, että tietoja kidutuksesta ja julmasta ja halventavasta kohtelusta on kantautunut useista eri tapauksista; toteaa, että näitä väitteitä ei ole vielä tutkittu asianmukaisesti; ottaa huomioon, että kidutusta on käytetty tunnustusten saamiseksi ja syyllisyyttä koskevien väärien todisteiden tukemiseksi; ottaa huomioon, että tällaisten toimien kohteeksi on joutunut myös Krimillä toimivia asianajajia, jotka tarjoavat näille henkilöille oikeudellista apua, ja ihmisoikeuksien puolustajia, jotka raportoivat Krimillä poliittisista syistä tapahtuvista tahdonvastaisista katoamisista, sekä toimittajia, jotka raportoivat Krimin tataarien tilanteesta; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että tietoja kidutuksesta ja julmasta ja halventavasta kohtelusta on kantautunut useista eri tapauksista; toteaa, että näitä väitteitä ei ole vielä tutkittu asianmukaisesti; ottaa huomioon, että kidutusta on käytetty tunnustusten saamiseksi ja syyllisyyttä koskevien väärien todisteiden tukemiseksi; ottaa huomioon, että tällaisten toimien kohteeksi on joutunut myös Krimillä toimivia asianajajia, jotka tarjoavat näille henkilöille oikeudellista apua, ja ihmisoikeuksien puolustajia, jotka raportoivat Krimillä poliittisista syistä tapahtuvista tahdonvastaisista katoamisista, sekä toimittajia, jotka raportoivat Krimin tataarien tilanteesta;

| F. | ottaa huomioon, että monet vangeista ja vangituista ovat joutuneet vankiloissa ankariin ja epäinhimillisiin oloihin, joissa heidän fyysinen ja psyykkinen terveytensä on uhattuna; ottaa huomioon, että osa vangeista tarvitsee kiireellistä lääketieteellistä apua ja hoitoa; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että monet vangeista ja vangituista ovat joutuneet vankiloissa ankariin ja epäinhimillisiin oloihin, joissa heidän fyysinen ja psyykkinen terveytensä on uhattuna; ottaa huomioon, että osa vangeista tarvitsee kiireellistä lääketieteellistä apua ja hoitoa;

| G. | ottaa huomioon, että Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokous määritteli Venäjän 16. joulukuuta 2016 valtaajavallaksi ja tuomitsi Venäjän federaation toteuttaman Ukrainan alueeseen kuuluvan Krimin autonomisen tasavallan ja Sevastopolin kaupungin väliaikaisen valtauksen ja totesi jälleen, ettei se tunnusta alueen liittämistä Venäjään; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokous määritteli Venäjän 16. joulukuuta 2016 valtaajavallaksi ja tuomitsi Venäjän federaation toteuttaman Ukrainan alueeseen kuuluvan Krimin autonomisen tasavallan ja Sevastopolin kaupungin väliaikaisen valtauksen ja totesi jälleen, ettei se tunnusta alueen liittämistä Venäjään;

| H. | ottaa huomioon, että siviilihenkilöiden suojelemisesta sodan aikana tehdyn Geneven sopimuksen 70 artiklan mukaan ”suojeltuja henkilöitä ei valtaajavalta voi pidättää, syyttää tai tuomita ennen valtausta ... tehdyistä teoista tai silloin esitetyistä mielipiteistä”; ottaa huomioon, että YK:n yleiskokouksen päätöslauselmassa Venäjä katsotaan valtioksi, joka on valtaajavalta, ja todetaan, että sitä koskevat valtaajavallalle kuuluvat velvoitteet, kuten Krimin asukkaiden ja kansalaisten suojeleminen; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että siviilihenkilöiden suojelemisesta sodan aikana tehdyn Geneven sopimuksen 70 artiklan mukaan ”suojeltuja henkilöitä ei valtaajavalta voi pidättää, syyttää tai tuomita ennen valtausta ... tehdyistä teoista tai silloin esitetyistä mielipiteistä”; ottaa huomioon, että YK:n yleiskokouksen päätöslauselmassa Venäjä katsotaan valtioksi, joka on valtaajavalta, ja todetaan, että sitä koskevat valtaajavallalle kuuluvat velvoitteet, kuten Krimin asukkaiden ja kansalaisten suojeleminen;

| I. | ottaa huomioon, että poliittisia oikeuksia ja kansalaisoikeuksia koskeva rajoittava Venäjän lainsäädäntö on ulotettu koskemaan Krimiä, minkä seurauksena kokoontumis-, ilmaisu-, yhdistymis-, tiedonsaanti- ja uskonnonvapautta on rajoitettu voimakkaasti, ja toteaa, että uskottavista lähteistä on saatu tietoja uhkailusta, tahdonvastaisista katoamisista ja kidutuksesta; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että poliittisia oikeuksia ja kansalaisoikeuksia koskeva rajoittava Venäjän lainsäädäntö on ulotettu koskemaan Krimiä, minkä seurauksena kokoontumis-, ilmaisu-, yhdistymis-, tiedonsaanti- ja uskonnonvapautta on rajoitettu voimakkaasti, ja toteaa, että uskottavista lähteistä on saatu tietoja uhkailusta, tahdonvastaisista katoamisista ja kidutuksesta;

| J. | ottaa huomioon, että Krimiltä Ukrainan alueelle sisäisesti siirtymään joutuneita ihmisiä on noin 20 000, Krimin tataarien kansankokouksen Mejlisin toiminta on kielletty ja se on julistettu äärijärjestöksi ja niemimaalla toimivat ukrainalaiset koulut on suljettu; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että Krimiltä Ukrainan alueelle sisäisesti siirtymään joutuneita ihmisiä on noin 20 000, Krimin tataarien kansankokouksen Mejlisin toiminta on kielletty ja se on julistettu äärijärjestöksi ja niemimaalla toimivat ukrainalaiset koulut on suljettu;

| K. | ottaa huomioon, että Ukraina nosti 16. tammikuuta 2017 Kansainvälisessä tuomioistuimessa kanteen Venäjän federaation saattamiseksi vastuuseen terrorismin tukemisesta Ukrainan itäosassa ja etnisiin ukrainalaisiin ja Krimin tataareihin kohdistetusta syrjinnästä vallatulla Krimillä; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että Ukraina nosti 16. tammikuuta 2017 Kansainvälisessä tuomioistuimessa kanteen Venäjän federaation saattamiseksi vastuuseen terrorismin tukemisesta Ukrainan itäosassa ja etnisiin ukrainalaisiin ja Krimin tataareihin kohdistetusta syrjinnästä vallatulla Krimillä;

| 1. | antaa tukensa Ukrainan itsemääräämisoikeudelle, riippumattomuudelle, yhtenäisyydelle ja alueelliselle koskemattomuudelle sen kansainvälisesti tunnustettujen rajojen sisällä ja toteaa jälleen tuomitsevansa ankarasti sen, että Venäjän federaatio liitti Krimin autonomisen tasavallan ja Sevastopolin kaupungin laittomasti alueeseensa; antaa täyden tukensa unionin ja sen jäsenvaltioiden vakaalle ja jatkuvalle päätökselle olla tunnustamatta liittämistä sekä asian vuoksi toteutetuille rajoittaville toimenpiteille; |
| --- | --- |

1.

| 2. | muistuttaa, että Krimin niemimaan ihmisoikeustilanne on heikentynyt huomattavasti, että sananvapauden loukkaamisesta, tiedotusvälineiden väärinkäytöstä ja väestön pakottamisesta Venäjän kansalaisiksi on tullut järjestelmällistä ja että ihmisoikeuksia ja vapauksia ei taata Krimillä; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tuomitsee niin kutsuttujen viranomaisten erityisesti Krimin etniseen tataarivähemmistöön kohdistamat syrjintätoimet, heidän omistusoikeuksiensa rikkomisen, tämän yhteisön ja Venäjään liittämistä vastustavien henkilöiden yhä lisääntyvän uhkailun sekä sanan- ja yhdistymisvapauden puutteen Krimin niemimaalla; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa Venäjää vapauttamaan viipymättä kaikki sekä Venäjällä että Ukrainaan kuuluvilla väliaikaisesti vallatuilla alueilla laittomasti ja mielivaltaisesti vangitut Ukrainan kansalaiset ja huolehtimaan heidän turvallisesta kotiinpaluustaan ja toteaa, että näihin henkilöihin kuuluvat muun muassa Mikola Karpûk, Stanislav Klih, Oleksandr Koltšenko, Oleg Sentsov, Oleksij Čirnij, Oleksandr Kostenko, Serhij Litvinov, Valentyn Vihivskij, Viktor Šur, Andrij Kolomijec, Ruslan Zejtullaêv, Nuri Primov, Rustem Vaitov, Ferat Sajfullaêv, Ahtem Čijhoz, Mustafa Dehermendži, Ali Asanov, Inver Bekirov, Muslim Aliêv, Vadim Siruk, Arsen Džepparov, Refat Alimov, Zevri Abseitov, Remzi Memetov, Rustem Abiltarov, Enver Mamutov, Artur Panov, Evheniy Panov, Roman Susčenko ja ihmisoikeusaktivisti Emir-Usein Kuku sekä monet muut, ja kehottaa Venäjää antamaan edellä mainituille henkilöille sekä Radio Free Europe/Radio Liberty -radiokanavalle tekemästään journalistisesta työstä syytteessä olevalle Mikola Semenalle luvan matkustaa vapaasti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa, että Venäjän federaation 21. maaliskuuta 2014 tekemä päätös Krimin liittämisestä on edelleen laiton, ja tuomitsee ankarasti Venäjän viranomaisten sen jälkeen tekemät päätökset antaa kaikille Krimin asukkaille Venäjän passit; |
| --- | --- |

5.

| 6. | muistuttaa Venäjän federaatiota, jonka tosiasiallisessa hallinnassa Krim on ja jota sitovat kansainvälinen humanitaarinen oikeus ja ihmisoikeuksia koskeva kansainvälinen oikeus, että se on valtaajavaltana velvollinen varmistamaan ihmisoikeuksien suojelun Krimin niemimaalla, ja kehottaa Venäjän viranomaisia myöntämään esteettömän pääsyn Krimille Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj), Yhdistyneiden kansakuntien ja Euroopan neuvoston kansainvälisille elimille ja riippumattomille asiantuntijoille samoin kuin kaikille ihmisoikeusjärjestöille tai tiedotusvälineille, jotka haluavat vierailla Krimillä ja arvioida sen tilannetta ja raportoida siitä; kehottaa Ukrainan viranomaisia yksinkertaistamaan ulkomaisiin toimittajiin, ihmisoikeuksien puolustajiin ja asianajajiin sovellettavaa menettelyä, jolla näille myönnetään pääsy Krimin niemimaalle; |
| --- | --- |

6.

| 7. | katsoo, että Krimin tataarien oikeuksia on rikottu vakavasti kieltämällä Mejlisin toiminta ja toistaa painokkaasti kehotuksensa kumota kyseinen päätös ja sen vaikutukset välittömästi; pitää valitettavana Mejlisin johtohenkilöiden, kuten Ukrainan parlamentin jäsenen ja Saharov-palkintoehdokkaan Mustafa Džemilevin sekä Mejlisin puhemiehen Refat Chubarovin oikeudellista vainoamista ja uhkailemista pidättämisellä; |
| --- | --- |

7.

| 8. | korostaa, että Krimin tataarit niemimaan alkuperäisväestönä ja heidän kulttuuriperintönsä näyttävät olevan sortotoimien ensisijaisia kohteita; kehottaa myöntämään esteettömän pääsyn Krimille Etyjin, Yhdistyneiden kansakuntien ja Euroopan neuvoston kansainvälisille elimille ja riippumattomille asiantuntijoille; |
| --- | --- |

8.

| 9. | muistuttaa, että vaikka Krim liitettiin Venäjään laittomasti, Venäjä pitää siellä tosiasiallista valtaa ja on täysimääräisesti vastuussa oikeusjärjestyksen ylläpitämisestä Krimillä ja Krimin kansalaisten suojelemisesta mielivaltaisilta oikeudellisilta tai hallinnollisilta menettelyiltä; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ilmaisee syvän huolensa monista uskottavista lähteistä saaduista tiedoista, jotka koskevat Krimin liittämistä vastustaneiden paikallisten kansalaisten tahdonvastaisia katoamisia, kidutusta ja järjestelmällistä uhkailua, ja kehottaa Venäjää lopettamaan välittömästi vainon, tutkimaan tehokkaasti kaikki ihmisoikeusloukkaustapaukset, joihin kuuluvat myös tahdonvastaiset katoamiset, mielivaltaiset vangitsemiset, kidutukset ja vangittujen henkilöiden huono kohtelu, sekä kunnioittamaan kaikkien asukkaiden perusoikeuksia, kuten ilmaisuvapautta, uskonnon- tai vakaumuksenvapautta ja yhdistymisvapautta sekä oikeutta rauhanomaiseen kokoontumiseen; kehottaa tutkimaan välittömästi kaikki Krimin valtauksen aikana tapahtuneet katoamiset ja sieppaukset, myös Ervin Ibragimovin tapauksen; |
| --- | --- |

10.

| 11. | muistuttaa, että Venäjän lainsäädännön mukaan Venäjän oikeusjärjestelmän tuomiovaltaa sovelletaan ainoastaan Venäjän alueella tehtyihin rikoksiin; pitää valitettavana, että Venäjän lainvalvontaviranomaiset ovat panneet vireille useita rikosoikeudellisia kanteita Ukrainan alueella ja Krimin alueella ennen sen liittämistä Venäjään tapahtuneista teoista; |
| --- | --- |

11.

| 12. | panee tyytyväisenä merkille Ukrainan oikeusasiamiehen äskettäisen vierailun Krimille tapaamaan vankeja; pitää valitettavana, että oikeusasiamies ei saanut tavata kaikkia heistä, ja toivoo, että hän saa tulevien vierailujensa aikana esteettömästi tavata Krimillä olevia sekä Venäjän federaation alueelle siirrettyjä ukrainalaisia vankeja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa myöntämään Etyjin edustajille ja muille kansainvälisille ihmisoikeustarkkailijoille ja kaikille humanitaarisille toimijoille rajoittamattoman, turvallisen ja esteettömän pääsyn Krimin niemimaalle sekä perustamaan riippumattomia seurantamekanismeja ja tarjoamaan vaadittavaa humanitaarista ja oikeudellista apua; antaa tukensa Ukrainan johtamille aloitteille, joiden tarkoituksena on käsitellä näitä asioita YK:n ihmisoikeusneuvostossa ja yleiskokouksessa; kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa ja EU:n edustustoa Venäjällä seuraamaan tarkasti ukrainalaisia poliittisia vankeja koskevia oikeustapauksia ja raportoimaan heidän kohtelustaan heidän tutkintavankeutensa aikana; on huolestunut tiedoista, joiden mukaan on annettu rangaistuksenomaista psykiatrista hoitoa; odottaa, että EU:n edustusto, ulkosuhdehallinto ja jäsenvaltioiden suurlähetystöt seuraavat tarkasti oikeusmenettelyjä Venäjällä olevia Ukrainan kansalaisia vastaan sekä pyrkivät pääsemään tapaamaan näitä ihmisiä ennen näitä oikeudenkäyntejä, niiden aikana ja niiden jälkeen; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tuomitsee vallitsevan käytännön, jossa vangittuja henkilöitä siirretään Venäjän syrjäisille alueille, sillä tämä heikentää huomattavasti heidän mahdollisuuksiaan olla yhteydessä perheisiinsä ja ihmisoikeusjärjestöihin; korostaa, että käytäntö rikkoo voimassa olevaa Venäjän lainsäädäntöä, erityisesti rikosoikeudellista täytäntöönpanoa koskevaa lakia, jonka mukaan tuomiot olisi suoritettava alueella, jolla tuomitut asuvat tai jolla tuomio annettiin; tuomitsee käytännön kieltää konsuliviranomaisten käynnit vangittujen henkilöiden luona ja kehottaa viranomaisia sallimaan tällaiset käynnit ehdoitta; kehottaa sallimaan Punaisen Ristin kansainväliselle komitealle pääsyn vallattujen alueiden vankiloihin ja kunnioittamaan vangittujen henkilöiden oikeuksia olla säännöllisin väliajoin yhteydessä sukulaisiinsa ja ystäviinsä sekä kirjeitse että vastaanottamalla vieraita; |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa myös, että Ukrainan on tarpeen varmistaa siirtymään joutuneiden Ukrainan kansalaisten oikeuksien ja tarpeiden suojelu, myös heidän oikeutensa äänestää ja nauttia täysimääräistä oikeudellista ja hallinnollista suojaa omassa maassaan; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pitää myönteisenä, että Venäjän korkein oikeus päätti 22. helmikuuta 2017 kumota Ildar Dadinin saaman tuomion toistuvasta osallistumisesta luvattomiin mielenosoituksiin, esimerkiksi Ukrainaan kohdistuvien Venäjän sotatoimien vastaisiin mielenosoituksiin, ja vapauttaa hänet tutkintavankeudesta Euroopan parlamentin annettua 24. marraskuuta 2016 päätöslauselman (6), jossa häntä puolustettiin; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa ihmisoikeuksista vastaavaa Euroopan unionin erityisedustajaa kiinnittämään jatkuvasti huomiota Krimin niemimaan ihmisoikeustilanteeseen; korostaa, että Euroopan unionin on yleisesti tarpeen toimia näkyvämmin, tehokkaammin ja ennakoivammin kestävän rauhanomaisen ratkaisun edistämiseksi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa EU:ta tukemaan Krimiä koskevia Ukrainan ja Krimin tataarien samoin kuin eurooppalaisen demokratiarahaston ja Radio Free Europe/Radio Liberty -radiokanavan mediahankkeita sekä Ukrainan ja Krimin tataarien puolustamiseksi toteutettavia mediahankkeita sekä muita aloitteita, joilla pyritään suojelemaan heidän kulttuuriperintöään; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa kohdistamaan räikeistä ihmisoikeusloukkauksista vastuussa oleviin henkilöihin lisää rajoittavia toimenpiteitä, kuten jäädyttämään heidän varansa EU:ssa sijaitsevissa pankeissa; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa kaikkia osapuolia panemaan Minskin sopimusten määräykset täysimääräisesti täytäntöön, muun muassa lopettamaan sotatoimet Donbassin alueella ja vaihtamaan panttivankeja sekä vapauttamaan ja palauttamaan kaikki vangitut viipymättä; palauttaa mieliin Venäjän hallituksen erityisen vastuun tästä asiasta; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vaatii tarkastelemaan mahdollisuutta luoda neuvotteluille, joissa keskustellaan Krimin valtauksen purkamisesta ja joissa EU olisi mukana, kansainvälinen malli, joka perustuisi humanitaariseen oikeuteen, ihmisoikeuksiin ja kansainvälisiin periaatteisiin; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa neuvostoa etsimään keinoja, joilla Ukrainaa voidaan tukea oikeuskäsittelyssä Venäjän federaation saattamiseksi vastuuseen terrorismin tukemisesta Ukrainan itäosassa ja etnisiin ukrainalaisiin ja Krimin tataareihin kohdistetusta syrjinnästä vallatulla Krimillä; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäsenvaltioille, Ukrainan presidentille, Ukrainan ja Venäjän federaation hallituksille ja parlamenteille, Euroopan neuvoston parlamentaariselle yleiskokoukselle ja Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestölle. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0043.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0218.

(3)  EUVL C 346, 21.9.2016, s. 101.

(4)  Viron kansalainen.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0314.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0446.

---

| 25.7.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 263/113 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 263/113

---

P8_TA(2017)0088

Filippiinit ja senaattori Leila M. De Liman tapaus

Euroopan parlamentin päätöslauselma 16. maaliskuuta 2017 Filippiineistä ja senaattori Leila M. De Liman tapauksesta (2017/2597(RSP))

(2018/C 263/16)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Filippiinien tilanteesta ja erityisesti 15. syyskuuta 2016 antamansa päätöslauselman (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Filippiinien tilanteesta ja erityisesti 15. syyskuuta 2016 antamansa päätöslauselman (1),

| — | ottaa huomioon EU:n edustuston sekä komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan lehdistötiedottajan julkilausumat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n edustuston sekä komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan lehdistötiedottajan julkilausumat,

| — | ottaa huomioon Filippiinien ja EU:n diplomaattiset suhteet, jotka solmittiin (silloisen Euroopan talousyhteisön (ETY) kanssa) 12. toukokuuta 1964 Filippiinien ETY-suurlähettilään nimittämisen myötä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Filippiinien ja EU:n diplomaattiset suhteet, jotka solmittiin (silloisen Euroopan talousyhteisön (ETY) kanssa) 12. toukokuuta 1964 Filippiinien ETY-suurlähettilään nimittämisen myötä,

| — | ottaa huomioon Filippiinien aseman Kaakkois-Aasian maiden liiton (ASEAN) perustajajäsenenä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Filippiinien aseman Kaakkois-Aasian maiden liiton (ASEAN) perustajajäsenenä,

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen lakimieskomission 28. helmikuuta 2017 antaman julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen lakimieskomission 28. helmikuuta 2017 antaman julkilausuman,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Filippiinien tasavallan kumppanuutta ja yhteistyötä koskevan puitesopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Filippiinien tasavallan kumppanuutta ja yhteistyötä koskevan puitesopimuksen,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksia koskevat EU:n suuntaviivat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksia koskevat EU:n suuntaviivat,

| — | ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 135 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 135 artiklan 5 kohdan ja 123 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Filippiineillä ja EU:lla on pitkät diplomaattiset, taloudelliset, kulttuuriset ja poliittiset suhteet; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Filippiineillä ja EU:lla on pitkät diplomaattiset, taloudelliset, kulttuuriset ja poliittiset suhteet;

| B. | ottaa huomioon, että Filippiineillä annettiin 23. helmikuuta 2017 pidätysmääräys maan liberaalia oppositiopuoluetta edustavasta senaattori Leila M. De Limasta syytettynä huumeisiin liittyvistä rikoksista; ottaa huomioon, että senaattori De Lima pidätettiin 24. helmikuuta 2017; toteaa, että jos senaattori De Lima todetaan syylliseksi, hänet saatetaan tuomita vankeuteen aina 12 vuodesta elinkautiseen saakka ja hän menettää senaattorin paikkansa; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Filippiineillä annettiin 23. helmikuuta 2017 pidätysmääräys maan liberaalia oppositiopuoluetta edustavasta senaattori Leila M. De Limasta syytettynä huumeisiin liittyvistä rikoksista; ottaa huomioon, että senaattori De Lima pidätettiin 24. helmikuuta 2017; toteaa, että jos senaattori De Lima todetaan syylliseksi, hänet saatetaan tuomita vankeuteen aina 12 vuodesta elinkautiseen saakka ja hän menettää senaattorin paikkansa;

| C. | toteaa, että senaattori De Limaa vastaan nostettujen syytteiden epäillään vahvasti olevan lähes täysin tekaistuja; toteaa, että Amnesty International katsoo senaattori De Liman olevan mielipidevanki; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että senaattori De Limaa vastaan nostettujen syytteiden epäillään vahvasti olevan lähes täysin tekaistuja; toteaa, että Amnesty International katsoo senaattori De Liman olevan mielipidevanki;

| D. | toteaa, että senaattori De Lima on ihmisoikeusaktivisti ja Filippiinien presidentin Rodrigo Duterten käynnistämän huumeidenvastaisen kampanjan näkyvin arvostelija; toteaa senaattorin tuominneen avoimesti maassa käytävän huumeidenvastaisen sodan; toteaa, että senaattori De Lima oli Filippiinien ihmisoikeuskomitean puheenjohtaja; toteaa, että senaattori De Liman turvallisuudesta ollaan hyvin huolissaan; toteaa, että on esitetty lukuisia väitteitä pidätyskeskuksissa tapahtuneesta kiduttamisesta, mutta väitteet eivät ole johtaneet tutkimuksiin; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että senaattori De Lima on ihmisoikeusaktivisti ja Filippiinien presidentin Rodrigo Duterten käynnistämän huumeidenvastaisen kampanjan näkyvin arvostelija; toteaa senaattorin tuominneen avoimesti maassa käytävän huumeidenvastaisen sodan; toteaa, että senaattori De Lima oli Filippiinien ihmisoikeuskomitean puheenjohtaja; toteaa, että senaattori De Liman turvallisuudesta ollaan hyvin huolissaan; toteaa, että on esitetty lukuisia väitteitä pidätyskeskuksissa tapahtuneesta kiduttamisesta, mutta väitteet eivät ole johtaneet tutkimuksiin;

| E. | toteaa, että senaattori De Lima joutui 19. syyskuuta 2016 jättämään senaatin oikeus- ja ihmisoikeuskomitean puheenjohtajan tehtävät; toteaa, että toimiessaan ihmisoikeuskomitean puheenjohtajana De Lima johti tutkimuksia, jotka koskivat epäilyjä noin tuhannen tai vielä useamman huumerikoksista epäillyn laittomista teloituksista Davaon kaupungissa presidentti Duterten tuolloisella pormestarikaudella; toteaa, että senaattori De Lima joutui kuulemisten jälkeen toistuvasti viranomaisten ahdistelemaksi ja pelottelemaksi ja että tällaiset tapaukset ovat pahentuneet kahdeksan viime kuukauden aikana; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että senaattori De Lima joutui 19. syyskuuta 2016 jättämään senaatin oikeus- ja ihmisoikeuskomitean puheenjohtajan tehtävät; toteaa, että toimiessaan ihmisoikeuskomitean puheenjohtajana De Lima johti tutkimuksia, jotka koskivat epäilyjä noin tuhannen tai vielä useamman huumerikoksista epäillyn laittomista teloituksista Davaon kaupungissa presidentti Duterten tuolloisella pormestarikaudella; toteaa, että senaattori De Lima joutui kuulemisten jälkeen toistuvasti viranomaisten ahdistelemaksi ja pelottelemaksi ja että tällaiset tapaukset ovat pahentuneet kahdeksan viime kuukauden aikana;

| F. | toteaa, että Human Rights Watch -järjestö julkaisi 2. maaliskuuta 2017 raportin (”License to Kill: Philippine Police Killings in Duterte’s War on Drugs”), johon oli dokumentoitu huumeidenvastaisessa kampanjassa tehtyjä laittomia teloituksia; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että Human Rights Watch -järjestö julkaisi 2. maaliskuuta 2017 raportin (”License to Kill: Philippine Police Killings in Duterte’s War on Drugs”), johon oli dokumentoitu huumeidenvastaisessa kampanjassa tehtyjä laittomia teloituksia;

| G. | toteaa, että presidentti Duterten astuttua virkaansa 30. kesäkuuta 2016 maassa on raportoitu yli 7 000:sta poliisien ja järjestyksenvalvontaryhmien tekemästä huumeisiin liittyvästä taposta; ottaa huomioon, että presidentti Duterte on vannonut jatkavansa huumeidenvastaista kampanjaansa aina presidenttikautensa loppuun saakka, eli vuoteen 2022; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että presidentti Duterten astuttua virkaansa 30. kesäkuuta 2016 maassa on raportoitu yli 7 000:sta poliisien ja järjestyksenvalvontaryhmien tekemästä huumeisiin liittyvästä taposta; ottaa huomioon, että presidentti Duterte on vannonut jatkavansa huumeidenvastaista kampanjaansa aina presidenttikautensa loppuun saakka, eli vuoteen 2022;

| H. | ottaa huomioon, että kommunistiseen Uuteen kansanarmeijaan (NPA) kuuluneiden kapinallisten tapettua 8. maaliskuuta 2017 upseereita Etelä-Filippiineillä presidentti Duterte määräsi armeijan toteuttamaan operaatioita kapinallisia vastaan oheisvahingoista piittaamatta; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että kommunistiseen Uuteen kansanarmeijaan (NPA) kuuluneiden kapinallisten tapettua 8. maaliskuuta 2017 upseereita Etelä-Filippiineillä presidentti Duterte määräsi armeijan toteuttamaan operaatioita kapinallisia vastaan oheisvahingoista piittaamatta;

| I. | ottaa huomioon, että Filippiinien kansalliset poliisivoimat keskeyttivät 30. tammikuuta 2017 huumeidenvastaiset operaatiot, kun esille nousi syytöksiä raaoista huumeiden torjuntaan liittyvistä tapoista; ottaa huomioon, että presidentti Duterte käski tämän jälkeen maan asevoimia jatkamaan huumeidenvastaista kampanjaa; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Filippiinien kansalliset poliisivoimat keskeyttivät 30. tammikuuta 2017 huumeidenvastaiset operaatiot, kun esille nousi syytöksiä raaoista huumeiden torjuntaan liittyvistä tapoista; ottaa huomioon, että presidentti Duterte käski tämän jälkeen maan asevoimia jatkamaan huumeidenvastaista kampanjaa;

| J. | toteaa, että senaattori De Liman ohella Filippiineillä on toistuvasti uhkailtu, häiritty ja peloteltu ihmisoikeuksien puolustajia, aktivisteja ja toimittajia, ja he ovat joutuneet nettikiusaamisen uhreiksi; toteaa, että näiden ryhmien oikeuksia loukanneet eivät ole joutuneet vastuuseen, koska asiaa ei ole tutkittu kunnolla; ottaa huomioon, että presidentti Duterte uhkaili avoimesti marraskuussa 2016 tappavansa ihmisoikeuksien puolustajat; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että senaattori De Liman ohella Filippiineillä on toistuvasti uhkailtu, häiritty ja peloteltu ihmisoikeuksien puolustajia, aktivisteja ja toimittajia, ja he ovat joutuneet nettikiusaamisen uhreiksi; toteaa, että näiden ryhmien oikeuksia loukanneet eivät ole joutuneet vastuuseen, koska asiaa ei ole tutkittu kunnolla; ottaa huomioon, että presidentti Duterte uhkaili avoimesti marraskuussa 2016 tappavansa ihmisoikeuksien puolustajat;

| K. | toteaa, että maan edustajainhuone hyväksyi 7. maaliskuuta 2017 lain nro 4727, jolla otetaan uudelleen käyttöön kuolemanrangaistus vakavien huumeisiin liittyvien rikosten yhteydessä; ottaa huomioon, että Filippiinit oli yksi ensimmäisistä alueen maista, joka lakkautti kuolemanrangaistuksen vuonna 2007; toteaa, että kuolemanrangaistuksen palauttaminen rikkoisi räikeästi kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen toista valinnaista pöytäkirjaa, jonka osapuoli Filippiinit on ollut vuodesta 2007 lähtien; toteaa presidentti Duterten hallinnon harkitsevan lainsäädäntöä, jolla rikosoikeudellista vastuuta koskevaa alaikärajaa alennettaisiin viidestätoista vuodesta yhdeksään; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että maan edustajainhuone hyväksyi 7. maaliskuuta 2017 lain nro 4727, jolla otetaan uudelleen käyttöön kuolemanrangaistus vakavien huumeisiin liittyvien rikosten yhteydessä; ottaa huomioon, että Filippiinit oli yksi ensimmäisistä alueen maista, joka lakkautti kuolemanrangaistuksen vuonna 2007; toteaa, että kuolemanrangaistuksen palauttaminen rikkoisi räikeästi kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen toista valinnaista pöytäkirjaa, jonka osapuoli Filippiinit on ollut vuodesta 2007 lähtien; toteaa presidentti Duterten hallinnon harkitsevan lainsäädäntöä, jolla rikosoikeudellista vastuuta koskevaa alaikärajaa alennettaisiin viidestätoista vuodesta yhdeksään;

| L. | toteaa, että Filippiineistä tuli syyskuussa 2016 ASEANin puheenjohtaja ja että kausi kestää vuoden 2017 ajan; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että Filippiineistä tuli syyskuussa 2016 ASEANin puheenjohtaja ja että kausi kestää vuoden 2017 ajan;

| 1. | edellyttää, että senaattori Leila M. De Lima vapautetaan välittömästi ja että hänen turvallisuudestaan huolehditaan asianmukaisesti hänen ollessaan pidätettynä; kehottaa Filippiinien viranomaisia varmistamaan oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin, muistuttaa syyttömyysolettamasta ja edellyttää, että kaikista poliittisin perustein nostetuista syytteistä luovutaan ja että senaattorin häirintä lopetetaan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ymmärtää, että Filippiineillä miljoonat ihmiset kärsivät maassa yleisestä huumeriippuvuudesta ja sen seurauksista; tuomitsee jyrkästi laittoman huumausainekaupan ja huumausaineiden väärinkäytön Filippiineillä; kehottaa hallitusta keskittymään torjumisessa salakuljetusverkostoihin ja huumeparoneihin sen sijaan, että jahdataan pienten määrien käyttäjiä; korostaa, että huumeiden torjunnan ohella tarvitaan ehkäisemistä ja vieroitusta koskevia toimenpiteitä; kannustaa hallitusta jatkamaan toimia uusien vieroitusklinikoiden perustamiseksi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tuomitsee jyrkästi lukuista laittomat teloitukset, joita aseistetut joukot ja järjestyksenvalvontaryhmät ovat tehneet huumeidenvastaisen kampanjan aikana; ilmaisee osanottonsa uhrien omaisille; on erittäin huolissaan uskottavista raporteista, joiden mukaan Filippiinien poliisi on lavastanut todistusaineistoa oikeuttaakseen laittomat teloitukset, joiden uhreista selvä enemmistö on kaupunkien köyhää väestöä; kehottaa Filippiinien viranomaisia tutkimaan näitä laittomia teloituksia puolueettomasti ja huolellisesti ja saattamaan kaikki niihin syyllistyneet oikeuden eteen; kehottaa EU:ta tukemaan näitä tutkimuksia; kehottaa Filippiinien viranomaisia hyväksymään kaikki tarvittavat toimenpiteet uusien tappojen ehkäisemiseksi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on erittäin huolissaan presidentti Duterten retoriikasta tämän reagoidessa upseereiden tappamiseen 8. maaliskuuta 2017; kehottaa painokkaasti Filippiinien viranomaisia ja armeijaa noudattamaan tinkimättömästi kansainvälistä humanitaarista oikeutta, jossa asetetaan kaikille aseellisten konfliktien osapuolille tiukkoja vaatimuksia siviilien ja taisteluihin osallistumattomien henkilöiden säästämiseksi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | edellyttää EU:n kannattavan sitä, että YK:n ihmisoikeusneuvosto käynnistää riippumattoman kansainvälisen tutkimuksen laittomista teloituksista ja muista rikoksista, joita Filippiineillä on tehty presidentti Duterten käydessä sotaansa huumeita vastaan; |
| --- | --- |

5.

| 6. | on erittäin huolissaan siitä, että maan edustajainhuone on päättänyt ottaa kuolemanrangaistuksen jälleen käyttöön; kehottaa Filippiinien viranomaisia keskeyttämään viipymättä käynnissä olevat menettelyt kuolemanrangaistuksen palauttamiseksi; palauttaa mieliin, että EU pitää kuolemanrangaistusta julmana ja epäinhimillisenä rangaistuksena, joka ei toimi rikollisen toiminnan pelotteena; kehottaa Filippiinien hallitusta pidättymään rikosoikeudellista vastuuta koskevan alaikärajan alentamisesta; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa EU:ta seuraamaan tiiviisti senaattori De Liman tapausta; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa unionia käyttämään kaikkia mahdollisia välineitä auttaakseen Filippiinien hallitusta noudattamaan sen kansainvälisiä ihmisoikeusvelvoitteita, erityisesti puitesopimuksen kautta; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa komissiota käyttämään kaikkia mahdollisia välineitä saadakseen Filippiinit lopettamaan huumeidenvastaisen kampanjan yhteydessä tehdyt laittomat teloitukset, mihin kuuluu toimenpiteiden käynnistäminen GSP+-etuuksien mahdolliseksi poistamiseksi, jos lähikuukausina ei tapahdu mitään konkreettista edistymistä; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman Filippiinien hallitukselle ja parlamentille, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, YK:n ihmisoikeusvaltuutetulle ja Kaakkois-Aasian maiden liiton jäsenvaltioiden hallituksille. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0349.

---

| 25.7.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 263/116 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 263/116

---

P8_TA(2017)0089

EU:n painopisteet YK:n ihmisoikeusneuvoston istunnoissa vuonna 2017

Euroopan parlamentin päätöslauselma 16. maaliskuuta 2017 EU:n painopisteistä YK:n ihmisoikeusneuvoston istunnoissa vuonna 2017 (2017/2598(RSP))

(2018/C 263/17)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen sekä YK:n ihmisoikeusyleissopimukset ja niihin liitetyt valinnaiset pöytäkirjat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen sekä YK:n ihmisoikeusyleissopimukset ja niihin liitetyt valinnaiset pöytäkirjat,

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen päätöslauselman 60/251 YK:n ihmisoikeusneuvoston perustamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen päätöslauselman 60/251 YK:n ihmisoikeusneuvoston perustamisesta,

| — | ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen, Euroopan sosiaalisen peruskirjan ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen, Euroopan sosiaalisen peruskirjan ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan,

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa YK:n ihmisoikeusneuvoston istunnoista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa YK:n ihmisoikeusneuvoston istunnoista,

| — | ottaa huomioon suosituksensa neuvostolle 7. heinäkuuta 2016 YK:n yleiskokouksen 71. istunnosta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon suosituksensa neuvostolle 7. heinäkuuta 2016 YK:n yleiskokouksen 71. istunnosta (1),

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa ihmisoikeusloukkauksista, muun muassa vuonna 2016 antamansa kiireelliset päätöslauselmat Etiopiasta, Pohjois-Koreasta, Intiasta, Krimistä, Hongkongista, Kazakstanista, Egyptistä, Kongon demokraattisesta tasavallasta, Pakistanista, Hondurasista, Nigeriasta, Gambiasta, Djiboutista, Kambodžasta, Tadžikistanista, Vietnamista, Malawista, Bahrainista, Myanmarista, Filippiineistä, Somaliasta, Zimbabwesta, Ruandasta, Sudanista, Thaimaasta, Kiinasta, Brasiliasta, Venäjästä, Tiibetistä, Irakista, Indonesiasta, Keski-Afrikan tasavallasta, Burundista, Nicaraguasta, Kuwaitista ja Guatemalasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa ihmisoikeusloukkauksista, muun muassa vuonna 2016 antamansa kiireelliset päätöslauselmat Etiopiasta, Pohjois-Koreasta, Intiasta, Krimistä, Hongkongista, Kazakstanista, Egyptistä, Kongon demokraattisesta tasavallasta, Pakistanista, Hondurasista, Nigeriasta, Gambiasta, Djiboutista, Kambodžasta, Tadžikistanista, Vietnamista, Malawista, Bahrainista, Myanmarista, Filippiineistä, Somaliasta, Zimbabwesta, Ruandasta, Sudanista, Thaimaasta, Kiinasta, Brasiliasta, Venäjästä, Tiibetistä, Irakista, Indonesiasta, Keski-Afrikan tasavallasta, Burundista, Nicaraguasta, Kuwaitista ja Guatemalasta,

| — | ottaa huomioon 14. joulukuuta 2016 antamansa päätöslauselman vuosikertomuksesta ihmisoikeuksista ja demokratiasta maailmassa 2015 ja Euroopan unionin toiminnasta tällä alalla (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. joulukuuta 2016 antamansa päätöslauselman vuosikertomuksesta ihmisoikeuksista ja demokratiasta maailmassa 2015 ja Euroopan unionin toiminnasta tällä alalla (2),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklan, 3 artiklan 5 kohdan sekä 18, 21, 27 ja 47 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklan, 3 artiklan 5 kohdan sekä 18, 21, 27 ja 47 artiklan,

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusneuvoston YK:n yleiskokoukselle antaman vuosikertomuksen 2015, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusneuvoston YK:n yleiskokoukselle antaman vuosikertomuksen 2015,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan 2 ja 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 123 artiklan 2 ja 4 kohdan,

| A. | katsoo, että ihmisoikeuksien yleismaailmallisuuden edistäminen ja turvaaminen ovat osa Euroopan unionin eettistä ja oikeudellista säännöstöä ja yksi Euroopan yhtenäisyyden ja eheyden kulmakivistä; katsoo, että ihmisoikeuksien kunnioittaminen olisi valtavirtaistettava EU:n kaikilla politiikanaloilla; |
| --- | --- |

A.

katsoo, että ihmisoikeuksien yleismaailmallisuuden edistäminen ja turvaaminen ovat osa Euroopan unionin eettistä ja oikeudellista säännöstöä ja yksi Euroopan yhtenäisyyden ja eheyden kulmakivistä; katsoo, että ihmisoikeuksien kunnioittaminen olisi valtavirtaistettava EU:n kaikilla politiikanaloilla;

| B. | toteaa, että ihmisoikeuksien edistämisessä ja suojelussa EU on vahvasti sitoutunut monenvälisyyteen sekä YK:n elimiin; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että ihmisoikeuksien edistämisessä ja suojelussa EU on vahvasti sitoutunut monenvälisyyteen sekä YK:n elimiin;

| C. | toteaa, että YK:n ihmisoikeusneuvoston varsinaiset istunnot, erityisraportoijien nimittäminen, yleistä määräaikaisarviointia (UPR) koskeva mekanismi ja joko maakohtaisia tilanteita tai aihekohtaisia kysymyksiä käsittelevät erityismenettelyt vaikuttavat kaikki osaltaan ihmisoikeuksien, demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen edistämiseen ja kunnioittamiseen; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että YK:n ihmisoikeusneuvoston varsinaiset istunnot, erityisraportoijien nimittäminen, yleistä määräaikaisarviointia (UPR) koskeva mekanismi ja joko maakohtaisia tilanteita tai aihekohtaisia kysymyksiä käsittelevät erityismenettelyt vaikuttavat kaikki osaltaan ihmisoikeuksien, demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen edistämiseen ja kunnioittamiseen;

YK:n ihmisoikeusneuvosto

| 1. | pitää myönteisenä YK:n ihmisoikeusvaltuutetun Zeid Ra’ad Al Husseinin ja hänen toimistonsa tekemään työtä; muistuttaa, että EU on sitoutunut edelleen tukemaan ja puolustamaan ihmisoikeusvaltuutetun toimiston rehellisyyttä, riippumattomuutta ja toimintaa; pitää myönteisenä YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston roolia edistettäessä kansainvälisten ja alueellisten ihmisoikeusmekanismien välistä yhteistyötä ja selvitettäessä tapoja lisätä alueellisten järjestelyjen merkitystä suhteessa yleismaailmallisiin ihmisoikeusnormeihin; |
| --- | --- |

1.

| 2. | katsoo, että ihmisoikeusneuvoston vaikuttavuus ja uskottavuus ovat riippuvaisia sen jäsenten aidosta sitoutumisesta kaikkien maiden kaikkien ihmisten suojeluun kaikilta ihmisoikeusloukkauksilta noudattaen kansainvälisiä ihmisoikeusyleissopimuksia, joilla edistetään yleismaailmallisuutta, puolueettomuutta, objektiivisuutta, valikoimattomuutta, rakentavaa vuoropuhelua ja yhteistyötä; painottaa tarvetta välttää ihmisoikeusneuvostossa käytävän keskustelun polarisoitumista ja kannustaa rakentavaan vuoropuheluun; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa valtioita antamaan ihmisoikeusneuvoston riippumattomille asiantuntijoille, erityisraportoijille ja ihmisoikeusvaltuutetun toimiston asiantuntijoille mahdollisuuden tutkia väitettyjä ihmisoikeusloukkauksia ja osallistua rakentavalla tavalla tilanteen ratkaisuun, noudattamaan sitoutumistaan ihmisoikeusyleissopimuksiin ja toimimaan täydessä yhteistyössä ihmisoikeusneuvoston erityismenettelyjen kanssa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kannustaa kaikkia valtioita toteuttamaan konkreettisia toimia yleisessä UPR:ssä annettujen suositusten noudattamiseksi ja puutteiden korjaamiseksi ottamalla käyttöön täytäntöönpano- ja seurantamekanismin sekä kansallisia toimintasuunnitelmia ja kansallisia koordinointimekanismeja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | muistuttaa, että kun yleiskokous valitsee jäseniä YK:n ihmisoikeusneuvostoon, sen on otettava huomioon ehdokkaiden sitoutuminen ihmisoikeuksien, oikeusvaltioperiaatteen ja demokratian edistämiseen ja suojeluun; pitää myönteisenä ihmisoikeusneuvoston päätöstä, jossa pyydetään ihmisoikeusneuvoston neuvoa-antavaa komiteaa laatimaan arviointiraportti edistymisestä alueellisten ja osa-alueellisten järjestelyjen käyttöönotossa ihmisoikeuksien edistämistä ja suojelua varten; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita huolehtimaan siitä, että oikeuksien yhtäläinen merkitys ilmenee niiden äänestyskäyttäytymisessä, ja parantamaan EU:n kantojen yhteensovittamista tässä suhteessa; kehottaa painokkaasti EU:ta puhumaan yhdellä äänellä ja saamaan aikaan EU:n yhteisen kannan YK:n ihmisoikeusneuvostossa suoritettavissa äänestyksissä; |
| --- | --- |

5.

| 6. | toteaa jälleen, että EU:n uskottavuuden parantamiseksi on tärkeää varmistaa sen aktiivinen ja johdonmukainen osallistuminen YK:n ihmisoikeusmekanismeihin ja erityisesti kolmannen komitean, yleiskokouksen ja ihmisoikeusneuvoston toimintaan; antaa tukensa Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH), New Yorkissa ja Genevessä sijaitsevien EU:n edustustojen ja jäsenvaltioiden toimille EU:n yhtenäisyyden lisäämiseksi ihmisoikeusasioissa YK:n tasolla; |
| --- | --- |

6.

Aihekohtaiset painopistealat

| 7. | korostaa valtiosta riippumattomien ihmisoikeusjärjestöjen ja ihmisoikeuksien puolustajien merkitystä ihmisoikeuksien edistämisessä ja suojelussa; painottaa, että ihmisoikeuksia ja perusvapauksia on suojeltava niiden kaikissa ilmentymismuodoissa, myös uusien teknologioiden yhteydessä; on ihmisoikeusneuvoston tavoin huolissaan tiedoista, joiden mukaan kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja kansalaisjärjestöjen jäseniin, jotka ovat tehneet ihmisoikeusneuvoston kanssa yhteistyötä muun muassa sen erityismenettelyissä ja UPR-prosessissa, on kohdistettu uhkauksia ja kostotoimia; |
| --- | --- |

7.

| 8. | on erittäin huolissaan lukuisista ja yhä lisääntyvistä yrityksistä rajoittaa kansalaisyhteiskunnan ja ihmisoikeuksien puolustajien liikkumatilaa esimerkiksi säätämällä uusia terrorisminvastaisia lakeja; tuomitsee kaikenlaisen ihmisoikeuksien puolustajiin, väärinkäytösten paljastajiin, toimittajiin ja bloggaajiin kohdistuvan väkivallan, ahdistelun, uhkailun ja vainon riippumatta siitä, toimivatko he verkossa vai muulla; kehottaa kaikkia valtioita edistämään turvallista ja mahdollistavaa toimintaympäristöä, jossa kansalaisjärjestöt, kansalaisyhteiskunta, toimittajat ja ihmisoikeuksien puolustajat, erityisesti kaikkien haavoittuvien ryhmien jäsenet, voivat toimia riippumattomasti ja kenenkään häiritsemättä, sekä takaamaan tällaisen toimintaympäristön; kehottaa jälleen valtioita, jotka ovat ottaneet käyttöön riippumattomiin ihmisoikeusjärjestöihin kohdistuvia rajoittavia lakeja, kumoamaan ne; |
| --- | --- |

8.

| 9. | katsoo, että vapaat, riippumattomat ja puolueettomat tiedotusvälineet ovat yksi kulmakivistä demokraattisessa yhteiskunnassa, jossa avoin keskustelu on keskeisellä sijalla; tukee pyyntöä toimittajien turvallisuutta käsittelevän YK:n pääsihteerin erityisedustajan nimittämisestä; kehottaa ottamaan kaikilla kansainvälisillä foorumeilla esille sananvapauden verkossa, digitaaliset vapaudet sekä vapaan ja avoimen internetin merkityksen; kehottaa kaventamaan digitaalista kuilua ja takaamaan tiedon ja viestinnän rajoittamattoman saatavuuden sekä sensuroimattoman pääsyn internetiin; |
| --- | --- |

9.

| 10. | muistuttaa, että oikeus yhdistymis- ja kokoontumisvapauteen on yhä merkittävä haaste; suhtautuu erittäin myönteisesti oikeutta rauhanomaiseen kokoontumisvapauteen sekä yhdistymisvapauteen käsittelevän erityisraportoijan Maina Kiain tekemään työhön; kehottaa kaikkia valtioita ottamaan raportit asiaankuuluvasti huomioon; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa kaikkia valtioita ratifioimaan pikaisesti kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen sekä taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen valinnaiset pöytäkirjat, jotka koskevat valitus- ja tutkintamekanismien perustamista; |
| --- | --- |

11.

| 12. | vastustaa kaikenlaista syrjintää ja vainoa millä tahansa perusteella, mukaan luettuina rotu, ihonväri, kieli, uskonto tai vakaumus, sukupuoli-identiteetti tai seksuaalinen suuntautuminen, sosiaalinen alkuperä, kasti, syntyperä, ikä tai vammaisuus; tukee EU:n toimintaa asiaa koskevissa erityismenettelyissä, kuten seksuaaliseen suuntautumiseen tai sukupuoli-identiteettiin perustuvalta väkivallalta ja syrjinnältä suojelua käsittelevässä uudessa riippumattomassa asiantuntijaelimessä; kehottaa EU:ta edistämään edelleen aktiivisesti tasa-arvoa ja syrjimättömyyttä ja torjumaan kaikkiin ihmisiin kohdistuvaa väkivaltaa ja syrjintää; |
| --- | --- |

12.

| 13. | on huolissaan siitä, että monet ihmiset kärsivät yksin tai kollektiivisesti siitä, että valtiot ja valtiosta riippumattomat toimijat loukkaavat heidän oikeuttaan uskonnon- ja vakaumuksenvapauteen, mikä johtaa syrjintään, eriarvoisuuteen ja leimaamiseen; toteaa, että on torjuttava uskontoon tai vakaumukseen perustuvaa suvaitsemattomuutta ja syrjintää, jotta voidaan varmistaa muiden niistä riippuvaisten ihmisoikeuksien, kuten sananvapauden, kunnioittaminen; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa EU:ta ryhtymään toimiin, jotta voidaan parantaa uskonnollisten ja etnisten vähemmistöjen suojelua vainolta ja väkivallalta ja kumota lait, joissa kriminalisoidaan jumalanpilkka tai uskosta luopuminen ja joita voidaan käyttää tekosyynä uskonnollisten ja etnisten vähemmistöjen ja uskonnottomien vainoamiseen; kehottaa tukemaan uskonnon- tai vakaumuksenvapautta käsittelevän erityisraportoijan työtä; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kannustaa EU:ta voimakkaasti tukemaan edelleen nollatoleranssia kuolemanrangaistusta kohtaan ja kehottaa sitä pyrkimään lujittamaan edelleen alueiden rajat ylittävää kannatusta YK:n seuraavan yleiskokouksen päätöslauselmalle kuolemanrangaistuksen käytön moratoriosta; on ilahtunut Kongon tasavallan, Fidžin ja Madagaskarin vuonna 2015 tekemästä päätöksestä lakkauttaa kuolemanrangaistus kaikista rikoksista; pitää valitettavana teloitusten uudelleen aloittamista joissakin maissa, kuten Bahrainissa, Kuwaitissa, Valko-Venäjällä, Bangladeshissa, Intiassa, Omanissa, Etelä-Sudanissa, Indonesiassa ja Tšadissa; pahoittelee myös, että langetettujen kuolemantuomioiden määrän kerrotaan lisääntyneen erityisesti Kiinassa, Egyptissä, Iranissa, Nigeriassa, Pakistanissa ja Saudi-Arabiassa; muistuttaa näiden maiden viranomaisia siitä, että ne ovat osapuolina lapsen oikeuksista tehdyssä yleissopimuksessa, jossa kielletään ankarasti kuolemanrangaistuksen käyttö rikoksista, jotka on tehnyt alle 18-vuotias henkilö; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa EU:ta julkisesti tukemaan YK:n työtä kidutusta ja muuta julmaa, epäinhimillistä tai halventavaa kohtelua tai rangaistusta, joukkoteloituksia ja huumausainerikoksista tuomittujen teloituksia vastaan ja pyytää EUH:ta tehostamaan kaikilla vuoropuhelun tasoilla ja kaikilla foorumeilla EU:n toimia mielivaltaisten teloitusten, kidutuksen ja muun huonon kohtelun torjumiseksi ottaen huomioon EU:n politiikan suuntaviivat suhteissa kolmansiin maihin kidutukseen ja muuhun julmaan, epäinhimilliseen tai halventavaan kohteluun tai rangaistukseen liittyvissä kysymyksissä; kehottaa kidutuksen vastaisen YK:n yleissopimuksen ja sen valinnaisen pöytäkirjan yleismaailmalliseen ratifiointiin ja tehokkaaseen täytäntöönpanoon; korostaa, että on äärimmäisen tärkeää tukea kidutuksen ennaltaehkäisyä muun muassa vahvistamalla valinnaisen pöytäkirjan nojalla perustettuja kidutuksen ennaltaehkäisystä vastaavia kansallisia valvontaelimiä, sekä tukea edelleen kidutuksen uhrien kuntouttamista; |
| --- | --- |

16.

| 17. | on erittäin huolestunut jatkuvista vakavista ihmisoikeusloukkauksista ja -rikkomuksista eri puolilla maailmaa; tukee päättäväisesti kansainvälistä rikostuomioistuinta keskeisenä elimenä, joka saattaa tekijät vastuuseen ja auttaa uhreja saamaan oikeutta täydentävyysperiaatteen mukaisesti kansanmurhasta, rikoksista ihmisyyttä vastaan ja sotarikoksista; pyytää kaikkia osapuolia tarjoamaan poliittista, diplomaattista, taloudellista ja logistista tukea Kansainvälisen rikostuomioistuimen päivittäiselle toiminnalle; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pyytää EU:ta edelleenkin tukemaan Kansainvälisen rikostuomioistuimen työtä; kannustaa vankkaan vuoropuheluun ja yhteistyöhön rikostuomioistuimen, YK:n ja sen virastojen sekä YK:n turvallisuusneuvoston välillä; kehottaa kaikkia YK:n jäsenvaltioita liittymään rikostuomioistuimeen ratifioimalla Rooman perussäännön ja Kampalan tarkistukset; |
| --- | --- |

18.

| 19. | tuomitsee erittäin jyrkästi jatkuvat vakavat ihmisoikeusloukkaukset, joihin erityisesti Isis/Da’esh on syyllistynyt, ja Boko Haramin lapsiin kohdistamat iskut sekä kaikkien muiden terroristijärjestöjen tai puolisotilaallisten järjestöjen iskut siviilejä ja erityisesti naisia ja lapsia vastaan; tuomitsee kulttuuriperinnön yleisen ja laajan tuhoamisen ja kehottaa tukemaan asiaan liittyviä toimia erilaisilla YK:n foorumeilla; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pitää kansainvälisen humanitaarisen oikeuden noudattamatta jättämistä tuomittavana ja on erittäin huolissaan aseellisissa konflikteissa tapahtuvien siviilivahinkojen ja sairaaloihin, kouluihin, humanitaarisiin saattueisiin ja muihin siviilikohteisiin kohdistuvien tappavien hyökkäysten lisääntymisestä kaikkialla maailmassa; vaatii, että tällaiset rikkomukset otetaan asianmukaisesti huomioon ihmisoikeusneuvoston maakohtaisissa menettelyissä ja asiaa koskevissa UPR-mekanismin yhteydessä toteutettavissa arvioinneissa; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa EU:ta edistämään aktiivisesti aloitetta, jotta YK tunnustaisi Isisin/Da’eshin suorittaman etnisten ja uskonnollisten vähemmistöjen kansanmurhan ja jotta epäillyt rikokset ihmisyyttä vastaan, sotarikokset ja kansanmurhat vietäisiin Kansainvälisen rikostuomioistuimen käsiteltäväksi; kehottaa vankkaan vuoropuheluun ja yhteistyöhön tuomioistuimen, YK:n ja sen virastojen sekä YK:n turvallisuusneuvoston välillä; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa EU:ta kannustamaan kaikkia valtioita asettamaan ihmisoikeudet kehityspolitiikkansa keskiöön ja panemaan täytäntöön YK:n vuonna 1986 antaman julistuksen oikeudesta kehitykseen; pitää myönteisenä, että ihmisoikeusneuvosto nimitti äskettäin oikeutta kehitykseen käsittelevän erityisraportoijan, jonka toimeksiantoon kuuluu edistää, suojella ja toteuttaa oikeutta kehitykseen kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman ja muiden kansainvälisten kehitysyhteistyösopimusten yhteydessä; korostaa, että kaikille kuuluvien ihmisoikeuksien on oltava keskeisenä osatekijänä Agenda 2030 -toimintaohjelman kaikkien tavoitteiden ja alatavoitteiden saavuttamisessa; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa EU:ta edelleen edistämään jatkossakin naisten ja miesten tasa-arvoa ja tukemaan aktiivisesti YK:n tasa-arvojärjestön työtä sekä sukupuolinäkökulman valtavirtaistamista koskevia aloitteita toimissaan ja ohjelmissaan; kehottaa jatkamaan tukitoimenpiteitä, joilla tehostetaan naisten ja tyttöjen voimaannuttamista ja kaikenlaisen tyttöihin ja naisiin kohdistuvan väkivallan ja syrjinnän, myös sukupuoleen perustuvan väkivallan, poistamista; kehottaa painokkaasti EU:ta edistämään alueiden rajat ylittäviä aloitteita naisten oikeuksien edistämiseksi, suojelemiseksi ja toteuttamiseksi sekä Pekingin toimintaohjelman ja kansainvälisen väestö- ja kehityskonferenssin (ICPD) toimintaohjelman täysimääräisen ja tehokkaan täytäntöönpanon varmistamiseksi ja edistämään edelleen seksuaali- ja lisääntymisterveyteen liittyviä oikeuksia tässä yhteydessä; |
| --- | --- |

23.

| 24. | muistuttaa, että EU on sitoutunut ihmisoikeuksien ja sukupuolinäkökohtien valtavirtaistamiseen naisia, rauhaa ja turvallisuutta koskevien YK:n turvallisuusneuvoston uraauurtavien päätöslauselmien 1325 (2000) ja 1820 (2008) mukaisesti; kehottaa EU:ta tukemaan kansainvälisellä tasolla sitä, että naisten osallistumisesta konfliktien ehkäisyyn ja ratkaisemiseen, rauhanturvaoperaatioihin, humanitaarisen avun antamiseen sekä konfliktien jälkeiseen jälleenrakennukseen ja kestävään sovintoon syntyvä lisäarvo tunnustetaan; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kehottaa EU:ta edelleen edistämään lasten oikeuksia erityisesti varmistamalla osaltaan lapsille veden, jätevesihuollon, terveydenhoidon ja koulutuksen saatavuuden myös konfliktialueilla ja pakolaisleireillä sekä edistämällä lapsityövoiman käytön, lapsisotilaiden värväyksen, vapaudenriiston, kidutuksen, ihmiskaupan, lapsi- ja pakkoavioliittojen, seksuaalisen hyväksikäytön ja naisten sukuelinten silpomisen kaltaisten haitallisten käytäntöjen lopettamista; kehottaa tukemaan ja tehostamaan YK:n välityksellä toteutettavia kansainvälisiä toimia, joilla pyritään lopettamaan lasten käyttäminen aseellisissa konflikteissa sekä reagoimaan tehokkaammin vaikutuksiin, joita konflikteista ja niiden jälkeisistä tilanteista aiheutuu naisille ja tytöille; kehottaa kaikkia YK:n jäsenvaltioita noudattamaan lapsen oikeuksista vuonna 1989 tehdyn yleissopimuksen mukaisia velvoitteitaan ja sitoumuksiaan, jotta voidaan turvata kaikkien lasten oikeudet niiden lainkäyttöalueella heidän oikeudellisesta asemastaan riippumatta ja ilman minkäänlaista syrjintää; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kehottaa valtioita edistämään vammaisten henkilöiden oikeuksia, myös heidän tasavertaista osallistumistaan ja sosiaalista osallisuuttaan; kehottaa kaikkia valtioita ratifioimaan ja panemaan täytäntöön YK:n yleissopimuksen vammaisten henkilöiden oikeuksista; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kehottaa EU:ta työskentelemään kumppaniensa kanssa, jotta yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat YK:n suuntaviivat voitaisiin panna täytäntöön, ja myös kannustamaan yhä useampia valtioita hyväksymään kansallisia toimintasuunnitelmia ja osallistumaan YK:n työryhmien ja YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston toimintalinjoihin; kehottaa uudelleen kaikkia valtioita ja EU:ta toimimaan aktiivisesti ja rakentavasti tässä prosessissa, jotta saataisiin mahdollisimman pian aikaan oikeudellisesti sitova väline, jolla säännellään kansainvälisessä ihmisoikeuslainsäädännössä monikansallisten yhtiöiden ja muiden liikeyritysten toimintaa, ja jotta voitaisiin estää ihmisoikeusloukkaukset, tutkia tapahtuneet ihmisoikeusloukkaukset ja taata oikeussuojakeinot niiden sattuessa; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pitää myönteisenä pakolaisista ja muuttajista annettua YK:n New Yorkin julkilausumaa, jossa käsiteltiin laajoja pakolais- ja muuttoliikevirtoja ja joka johti pakolaisten tilanteeseen reagoimista koskevaa kokonaisvaltaista kehystä (CRR) koskevan aloitteen hyväksymiseen, sekä muuttajia ja pakolaisia koskevaa sitoumusta, jonka tavoitteena on pelastaa ihmishenkiä, ottaa huomioon erityistarpeet, torjua rasismia ja muukalaisvihaa sekä ihmiskauppaa, varmistaa yhdenvertainen tunnustaminen ja suojelu lain edessä sekä taata osallisuus kansallisissa kehityssuunnitelmissa; kehottaa kaikkia asiaankuuluvia osapuolia varmistamaan poliittisen osallistumisen, rahoituksen ja yhteisvastuulliset käytännön teot New Yorkin julkilausuman tukemiseksi ja toteaa, että muuttoliikekysymystä olisi edelleen tarkasteltava maailmanlaajuisesti eikä vain Euroopan mittakaavassa; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita ottamaan johtoaseman näissä kansainvälisissä pyrkimyksissä ja ennen kaikkea pitämään kansainvälisestä oikeudesta johtuvien velvoitteidensa mukaisesti kiinni sitoutumisestaan turvapaikanhakijoiden, pakolaisten, muuttajien ja kaikkien kotiseudultaan siirtymään joutuneiden henkilöiden, erityisesti naisten, lasten ja haavoittuvien ryhmien, kuten vammaisten henkilöiden, oikeuksien suojeluun; |
| --- | --- |

28.

| 29. | muistuttaa, että muuttajien palauttaminen voi tapahtua ainoastaan täysin heidän oikeuksiaan kunnioittaen ja vain silloin, kun heidän oikeuksiensa suojelu taataan heidän omassa maassaan; kehottaa hallituksia lopettamaan maahantulijoiden, alaikäiset mukaan luettuina, mielivaltaiset pidätykset ja säilöönotot; kehottaa kaikkia valtioita toteuttamaan konkreettisia toimenpiteitä pakolais- ja muuttajalasten edun turvaamiseksi lapsen oikeuksista tehdyn yleissopimuksen mukaisesti ja toteuttamaan toimenpiteitä, joilla lujitetaan lastensuojelujärjestelmiä, mukaan luettuna sosiaalityöntekijöiden ja muiden ammattiryhmien koulutus, sekä tekemään yhteistyötä kansalaisjärjestöjen kanssa; kehottaa kaikkia valtioita ratifioimaan ja panemaan täytäntöön kansainvälisen yleissopimuksen siirtotyöläisten ja heidän perheenjäsentensä oikeuksista; |
| --- | --- |

29.

| 30. | korostaa pitävänsä tärkeänä, että edistetään ihmisoikeuksien, myös kansalaisoikeuksien ja poliittisten oikeuksien sekä taloudellisten, sosiaalisten ja sivistyksellisten oikeuksien, yleismaailmallisuutta ja jakamattomuutta Lissabonin sopimuksen 21 artiklan ja unionin ulkoisesta toiminnasta annettujen yleisten määräysten mukaisesti; |
| --- | --- |

30.

| 31. | korostaa tarvetta omaksua oikeusperustainen lähestymistapa ja sisällyttää ihmisoikeuksien kunnioittaminen kaikkiin EU:n toimintapolitiikkoihin, mukaan luettuina kauppaa, investointeja, julkisia palveluja, kehitysyhteistyötä ja muuttoliikettä koskeva politiikka sekä unionin yhteinen turvallisuus- ja puolustuspolitiikka; |
| --- | --- |

31.

| 32. | muistuttaa, että sisäinen ja ulkoinen johdonmukaisuus ihmisoikeuksissa on välttämätöntä, jotta EU:n ihmisoikeuspolitiikka sen suhteissa kolmansiin maihin olisi uskottavaa, ja kehottaa EU:ta täyttämään tältä osin sitoumuksensa; |
| --- | --- |

32.

Valko-Venäjä

| 33. | on erittäin huolissaan siitä, että Valko-Venäjällä rajoitetaan edelleen sananvapautta sekä yhdistymisvapautta ja rauhanomaista kokoontumisvapautta; tuomitsee riippumattomien ja oppositiota edustavien toimittajien sekä ihmisoikeusaktivistien häirinnän ja pidätykset; tuomitsee kuolemanrangaistuksen jatkuvan käytön; kehottaa uusimaan Valko-Venäjän ihmisoikeustilannetta käsittelevän YK:n erityisraportoijan toimeksiannon ihmisoikeusneuvoston 35. istunnossa ja kehottaa hallitusta tekemään täysimääräisesti yhteistyötä erityisraportoijan kanssa ja sitoutumaan kauan kaivattuihin uudistuksiin ihmisoikeuksien suojelemiseksi myös panemalla täytäntöön erityisraportoijan ja muiden ihmisoikeusmekanismien antamat suositukset; |
| --- | --- |

33.

Burundi

| 34. | ilmaisee syvän huolensa Burundin poliittisen tilanteen ja turvallisuustilanteen heikkenemisestä sekä siitä, että yhä useammat ihmiset ovat joutuneet pakenemaan maasta; tuomitsee Burundissa vuodesta 2015 lähtien tapahtuneet väkivaltaisuudet, jotka ovat johtaneet kuolemiin, kidutukseen, naisiin kohdistuvaan väkivaltaan, kuten joukkoraiskauksiin ja ahdisteluun; tuomitsee tuhansien ihmisten vangitsemisen, satojen tuhansien burundilaisten pakkosiirrot ja lehdistön- ja sananvapauden loukkaukset sekä yleisen rankaisemattomuuden tällaisista teoista; tukee Cotonoun sopimuksen 96 artiklan nojalla aloitettujen neuvottelujen epäonnistumisen jälkeen tehtyä neuvoston päätöstä keskeyttää Burundin hallinnolle myönnetty suora rahoitustuki, myös budjettituki, mutta säilyttää täysimääräinen taloudellinen tuki väestölle sekä humanitaarinen apu suorien kanavien kautta; tukee täysin Burundia käsittelevän tutkintakomission perustamista selvittämään ihmisoikeusloukkausten ja -rikkomusten väitettyjä tekijöitä maassa täydellisen vastuuvelvollisuuden takaamiseksi; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita käyttämään vaikutusvaltaansa, jotta Burundi ryhtyisi täyteen yhteistyöhön tutkintakomission sekä neuvoston ja sen mekanismien kanssa, toimisi rakentavasti tutkintakomission kanssa ja käsittelisi vakavia ihmisoikeusongelmia; kehottaa Burundin viranomaisia harkitsemaan uudelleen päätöstään vetäytyä Kansainvälisestä rikostuomioistuimesta; |
| --- | --- |

34.

Korean demokraattinen kansantasavalta (Pohjois-Korea)

| 35. | ilmaisee syvän huolestuneisuutensa Pohjois-Korean ihmisoikeustilanteen jatkuvasta heikkenemisestä; kehottaa Pohjois-Korean hallitusta täyttämään niihin ihmisoikeussopimuksiin, joiden osapuolena se on, perustuvat velvoitteensa ja varmistamaan, että humanitaariset järjestöt, riippumattomat ihmisoikeustarkkailijat ja Pohjois-Korean ihmisoikeustilannetta käsittelevä YK:n erityisraportoija pääsevät maahan ja voivat luottaa maan viranomaisten yhteistyöhön; kehottaa Pohjois-Koreaa sallimaan sananvapauden ja lehdistönvapauden kansallisille ja kansainvälisille tiedotusvälineille sekä sensuroimattoman pääsyn internetiin kansalaisilleen; tuomitsee kuolemanrangaistuksen järjestelmällisen ja laajamittaisen käytön Pohjois-Koreassa; kehottaa Pohjois-Korean hallitusta keskeyttämään kaikkien teloitusten täytäntöönpanon, jotta kuolemanrangaistus voidaan lakkauttaa lähitulevaisuudessa; vaatii, että Pohjois-Koreassa tehdyistä ihmisyyden vastaisista rikoksista eniten vastuussa olevat henkilöt joutuvat vastaamaan teoistaan ja saatetaan Kansainvälisen rikostuomioistuimen eteen ja että heille määrätään kohdennettuja pakotteita; tuomitsee jyrkästi ydinkokeet tarpeettomana ja vaarallisena provokaationa sekä YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselmien vastaisina samoin kuin vakavana uhkana Korean niemimaan ja Koillis-Aasian alueen rauhalle ja vakaudelle; pyytää uusimaan erityisraportoijan toimeksiannon; pyytää esittämään asiantuntijaryhmän raportin YK:n yleiskokoukselle ja turvallisuusneuvostolle; suosittaa, että päätöslauselmaan sisällytetään asiantuntijaryhmän raportista keskeisiä vastuuvelvollisuutta koskevia suosituksia, joita ovat Soulin edustuston valmiuksien vahvistaminen tutkintaa ja syytteeseenpanoa koskevalla asiantuntemuksella sekä rikosoikeuden asiantuntijan nimittäminen askeleena kohti vastuuvelvollisuuden toteuttamista; |
| --- | --- |

35.

Kongon demokraattinen tasavalta

| 36. | tuomitsee vakavat ihmisoikeusloukkaukset, joihin turvallisuusjoukot syyllistyvät ilman mitään seuraamuksia, ja kehottaa saattamaan syylliset vastuuseen; vaatii, että erityisesti Itä-Kongon siviileihin kohdistuva raaka väkivalta, kuten naisten raiskaukset ja lasten orjuuttaminen, tutkitaan perusteellisesti; kehottaa mahdollisuuksien mukaan jatkamaan Itä-Kongossa olevien YK:n rauhanturvajoukkojen toimeksiantoa; kehottaa neuvostoa harkitsemaan olemassa olevien rajoittavien toimenpiteiden, kuten EU:n kohdennettujen pakotteiden, jatkamista, muun muassa väkivaltaisista tukahduttamistoimista ja Kongon demokraattisen tasavallan demokratiaprosessin vaarantamisesta vastuussa olevien henkilöiden matkustuskieltojen ja varojen jäädyttämisen jatkamista Cotonoun sopimuksen määräysten mukaisesti, jos väkivaltaisuudet jatkuvat; kehottaa Kongon demokraattisen tasavallan viranomaisia panemaan täytäntöön joulukuussa 2016 aikaansaadun sopimuksen ja pitämään vaalit joulukuuhun 2017 mennessä kansainvälisten toimijoiden tuella; kehottaa ihmisoikeusneuvostoa tarkkailemaan edelleen Kongon demokraattista tasavaltaa, kunnes maassa on pidetty vaalit ja se on siirtynyt demokratiaan, ja kannustaa ihmisoikeusvaltuutetun toimistoa tiedottamaan neuvostolle tarvittaessa Kongon demokraattisen tasavallan tilanteesta ja ryhtymään tarpeen mukaan tiukempiin toimiin; |
| --- | --- |

36.

Georgian alueet Abhasia ja Tskhinvali/Etelä-Ossetia

| 37. | on edelleen huolissaan sananvapaudesta ja tiedotusvälineiden vapaudesta sekä siitä, ettei Venäjän miehittämille Abhasian ja Tskhinvalin/Etelä-Ossetian alueille, joilla ihmisoikeusloukkaukset ovat edelleen yleisiä, päästetä ihmisiä; kehottaa vahvistamaan ihmisten välisiä yhteyksiä Georgian hallinnassa olevien alueiden ja kahden miehitetyn alueen välillä; kehottaa kunnioittamaan täysimääräisesti Georgian itsemääräämisoikeutta ja alueellista koskemattomuutta sekä sen kansainvälisesti tunnustettujen rajojen loukkaamattomuutta; korostaa, että pakolaisten ja maan sisäisesti siirtymään joutuneiden henkilöiden on voitava palata turvallisesti ja arvokkuutensa säilyttäen pysyville asuinseuduilleen; kehottaa Georgian hallitusta toteuttamaan asianmukaisia toimenpiteitä UPR-prosessissa esitettyjen suositusten seurannan ja täytäntöönpanon varmistamiseksi; |
| --- | --- |

37.

Myanmar/Burma

| 38. | on erittäin huolissaan tiedoista, joiden mukaan pohjoisessa Rakhinen osavaltiossa on ollut väkivaltaisia yhteenottoja, ja pitää valitettavana ihmishenkien ja toimeentulomahdollisuuksien menettämistä ja suojan puuttumista sekä sitä, että saatujen tietojen mukaan Myanmarin/Burman asevoimat ovat syyllistyneet kohtuuttomaan voimankäyttöön; kehottaa asevoimia ja turvallisuusjoukkoja lopettamaan välittömästi rohingya-väestön tappamisen, häirinnän ja raiskaukset samoin kuin heidän kotiensa polttamisen; vaatii, että Myanmarin/Burman hallitus ja siviiliviranomaiset lopettavat välittömästi rohingya-vähemmistön syrjinnän ja erottelun; kehottaa turvaamaan rohingya-väestön oikeudet ja takaamaan kaikkien Myanmarin/Burman kansalaisten turvallisuuden ja tasa-arvon; pitää myönteisenä Myanmarin/Burman hallituksen päätöstä asettaa rauha ja kansallinen sovinto keskeiseksi tavoitteeksi; panee tyytyväisenä merkille Myanmarin/Burman hallituksen ilmoituksen Rakhinen osavaltiossa äskettäin tapahtuneita väkivaltaisuuksia käsittelevän tutkintakomission perustamisesta; korostaa tarvetta ryhtyä asianmukaisiin toimiin, jotta syylliset voidaan asettaa syytteeseen ja rikkomusten uhrit saavat asianmukaisen korvauksen kärsimistään vahingoista; kehottaa Myanmarin/Burman hallitusta jatkamaan maan demokratisoimista sekä kunnioittamaan oikeusvaltioperiaatetta, sananvapautta ja perusihmisoikeuksia; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita tukemaan Myanmaria/Burmaa käsittelevän erityisraportoijan toimeksiannon uusimista; |
| --- | --- |

38.

Miehitetty palestiinalaisalue

| 39. | on hyvin huolissaan Lähi-idän rauhanprosessin jatkuvasta pattitilanteesta ja kehottaa viipymättä jatkamaan uskottavia toimia rauhan aikaansaamiseksi; on huolissaan humanitaarisesta tilanteesta ja ihmisoikeusloukkauksista miehitetyllä palestiinalaisalueella, kuten EU:n roolista Lähi-idän rauhanprosessissa 10. syyskuuta 2015 annetussa päätöslauselmassa (3) todettiin; korostaa, että EU:n ja sen jäsenvaltioiden on jatkossakin osallistuttava rikkomuksista ja loukkauksista annettujen ihmisoikeusneuvoston päätöslauselmien täytäntöönpanon seurantaan, ja toteaa, että näistä voidaan mainita esimerkiksi 3. heinäkuuta 2015 annettu päätöslauselma aiheesta ”Ensuring accountability and justice for all violations of international law in the occupied Palestinian territory, including East Jerusalem” (oikeuden toteutumisen ja vastuuseen saattamisen varmistaminen kansainvälisen oikeuden loukkauksista miehitetyillä palestiinalaisalueilla, Itä-Jerusalem mukaan lukien); panee merkille Kansainvälisessä rikostuomioistuimessa meneillään olevan esitutkinnan; toistaa täyden tukensa Kansainväliselle rikostuomioistuimelle ja kansainväliselle rikosoikeudelliselle järjestelmälle; palauttaa tässä yhteydessä mieliin yritystoimintaa ja ihmisoikeuksia koskevat YK:n suuntaviivat (4) ja kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa raportoimaan parlamentille EU:n rahoittamien rakenteiden ja hankkeiden tuhoista ja vahingoittamisesta; korostaa, että kaikkien osapuolten on edelleen kunnioitettava Gazan tulitaukoa, ja kehottaa lopettamaan saarron; kehottaa sekä israelilaisia että palestiinalaisia välttämään toimia, jotka voivat lisätä jännitteitä, mukaan luettuina julkinen vihapuhe ja yllytys sekä yksipuoliset toimenpiteet, jotka voivat vaikuttaa neuvottelujen lopputulokseen ja vaarantaa kahden valtion ratkaisun toteutumiskelpoisuuden; korostaa, että konfliktin kestävä ratkaisu voidaan saada aikaan vain alueellisesti kaikkien asiaankuuluvien alueellisten sidosryhmien osallistuessa ja kansainvälisen yhteisön tuella; |
| --- | --- |

39.

Etelä-Sudan

| 40. | kehottaa kaikkia Etelä-Sudanin osapuolia lopettamaan ihmisoikeusloukkaukset ja kansainvälisen humanitaarisen oikeuden loukkaukset, myös sellaiset, jotka ovat kansainvälisiä rikoksia, kuten laittomat teloitukset, etnisesti kohdennettu väkivalta, konflikteihin liittyvä seksuaalinen väkivalta, esimerkiksi raiskaukset samoin kuin sukupuoleen perustuva väkivalta, lasten värväys ja käyttö, tahdonvastaiset katoamiset sekä mielivaltaiset pidätykset ja säilöönotot; toteaa, että Etelä-Sudanin hallitus allekirjoitti etenemissuunnitelmaa koskevan sopimuksen 16. maaliskuuta 2016 ja on sen jälkeen selventänyt sitoumuksiaan muiden relevanttien sidosryhmien ottamisesta mukaan kansalliseen vuoropuheluun ja kaikkien sellaisten päätösten noudattamisen jatkamisesta, joita on tehty oppositio-osapuolten ja kansallisen vuoropuhelun ohjauskomiteana toimivan 7+7-mekanismin välillä; vaatii kaikkia osapuolia noudattamaan sitoumustaan ja kehottaa jatkamaan vuoropuhelua lopullisen tulitauon aikaansaamiseksi; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita jatkamaan sitoutumistaan Afrikan unionin toimien tukemiseen, jotta Etelä-Sudaniin ja sen kansalle saataisiin rauha tiellä kohti sisäisesti uudistettua demokratiaa; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita uusimaan ihmisoikeustoimikunnan toimeksiannon Etelä-Sudanissa, vahvistamaan sen roolia ihmisoikeusloukkausten tutkinnassa ja kartoittamaan seksuaalista väkivaltaa; kannattaa sen suositusten sisällyttämistä YK:n yleiskokoukselle ja turvallisuusneuvostolle toimitettavaan raporttiin; |
| --- | --- |

40.

Syyria

| 41. | tuomitsee jyrkästi julmuudet ja laajamittaiset ihmisoikeusloukkaukset sekä kansainvälisen humanitaarisen oikeuden loukkaukset, joihin Assadin hallinnon joukot ovat syyllistyneet Venäjän ja Iranin tuella, sekä ihmisoikeusloukkaukset ja kansainvälisen humanitaarisen oikeuden rikkomukset, joihin ovat syyllistyneet valtiolliset ja valtiosta riippumattomat toimijat, muun muassa aseistetut terroristiryhmät ja erityisesti Isis/Da’esh, jonka rikoksia voidaan pitää kansanmurhana, sekä Jabhat Fateh al-Sham / al-Nusran rintama ja muut jihadistiryhmät; painottaa, että on tarpeen jatkaa kaikki osapuolet Syyriassa kattavaa tutkimusta kemiallisten aseiden käytöstä ja hävittämisestä, ja pitää valitettavana Venäjän ja Kiinan päätöstä estää YK:n turvallisuusneuvoston uusi päätöslauselma kemiallisten aseiden käytöstä; vaatii edelleen kaiken humanitaarisen avun esteetöntä pääsyä ja vastuuvelvollisuutta niille, jotka ovat syyllistyneet sotarikoksiin ja rikoksiin ihmisyyttä vastaan; tukee EU:n aloitetta Syyrian tilanteen viemisestä Kansainvälisen rikostuomioistuimen käsiteltäväksi ja kehottaa YK:n turvallisuusneuvostoa ryhtymään toimiin tässä asiassa; kannattaa tutkintakomission valtuuttamista suorittamaan Aleppoa koskeva erityistutkimus, josta olisi raportoitava viimeistään ihmisoikeusneuvoston 34. istunnossa maaliskuussa 2017, ja pyytää esittämään raportin yleiskokoukselle ja turvallisuusneuvostolle; |
| --- | --- |

41.

Ukraina

| 42. | pitää valitettavana, että Venäjän jatkuvat voimatoimet ovat aiheuttaneet vakavan humanitaarisen tilanteen Donbassissa ja että ukrainalaisilta ja kansainvälisiltä humanitaarisilta järjestöiltä kielletään pääsy miehitetyille alueille; on syvästi huolissaan yli 1,5 miljoonan maan sisäisesti siirtymään joutuneen henkilön vaikeista humanitaarisista oloista; ilmaisee erittäin syvän huolensa konfliktiin liittyvästä jatkuvasta seksuaalisesta väkivallasta; on erittäin huolissaan erityisesti Krimin tataareihin kohdistuvista ihmisoikeusloukkauksista Venäjän miehittämällä Krimin niemimaalla; korostaa, että Ukraina tarvitsee lisää EU:n rahoitustukea; vakuuttaa jälleen olevansa vahvasti sitoutunut Ukrainan itsemääräämisoikeuteen, itsenäisyyteen, yhtenäisyyteen ja alueelliseen koskemattomuuteen sen kansainvälisesti tunnustettujen rajojen sisällä sekä sen vapaaseen ja suvereeniin valintaan jatkaa lähentymistä kohti Eurooppaa; kehottaa kaikkia osapuolia välittömästi tavoittelemaan miehitetyn Krimin niemimaan rauhanomaista palauttamista Ukrainan oikeusjärjestelmän piiriin poliittisen vuoropuhelun avulla ja noudattaen täysin kansainvälistä oikeutta; kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa ja neuvostoa vahvistamaan Venäjän federaatioon kohdistuvaa painostusta, jotta kansainvälisille järjestöille saadaan pääsy Krimille seuraamaan alueen ihmisoikeustilannetta, kun otetaan huomioon, että niemimaalla esiintyy perusvapauksien ja ihmisoikeuksien jatkuvia räikeitä loukkauksia, ja jotta pysyvät kansainväliset seurantamekanismit ja sopimuspohjaiset mekanismit saadaan toimintaan; kehottaa lisäksi panemaan Minskin sopimuksen täysimääräisesti täytäntöön ja tukee tässä yhteydessä Venäjän vastaisten pakotteiden jatkamista, kunnes Krim on palautettu; muistuttaa, että kaikki konfliktin osapuolet ovat velvollisia toteuttamaan kaikki mahdolliset toimenpiteet valvonnassaan olevan siviiliväestön suojelemiseksi vihamielisyyksien seurauksilta; tukee ja kannustaa interaktiivista vuoropuhelua, jota ihmisoikeusneuvoston 34. istunnossa on tarkoitus käydä; |
| --- | --- |

42.

Jemen

| 43. | on erittäin huolissaan Jemenin katastrofaalisesta humanitaarisesta tilanteesta; vahvistaa olevansa sitoutunut tukemaan edelleen Jemeniä ja Jemenin kansaa; tuomitsee siviilien ottamisen kohteeksi ja toteaa heidän joutuneen sotivien osapuolten välillä kestämättömään tilanteeseen, kun osapuolet rikkovat kansainvälistä humanitaarista oikeutta ja ihmisoikeuksia koskevaa kansainvälistä oikeutta; korostaa, että lasten värvääminen ja käyttö aseellisissa konflikteissa on ehdottomasti kielletty ihmisoikeuksia koskevan kansainvälisen oikeuden ja kansainvälisen humanitaarisen oikeuden nojalla ja se saattaa olla sotarikos, jos kyseessä on alle 15-vuotiaiden lasten värvääminen; kehottaa kaikkia osapuolia välittömästi vapauttamaan nämä lapset ja pidättymään heidän värväämisestään; kehottaa kaikkia osapuolia lieventämään jännitteitä ja saamaan aikaan välittömän ja kestävän tulitauon, joka johtaa osallistavaan poliittiseen neuvotteluprosessiin ratkaisun löytämiseksi konfliktiin; tukee täysin YK:n Jemenin-erityislähettilään Ismaïl Ould Cheikh Ahmedin asiaan liittyviä ponnisteluja samoin kuin lokakuussa 2016 annetun ihmisoikeusneuvoston päätöslauselman 33/16, jossa pyydetään YK:ta työskentelemään kansallisen riippumattoman tutkintakomission kanssa, täytäntöönpanoa sekä tukee kaikkia toimia riippumattoman kansainvälisen tutkimuksen suorittamiseksi rankaisemattomuuden ilmapiirin murtamiseksi Jemenissä; kehottaa EU:n jäsenvaltioita tukemaan tämänhetkisiä toimia, joissa ilmaistaan huolestuneisuus Jemenissä tapahtuvista rikkomuksista ja loukkauksista ja vaaditaan, että ne tutkitaan perusteellisesti ja puolueettomasti; kannustaa ihmisoikeusvaltuutettua antamaan istuntojen välisten katsausten avulla ihmisoikeusneuvostolle säännöllisesti tietoa tutkimustensa tuloksista; |
| --- | --- |

43.

o

o o

| 44. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, ihmisoikeuksista vastaavalle EU:n erityisedustajalle, EU:n jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, YK:n turvallisuusneuvostolle, YK:n pääsihteerille, YK:n 71. yleiskokouksen puheenjohtajalle, YK:n ihmisoikeusneuvoston puheenjohtajalle, YK:n ihmisoikeusvaltuutetulle sekä Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen pääsihteerille. |
| --- | --- |

44.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0317.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0502.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0318.

(4)  http://www.ohchr.org/documents/issues/business/A.HRC.17.31.pdf

---

| 25.7.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 263/125 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 263/125

---

P8_TA(2017)0092

Yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan perustuslailliset, oikeudelliset ja institutionaaliset vaikutukset: Lissabonin sopimuksen antamat mahdollisuudet

Euroopan parlamentin päätöslauselma 16. maaliskuuta 2017 yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan perustuslaillisista, oikeudellisista ja institutionaalisista vaikutuksista: Lissabonin sopimuksen antamat mahdollisuudet (2015/2343(INI))

(2018/C 263/18)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Lissabonin sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Lissabonin sopimuksen,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) V osaston, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) V osaston,

| — | ottaa huomion SEU-sopimuksen 36 artiklan Euroopan parlamentin roolista yhteisessä ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomion SEU-sopimuksen 36 artiklan Euroopan parlamentin roolista yhteisessä ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikassa,

| — | ottaa huomioon SEU-sopimuksen yhteisen puolustuspolitiikan asteittaista määrittelemistä koskevan 42 artiklan 2 kohdan, 42 artiklan 3 kohdan, 42 artiklan 6 kohdan, 42 artiklan 7 kohdan sekä 45 ja 46 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon SEU-sopimuksen yhteisen puolustuspolitiikan asteittaista määrittelemistä koskevan 42 artiklan 2 kohdan, 42 artiklan 3 kohdan, 42 artiklan 6 kohdan, 42 artiklan 7 kohdan sekä 45 ja 46 artiklan,

| — | ottaa huomioon perussopimuksiin liitetyn pöytäkirjan N:o 1 kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon perussopimuksiin liitetyn pöytäkirjan N:o 1 kansallisten parlamenttien asemasta Euroopan unionissa,

| — | ottaa huomioon perussopimuksiin liitetyn pöytäkirjan N:o 2 toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon perussopimuksiin liitetyn pöytäkirjan N:o 2 toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta,

| — | ottaa huomioon 20. joulukuuta 2013, 26. kesäkuuta 2015 ja 15. joulukuuta 2016 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. joulukuuta 2013, 26. kesäkuuta 2015 ja 15. joulukuuta 2016 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon 25. marraskuuta 2013, 18. marraskuuta 2014, 18. toukokuuta 2015, 27. kesäkuuta 2016 ja 14. marraskuuta 2016 annetut neuvoston päätelmät yhteisestä turvallisuus- ja puolustuspolitiikasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. marraskuuta 2013, 18. marraskuuta 2014, 18. toukokuuta 2015, 27. kesäkuuta 2016 ja 14. marraskuuta 2016 annetut neuvoston päätelmät yhteisestä turvallisuus- ja puolustuspolitiikasta,

| — | ottaa huomioon 13. huhtikuuta 2016 antamansa päätöslauselman ”EU muuttuvassa globaalissa toimintaympäristössä – yhteenliitetympi, kiistanalaisempi ja monimutkaisempi maailma” (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. huhtikuuta 2016 antamansa päätöslauselman ”EU muuttuvassa globaalissa toimintaympäristössä – yhteenliitetympi, kiistanalaisempi ja monimutkaisempi maailma” (1),

| — | ottaa huomioon 22. marraskuuta 2012 antamansa päätöslauselman ”EU:n keskinäistä puolustusta ja yhteisvastuuta koskevat lausekkeet: poliittinen ja operatiivinen ulottuvuus” (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. marraskuuta 2012 antamansa päätöslauselman ”EU:n keskinäistä puolustusta ja yhteisvastuuta koskevat lausekkeet: poliittinen ja operatiivinen ulottuvuus” (2),

| — | ottaa huomioon 22. marraskuuta 2016 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin turvallisuusstrategiasta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. marraskuuta 2016 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin turvallisuusstrategiasta (3),

| — | ottaa huomioon 21. tammikuuta 2016 antamansa päätöslauselman keskinäistä puolustusta koskevasta lausekkeesta (SEU:n 42 artiklan 7 kohta) (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. tammikuuta 2016 antamansa päätöslauselman keskinäistä puolustusta koskevasta lausekkeesta (SEU:n 42 artiklan 7 kohta) (4),

| — | ottaa huomioon 23. marraskuuta 2016 antamansa päätöslauselman yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan toteuttamisesta (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. marraskuuta 2016 antamansa päätöslauselman yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan toteuttamisesta (5),

| — | ottaa huomioon 16. helmikuuta 2017 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin toiminnan parantamisesta hyödyntämällä Lissabonin sopimuksen tarjoamia mahdollisuuksia (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. helmikuuta 2017 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin toiminnan parantamisesta hyödyntämällä Lissabonin sopimuksen tarjoamia mahdollisuuksia (6),

| — | ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (7) kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (”varainhoitoasetus”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 (7) kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (”varainhoitoasetus”),

| — | ottaa huomioon 12. lokakuuta 2015 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2015/1835 Euroopan puolustusviraston perussäännöstä, kotipaikasta ja sen toimintaa koskevista säännöistä (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. lokakuuta 2015 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2015/1835 Euroopan puolustusviraston perussäännöstä, kotipaikasta ja sen toimintaa koskevista säännöistä (8),

| — | ottaa huomioon 22. tammikuuta 2001 tehdyn neuvoston päätöksen 2001/78/YUTP poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean perustamisesta (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. tammikuuta 2001 tehdyn neuvoston päätöksen 2001/78/YUTP poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean perustamisesta (9),

| — | ottaa huomioon Haagissa 8. huhtikuuta 2016, Luxemburgissa 6. syyskuuta 2015, Riiassa 6. maaliskuuta 2015, Roomassa 7. marraskuuta 2014, Ateenassa 4. huhtikuuta 2014, Vilnassa 6. syyskuuta 2013, Dublinissa 25. maaliskuuta 2013 ja Pafoksessa 10. syyskuuta 2012 pidettyjen yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa sekä yhteistä turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa käsittelevien parlamenttien välisten kokousten loppupäätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Haagissa 8. huhtikuuta 2016, Luxemburgissa 6. syyskuuta 2015, Riiassa 6. maaliskuuta 2015, Roomassa 7. marraskuuta 2014, Ateenassa 4. huhtikuuta 2014, Vilnassa 6. syyskuuta 2013, Dublinissa 25. maaliskuuta 2013 ja Pafoksessa 10. syyskuuta 2012 pidettyjen yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa sekä yhteistä turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa käsittelevien parlamenttien välisten kokousten loppupäätelmät,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan, komission varapuheenjohtajan 28. kesäkuuta 2016 esittelemän Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittisen globaalistrategian ”Shared Vision, Common Action: A Stronger Europe – A Global Strategy for the European Union’s Foreign and Security Policy”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan, komission varapuheenjohtajan 28. kesäkuuta 2016 esittelemän Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittisen globaalistrategian ”Shared Vision, Common Action: A Stronger Europe – A Global Strategy for the European Union’s Foreign and Security Policy”,

| — | ottaa huomioon Washingtonissa 4. huhtikuuta 1949 allekirjoitetun Pohjois-Atlantin sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Washingtonissa 4. huhtikuuta 1949 allekirjoitetun Pohjois-Atlantin sopimuksen,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan, komission varapuheenjohtajan 14. marraskuuta 2016 esittelemän asiakirjan turvallisuutta ja puolustusta koskevasta täytäntöönpanosuunnitelmasta ”Implementation Plan on Security and Defence”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan, komission varapuheenjohtajan 14. marraskuuta 2016 esittelemän asiakirjan turvallisuutta ja puolustusta koskevasta täytäntöönpanosuunnitelmasta ”Implementation Plan on Security and Defence”,

| — | ottaa huomioon 7. heinäkuuta 2014 annetun Euroopan unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja komission varapuheenjohtajan sekä Euroopan puolustusviraston johtajan edistymiskertomuksen Eurooppa-neuvoston joulukuussa 2013 antamien päätelmien täytäntöönpanosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. heinäkuuta 2014 annetun Euroopan unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja komission varapuheenjohtajan sekä Euroopan puolustusviraston johtajan edistymiskertomuksen Eurooppa-neuvoston joulukuussa 2013 antamien päätelmien täytäntöönpanosta,

| — | ottaa huomioon 8. heinäkuuta 2016 annetun Eurooppa-neuvoston ja komission puheenjohtajien sekä Pohjois-Atlantin puolustusliiton pääsihteerin yhteisen julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. heinäkuuta 2016 annetun Eurooppa-neuvoston ja komission puheenjohtajien sekä Pohjois-Atlantin puolustusliiton pääsihteerin yhteisen julkilausuman,

| — | ottaa huomioon 23. kesäkuuta 2016 Yhdistyneessä kuningaskunnassa pidetyn kansanäänestyksen tuloksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. kesäkuuta 2016 Yhdistyneessä kuningaskunnassa pidetyn kansanäänestyksen tuloksen,

| — | ottaa huomioon 28:ssa Euroopan unionin jäsenvaltiossa 9.–18. huhtikuuta 2016 tehdyn Euroopan parlamentin erityiseurobarometrin tulokset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28:ssa Euroopan unionin jäsenvaltiossa 9.–18. huhtikuuta 2016 tehdyn Euroopan parlamentin erityiseurobarometrin tulokset,

| — | ottaa huomioon 30. marraskuuta 2016 annetun komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Euroopan puolustusalan toimintasuunnitelmasta (COM(2016)0950), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. marraskuuta 2016 annetun komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle Euroopan puolustusalan toimintasuunnitelmasta (COM(2016)0950),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan sekä perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan työjärjestyksen 55 artiklan mukaisesti järjestämät yhteiskokoukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan sekä perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan työjärjestyksen 55 artiklan mukaisesti järjestämät yhteiskokoukset,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan ja perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan lausunnon (A8-0042/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan ja perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan mietinnön sekä budjettivaliokunnan lausunnon (A8-0042/2017),

| A. | ottaa huomioon, että Euroopan unioni on vakaasti päättänyt määrittää yhteisen puolustuspolitiikan, joka johtaa yhteiseen puolustukseen, joka puolestaan vahvistaa unionin yhtenäisyyttä, strategista riippumattomuutta ja yhdentymistä siten, että edistetään rauhaa, turvallisuutta ja vakautta Euroopan naapurustossa ja maailmalla; toteaa, että yhteinen puolustuspolitiikka edellyttää Eurooppa-neuvoston yksimielistä päätöstä ja sen hyväksymistä kaikissa jäsenvaltioissa niiden valtiosäännön asettamien vaatimusten mukaisesti; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Euroopan unioni on vakaasti päättänyt määrittää yhteisen puolustuspolitiikan, joka johtaa yhteiseen puolustukseen, joka puolestaan vahvistaa unionin yhtenäisyyttä, strategista riippumattomuutta ja yhdentymistä siten, että edistetään rauhaa, turvallisuutta ja vakautta Euroopan naapurustossa ja maailmalla; toteaa, että yhteinen puolustuspolitiikka edellyttää Eurooppa-neuvoston yksimielistä päätöstä ja sen hyväksymistä kaikissa jäsenvaltioissa niiden valtiosäännön asettamien vaatimusten mukaisesti;

| B. | toteaa, että uusien geopoliittisten ja geostrategisten olosuhteiden ilmestyminen – euro-atlanttisen alueen jäädessä Aasian varjoon – sekä uudet toimijat ja uusien aitojen uhkien ja toiminta-alojen ilmestyminen osoittavat, että valtiot eivät kykene torjumaan uusia riskejä yksin, ja voimien yhdistäminen on tarpeen; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että uusien geopoliittisten ja geostrategisten olosuhteiden ilmestyminen – euro-atlanttisen alueen jäädessä Aasian varjoon – sekä uudet toimijat ja uusien aitojen uhkien ja toiminta-alojen ilmestyminen osoittavat, että valtiot eivät kykene torjumaan uusia riskejä yksin, ja voimien yhdistäminen on tarpeen;

| C. | toteaa, että yhteisen eurooppalaisen vaihtoehdon hylkääminen turvallisuus- ja puolustusalalla aiheuttaisi yli 100 miljardin euron kustannukset vuosittain ja että EU:n tehokkuustaso on 10–15 prosenttia Yhdysvaltojen tasosta; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että yhteisen eurooppalaisen vaihtoehdon hylkääminen turvallisuus- ja puolustusalalla aiheuttaisi yli 100 miljardin euron kustannukset vuosittain ja että EU:n tehokkuustaso on 10–15 prosenttia Yhdysvaltojen tasosta;

| D. | toteaa, että maailmanlaajuisesti heikentyneet olosuhteet ovat korostaneet paremman yhteistyön, tietojen ja parhaiden käytäntöjen vaihdon merkitystä EU:n jäsenvaltioille sekä tarvetta EU:n sotilasmenojen huomattavaan lisäämiseen tätä tarkoitusta varten perustettavasta omien varojen lähteestä; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että maailmanlaajuisesti heikentyneet olosuhteet ovat korostaneet paremman yhteistyön, tietojen ja parhaiden käytäntöjen vaihdon merkitystä EU:n jäsenvaltioille sekä tarvetta EU:n sotilasmenojen huomattavaan lisäämiseen tätä tarkoitusta varten perustettavasta omien varojen lähteestä;

| E. | toteaa, että sotilaallisen alan ja puolustusalan integraatiota koskeva tavoite juontaa juurensa jo EU:n perustajiin, joiden tavoitteena oli perustaa legitiimi yhteinen puolustusmekanismi ja ylläpitää rauhantilaa Euroopan mantereella; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että sotilaallisen alan ja puolustusalan integraatiota koskeva tavoite juontaa juurensa jo EU:n perustajiin, joiden tavoitteena oli perustaa legitiimi yhteinen puolustusmekanismi ja ylläpitää rauhantilaa Euroopan mantereella;

| F. | ottaa huomioon, että SEU-sopimuksen 21 artiklan 1 ja 2 kohdassa sekä 42 artiklassa määritellään selkeästi yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) ja yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP) periaatteet ja tavoitteet samoin kuin mekanismit ja puitteet niiden saavuttamiseksi; toteaa, että näiden tavoitteiden saavuttamisessa on kuitenkin edistytty hyvin vähän, vaikka parlamentti ja komissio ovat vaatineet ja ehdottaneet niiden täytäntöönpanoa moneen kertaan; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että SEU-sopimuksen 21 artiklan 1 ja 2 kohdassa sekä 42 artiklassa määritellään selkeästi yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) ja yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP) periaatteet ja tavoitteet samoin kuin mekanismit ja puitteet niiden saavuttamiseksi; toteaa, että näiden tavoitteiden saavuttamisessa on kuitenkin edistytty hyvin vähän, vaikka parlamentti ja komissio ovat vaatineet ja ehdottaneet niiden täytäntöönpanoa moneen kertaan;

| G. | ottaa huomioon, että YTPP:n kehittäminen edellyttää ennen kaikkea jäsenvaltioiden poliittista tahtoa, jaettuja arvoja ja periaatteita sekä yhteisiä etuja ja painopisteitä sekä institutionaalisten yhteistyörakenteiden luomista; toteaa, että YTPP:n olisi oltava tosiasiallinen ja jäsennelty lisäarvoa tuottava yhteinen politiikka eikä vain jäsenvaltioiden politiikkojen yhdistelmä tai niiden pienin yhteinen nimittäjä; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että YTPP:n kehittäminen edellyttää ennen kaikkea jäsenvaltioiden poliittista tahtoa, jaettuja arvoja ja periaatteita sekä yhteisiä etuja ja painopisteitä sekä institutionaalisten yhteistyörakenteiden luomista; toteaa, että YTPP:n olisi oltava tosiasiallinen ja jäsennelty lisäarvoa tuottava yhteinen politiikka eikä vain jäsenvaltioiden politiikkojen yhdistelmä tai niiden pienin yhteinen nimittäjä;

| H. | ottaa huomioon, että kun Ranska aktivoi SEU-sopimuksen 42 artiklan 7 kohdan marraskuussa 2015, se oli osoitus kaikkien turvallisuuteen ja puolustukseen liittyvien perussopimuksen määräysten potentiaalista; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että kun Ranska aktivoi SEU-sopimuksen 42 artiklan 7 kohdan marraskuussa 2015, se oli osoitus kaikkien turvallisuuteen ja puolustukseen liittyvien perussopimuksen määräysten potentiaalista;

| I. | ottaa huomioon, että SEU-sopimuksen 42 artiklan 2 kohdan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti EU:lla on valtuudet määrittää ja toteuttaa yhteistä turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa, joka käsittää unionin asteittain määriteltävän unionin yhteisen puolustuspolitiikan; ottaa huomioon, että unionin olisi käytettävä tätä toimivaltaa jäsenvaltioiden toimien koordinoinnin ja tehokkuuden parantamiseen ja täydentämiseen siten, ettei se heikennä tai syrjäytä jäsenvaltioiden toimivaltaa puolustuksen alalla; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että SEU-sopimuksen 42 artiklan 2 kohdan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti EU:lla on valtuudet määrittää ja toteuttaa yhteistä turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa, joka käsittää unionin asteittain määriteltävän unionin yhteisen puolustuspolitiikan; ottaa huomioon, että unionin olisi käytettävä tätä toimivaltaa jäsenvaltioiden toimien koordinoinnin ja tehokkuuden parantamiseen ja täydentämiseen siten, ettei se heikennä tai syrjäytä jäsenvaltioiden toimivaltaa puolustuksen alalla;

| J. | toteaa, että on olemassa Eurocorpsin kaltaisia eurooppalaisia monikansallisia rakenteita, jotka ovat esimerkkejä hyvistä käytännöistä ja jäsenvaltioiden välisestä vuosia jatkuneesta yhteistyöstä; toteaa, että näitä rakenteita voitaisiin käyttää lähtökohtana siirtymiselle kohti unionin yhteistä puolustuspolitiikkaa; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että on olemassa Eurocorpsin kaltaisia eurooppalaisia monikansallisia rakenteita, jotka ovat esimerkkejä hyvistä käytännöistä ja jäsenvaltioiden välisestä vuosia jatkuneesta yhteistyöstä; toteaa, että näitä rakenteita voitaisiin käyttää lähtökohtana siirtymiselle kohti unionin yhteistä puolustuspolitiikkaa;

| K. | ottaa huomioon, että EU:n kansalaiset odottavat EU:lta enemmän toimia puolustus- ja turvallisuusalalla; ottaa huomioon, että kesäkuussa 2016 toteutetun eurobarometri 85.1:n mukaan kaksi kolmasosaa vastanneista kansalaisista haluaisi EU:n osallistuvan vahvemmin turvallisuus- ja puolustuspoliittisiin asioihin jäsenvaltioiden sitoumuksilla; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että EU:n kansalaiset odottavat EU:lta enemmän toimia puolustus- ja turvallisuusalalla; ottaa huomioon, että kesäkuussa 2016 toteutetun eurobarometri 85.1:n mukaan kaksi kolmasosaa vastanneista kansalaisista haluaisi EU:n osallistuvan vahvemmin turvallisuus- ja puolustuspoliittisiin asioihin jäsenvaltioiden sitoumuksilla;

| L. | toteaa, että on perustettava puolustuskulttuuri, joka auttaa varmistamaan, että EU:n kansalaisilla on selkeä kuva puolustuksen merkityksestä yhteiskunnallemme ja sen roolista vakauden, rauhanturvaamisen ja kansainvälisen turvallisuuden edistäjänä; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että on perustettava puolustuskulttuuri, joka auttaa varmistamaan, että EU:n kansalaisilla on selkeä kuva puolustuksen merkityksestä yhteiskunnallemme ja sen roolista vakauden, rauhanturvaamisen ja kansainvälisen turvallisuuden edistäjänä;

| M. | toteaa, että on ryhdyttävä toimiin unionin turvallisuuspolitiikan toimintakyvyn ja tehokkuuden lisäämiseksi, jotta sen avulla saataisiin todellisia parannuksia Euroopan turvallisuuteen; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että on ryhdyttävä toimiin unionin turvallisuuspolitiikan toimintakyvyn ja tehokkuuden lisäämiseksi, jotta sen avulla saataisiin todellisia parannuksia Euroopan turvallisuuteen;

| N. | toteaa, että Eurooppa-neuvoston olisi perustettava viipymättä Euroopan puolustusunioni, kuten parlamentti toivoo, ja unionin yhteinen puolustus; ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden olisi tehtävä yhteistä puolustusta koskeva päätös valtiosääntönsä asettamien vaatimusten mukaisesti; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että Eurooppa-neuvoston olisi perustettava viipymättä Euroopan puolustusunioni, kuten parlamentti toivoo, ja unionin yhteinen puolustus; ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden olisi tehtävä yhteistä puolustusta koskeva päätös valtiosääntönsä asettamien vaatimusten mukaisesti;

| O. | toteaa, että EU:n puolustuspolitiikan olisi parannettava EU:n valmiutta vahvistaa turvallisuutta niin EU:n sisällä kuin sen ulkopuolellakin sekä lujitettava Nato-kumppanuutta ja transatlanttisia suhteita, mikä auttaisi vahvistamaan myös Natoa; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että EU:n puolustuspolitiikan olisi parannettava EU:n valmiutta vahvistaa turvallisuutta niin EU:n sisällä kuin sen ulkopuolellakin sekä lujitettava Nato-kumppanuutta ja transatlanttisia suhteita, mikä auttaisi vahvistamaan myös Natoa;

| P. | toteaa, että parlamentti kannattaa aktiivisesti Euroopan puolustusunionia ja jatkaa asianmukaisten ehdotusten esittämistä tässä tarkoituksessa; katsoo, että YUTP:tä ja YTPP:tä käsittelevien parlamenttien välisten kokousten olisi oltava se foorumi, jossa toteutetaan tehokkaasti ja säännöllisesti YTPP:tä koskevaa parlamenttien välistä yhteistyötä ja määritellään asteittain unionin yhteinen puolustuspolitiikka; |
| --- | --- |

P.

toteaa, että parlamentti kannattaa aktiivisesti Euroopan puolustusunionia ja jatkaa asianmukaisten ehdotusten esittämistä tässä tarkoituksessa; katsoo, että YUTP:tä ja YTPP:tä käsittelevien parlamenttien välisten kokousten olisi oltava se foorumi, jossa toteutetaan tehokkaasti ja säännöllisesti YTPP:tä koskevaa parlamenttien välistä yhteistyötä ja määritellään asteittain unionin yhteinen puolustuspolitiikka;

| Q. | ottaa huomioon, että unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja ja komission varapuheenjohtaja kuulee parlamenttia säännöllisesti unionin yhteisen puolustuspolitiikan asteittaisesta määrittelemisestä, varmistaa, että parlamentin näkemykset otetaan tässä prosessissa asianmukaisesti huomioon, ja tiedottaa parlamentille Euroopan puolustusunionin perustamisessa tapahtuneesta edistymisestä; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja ja komission varapuheenjohtaja kuulee parlamenttia säännöllisesti unionin yhteisen puolustuspolitiikan asteittaisesta määrittelemisestä, varmistaa, että parlamentin näkemykset otetaan tässä prosessissa asianmukaisesti huomioon, ja tiedottaa parlamentille Euroopan puolustusunionin perustamisessa tapahtuneesta edistymisestä;

| R. | toteaa, että unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja ja komission varapuheenjohtaja viittasi 2. syyskuuta 2016 Gymnichissä pidetyssä EU:n epävirallisessa ulkoministerikokouksessa antamassaan lausunnossa ”mahdollisuuksien ikkunaan”, joka jäsenvaltioilla on selkeän edistymisen aikaansaamiseksi puolustusalalla; |
| --- | --- |

R.

toteaa, että unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja ja komission varapuheenjohtaja viittasi 2. syyskuuta 2016 Gymnichissä pidetyssä EU:n epävirallisessa ulkoministerikokouksessa antamassaan lausunnossa ”mahdollisuuksien ikkunaan”, joka jäsenvaltioilla on selkeän edistymisen aikaansaamiseksi puolustusalalla;

| S. | ottaa huomioon, että komissio takaa perussopimusten sekä toimielinten niiden mukaisesti hyväksymien toimenpiteiden soveltamisen myös yhteisen ulko- ja puolustuspolitiikan alalla; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että komissio takaa perussopimusten sekä toimielinten niiden mukaisesti hyväksymien toimenpiteiden soveltamisen myös yhteisen ulko- ja puolustuspolitiikan alalla;

| T. | toteaa, että puolustuspolitiikan olisi sisällyttävä unionin tuleviin vuotuisiin ja monivuotisiin ohjelmiin; katsoo, että komission olisi ryhdyttävä laatimaan asiaankuuluvia toimielinten välisiä sopimuksia, kuten EU:n puolustusta koskevaa valkoista kirjaa, jotta ne voidaan panna täytäntöön jo seuraavan EU:n monivuotisen rahoituskehyksen ja poliittisen kehyksen yhteydessä; |
| --- | --- |

T.

toteaa, että puolustuspolitiikan olisi sisällyttävä unionin tuleviin vuotuisiin ja monivuotisiin ohjelmiin; katsoo, että komission olisi ryhdyttävä laatimaan asiaankuuluvia toimielinten välisiä sopimuksia, kuten EU:n puolustusta koskevaa valkoista kirjaa, jotta ne voidaan panna täytäntöön jo seuraavan EU:n monivuotisen rahoituskehyksen ja poliittisen kehyksen yhteydessä;

| U. | ottaa huomioon, että parlamentti edustaa Euroopan kansalaisia ja toimii lainsäätäjänä ja budjettivallan käyttäjänä sekä huolehtii poliittisesta valvonnasta ja antaa neuvoja, joten sillä on keskeinen asema Euroopan puolustusunionin rakentamisessa; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että parlamentti edustaa Euroopan kansalaisia ja toimii lainsäätäjänä ja budjettivallan käyttäjänä sekä huolehtii poliittisesta valvonnasta ja antaa neuvoja, joten sillä on keskeinen asema Euroopan puolustusunionin rakentamisessa;

| V. | katsoo, että Euroopan parlamentin aktiivinen rooli sekä poliittinen tuki ja demokraattinen valvonta unionin puolustuspolitiikan määrittelemisessä ja yhteisen puolustuksen luomisessa vahvistaisi ja tehostaisi unionin edustuksellista ja demokraattista perustaa; |
| --- | --- |

V.

katsoo, että Euroopan parlamentin aktiivinen rooli sekä poliittinen tuki ja demokraattinen valvonta unionin puolustuspolitiikan määrittelemisessä ja yhteisen puolustuksen luomisessa vahvistaisi ja tehostaisi unionin edustuksellista ja demokraattista perustaa;

| W. | ottaa huomioon, että EU:n globaalistrategian olisi muodostettava erittäin selkeä ja arvokas strateginen kehys yhteisen ulko- ja puolustuspolitiikan kehittämiselle tulevaisuudessa; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että EU:n globaalistrategian olisi muodostettava erittäin selkeä ja arvokas strateginen kehys yhteisen ulko- ja puolustuspolitiikan kehittämiselle tulevaisuudessa;

| X. | toteaa, että ulkomailla tapahtuvat sotaharjoitukset ovat rajallisia sekä toimintasuunnitelmien että tarvittavan sotilaallisen logistiikkatuen suhteen; |
| --- | --- |

X.

toteaa, että ulkomailla tapahtuvat sotaharjoitukset ovat rajallisia sekä toimintasuunnitelmien että tarvittavan sotilaallisen logistiikkatuen suhteen;

| Y. | toteaa, että sotaharjoituksia ei siksi voida toteuttaa ulkomailla, jos kyseisten maiden hallitukset eivät toimita joukko-osastoille tarvittavia aseita ja varusteita, kuten havaittiin Keski-Afrikan tasavallan (EUTM CAR) tai Malin (EUTM Mali) tapauksissa; toteaa, että ilman aseita ja varusteita tapahtuvat harjoituksia on mahdotonta rakentaa joukko-osastoja, jotka kykenevät toimimaan haastavissa sotaolosuhteissa; |
| --- | --- |

Y.

toteaa, että sotaharjoituksia ei siksi voida toteuttaa ulkomailla, jos kyseisten maiden hallitukset eivät toimita joukko-osastoille tarvittavia aseita ja varusteita, kuten havaittiin Keski-Afrikan tasavallan (EUTM CAR) tai Malin (EUTM Mali) tapauksissa; toteaa, että ilman aseita ja varusteita tapahtuvat harjoituksia on mahdotonta rakentaa joukko-osastoja, jotka kykenevät toimimaan haastavissa sotaolosuhteissa;

| Z. | toteaa, että eurooppalaiset sotilaat eivät tällä hetkellä saa osallistua sotilasoperaatioihin tarkkailijoina, mikä tarkoittaa sitä, etteivät he voi havaita harjoitettavien joukko-osastojen ongelmia eivätkä ratkaista mahdollisia operatiivisia ongelmia myöhemmässä vaiheessa; |
| --- | --- |

Z.

toteaa, että eurooppalaiset sotilaat eivät tällä hetkellä saa osallistua sotilasoperaatioihin tarkkailijoina, mikä tarkoittaa sitä, etteivät he voi havaita harjoitettavien joukko-osastojen ongelmia eivätkä ratkaista mahdollisia operatiivisia ongelmia myöhemmässä vaiheessa;

| AA. | toteaa, että nämä Malin ja Keski-Afrikan tasavallan joukko-osastot on perustettu taistelutoimintaa varten, mutta kun kolme vuotta on kulunut ilman asiaankuuluvia varusteita ja harjoituksia – kuten EUTM Malin tapauksessa – ne eivät ole läheskään toimintakykyisiä; |
| --- | --- |

AA.

toteaa, että nämä Malin ja Keski-Afrikan tasavallan joukko-osastot on perustettu taistelutoimintaa varten, mutta kun kolme vuotta on kulunut ilman asiaankuuluvia varusteita ja harjoituksia – kuten EUTM Malin tapauksessa – ne eivät ole läheskään toimintakykyisiä;

| AB. | toteaa, että ilman tarvittavia aseita koulutusoperaatioita toteutetaan ulkomailla vain, jos kyseisen maan hallitus toimittaa joukko-osastoille aseita ja varusteita, joita he voivat käyttää koulutuksen päättymisen jälkeenkin; |
| --- | --- |

AB.

toteaa, että ilman tarvittavia aseita koulutusoperaatioita toteutetaan ulkomailla vain, jos kyseisen maan hallitus toimittaa joukko-osastoille aseita ja varusteita, joita he voivat käyttää koulutuksen päättymisen jälkeenkin;

Perustuslaillinen ja oikeudellinen kehys

| 1. | muistuttaa, että SEU-sopimuksen mukaisesti yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka käsittää unionin asteittain määriteltävän yhteisen puolustuspolitiikan, joka johtaa yhteiseen puolustukseen, kun Eurooppa-neuvosto yksimielisesti niin päättää ja kun jäsenvaltiot hyväksyvät kyseisen päätöksen valtiosääntönsä asettamien vaatimusten mukaisesti; kehottaa jäsenvaltioita sitoutumaan ensisijaisesti YTPP:tä koskeviin perustamissopimuksen määräyksiin ja tehostamaan pyrkimyksiään sen varmistamiseksi, että niissä määritettyjen tavoitteiden saavuttamisessa edistytään konkreettisesti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | panee merkille, että Lissabonin sopimuksen YTPP:hen tuomat uudistukset ja innovaatiot muodostavat riittävän ja yhtenäisen kehyksen ja että niiden olisi näytettävä suuntaa aidosti yhteiselle politiikalle, joka perustuu jaettuihin voimavaroihin sekä koordinoituun suunnitteluun unionin tasolla; korostaa, että YTPP:n edistyminen nykyisessä institutionaalisessa ja oikeudellisessa kehyksessä riippuu enemmän jäsenvaltioiden poliittisesta tahdosta kuin oikeudellisista näkökohdista; korostaa, että SEU-sopimuksen 43 artikla kattaa kriisinhallintatehtävien koko kirjon, jonka unioni pyrkii toteuttamaan ripeästi ja päättäväisesti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa sen vuoksi korkeaa edustajaa, varapuheenjohtajaa sekä neuvostoa ja jäsenvaltioita varmistamaan SEU-sopimuksen mukaisesti, että ulkoiseen toimintaan kuuluvien eri alojen toimet ovat johdonmukaisia ja että niitä toteutetaan globaalisti ja kattavasti, sekä käyttämään kaikkia SEU-sopimuksen tarjoamia mahdollisuuksia ja etenkin mekanismeja, jotka sisältyvät sopimuksen 42 artiklan 6 kohtaan ja 46 artiklaan, 42 artiklassa määriteltyyn pysyvää rakenteellista yhteistyötä koskevaan pöytäkirjaan N:o 10 sekä operatiivisessa vaiheessa YTPP:tä koskevan tehtävän toteuttamisen antamista jäsenvaltioiden ryhmälle koskevaan 44 artiklaan, jotta tehtävät ja operaatiot voidaan hoitaa nopeammin, tehokkaammin ja joustavammin; painottaa, että pysyvää rakenteellista yhteistyötä koskevat säännöt on määriteltävä selkeästi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | toteaa, että siltä osin kuin SEU-sopimuksessa määrätään, että neuvosto tekee YTPP:tä koskevia päätöksiä määräenemmistöllä, mikä koskee etenkin sopimuksen 45 artiklan 2 kohdan ja 46 artiklan 2 kohdan nojalla tehtäviä päätöksiä, kaikki tällaisten päätösten täytäntöönpanosta aiheutuvat menot olisi rahoitettava unionin talousarvioon menoina otettavista lisämäärärahoista; katsoo, että tähän tarvitaan lisärahoitusta tai yhteisrahoitusta jäsenvaltioilta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | katsoo näin ollen, että Euroopan puolustusvirastoa (EDA) ja pysyvää rakenteellista yhteistyötä olisi kohdeltava Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH) tavoin unionin sui generis -toimieliminä; katsoo, että tämä edellyttää varainhoitoasetuksen muuttamista siten, että Euroopan puolustusvirasto ja pysyvä rakenteellinen yhteistyö sisällytetään asetuksen 2 artiklan b kohtaan ja luodaan niille oma pääluokka unionin talousarvioon; muistuttaa, että parlamentin olisi toimittava yhdessä neuvoston kanssa lainsäätäjänä ja budjettivallan käyttäjänä sekä huolehdittava poliittisesta valvonnasta ja annettava neuvoja perussopimuksissa määrättyjen edellytysten mukaisesti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | on vakuuttunut, että SEU-sopimuksen 41 artiklan 1 kohtaa sovelletaan Euroopan puolustusviraston ja pysyvän rakenteellisen yhteistyön hallinnollisiin menoihin; |
| --- | --- |

6.

| 7. | toteaa, että SEU-sopimuksen 41 artiklan 2 kohtaa sovelletaan Euroopan puolustusviraston ja pysyvän rakenteellisen yhteistyön toimintamenoihin; toteaa, että SEU-sopimuksen 42 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuista sotilaallisista tehtävistä aiheutuneet toimintamenot, alueeseensa kohdistuvan aseellisen hyökkäyksen kohteeksi joutuneen jäsenvaltion puolustusoperaatiosta aiheutuneet toimintamenot ja toimintamenot, jotka aiheutuvat operaatioista, joissa jäsenvaltiot täyttävät SEU-sopimuksen 42 artiklan 7 kohdan mukaisen auttamisvelvollisuutensa, olisi rahoitettava yhteisesti, mutta ei unionin talousarviosta; pitää myönteisenä 42 artiklan 7 kohdan keskinäistä avunantoa koskevan lausekkeen aktivointia; |
| --- | --- |

7.

| 8. | katsoo näin ollen, että Euroopan puolustusviraston ja pysyvän rakenteellisen yhteistyön hallinto- ja toimintamenojen rahoittaminen unionin talousarviosta on ainoa perussopimusten mukainen vaihtoehto, huolimatta siitä, että kumpikin elin voi hallinnoida jäsenvaltioiden suoraan antamia varoja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa jäsenvaltioita osoittamaan Euroopan puolustusviraston ja pysyvän rakenteellisen yhteistyön hallinto- ja toimintamenojen rahoittamiseen tarvittavan lisärahoituksen unionin talousarviosta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa neuvostoa tarkistamaan tätä tarkoitusta varten päätöstä (YUTP) 2015/1835 Euroopan puolustusviraston perussäännöstä, kotipaikasta ja sen toimintaa koskevista säännöistä; |
| --- | --- |

10.

| 11. | katsoo, että unionin laajuisen jäsenvaltioiden keskinäisen puolustusyhteistyön syventämiseen olisi liityttävä sekä Euroopan parlamentin että kansallisten parlamenttien harjoittaman valvonnan tehostaminen; |
| --- | --- |

11.

| 12. | painottaa tässä yhteydessä parlamentin roolia budjettivallan käyttäjänä; on vakaasti päättänyt harjoittaa tehokkaasti Euroopan puolustusviraston ja pysyvän rakenteellisen yhteistyön parlamentaarista valvontaa ja talousarvion valvontaa perussopimusten mukaisesti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa neuvostoa ryhtymään SEU-sopimuksen 41 artiklan 3 kohdan mukaisiin toimiin ja tekemään viipymättä päätöksen käynnistysrahaston perustamisesta SEU-sopimuksen 42 artiklan 1 kohdassa ja 43 artiklassa tarkoitettuihin tehtäviin liittyvien sotilasoperaatioiden varhaisvaiheen pikaista rahoitusta silmällä pitäen; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa neuvostoa ryhtymään SEU-sopimuksen 42 artiklan 2 kohdan mukaisiin konkreettisiin toimiin Euroopan armeijoiden yhdenmukaistamiseksi ja standardisoimiseksi, jotta helpotettaisiin niiden henkilöstön yhteistyötä uuden Euroopan puolustusunionin alaisuudessa unionin asteittain määriteltävän yhteisen puolustuspolitiikan yhtenä askeleena; |
| --- | --- |

14.

YTPP:n eurooppalainen lisäarvo

| 15. | korostaa, että YTPP:n tavoitteiden saavuttaminen unionin operatiivisten valmiuksien vahvistamiseksi unionin ulkopuolella toteutettavia SEU-sopimuksen mukaisia rauhanturvaamiseen, konfliktinestoon ja kansainvälisen turvallisuuden lujittamiseen liittyviä tehtäviä varten on tärkeämpää kuin koskaan turvallisuusympäristön heiketessä nopeasti; uskoo vakaasti, että EU:hun ja sen alueeseen ja kansalaisiin kohdistuvat turvallisuus- ja puolustusuhat ovat yhteisiä eikä mikään jäsenvaltio voi niitä yksin torjua; on vakuuttunut, että unionin turvallisuus ja puolustus vahvistuu, kun unioni ja jäsenvaltiot päättävät pysyä yhtenäisinä ja toimia yhdessä; katsoo, että EU:n on kehitettävä omaa turvallisuuttaan ja puolustustaan varten tehokas eurooppalainen taakanjakojärjestelmä, jollaista ei vielä toistaiseksi ole; kehottaa jäsenvaltioita osoittamaan täysimääräisen poliittisen sitoutuneisuutensa tähän tavoitteeseen ja tekemään yhteistyötä sen saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | korostaa, että turvallisuus- ja puolustusalalla eurooppalainen lisäarvo on ilmeinen tehokkuudessaan, sillä se antaa jäsenvaltioille lisää ja kustannustehokkaampia valmiuksia, lisää turvallisuus- ja puolustusalan yhtenäisyyttä, koordinointia ja yhteentoimivuutta sekä vahvistaa edelleen unionin yhteisvastuullisuutta, yhteenkuuluvuutta sekä strategista itsemääräämisoikeutta ja kestokykyä; kiinnittää huomiota arvioihin, jonka mukaan jokainen puolustukseen investoitu euro tuottaa voittoa 1,6-kertaisesti, erityisesti ammattitaitoisen työvoiman, tutkimuksen ja teknologian sekä viennin kautta; |
| --- | --- |

16.

| 17. | korostaa, että kaikkien perussopimuksissa tarjottujen mahdollisuuksien käyttäminen parantaisi kilpailukykyä ja puolustusteollisuuden toimintaa sisämarkkinoilla, edistäisi entisestään puolustusyhteistyötä myönteisillä kannustimilla ja kohdentamalla rahoitusta hankkeisiin, joita jäsenvaltiot eivät pysty toteuttamaan, vähentämällä tarpeetonta päällekkäisyyttä ja edistämällä entistä tehokkaampaa julkisten varojen käyttöä; |
| --- | --- |

17.

| 18. | korostaa, että YTPP:n vahvistaminen perussopimusten mukaisesti ei heikennä valtioiden täysivaltaisuutta, koska politiikkaa ohjaavat jäsenvaltiot; on vakuuttunut, että täysivaltaisuutta kunnioitetaan parhaiten puolustamalla Euroopan unionin alueellista koskemattomuutta yhteisen puolustuspolitiikan avulla; |
| --- | --- |

18.

| 19. | korostaa, että YTPP-operaatioiden käynnistäminen SEU-sopimuksen 44 artiklan perusteella edistää Euroopan puolustusunionin toteutumista; kehottaa EU:ta hyödyntämään 44 artiklan koko potentiaalia, jotta voidaan jatkaa ja tehostaa tällaisia operaatioita, joilla raivataan tietä operatiiviselle turvallisuus- ja puolustuspolitiikalle; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pitää erittäin tärkeänä kansallisten puolustusmenojen kasvattamista 2 prosenttiin EU:n BKT:stä; korostaa tämän tarkoittavan sitä, että puolustusmenot kasvaisivat tulevan vuosikymmenen loppuun mennessä lähes 100 miljardia euroa; katsoo, että tätä sysäystä olisi hyödynnettävä siten, että käynnistetään uusia strategisia yhteistyöohjelmia sekä unionin sisällä että sen ulkopuolella parantamalla kysyntä- ja tarjontapuolen rakennetta ja lisäämällä kummankin puolen tehokkuutta ja vaikuttavuutta; katsoo, että tällä lisäyksellä edistetään unionin tason tukea eurooppalaiselle puolustusalan teollisuudelle ja työpaikkojen luomiselle erityisesti pienissä ja keskisuurissa yrityksissä; katsoo, että huomattava osa näistä menoista olisi kanavoitava tutkimukseen ja kehittämiseen sekä strategisiin yhteistyöohjelmiin siten, että keskitytään uusiin kaksikäyttö- ja puolustusteknologioihin, jotka ovat erittäin tärkeitä tällaisten päämäärien saavuttamisen kannalta ja saattavat tuoda lisäarvoa Euroopan unionille; huomauttaa, että näillä ylimääräisillä menoilla olisi myös varmistettava tehostettu vastuuvelvollisuus, avoimuus ja valvonta, joka koskee unionin julkisten varojen käyttöä; |
| --- | --- |

20.

| 21. | on vakuuttunut, että puolustukseen tehtävillä unionin investoinneilla olisi varmistettava, että kaikki jäsenvaltiot voivat osallistua sotilaallisten voimavarojensa tasapainoiseen, yhtenäiseen ja synkronoituun parantamiseen; katsoo, että tämä tarjoaa unionille strategisen tilaisuuden parantaa turvallisuuttaan ja puolustustaan; |
| --- | --- |

21.

Institutionaalinen kehys

Puolustusministerineuvosto

| 22. | korostaa jatkuvaa tarvetta puolustusministereistä koostuvan neuvoston perustamiselle unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan johdolla, jotta yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan täytäntöönpanoa voidaan koordinoida ja tehostaa; |
| --- | --- |

22.

Puolustusviraston johtokunta

| 23. | katsoo, että Euroopan puolustusviraston johtokunta, joka koostuu jäsenvaltioiden puolustusministeriöiden edustajista, on sopiva elin hoitamaan neuvonta- ja valvontatehtäviä, joita SEU-sopimuksen 42, 45 ja 46 artiklan täytäntöönpanon edellyttää; |
| --- | --- |

23.

| 24. | katsoo, että Euroopan puolustusviraston perussäännöstä, kotipaikasta ja sen toimintaa koskevista säännöistä annetun päätöksen (YUTP) 2015/1835 4 artiklan 4 kohta muodostaa välttämättömän ja vahvan perustan Euroopan puolustusviraston johtokunnan toiminnalle unionin kolmantena pysyvien edustajien komiteana, puolustusviraston johtokuntana; katsoo, että kun pysyvä rakenteellinen yhteistyö on aloitettu, tämän komitean olisi myös hoidettava niitä neuvonta- ja valvontatehtäviä, joita pysyvän rakenteellisen yhteistyön täytäntöönpano edellyttää; |
| --- | --- |

24.

| 25. | on vakuuttunut, että SEU-sopimuksen 38 artiklassa tarkoitetun poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean toimeksiantoa on tulkittava tarkasti; katsoo, että perussopimusten nojalla toimeksianto kattaa vain unionin ulkopuoliset tilanteet ja tehtävät sekä tietyt solidaarisuuslausekkeen täytäntöönpanoon liittyvät näkökohdat; ottaa erityisesti huomioon, ettei komitealle kehitettyjä työjärjestelyjä ole mukautettu SEU-sopimuksen 42 artiklan 2 kohdassa määritellyn YTPP:n osan täytäntöönpanoon; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kehottaa neuvostoa tarkistamaan poliittisten ja turvallisuusasioiden komitean perustamisesta tehtyä päätöstä 2001/78/YUTP sekä Euroopan puolustusviraston perussäännöstä, kotipaikasta ja sen toimintaa koskevista säännöistä tehtyä päätöstä (YUTP) 2015/1835; |
| --- | --- |

26.

Euroopan puolustusvirasto

| 27. | muistuttaa, että Euroopan puolustusviraston tavoitteena on tukea jäsenvaltioita puolustusvalmiuksiensa kehittämisessä sekä puolustusalan teollisen ja teknologisen perustan vahvistamisessa; korostaa, ettei Euroopan puolustusviraston potentiaalia ole hyödynnetty täysimääräisesti YTPP:n kehittämisessä ja kyseisten tavoitteiden saavuttamisessa, mikä edellyttää Euroopan puolustusviraston valmiuksien täysimääräistä hyödyntämistä; kehottaa pohtimaan viraston tulevaa roolia ja tehtäviä; kehottaa jäsenvaltioita määrittämään uudistetussa Euroopan puolustusvirastossa yhteisen tavoitetason ja sitoutumaan siihen; kehottaa vahvistamaan Euroopan puolustusviraston poliittista tukea, rahoitusta ja resursseja sekä sen koordinointia komission, jäsenvaltioiden ja muiden toimijoiden toimien kanssa erityisesti voimavarojen kehittämisen, puolustushankintojen, tutkimuksen sekä jäsenvaltioiden asevoimien yhteentoimivuuden edistämisen aloilla; toteaa, että virasto voi osarahoittaa esikaupallisia hankintoja sekä innovatiivisten ratkaisujen julkisia hankintoja yhdessä jäsenvaltioiden ja yksityisten markkinatoimijoiden kanssa; |
| --- | --- |

27.

| 28. | panee merkille Euroopan puolustusviraston päätöksen tarkastella uudelleen voimavarojen kehittämissuunnitelmaa EU:n globaalistrategian mukaisesti ja odottaa kiinnostuneena uutta voimavarojen kehittämissuunnitelmaa, jossa EU:n ja jäsenvaltioiden painopisteet ja tarpeet otetaan huomioon tarkoituksenmukaisemmalla tavalla; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kehottaa jäsenvaltioita kehittämään Euroopan puolustusviraston yhteydessä voimavaroja ja puolustusmateriaalia koskevaa eurooppalaista politiikkaa SEU-sopimuksen 42 artiklan 3 kohdan mukaisesti ja kehottaa komissiota ja Euroopan puolustusvirastoa tekemään ehdotuksia tästä asiasta; kehottaa unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa ja komission varapuheenjohtajaa tiedottamaan parlamentille tuloksista, joita on saavutettu komission ja puolustusviraston työsuhteessa sekä näiden kahden ja Euroopan avaruusjärjestön (ESA) ja puolustusmateriaalialan yhteistyöorganisaation (OCCAR) välisessä yhteistyössä; kehottaa jäsenvaltioita panemaan asianmukaisesti täytäntöön asevientiä koskevan yhteisen kannan 2008/944/YUTP ja määrittelemään yhteisen asevientipolitiikan, jolla varmistetaan, että aseviennissä noudatetaan yhteisiä, EU:n tason kriteerejä aseiden, ampumatarvikkeiden sekä puolustusmateriaalin ja -teknologian viennistä kolmansiin maihin; |
| --- | --- |

29.

Pysyvä rakenteellinen yhteistyö

| 30. | kannustaa jäsenvaltioita aloittamaan mahdollisimman pikaisesti unionin puitteissa pysyvän rakenteellisen yhteistyön ja osallistumaan siihen voidakseen siten ylläpitää ja parantaa sotilaallisia voimavarojaan kehittämällä sotilasoppia ja johtajuutta, kehittämällä ja kouluttamalla henkilökuntaa, kehittämällä puolustusmateriaalia ja infrastruktuuria sekä yhteentoimivuuden ja sertifioinnin avulla; korostaa, että kaikkien puolustusyhteistyötä korkeimmalle mahdolliselle tasolle haluavien jäsenvaltioiden on tärkeää ja tarpeellista osallistua pysyvään ja tehokkaaseen rakenteelliseen yhteistyöhön; katsoo, että pysyvistä ”Euroopan integroiduista joukoista” olisi tehtävä monikansallinen joukko-osasto pysyvää rakenteellista yhteistyötä koskevan pöytäkirjan N:o 10 1 artiklan mukaisesti ja asetettava ne unionin käyttöön YTPP:n täytäntöön panemiseksi SEU-sopimuksen 42 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla; kehottaa unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa ja komission varapuheenjohtajaa esittämään ehdotuksia pysyvän rakenteellisen yhteistyön käyttöönotolle vuoden 2017 ensimmäisen puoliskon aikana; |
| --- | --- |

30.

| 31. | katsoo, että unionin olisi yhteisymmärryksessä asianomaisten jäsenvaltioiden kanssa annettava säännöksiä, jotka koskevat osallistumista jäsenvaltioiden toteuttamiin voimavarojen kehittämistä koskeviin ohjelmiin; katsoo, että unionin taloudellinen tuki tällaisille ohjelmille ei saisi ylittää osallistuvien jäsenvaltioiden osuuksia; |
| --- | --- |

31.

| 32. | toteaa, että EU:n taisteluosastojärjestelmä olisi siirrettävä pysyvän rakenteellisen yhteistyön piiriin samalla, kun perustetaan pysyvä siviili- ja sotilasalan päämaja sekä yhtä tärkeät sotilas- ja siviilikriisinhallinnan suunnittelu- ja toteutusvoimavarat, jotka vahvistaisivat strategisen ja operatiivisen suunnittelun kaikkia vaiheita, tehostaisivat siviili- ja sotilasalan yhteistyötä sekä parantaisivat EU:n kykyä reagoida nopeasti kriiseihin; katsoo, että myös muut EU:n monikansalliset rakenteet, kuten Euroopan ilmakuljetusjohtoporras, Eurocorps ja puolustusmateriaalialan yhteistyöorganisaatio OCCAR sekä kaikki kahden- ja monenväliset sotilaallisen yhteistyön muodot pysyvään rakenteelliseen yhteistyöhön osallistuvien maiden keskuudessa, olisi tuotava pysyvän rakenteellisen yhteistyön alaisuuteen; katsoo, että EU:n etuoikeuksia ja koskemattomuutta olisi sovellettava näihin monikansallisiin rakenteisiin, jotka ovat osa pysyvää rakenteellista yhteistyötä; |
| --- | --- |

32.

| 33. | katsoo, että unionin olisi katettava kaikki EU:n taisteluosaston menot joukkojen toiminta-, valmiustila- ja vetäytymisvaiheissa; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kehottaa unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa ja komission varapuheenjohtajaa ja neuvostoa panemaan kokonaisuudessaan täytäntöön YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1325 ja nimittämään naisia ja konflikteja käsittelevän erityisedustajan; |
| --- | --- |

34.

Euroopan parlamentti

| 35. | korostaa, että parlamentilla olisi oltava merkittävä asema YTPP:n täytäntöönpanon tarkkailussa ja valvonnassa ja sen arvioinnissa SEU-sopimuksen 14 artiklan 1 kohdan mukaisesti; toteaa, että YUTP:tä ja YTPP:tä käsittelevästä parlamenttien välisestä kokouksesta olisi tultava foorumi, jossa toteutetaan parlamenttien välistä kuulemista ja valvotaan YTPP:n toimintaa; korostaa, että parlamenttia on kuultava konkreettisesti tärkeissä YTPP:tä koskevissa kysymyksissä, jotka liittyvät erityisesti EU:n ulkopuolisiin sotilas- ja siviilioperaatioihin ja strategisiin puolustusoperaatioihin; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kehottaa tässä yhteydessä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa ja komission varapuheenjohtajaa antamaan SEU-sopimuksen 36 artiklalle täyden oikeusvaikutuksen varmistamalla, että parlamentin näkemykset otetaan asianmukaisesti huomioon, kun parlamenttia kuullaan yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan keskeisistä näkökohdista ja perusvalinnoista osana yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa; pyytää vahvistamaan käytettävissä olevia parlamentaarisia ja poliittisia valvontamekanismeja antamalla parlamentille säännöllisemmin enemmän tietoja; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kehottaa parlamenttia muuttamaan turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alivaliokunnan täysivaltaiseksi parlamentin valiokunnaksi ja antamaan sille näkyvän roolin yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan täytäntöönpanossa ja erityisesti puolustusmarkkinoihin liittyvien säädösten valvontaa sekä koordinoidun puolustusalan vuosikatsauksen kaltaisia menettelyjä koskevan roolin; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pyytää vahvistamaan Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien välistä yhteistyötä, koska sillä on ratkaiseva merkitys konkreettisten tulosten aikaansaamiselle YTPP:n alalla ja YTPP:n legitimiteetin parantamiselle; panee merkille, että tällainen yhteistyö ei saa heikentää YTPP:n täytäntöönpanoa eikä sen tavoitteiden saavuttamista unionin politiikkana; |
| --- | --- |

38.

| 39. | katsoo, että talousarviomenettelyihin liittyvän tehtävänsä lisäksi parlamentin olisi jatkossakin edistettävä tiettyjä aloitteita ja annettava suosituksia neuvostolle, korkealle edustajalle, varapuheenjohtajalle sekä komissiolle yhteistä turvallisuutta ja puolustusta koskevissa kysymyksissä; |
| --- | --- |

39.

EU:n ja Naton suhde

| 40. | kehottaa lähentämään YTPP:n ja Naton välistä suhdetta, joka tarjoaa poliittisen mahdollisuuden yhteistyölle ja täydentävyydelle kaikilla tasoilla tämän kuitenkaan rajoittamatta SEU-sopimuksen 42 artiklan 7 kohdan toista alakohtaa; muistuttaa, että EU:n ja Naton välinen strateginen kumppanuus on arvioitava uudelleen ja sitä on laajennettava, jotta voidaan kehittää yhteisiä voimavaroja ja välttää toimien ja rakenteiden päällekkäisyyttä, mikä pienentää kustannuksia ja tehostaa toimintaa; kehottaa unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa ja komission varapuheenjohtajaa aloittamaan välittömästi keskustelut transatlanttisten kumppaneiden kanssa, jotta selvennettäisiin sitä, mikä niiden kanta on globaalistrategiassa käsiteltäviin eri aiheisiin; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kehottaa korkeaa edustajaa, varapuheenjohtajaa ja Naton pääsihteeriä analysoimaan tarkasti, mitä oikeudellisia ja poliittisia seurauksia EU:n ja Naton kumppanuuden kehittämiselle aiheutuisi, jos Yhdistynyt kuningaskunta panisi SEU-sopimuksen 50 artiklan täytäntöön; |
| --- | --- |

41.

| 42. | korostaa, että Berliini plus -järjestelyt olisi muotoiltava perinpohjaisesti uudelleen, jotta ne voidaan mukauttaa nykyistä strategista tilannetta vastaavaksi ja korjata myöhemmät puutteet, kuten taktisten ja operatiivisten mekanismien tehostaminen skenaarioissa, joissa sekä EU että Nato ovat läsnä, ja jotta myös Nato voi hyötyä EU:n välineistä; |
| --- | --- |

42.

Poliittiset suositukset

| 43. | kannattaa ehdotusta koordinoidusta puolustusalan vuosikatsauksesta, jonka yhteydessä jäsenvaltiot koordinoisivat puolustusmenojaan ja voimavarasuunnitelmiaan avoimessa prosessissa, johon osallistuisivat sekä Euroopan parlamentti että kansalliset parlamentit; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kehottaa neuvostoa ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa ja komission varapuheenjohtajaa laatimaan ensimmäisenä askeleena kohti Euroopan puolustuksessa tarvittavien valmiuksien kehittämistä turvallisuutta ja puolustusta koskevan EU:n valkoisen kirjan, joka sisältää asianmukaisen määritelmän EU:n ja sen jäsenvaltioiden turvallisuuteen kohdistuvista uhista ja riskeistä sekä etenemissuunnitelman ja aikataulun ripeille toimenpiteille, joiden avulla pyritään luomaan Euroopan puolustusunioni ja tehokkaampi yhteinen puolustuspolitiikka; katsoo, että tämä valkoinen kirja olisi laadittava EU:n eri toimielinten myötävaikutuksella, sen olisi oltava mahdollisimman kattava ja sen olisi sisällettävä unionin suunnittelemat toimenpiteet; |
| --- | --- |

44.

| 45. | suhtautuu myönteisesti komission marraskuussa 2016 esittämään Euroopan puolustusalan toimintasuunnitelmaan; kehottaa tässä yhteydessä komissiota ja jäsenvaltioita selventämään perinpohjaisesti mahdollisen Euroopan puolustusrahaston hallinnointia, rahoitusta ja tavoitteita sekä erityisesti valmiutta ja tutkimusta koskevia ”ikkunoita”; katsoo, että toimintasuunnitelman tehokas täytäntöönpano edellyttää jäsenvaltioilta ja EU:n toimielimiltä vahvaa tukea ja poliittista sitoutumista; pitää siksi valitettavana, etteivät komissio, Euroopan puolustusvirasto ja jäsenvaltiot ole vielä suorittaneet kaikkia tehtäviä, jotka niille annettiin puolustusta koskevissa Eurooppa-neuvoston kokouksissa vuosina 2013 ja 2015; |
| --- | --- |

45.

| 46. | korostaa, että komission tekemissä useissa aloitteissa on otettava huomioon puolustusalan erityispiirteet (osallistumista koskevat säännöt, teollis- ja tekijänoikeudet, hallinnointi ja yhteensopivuus operatiivisten vaatimusten kanssa); katsoo, että tätä on seurattava tiiviisti kautta 2021–2027 koskevien neuvottelujen aikana erityisesti Euroopan puolustusalan tulevan tutkimusohjelman täytäntöönpanon osalta; |
| --- | --- |

46.

| 47. | katsoo, että turvallisuutta ja puolustusta koskeva EU:n valkoinen kirja olisi hyväksyttävä turvallisuutta ja puolustusta koskevan globaalistrategian täytäntöönpanosuunnitelman pohjalta, jotta edistetään unionin yhteisen puolustuspolitiikan asteittaista määrittelemistä; korostaa, että asiakirjassa olisi sekä käsiteltävä jäsenvaltioiden tämänhetkisiä sotilaallisia voimavaroja että analysoitava, millaista yhteistyötä tarvitaan ja miten se saavutetaan, millaisia operaatioita EU voi toteuttaa ja millaisia voimavaroja ja rahoitusta tarvitaan, samalla kun siinä tuetaan Naton ja EU:n välistä koordinointia ja yhteistyötä; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kehottaa uudistamaan välittömästi Athena-järjestelmää siten, että pyritään laajentamaan sen mahdollisuuksia jakaa kustannuksia ja saada yhteistä rahoitusta ja varmistamaan operaatioihin liittyvä oikeudenmukainen kustannusten jako siten, että jäsenvaltioita kannustetaan osallistumaan joukoillaan ilman rahoitusvalmiuksista johtuvia rajoitteita; katsoo, että kyseisellä uudistuksella olisi varmistettava, että kaikki 27. maaliskuuta 2015 tehdyn neuvoston päätöksen (YUTP) 2015/528 liitteissä I–IV tarkoitetut yhteiset kustannukset peritään aina Athenalta; katsoo, että uudistettua Athena-järjestelmää olisi käytettävä myös ”Euroopan yhdennettyjen puolustusvoimien” (heti kun ne perustetaan pysyvän strategisen yhteistyön puitteissa) operatiivisten menojen rahoittamiseen, EU:n taisteluosastot mukaan luettuina; |
| --- | --- |

48.

| 49. | vaatii täyttämään ulkomailla suoritettavien unionin sotilaskoulutusoperaatioiden toimeksiannon paikallisten kansallisten sotilasyksiköiden kouluttamisesta siten, että ne pystyvät hoitamaan sotatilanteet ja turvallisuusuhat (kapinat ja terrorismi); katsoo, että siksi niille on annettava aseet ja tarvittavat varusteet koulutusta ja paikan päällä tapahtuvaa toimintaa varten ja että niiden koulutuksesta vastaavien unionin sotilashenkilöiden olisi voitava toimia niiden mukana tarkkailijoina osallistumatta operaatioihin, jotta he voivat arvioida koulutuksen tehokkuutta ja toteuttaa tarvittaessa korjaavia toimia ja antaa uudelleenkoulutusta; |
| --- | --- |

49.

| 50. | korostaa tarvetta keskustella syvällisemmin unionin ja Yhdistyneen kuningaskunnan tulevasta suhteesta yhteistä turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa koskevissa asioissa ja erityisesti sotilaallisten voimavarojen alalla siinä tapauksessa, että Yhdistynyt kuningaskunta päättää panna SEU-sopimuksen 50 artiklan täytäntöön; katsoo, että Northwoodissa sijaitsevan operaatioesikunnan Atalanta-operaatiota koskevia komentojärjestelyjä on uudistettava; |
| --- | --- |

50.

| 51. | kehottaa neuvostoa ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa ja komission varapuheenjohtajaa varmistamaan koordinoinnin kaikilla vuorovaikutuksen tasoilla: siviili- ja sotilastoiminnan tasolla, EUH:n/komission sekä EU:n ja jäsenvaltioiden tasolla; suhtautuu myönteisesti globaalistrategiassa vahvistettuun sisäisen ja ulkoisen turvallisuuden väliseen yhteyteen ja kehottaa unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa ja komission varapuheenjohtajaa sekä komissiota varmistamaan yhtenäisyys ja varmistamaan, että turvallisuuden sisäisiä ja ulkoisia näkökohtia koordinoidaan asianmukaisesti myös hallinnon tasolla; |
| --- | --- |

51.

| 52. | toteaa, että EU:n on pyrittävä tehokkaammin vahvistamaan globaalia hallintotapaa, jonka vaikutukset näkyvät strategia- ja turvallisuustilanteen paranemisena; kehottaa jäsenvaltioita edistämään YK:n uudistamista sen legitimiteetin, avoimuuden, vastuumenettelyjen ja tehokkuuden lisäämiseksi; katsoo, että YK:n turvallisuusneuvostoa on uudistettava erityisesti sen kokoonpanon ja äänestysmenettelyjen osalta, jotta voidaan edistää sen valmiuksia vastata päättäväisesti maailmanlaajuisiin turvallisuushaasteisiin perinteisiä sotilaallisia keinoja laajemmin; |
| --- | --- |

52.

| 53. | korostaa, että inhimillinen tekijä on yksi arvokkaimmista voimavaroistamme työskennellessämme yhteisen puolustuksen toteuttamiseksi; katsoo, että tarvitaan lisää investointeja YTPP:tä koskevaan koulutukseen, kansallisiin sotilaallisiin keskuksiin perustuvan integroidun järjestelmän tavoittelu mukaan luettuna, koska koulutus on tehokas väline, jonka avulla voidaan edetä tällä alalla; |
| --- | --- |

53.

| 54. | katsoo, että Euroopan parlamentin tässä päätöslauselmassa esittämät näkemykset ovat SEU-sopimuksen 36 artiklassa tarkoitettuja suosituksia neuvostolle ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle ja komission varapuheenjohtajalle; katsoo, että unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja komission varapuheenjohtajan on otettava nämä suositukset asianmukaisesti huomioon kaikissa YTPP:n kehittämistä koskevissa ehdotuksissa ja neuvoston on otettava ne huomioon, kun se hyväksyy tällaisia ehdotuksia; toteaa, että näin unionin toimielinten välistä vilpitöntä yhteistyötä toteutetaan moitteettomasti; |
| --- | --- |

54.

| 55. | korostaa, että SEU-sopimuksen 21 artiklassa todetaan yksiselitteisesti, että unionin toiminta kansainvälisellä tasolla perustuu sen perustamisen, kehittämisen ja laajentumisen johtoajatuksena oleviin periaatteisiin, joita unioni pyrkii edistämään muualla maailmassa, ja että näitä periaatteita ovat demokratia, oikeusvaltio, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien yleismaailmallisuus ja jakamattomuus, ihmisarvon kunnioittaminen, tasa-arvo ja yhteisvastuu sekä Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan periaatteiden ja kansainvälisen oikeuden noudattaminen; |
| --- | --- |

55.

Euroopan unionin nykyisen toimielinrakenteen mahdolliset kehityskulut ja mukautukset

| 56. | kehottaa tulevan valmistelukunnan jäseniä






  — | harkitsemaan tämän päätöslauselman ja yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan sekä Euroopan puolustusunionin täytäntöönpanoa koskevan parlamentin päätöslauselmien suosituksia ja suuntaviivoja; |
| --- | --- | --- |

56.

—

harkitsemaan tämän päätöslauselman ja yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan sekä Euroopan puolustusunionin täytäntöönpanoa koskevan parlamentin päätöslauselmien suosituksia ja suuntaviivoja;

| — | sisällyttämään tulevaan unionin perussopimukseen kyseisiin päätöslauselmiin perustuvia määräyksiä, joilla






  — | perustetaan Euroopan unionin asevoimat, jotka kykenevät lähettämään konflikteihin erittäin vaikeiden konfliktien taistelujoukkoja, tulitaukojen tai rauhansopimusten turvaamisesta ja evakuointitehtävistä vastaavia vakauttamisjoukkoja, sairaanhoitopalveluja, liikkuvat kenttäsairaalat mukaan luettuina, sekä logistiikka- ja pioneerijoukkoja; |
| --- | --- | --- |

—

sisällyttämään tulevaan unionin perussopimukseen kyseisiin päätöslauselmiin perustuvia määräyksiä, joilla

—

perustetaan Euroopan unionin asevoimat, jotka kykenevät lähettämään konflikteihin erittäin vaikeiden konfliktien taistelujoukkoja, tulitaukojen tai rauhansopimusten turvaamisesta ja evakuointitehtävistä vastaavia vakauttamisjoukkoja, sairaanhoitopalveluja, liikkuvat kenttäsairaalat mukaan luettuina, sekä logistiikka- ja pioneerijoukkoja;

| — | annetaan unionin puolustuspolitiikan puitteissa täsmälliset ja sitovat ohjeet keskinäisen avunannon lausekkeen aktivoinnista ja täytäntöönpanosta; |
| --- | --- |

—

annetaan unionin puolustuspolitiikan puitteissa täsmälliset ja sitovat ohjeet keskinäisen avunannon lausekkeen aktivoinnista ja täytäntöönpanosta;

| — | huolehditaan kansallisten tiedustelupalveluiden pakollisesta tietojen jakamisesta unionin tasolla riittävien yhteistyörakenteiden avulla; |
| --- | --- |

—

huolehditaan kansallisten tiedustelupalveluiden pakollisesta tietojen jakamisesta unionin tasolla riittävien yhteistyörakenteiden avulla;

| — | perustetaan komissioon pysyvä puolustusasioiden työryhmä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja komission varapuheenjohtajan alaisuuteen; myönnetään parlamentille pysyvä edustus tähän ryhmään; tuetaan komission laajempaa osallistumista puolustusalalla hyvin kohdennetun tutkimuksen, suunnittelun ja täytäntöönpanon avulla; kehotetaan komission unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa ja komission varapuheenjohtajaa sisällyttämään ilmastonmuutosnäkökohdat kaikkeen EU:n ulkoiseen toimintaan ja ennen kaikkea YTPP:aan; |
| --- | --- |

—

perustetaan komissioon pysyvä puolustusasioiden työryhmä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja komission varapuheenjohtajan alaisuuteen; myönnetään parlamentille pysyvä edustus tähän ryhmään; tuetaan komission laajempaa osallistumista puolustusalalla hyvin kohdennetun tutkimuksen, suunnittelun ja täytäntöönpanon avulla; kehotetaan komission unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa ja komission varapuheenjohtajaa sisällyttämään ilmastonmuutosnäkökohdat kaikkeen EU:n ulkoiseen toimintaan ja ennen kaikkea YTPP:aan;

| — | käsittelemään jäsenvaltioiden puolustusmenojen merkitystä koko Euroopan turvallisuudelle eli ottamaan kaikissa finanssi- ja budjettipoliittisissa arvioinneissa huomioon, kuinka paljon kukin jäsenvaltio käyttää varoja tällä alalla (puolustuspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso); katsoo, että unionin olisi pitkällä aikavälillä tutkittava mahdollisuuksia ottaa käyttöön yhtenäinen talousarvio ja pyrittävä siihen; |
| --- | --- |

—

käsittelemään jäsenvaltioiden puolustusmenojen merkitystä koko Euroopan turvallisuudelle eli ottamaan kaikissa finanssi- ja budjettipoliittisissa arvioinneissa huomioon, kuinka paljon kukin jäsenvaltio käyttää varoja tällä alalla (puolustuspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso); katsoo, että unionin olisi pitkällä aikavälillä tutkittava mahdollisuuksia ottaa käyttöön yhtenäinen talousarvio ja pyrittävä siihen;

o

o o

| 57. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, komissiolle, unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, komission varapuheenjohtajalle, Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille, Pohjois-Atlantin puolustusliiton pääsihteerille, avaruus-, turvallisuus- ja puolustusalan EU-virastoille ja kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0120.

(2)  EUVL C 419, 16.12.2015, s. 138.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0435.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0019.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0440.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0049.

(7)  EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1.

(8)  EUVL L 266, 13.10.2015, s. 55.

(9)  EYVL L 27, 30.1.2001, s. 1.

---

| 25.7.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 263/136 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 263/136

---

P8_TA(2017)0093

Arktista aluetta koskeva EU:n yhdennetty politiikka

Euroopan parlamentin päätöslauselma 16. maaliskuuta 2017 arktista aluetta koskevasta Euroopan unionin yhdennetystä politiikasta (2016/2228(INI))

(2018/C 263/19)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 10. joulukuuta 1982 tehdyn ja 16. marraskuuta 1994 lähtien voimassa olleen Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen (UNCLOS) ja Yhdistyneiden kansakuntien ilmastonmuutosta koskevan puitesopimuksen (UNFCCC), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. joulukuuta 1982 tehdyn ja 16. marraskuuta 1994 lähtien voimassa olleen Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen (UNCLOS) ja Yhdistyneiden kansakuntien ilmastonmuutosta koskevan puitesopimuksen (UNFCCC),

| — | ottaa huomioon 12. joulukuuta 2015 Pariisissa UNFCCC:n osapuolten 21. konferenssissa hyväksytyn sopimuksen (Pariisin sopimus) sekä Euroopan parlamentin sopimuksen ratifioinnista 4. lokakuuta 2016 suorittaman äänestyksen (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. joulukuuta 2015 Pariisissa UNFCCC:n osapuolten 21. konferenssissa hyväksytyn sopimuksen (Pariisin sopimus) sekä Euroopan parlamentin sopimuksen ratifioinnista 4. lokakuuta 2016 suorittaman äänestyksen (1),

| — | ottaa huomioon Minamatan yleissopimuksen, valtiosta toiseen tapahtuvaa ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskevan yleissopimuksen, Göteborgin pöytäkirjan, Tukholman yleissopimuksen, Århusin yleissopimuksen ja biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Minamatan yleissopimuksen, valtiosta toiseen tapahtuvaa ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskevan yleissopimuksen, Göteborgin pöytäkirjan, Tukholman yleissopimuksen, Århusin yleissopimuksen ja biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen huippukokouksen ja YK:n yleiskokouksen 25. syyskuuta 2015 hyväksymän päätösasiakirjan ”Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development” (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen huippukokouksen ja YK:n yleiskokouksen 25. syyskuuta 2015 hyväksymän päätösasiakirjan ”Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development” (2),

| — | ottaa huomioon 16. marraskuuta 1972 tehdyn Unescon yleissopimuksen maailman kulttuuri- ja luonnonperinnön suojelemisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. marraskuuta 1972 tehdyn Unescon yleissopimuksen maailman kulttuuri- ja luonnonperinnön suojelemisesta,

| — | ottaa huomioon ILO:n yleissopimuksen nro 169, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ILO:n yleissopimuksen nro 169,

| — | ottaa huomioon viiden Pohjoisen jäämeren rannikkovaltion 28. toukokuuta 2008 antaman Ilulissatin julistuksen Pohjoisen jäämeren konferenssissa Ilulissatissa Grönlannissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon viiden Pohjoisen jäämeren rannikkovaltion 28. toukokuuta 2008 antaman Ilulissatin julistuksen Pohjoisen jäämeren konferenssissa Ilulissatissa Grönlannissa,

| — | ottaa huomioon luonnonvarojen kehittämistä koskevista periaatteista arktisilla alueilla annetun julistuksen ”Circumpolar Inuit Declaration on Resource Development Principles in Inuit Nunaat” (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnonvarojen kehittämistä koskevista periaatteista arktisilla alueilla annetun julistuksen ”Circumpolar Inuit Declaration on Resource Development Principles in Inuit Nunaat” (3),

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 13. syyskuuta 2007 hyväksymän alkuperäiskansojen oikeuksien julistuksen (UNDRIP) 61/295, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 13. syyskuuta 2007 hyväksymän alkuperäiskansojen oikeuksien julistuksen (UNDRIP) 61/295,

| — | ottaa huomioon neuvoston päätelmät arktisia alueita koskevista kysymyksistä ja erityisesti 20. kesäkuuta 2016, 12. toukokuuta 2014, 8. joulukuuta 2009 ja 8. joulukuuta 2008 annetut päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston päätelmät arktisia alueita koskevista kysymyksistä ja erityisesti 20. kesäkuuta 2016, 12. toukokuuta 2014, 8. joulukuuta 2009 ja 8. joulukuuta 2008 annetut päätelmät,

| — | ottaa huomioon kesäkuussa 2016 julkaistun Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittisen globaalistrategian ”Jaettu näkemys, yhteinen toiminta: vahvempi Eurooppa” sekä asiakirjan ”Yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa (YUTP) koskeva selvitys – EU:n painopisteet vuonna 2016”, jonka neuvosto hyväksyi 17. lokakuuta 2016, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kesäkuussa 2016 julkaistun Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittisen globaalistrategian ”Jaettu näkemys, yhteinen toiminta: vahvempi Eurooppa” sekä asiakirjan ”Yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa (YUTP) koskeva selvitys – EU:n painopisteet vuonna 2016”, jonka neuvosto hyväksyi 17. lokakuuta 2016,

| — | ottaa huomioon komission sekä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 27. huhtikuuta 2016 antaman yhteisen tiedonannon ”Arktista aluetta koskeva Euroopan unionin yhdennetty politiikka” (JOIN(2016)0021), komission ja korkean edustajan 26. kesäkuuta 2012 antaman yhteisen tiedonannon arktista aluetta koskevan Euroopan unionin politiikan määrittelystä (JOIN(2012)0019) ja 20. marraskuuta 2008 annetun komission tiedonannon ”Euroopan unioni ja arktinen alue” (COM(2008)0763), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission sekä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 27. huhtikuuta 2016 antaman yhteisen tiedonannon ”Arktista aluetta koskeva Euroopan unionin yhdennetty politiikka” (JOIN(2016)0021), komission ja korkean edustajan 26. kesäkuuta 2012 antaman yhteisen tiedonannon arktista aluetta koskevan Euroopan unionin politiikan määrittelystä (JOIN(2012)0019) ja 20. marraskuuta 2008 annetun komission tiedonannon ”Euroopan unioni ja arktinen alue” (COM(2008)0763),

| — | ottaa huomioon arktisten valtioiden kansalliset arktiset strategiat, erityisesti Tanskan kuningaskunnan (2011), Ruotsin (2011) ja Suomen (2013) strategiat sekä muiden EU:n ja muiden ETA:n jäsenmaiden strategiat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon arktisten valtioiden kansalliset arktiset strategiat, erityisesti Tanskan kuningaskunnan (2011), Ruotsin (2011) ja Suomen (2013) strategiat sekä muiden EU:n ja muiden ETA:n jäsenmaiden strategiat,

| — | ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2014 annetun neuvoston päätöksen 2014/137/EU Euroopan unionin sekä Grönlannin ja Tanskan kuningaskunnan välisistä suhteista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2014 annetun neuvoston päätöksen 2014/137/EU Euroopan unionin sekä Grönlannin ja Tanskan kuningaskunnan välisistä suhteista,

| — | ottaa huomioon Arktisen neuvoston perustamisjulistuksen ja sen nykyisen ohjelman Yhdysvaltojen puheenjohtajakaudella 2015–2017, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Arktisen neuvoston perustamisjulistuksen ja sen nykyisen ohjelman Yhdysvaltojen puheenjohtajakaudella 2015–2017,

| — | ottaa huomioon Barentsin euroarktisen alueen yhteistyön 20-vuotispäivänä 3. ja 4. kesäkuuta 2013 Kirkkoniemessä, Norjassa annetun julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Barentsin euroarktisen alueen yhteistyön 20-vuotispäivänä 3. ja 4. kesäkuuta 2013 Kirkkoniemessä, Norjassa annetun julistuksen,

| — | ottaa huomioon arktisen alueen parlamentaarikkokonferenssin (CPAR) ja Barentsin alueen parlamentaarisen konferenssin julkilausumat ja erityisesti Ulan Udessa Venäjällä 14.–16. kesäkuuta 2016 pidetyssä CPAR:in 12. kokouksessa annetun julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon arktisen alueen parlamentaarikkokonferenssin (CPAR) ja Barentsin alueen parlamentaarisen konferenssin julkilausumat ja erityisesti Ulan Udessa Venäjällä 14.–16. kesäkuuta 2016 pidetyssä CPAR:in 12. kokouksessa annetun julkilausuman,

| — | ottaa huomioon Brysselissä 18. helmikuuta 2013 pidetyn uudistettua pohjoista ulottuvuutta käsitelleen kolmannen ministerikokouksen yhteisen julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Brysselissä 18. helmikuuta 2013 pidetyn uudistettua pohjoista ulottuvuutta käsitelleen kolmannen ministerikokouksen yhteisen julkilausuman,

| — | ottaa huomioon pohjoista ulottuvuutta käsittelevän parlamentaarisen foorumin kokouksissa Reykjavikissa, Islannissa toukokuussa 2015, Arkangelissa, Venäjällä marraskuussa 2013, Tromssassa, Norjassa helmikuussa 2011 ja Brysselissä syyskuussa 2009 hyväksytyt julkilausumat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon pohjoista ulottuvuutta käsittelevän parlamentaarisen foorumin kokouksissa Reykjavikissa, Islannissa toukokuussa 2015, Arkangelissa, Venäjällä marraskuussa 2013, Tromssassa, Norjassa helmikuussa 2011 ja Brysselissä syyskuussa 2009 hyväksytyt julkilausumat,

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) hyväksymän polaarikoodin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) hyväksymän polaarikoodin,

| — | ottaa huomioon alusten aiheuttaman meren pilaantumisen ehkäisemisestä tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen (MARPOL), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alusten aiheuttaman meren pilaantumisen ehkäisemisestä tehdyn kansainvälisen yleissopimuksen (MARPOL),

| — | ottaa huomioon OPRC-yleissopimuksen, IOPC-rahaston ja kansainvälisen lisärahaston, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon OPRC-yleissopimuksen, IOPC-rahaston ja kansainvälisen lisärahaston,

| — | ottaa huomioon 21. marraskuuta 2013 yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan toteuttamisesta (neuvoston Euroopan parlamentille yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta antaman vuosittaisen selvityksen pohjalta) (4), 12. syyskuuta 2013 yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan merellisestä ulottuvuudesta (5), 22. marraskuuta 2012 yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan roolista ilmastoon liittyvissä kriiseissä ja luonnonkatastrofeissa (6) ja 12. syyskuuta 2012 neuvoston vuosittaisesta selvityksestä Euroopan parlamentille yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta (7) antamansa päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. marraskuuta 2013 yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan toteuttamisesta (neuvoston Euroopan parlamentille yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta antaman vuosittaisen selvityksen pohjalta) (4), 12. syyskuuta 2013 yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan merellisestä ulottuvuudesta (5), 22. marraskuuta 2012 yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan roolista ilmastoon liittyvissä kriiseissä ja luonnonkatastrofeissa (6) ja 12. syyskuuta 2012 neuvoston vuosittaisesta selvityksestä Euroopan parlamentille yhteisestä ulko- ja turvallisuuspolitiikasta (7) antamansa päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon aikaisemmat arktista aluetta koskevat päätöslauselmansa, erityisesti 12. maaliskuuta 2014 arktista aluetta koskevasta unionin strategiasta (8), 20. tammikuuta 2011 pohjoisimpien alueiden kestävästä EU-politiikasta (9) ja 9. lokakuuta 2008 arktisten alueiden hallinnasta (10) antamansa päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aikaisemmat arktista aluetta koskevat päätöslauselmansa, erityisesti 12. maaliskuuta 2014 arktista aluetta koskevasta unionin strategiasta (8), 20. tammikuuta 2011 pohjoisimpien alueiden kestävästä EU-politiikasta (9) ja 9. lokakuuta 2008 arktisten alueiden hallinnasta (10) antamansa päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon 2. helmikuuta 2016 biologista monimuotoisuutta koskevan EU:n strategian väliarvioinnista (11) ja 12. toukokuuta 2016 Agenda 2030:n seurannasta ja arvioinnista (12) antamansa päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. helmikuuta 2016 biologista monimuotoisuutta koskevan EU:n strategian väliarvioinnista (11) ja 12. toukokuuta 2016 Agenda 2030:n seurannasta ja arvioinnista (12) antamansa päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon suhteista Sveitsiin ja Norjaan vastaavan sekä EU:n ja Islannin parlamentaarisessa sekavaliokunnassa ja Euroopan talousalueen (ETA) parlamentaarisessa sekavaliokunnassa toimivan valtuuskunnan (SINEEA-valtuuskunta) asiaa koskevat suositukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon suhteista Sveitsiin ja Norjaan vastaavan sekä EU:n ja Islannin parlamentaarisessa sekavaliokunnassa ja Euroopan talousalueen (ETA) parlamentaarisessa sekavaliokunnassa toimivan valtuuskunnan (SINEEA-valtuuskunta) asiaa koskevat suositukset,

| — | ottaa huomioon 26. lokakuuta 2016 julkaistun komission Euroopan avaruusstrategian (COM(2016)0705), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. lokakuuta 2016 julkaistun komission Euroopan avaruusstrategian (COM(2016)0705),

| — | ottaa huomioon hyljetuotteiden kaupasta 6. lokakuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 2015/1775, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon hyljetuotteiden kaupasta 6. lokakuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 2015/1775,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan ja ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan työjärjestyksen 55 artiklan mukaisesti järjestämät yhteiskokoukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan ja ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan työjärjestyksen 55 artiklan mukaisesti järjestämät yhteiskokoukset,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan ja ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön ja kansainvälisen kaupan valiokunnan, aluekehitysvaliokunnan ja kalatalousvaliokunnan lausunnot (A8-0032/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan ja ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön ja kansainvälisen kaupan valiokunnan, aluekehitysvaliokunnan ja kalatalousvaliokunnan lausunnot (A8-0032/2017),

| A. | toteaa, että EU on globaali toimija; toteaa, että EU:lla on jo kauan ollut historiaan, maantieteeseen, talouteen ja tutkimukseen perustuvia sidoksia arktiseen alueeseen; ottaa huomioon, että kolme sen jäsenvaltioista – Ruotsi, Suomi ja Tanska – ovat arktisia maita, ottaa huomioon, että arktinen alue on kansainvälisten vesialueiden ympäröimä ja että kaikilla maailman kansalaisilla ja hallituksilla, myös EU:lla, on velvollisuus tukea arktisen alueen suojelua; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että EU on globaali toimija; toteaa, että EU:lla on jo kauan ollut historiaan, maantieteeseen, talouteen ja tutkimukseen perustuvia sidoksia arktiseen alueeseen; ottaa huomioon, että kolme sen jäsenvaltioista – Ruotsi, Suomi ja Tanska – ovat arktisia maita, ottaa huomioon, että arktinen alue on kansainvälisten vesialueiden ympäröimä ja että kaikilla maailman kansalaisilla ja hallituksilla, myös EU:lla, on velvollisuus tukea arktisen alueen suojelua;

| B. | ottaa huomioon, että EU:n sitoutuminen pohjoiseen alueeseen ja arktiseen alueeseen alkoi jo 1990-luvn alussa, kun se osallistui Itämeren valtioiden neuvoston (CBSS) ja Barentsin euroarktisen neuvoston (BEAC) perustamiseen ja kun komissiosta tuli niiden elinten täysjäsen; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että EU:n sitoutuminen pohjoiseen alueeseen ja arktiseen alueeseen alkoi jo 1990-luvn alussa, kun se osallistui Itämeren valtioiden neuvoston (CBSS) ja Barentsin euroarktisen neuvoston (BEAC) perustamiseen ja kun komissiosta tuli niiden elinten täysjäsen;

| C. | toteaa, että pohjoisen ulottuvuuden politiikka, joka vaikuttaa EU:n sisäisiin asioihin ja ulkosuhteisiin, on kehittynyt EU:n, Venäjän, Norjan ja Islannin väliseksi yhdenvertaiseksi kumppanuudeksi; toteaa, että pohjoisen ulottuvuuden politiikan kumppanien lisäksi tähän yhteiseen politiikkaan osallistuvat useat muut monenväliset organisaatiot, kuten Arktinen neuvosto, Itämeren valtioiden neuvosto (CBSS) ja Barentsin euroarktinen neuvosto (BEAC) Kanadan ja Yhdysvaltojen ollessa tarkkailijoina; toteaa, että politiikka kattaa laajan maantieteellisen alueen ja että sillä on käytännön alueellisen yhteistyön kautta tärkeä rooli kestävän kehityksen, kansanterveyden ja sosiaalisen hyvinvoinnin, kulttuurin, ympäristönsuojelun, logistiikan ja liikenteen alalla; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että pohjoisen ulottuvuuden politiikka, joka vaikuttaa EU:n sisäisiin asioihin ja ulkosuhteisiin, on kehittynyt EU:n, Venäjän, Norjan ja Islannin väliseksi yhdenvertaiseksi kumppanuudeksi; toteaa, että pohjoisen ulottuvuuden politiikan kumppanien lisäksi tähän yhteiseen politiikkaan osallistuvat useat muut monenväliset organisaatiot, kuten Arktinen neuvosto, Itämeren valtioiden neuvosto (CBSS) ja Barentsin euroarktinen neuvosto (BEAC) Kanadan ja Yhdysvaltojen ollessa tarkkailijoina; toteaa, että politiikka kattaa laajan maantieteellisen alueen ja että sillä on käytännön alueellisen yhteistyön kautta tärkeä rooli kestävän kehityksen, kansanterveyden ja sosiaalisen hyvinvoinnin, kulttuurin, ympäristönsuojelun, logistiikan ja liikenteen alalla;

| D. | toteaa, että EU on laatinut vähitellen arktista aluetta koskevan politiikkansa ja tehostanut sitä; toteaa, että sidosten kehittämistä ja EU:n yhteisiä etuja edistetään parhaiten hyvin koordinoitujen yhteisten keinojen avulla; toteaa, että arktiseen alueeseen liittyvät haasteet edellyttävät yhteisiä alueellisia ja kansainvälisiä toimia; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että EU on laatinut vähitellen arktista aluetta koskevan politiikkansa ja tehostanut sitä; toteaa, että sidosten kehittämistä ja EU:n yhteisiä etuja edistetään parhaiten hyvin koordinoitujen yhteisten keinojen avulla; toteaa, että arktiseen alueeseen liittyvät haasteet edellyttävät yhteisiä alueellisia ja kansainvälisiä toimia;

| E. | ottaa huomioon, että arktisen alueen on kohdattava sille tyypilliset sosiaaliset, ympäristölliset ja taloudelliset haasteet; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että arktisen alueen on kohdattava sille tyypilliset sosiaaliset, ympäristölliset ja taloudelliset haasteet;

| F. | ottaa huomioon, että Euroopan arktinen alue on harvaan asuttua ja että asukkaat ovat levittäytyneet laajalle alueelle, jolle on tyypillistä liikenneyhteyksien, kuten teiden, rautatieyhteyksien ja idän ja lännen välisten lentoyhteyksien, puute; toteaa, että Euroopan arktinen alue kärsii liian vähäisistä investoinneista; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Euroopan arktinen alue on harvaan asuttua ja että asukkaat ovat levittäytyneet laajalle alueelle, jolle on tyypillistä liikenneyhteyksien, kuten teiden, rautatieyhteyksien ja idän ja lännen välisten lentoyhteyksien, puute; toteaa, että Euroopan arktinen alue kärsii liian vähäisistä investoinneista;

| G. | toteaa, että arktiseen alueeseen sovelletaan laaja-alaista kansainvälistä oikeudellista kehystä; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että arktiseen alueeseen sovelletaan laaja-alaista kansainvälistä oikeudellista kehystä;

| H. | ottaa huomioon, että Arktinen neuvosto on arktisen yhteistyön ensisijainen foorumi; ottaa huomioon, että 20 vuoden olemassaolonsa ajan Arktinen neuvosto on osoittanut kykynsä ylläpitää yhteistyötä rakentavassa ja positiivisessa hengessä sekä mukautua uusiin haasteisiin ja ottaa hoitaakseen uusia vastuualueita; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Arktinen neuvosto on arktisen yhteistyön ensisijainen foorumi; ottaa huomioon, että 20 vuoden olemassaolonsa ajan Arktinen neuvosto on osoittanut kykynsä ylläpitää yhteistyötä rakentavassa ja positiivisessa hengessä sekä mukautua uusiin haasteisiin ja ottaa hoitaakseen uusia vastuualueita;

| I. | ottaa huomioon, että arktisen alueen valtioilla on itsemääräämisoikeus ja lainkäyttövalta maa- ja vesialueistaan; ottaa huomioon, että arktisen alueen väestön oikeuksia alueen luonnonvarojen kestävään käyttöön pyrkimisessä on kunnioitettava; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että arktisen alueen valtioilla on itsemääräämisoikeus ja lainkäyttövalta maa- ja vesialueistaan; ottaa huomioon, että arktisen alueen väestön oikeuksia alueen luonnonvarojen kestävään käyttöön pyrkimisessä on kunnioitettava;

| J. | toteaa, että kiinnostus arktiseen alueeseen ja sen luonnonvaroihin kasvaa alueen muuttuvan ympäristön ja luonnonvarojen niukkuuden vuoksi; toteaa, että alueen geopoliittinen merkitys kasvaa; toteaa, että ilmastonmuutoksen vaikutukset ja kasvava kilpailu arktiselle alueelle pääsystä ja sen luonnonvaroista sekä taloudellisen toiminnan lisääntyminen ovat tuoneet riskejä alueelle, ympäristöön ja ihmisen turvallisuuteen kohdistuvat haasteet mukaan luettuina, mutta myös uusia mahdollisuuksia esimerkiksi erittäin kehittyneelle kestävälle biotaloudelle; toteaa, että ilmastonmuutoksen seurauksena avautuu uusia laivareittejä ja uudet kalastusalueet ja luonnonvarat voivat johtaa ihmisen toiminnan lisääntymiseen ja ympäristöhaasteisiin tällä alueella; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että kiinnostus arktiseen alueeseen ja sen luonnonvaroihin kasvaa alueen muuttuvan ympäristön ja luonnonvarojen niukkuuden vuoksi; toteaa, että alueen geopoliittinen merkitys kasvaa; toteaa, että ilmastonmuutoksen vaikutukset ja kasvava kilpailu arktiselle alueelle pääsystä ja sen luonnonvaroista sekä taloudellisen toiminnan lisääntyminen ovat tuoneet riskejä alueelle, ympäristöön ja ihmisen turvallisuuteen kohdistuvat haasteet mukaan luettuina, mutta myös uusia mahdollisuuksia esimerkiksi erittäin kehittyneelle kestävälle biotaloudelle; toteaa, että ilmastonmuutoksen seurauksena avautuu uusia laivareittejä ja uudet kalastusalueet ja luonnonvarat voivat johtaa ihmisen toiminnan lisääntymiseen ja ympäristöhaasteisiin tällä alueella;

| K. | toteaa, että arktinen alue on ollut jo pitkään rakentavan kansainvälisen yhteistyön vyöhyke, ja katsoo, että arktisen alueen jännitteet on säilytettävä vähäisinä; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että arktinen alue on ollut jo pitkään rakentavan kansainvälisen yhteistyön vyöhyke, ja katsoo, että arktisen alueen jännitteet on säilytettävä vähäisinä;

| L. | katsoo, että hyvät yhteydet, joiden avulla pohjoinen alue liitetään entistä paremmin muuhun EU:hun, ovat ennakkoehto pohjoisten kasvukeskusten kestävän ja kilpailukykyisen talouden kehittämiselle, koska sijoittajat ja sidosryhmät osoittavat yhä enemmän kiinnostusta niihin niiden hyödyntämättömien resurssien ja ekologisesta näkökulmasta keskeisen roolin vuoksi; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että hyvät yhteydet, joiden avulla pohjoinen alue liitetään entistä paremmin muuhun EU:hun, ovat ennakkoehto pohjoisten kasvukeskusten kestävän ja kilpailukykyisen talouden kehittämiselle, koska sijoittajat ja sidosryhmät osoittavat yhä enemmän kiinnostusta niihin niiden hyödyntämättömien resurssien ja ekologisesta näkökulmasta keskeisen roolin vuoksi;

| M. | toteaa, että vuoteen 2015 mennessä Venäjän federaatio oli perustanut ainakin kuusi uutta tukikohtaa napapiirin pohjoispuolelle, mukaan luettuina kuusi syvämerisatamaa ja kolmetoista lentokenttää, ja että se on lisännyt maavoimien läsnäoloa arktisella alueella; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että vuoteen 2015 mennessä Venäjän federaatio oli perustanut ainakin kuusi uutta tukikohtaa napapiirin pohjoispuolelle, mukaan luettuina kuusi syvämerisatamaa ja kolmetoista lentokenttää, ja että se on lisännyt maavoimien läsnäoloa arktisella alueella;

| N. | toteaa, että vakaat, terveet ja kestävät ekosysteemit arktisella alueella, jossa asuu elinkelpoisia yhteisöjä, ovat strategisesti tärkeitä Euroopan ja maailman poliittisen ja taloudellisen vakauden kannalta; korostaa, että arktisella alueella sijaitsee yli puolet maailman kosteikoista ja että sillä on keskeinen merkitys veden puhdistamisen kannalta; ottaa huomioon, että Eurooppa osallistuu vesien hyvän tilaa koskevien tavoitteiden saavuttamiseen Euroopan unionissa vesipolitiikan puitedirektiivin nojalla; toteaa, että arktisten sosiaalisten ekosysteemien säilyttämisen osalta toimimatta jättämisen kustannukset kasvavat eksponentiaalisesti; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että vakaat, terveet ja kestävät ekosysteemit arktisella alueella, jossa asuu elinkelpoisia yhteisöjä, ovat strategisesti tärkeitä Euroopan ja maailman poliittisen ja taloudellisen vakauden kannalta; korostaa, että arktisella alueella sijaitsee yli puolet maailman kosteikoista ja että sillä on keskeinen merkitys veden puhdistamisen kannalta; ottaa huomioon, että Eurooppa osallistuu vesien hyvän tilaa koskevien tavoitteiden saavuttamiseen Euroopan unionissa vesipolitiikan puitedirektiivin nojalla; toteaa, että arktisten sosiaalisten ekosysteemien säilyttämisen osalta toimimatta jättämisen kustannukset kasvavat eksponentiaalisesti;

| O. | toteaa, että arktisen merialueen jääpeite on pienentynyt merkittävästi vuodesta 1981 lähtien ja ikiroudan alueet ovat vähenemässä, mikä aiheuttaa riskin, että suuria määriä hiilidioksidia (13) ja metaania vapautuu sattumanvaraisesti ilmakehään, lumipeite vähenee edelleen ja sulavat jäätiköt edistävät merenpinnan tason nousua maailmanlaajuisesti; toteaa, että on havaittu, että merijää katoaa jopa nopeammin kuin on ennustettu, sillä kesällä esiintyvän merijään määrä on pienentynyt yli 40 prosenttia 35 vuodessa; toteaa, että ilmastonmuutos etenee kaksi kertaa nopeammalla ja edelleen kiihtyvällä vauhdilla napa-alueilla ja että se aiheuttaa tuntemattomia ja ennakoimattomia muutoksia maailman ekosysteemeihin; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että arktisen merialueen jääpeite on pienentynyt merkittävästi vuodesta 1981 lähtien ja ikiroudan alueet ovat vähenemässä, mikä aiheuttaa riskin, että suuria määriä hiilidioksidia (13) ja metaania vapautuu sattumanvaraisesti ilmakehään, lumipeite vähenee edelleen ja sulavat jäätiköt edistävät merenpinnan tason nousua maailmanlaajuisesti; toteaa, että on havaittu, että merijää katoaa jopa nopeammin kuin on ennustettu, sillä kesällä esiintyvän merijään määrä on pienentynyt yli 40 prosenttia 35 vuodessa; toteaa, että ilmastonmuutos etenee kaksi kertaa nopeammalla ja edelleen kiihtyvällä vauhdilla napa-alueilla ja että se aiheuttaa tuntemattomia ja ennakoimattomia muutoksia maailman ekosysteemeihin;

| P. | toteaa, että kolme EU:n jäsenvaltiota (Tanska, Suomi ja Ruotsi) ja yksi merentakainen maa ja alue (Grönlanti) ovat kahdeksanjäsenisen Arktisen neuvoston jäseniä ja seitsemän muuta jäsenvaltiota (Ranska, Saksa, Italia, Alankomaat, Puola, Espanja ja Yhdistynyt kuningaskunta) ovat tarkkailijoita; toteaa, että EU odottaa virallisen asemansa lopullista toteutumista Arktisen neuvoston tarkkailijana; |
| --- | --- |

P.

toteaa, että kolme EU:n jäsenvaltiota (Tanska, Suomi ja Ruotsi) ja yksi merentakainen maa ja alue (Grönlanti) ovat kahdeksanjäsenisen Arktisen neuvoston jäseniä ja seitsemän muuta jäsenvaltiota (Ranska, Saksa, Italia, Alankomaat, Puola, Espanja ja Yhdistynyt kuningaskunta) ovat tarkkailijoita; toteaa, että EU odottaa virallisen asemansa lopullista toteutumista Arktisen neuvoston tarkkailijana;

| Q. | toteaa, että ympäristönsuojelu ja kestävä kehitys ovat kaksi tärkeintä Ottawan julistuksen periaatetta ja että kyseinen julistus loi perustan Arktiselle neuvostolle vuonna 1996; |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että ympäristönsuojelu ja kestävä kehitys ovat kaksi tärkeintä Ottawan julistuksen periaatetta ja että kyseinen julistus loi perustan Arktiselle neuvostolle vuonna 1996;

| R. | toteaa, että noin neljä miljoonaa ihmistä asuu arktisella alueella ja heistä noin kymmenen prosenttia kuuluu alkuperäiskansoihin; katsoo, että herkkää arktista ympäristöä sekä alkuperäiskansojen perusoikeuksia on kunnioitettava ja suojeltava entistä tiukemmilla suojatoimilla; toteaa, että alkuperäiskansojen ja paikallisen väestön oikeudet antaa lupa luonnonvarojen hyödyntämiseen ja osallistua sitä koskevaan päätöksentekoon on taattava; toteaa, että pilaavien aineiden ja raskasmetallien lisääntymisellä arktisella alueella on haitallisia vaikutuksia elintarvikeketjuun, sillä niitä esiintyy eläimistössä ja kasvistossa, erityisesti kaloissa, ja että tämä aiheuttaa huomattavan terveysongelman paikallisille asukkaille ja kalatuotteiden kuluttajille muualla; |
| --- | --- |

R.

toteaa, että noin neljä miljoonaa ihmistä asuu arktisella alueella ja heistä noin kymmenen prosenttia kuuluu alkuperäiskansoihin; katsoo, että herkkää arktista ympäristöä sekä alkuperäiskansojen perusoikeuksia on kunnioitettava ja suojeltava entistä tiukemmilla suojatoimilla; toteaa, että alkuperäiskansojen ja paikallisen väestön oikeudet antaa lupa luonnonvarojen hyödyntämiseen ja osallistua sitä koskevaan päätöksentekoon on taattava; toteaa, että pilaavien aineiden ja raskasmetallien lisääntymisellä arktisella alueella on haitallisia vaikutuksia elintarvikeketjuun, sillä niitä esiintyy eläimistössä ja kasvistossa, erityisesti kaloissa, ja että tämä aiheuttaa huomattavan terveysongelman paikallisille asukkaille ja kalatuotteiden kuluttajille muualla;

| S. | toteaa, että arktiset ekosysteemit, kasvit ja eläimet mukaan luettuina, ovat erityisen herkkiä häiriöille ja niiden elpymisaika on suhteellisen pitkä; toteaa, että kielteiset ympäristövaikutukset ovat usein kumulatiivisia ja peruuttamattomia ja aiheuttavat usein ulkoisia maantieteellisiä ja ekologisia vaikutuksia (esimerkiksi haittoja valtamerten ekosysteemeille); |
| --- | --- |

S.

toteaa, että arktiset ekosysteemit, kasvit ja eläimet mukaan luettuina, ovat erityisen herkkiä häiriöille ja niiden elpymisaika on suhteellisen pitkä; toteaa, että kielteiset ympäristövaikutukset ovat usein kumulatiivisia ja peruuttamattomia ja aiheuttavat usein ulkoisia maantieteellisiä ja ekologisia vaikutuksia (esimerkiksi haittoja valtamerten ekosysteemeille);

| T. | toteaa, että viimeksi kuluneen vuosikymmenen aikana lämpötila on kohonnut arktisella alueella noin kaksi kertaa nopeammin maapallon keskiarvoon verrattuna; |
| --- | --- |

T.

toteaa, että viimeksi kuluneen vuosikymmenen aikana lämpötila on kohonnut arktisella alueella noin kaksi kertaa nopeammin maapallon keskiarvoon verrattuna;

| U. | toteaa, että kasvihuonekaasujen ja ilman epäpuhtauksien määrän lisääntyminen ilmakehässä vaikuttaa ilmaston muuttumiseen arktisella alueella; toteaa, että epäpuhtaudet arktisen alueen ilmastossa ovat peräisin pääasiassa Aasian, Pohjois-Amerikan ja Euroopan päästöistä, joten EU:n päästövähennystoimilla on merkittävä rooli arktisen alueen ilmastonmuutoksen torjunnassa; |
| --- | --- |

U.

toteaa, että kasvihuonekaasujen ja ilman epäpuhtauksien määrän lisääntyminen ilmakehässä vaikuttaa ilmaston muuttumiseen arktisella alueella; toteaa, että epäpuhtaudet arktisen alueen ilmastossa ovat peräisin pääasiassa Aasian, Pohjois-Amerikan ja Euroopan päästöistä, joten EU:n päästövähennystoimilla on merkittävä rooli arktisen alueen ilmastonmuutoksen torjunnassa;

| V. | ottaa huomioon, että arktisen alueen meriliikenteessä raskaan polttoöljyn käytön aiheuttamat riskit ovat monilukuiset; toteaa, että öljyvuotojen tapauksessa raskas polttoöljy emulgoituu, vajoaa ja voi kulkeutua pitkiä välimatkoja, mikäli se juuttuu jäähän; toteaa, että vuotanut raskas polttoöljy aiheuttaa valtavia riskejä arktisen alueen alkuperäiskansojen elintarviketurvalle, sillä niiden toimeentulo on riippuvainen kalastuksesta ja metsästyksestä; toteaa, että raskaan polttoöljyn palaminen tuottaa rikkioksideja ja raskasmetalleja sekä suuria määriä mustaa hiiltä, joka stimuloi lämmön imeytymistä jäämassaan, nopeuttaa sulamisprosessia ja ilmastonmuutoksen vaikutuksia, kun se ajautuu arktisen alueen jäähän; huomauttaa, että Kansainvälinen merenkulkujärjestö (IMO) on kieltänyt raskaiden polttoöljyjen kuljetuksen ja käytön Etelämannerta ympäröivillä vesillä; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että arktisen alueen meriliikenteessä raskaan polttoöljyn käytön aiheuttamat riskit ovat monilukuiset; toteaa, että öljyvuotojen tapauksessa raskas polttoöljy emulgoituu, vajoaa ja voi kulkeutua pitkiä välimatkoja, mikäli se juuttuu jäähän; toteaa, että vuotanut raskas polttoöljy aiheuttaa valtavia riskejä arktisen alueen alkuperäiskansojen elintarviketurvalle, sillä niiden toimeentulo on riippuvainen kalastuksesta ja metsästyksestä; toteaa, että raskaan polttoöljyn palaminen tuottaa rikkioksideja ja raskasmetalleja sekä suuria määriä mustaa hiiltä, joka stimuloi lämmön imeytymistä jäämassaan, nopeuttaa sulamisprosessia ja ilmastonmuutoksen vaikutuksia, kun se ajautuu arktisen alueen jäähän; huomauttaa, että Kansainvälinen merenkulkujärjestö (IMO) on kieltänyt raskaiden polttoöljyjen kuljetuksen ja käytön Etelämannerta ympäröivillä vesillä;

| W. | toteaa, että unionin olisi toimittava johtavassa roolissa kansainvälissä tilaisuuksissa käytävissä keskusteluissa ja neuvotteluissa, jotta varmistetaan, että kaikki toimijat ottavat vastuun kasvihuonekaasupäästöjen tai pilaavien aineiden vähentämisestä ja kohtaavat luonnonvarojen kestävän hoidon asettamat yhä kasvavat haasteet; |
| --- | --- |

W.

toteaa, että unionin olisi toimittava johtavassa roolissa kansainvälissä tilaisuuksissa käytävissä keskusteluissa ja neuvotteluissa, jotta varmistetaan, että kaikki toimijat ottavat vastuun kasvihuonekaasupäästöjen tai pilaavien aineiden vähentämisestä ja kohtaavat luonnonvarojen kestävän hoidon asettamat yhä kasvavat haasteet;

| X. | toteaa, että ydinvoiman käytöstä jäänmurtajissa ja rannikolle sijoitetuista laitoksista johtuvat riskit olisi otettava huomioon ja minimoitava kaikissa valmiuteen ja reagointiin liittyvissä toimissa; |
| --- | --- |

X.

toteaa, että ydinvoiman käytöstä jäänmurtajissa ja rannikolle sijoitetuista laitoksista johtuvat riskit olisi otettava huomioon ja minimoitava kaikissa valmiuteen ja reagointiin liittyvissä toimissa;

| Y. | toteaa, että minkäänlaisen jätteen kaato arktisen alueen jääpeitteeseen ei ole missään oloissa kestävä jätehuoltoratkaisu, kuten Camp Centuryn viimeaikaiset tutkimustulokset Grönlannissa osoittivat; |
| --- | --- |

Y.

toteaa, että minkäänlaisen jätteen kaato arktisen alueen jääpeitteeseen ei ole missään oloissa kestävä jätehuoltoratkaisu, kuten Camp Centuryn viimeaikaiset tutkimustulokset Grönlannissa osoittivat;

| Z. | katsoo, että arktista aluetta koskevissa EU:n toimissa olisi otettava entistä tarkemmin huomioon kestävän kehityksen tavoitteet, jotka EU on sitoutunut saavuttamaan vuoteen 2030 mennessä; |
| --- | --- |

Z.

katsoo, että arktista aluetta koskevissa EU:n toimissa olisi otettava entistä tarkemmin huomioon kestävän kehityksen tavoitteet, jotka EU on sitoutunut saavuttamaan vuoteen 2030 mennessä;

| AA. | katsoo, että tieteelliseen tietoon ja myös paikalliseen ja alkuperäisväestön tietämykseen perustuva päätöksenteko on avainasemassa hauraan arktisen ekosysteemin suojelun, riskien vähentämisen, paikallisten yhteisöjen sopeutumisen mahdollistamisen ja kestävän kehityksen edistämisen kannalta; toteaa, että EU on johtava arktisen alueen tutkimuksen rahoittaja maailmassa ja se edistää tutkimustulostensa vapaata vaihtoa; |
| --- | --- |

AA.

katsoo, että tieteelliseen tietoon ja myös paikalliseen ja alkuperäisväestön tietämykseen perustuva päätöksenteko on avainasemassa hauraan arktisen ekosysteemin suojelun, riskien vähentämisen, paikallisten yhteisöjen sopeutumisen mahdollistamisen ja kestävän kehityksen edistämisen kannalta; toteaa, että EU on johtava arktisen alueen tutkimuksen rahoittaja maailmassa ja se edistää tutkimustulostensa vapaata vaihtoa;

| AB. | toteaa, että yhdistämällä tasapainoisesti toisaalta arktisen alueen teollinen asiantuntemus ja erikoistuminen ja toisaalta sitoutuminen ympäristöystävällisiin ja kestäviin kehitystavoitteisiin voidaan tarjota mahdollisuus ekologiseen innovointiin, teollisuuden symbiooseihin ja tehokkaaseen jätehuoltoon arktisella alueella ja sen myötä säilyttää sen ympäristön koskemattomuus ja mahdollisuudet uusille ja nouseville liiketoimintamahdollisuuksille ja työpaikkojen määrän kasvulle prosessissa, jolla vaikutetaan samalla myönteisesti myös nuorison työllistymiseen ja ratkaistaan väestön ikääntymiseen liittyvä haaste; |
| --- | --- |

AB.

toteaa, että yhdistämällä tasapainoisesti toisaalta arktisen alueen teollinen asiantuntemus ja erikoistuminen ja toisaalta sitoutuminen ympäristöystävällisiin ja kestäviin kehitystavoitteisiin voidaan tarjota mahdollisuus ekologiseen innovointiin, teollisuuden symbiooseihin ja tehokkaaseen jätehuoltoon arktisella alueella ja sen myötä säilyttää sen ympäristön koskemattomuus ja mahdollisuudet uusille ja nouseville liiketoimintamahdollisuuksille ja työpaikkojen määrän kasvulle prosessissa, jolla vaikutetaan samalla myönteisesti myös nuorison työllistymiseen ja ratkaistaan väestön ikääntymiseen liittyvä haaste;

| AC. | katsoo, että satelliittiviestintään liittyvät nykyiset tekniset valmiudet Euroopan unionissa Copernicus- tai Galileo-ohjelman tarjoamien palvelujen ja infrastruktuurien mukaisesti voisivat vastata arktisella alueella olevien käyttäjien tarpeisiin; |
| --- | --- |

AC.

katsoo, että satelliittiviestintään liittyvät nykyiset tekniset valmiudet Euroopan unionissa Copernicus- tai Galileo-ohjelman tarjoamien palvelujen ja infrastruktuurien mukaisesti voisivat vastata arktisella alueella olevien käyttäjien tarpeisiin;

| AD. | katsoo, että paikallisten yhteisöjen osallistuminen on keskeistä luonnonvarojen menestyksekkäälle hoidolle ja hauraiden ekosysteemien kestävyyden rakentamiselle; |
| --- | --- |

AD.

katsoo, että paikallisten yhteisöjen osallistuminen on keskeistä luonnonvarojen menestyksekkäälle hoidolle ja hauraiden ekosysteemien kestävyyden rakentamiselle;

| AE. | toteaa, että arktista aluetta koskevassa päätöksenteossa on tärkeää ottaa huomioon perinteinen ja paikallinen tietämys; |
| --- | --- |

AE.

toteaa, että arktista aluetta koskevassa päätöksenteossa on tärkeää ottaa huomioon perinteinen ja paikallinen tietämys;

| AF. | katsoo, että saamelaisten, nenetsien, hantien, evenkien, tšuktšien, aleuttien, jupikkien ja inuittien kulttuureja on suojeltava UNDRIP:n mukaisesti; katsoo, että arktisen alueen alkuperäiskansoilla on oikeus käyttää kotialueensa luonnonvaroja ja sen vuoksi niiden olisi oltava osapuolia kaupallista kalastusta koskevissa tulevissa suunnitelmissa; |
| --- | --- |

AF.

katsoo, että saamelaisten, nenetsien, hantien, evenkien, tšuktšien, aleuttien, jupikkien ja inuittien kulttuureja on suojeltava UNDRIP:n mukaisesti; katsoo, että arktisen alueen alkuperäiskansoilla on oikeus käyttää kotialueensa luonnonvaroja ja sen vuoksi niiden olisi oltava osapuolia kaupallista kalastusta koskevissa tulevissa suunnitelmissa;

| AG. | katsoo, että arktisella alueella kalastustoiminnassa on noudatettava alueen sääntelyä koskevia voimassa olevia kansainvälisiä sopimuksia, mukaan lukien vuoden 1920 Huippuvuoria koskevaa sopimusta, ja erityisesti sopimuksen osapuolina olevien valtioiden oikeuksia sekä perinteisiä kalastusoikeuksia; |
| --- | --- |

AG.

katsoo, että arktisella alueella kalastustoiminnassa on noudatettava alueen sääntelyä koskevia voimassa olevia kansainvälisiä sopimuksia, mukaan lukien vuoden 1920 Huippuvuoria koskevaa sopimusta, ja erityisesti sopimuksen osapuolina olevien valtioiden oikeuksia sekä perinteisiä kalastusoikeuksia;

| 1. | suhtautuu myönteisesti yhteiseen tiedonantoon, jossa määritellään erityistoiminta-alat ja joka on positiivinen edistysaskel kohti arktista aluetta koskevaa yhdennettyä EU:n politiikkaa ja entistä johdonmukaisempien EU:n toimintapuitteiden kehittämistä niin, että Euroopan arktinen alue on keskipisteessä; korostaa, että arktisia kysymyksiä koskevien EU:n sisäisten ja ulkoisten toimien on oltava entistä johdonmukaisempia; kehottaa komissiota laatimaan konkreettiset täytäntöönpano- ja seurantatoimet tiedonantoaan varten; toistaa vaatimuksensa johdonmukaisesta strategiasta ja EU:n toimintaa arktisella alueella koskevasta konkreettisesta toimintasuunnitelmasta, jossa arktisen alueen herkän ekosysteemin säilyttämistavoitteen olisi oltava lähtökohta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pitää myönteisenä yhteisen tiedonannon kolmea painopistealaa, nimittäin ilmastonmuutosta, kestävää kehitystä ja kansainvälistä yhteistyötä; |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa UNCLOSin merkitystä luotaessa keskeiset monenkeskiset oikeudelliset puitteet, jotka koskevat kaikkea toimintaa valtamerillä, myös arktisella alueella, arktisen alueen mannerjalustan rajaamista ja alueen sisäisten suvereniteettikysymysten ratkaisemista aluemerillä; toteaa, että arktisella alueella on vain muutamia ratkaisemattomia lainkäyttövaltaa koskevia kysymyksiä; katsoo, että kansainvälisen oikeuden kunnioittaminen arktisella alueella on olennaista; korostaa, että Pohjoisnapaa ympäröivät vedet ovat enimmäkseen kansainvälisiä vesiä; kannattaa EU:n vahvaa roolia edistettäessä tehokkaita monenkeskisiä järjestelyjä ja sääntöihin perustuvaa maailmanjärjestystä lujittamalla ja panemalla johdonmukaisesti täytäntöön asiaa koskevia kansainvälisiä, alueellisia ja kahdenvälisiä sopimuksia ja puitteita; korostaa, että EU:lla olisi oltava myönteinen rooli sellaisten sopimusten edistämisessä ja tukemisessa, joilla vahvistetaan biologisen monimuotoisuuden ja ympäristön hoitoa, jotka eivät kuulu kansallisiin oikeudenkäyttöalueisiin Pohjoisella jäämerellä; toteaa, että tämä ei koske merenkulkua eikä perinteisiä elinkeinoja; kehottaa EU:ta tekemään tiivistä yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa alueen ympäristön säilyttämisen ja suojelun tukemiseksi; korostaa Arktisen neuvoston tärkeää tehtävää rakentavan yhteistyön, vähäisten jännitteiden, rauhan ja vakauden säilyttämisessä arktisella alueella; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pitää myönteisenä, että Euroopan unioni on ratifioinut Pariisin sopimuksen ja sopimus tuli voimaan 4. marraskuuta 2016; kehottaa kaikkia osapuolia panemaan se täytäntöön nopeasti ja tehokkaasti; kannustaa jäsenvaltioita ratifioimaan Pariisin sopimuksen, jotta voidaan edetä kunnianhimoisissa kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistavoitteissa ja -toimissa sekä päästökauppa-alalla että ponnistelujen jakautumisen alalla pitäen mielessä tavoitteen, jonka mukaisesti lämpötilan nousu rajoitetaan 1,5 celsiusasteeseen vuoteen 2100 mennessä; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita vahvistamaan rooliaan Pariisin sopimuksen, Minamatan yleissopimuksen, valtiosta toiseen tapahtuvaa ilman epäpuhtauksien kaukokulkeutumista koskevan yleissopimuksen, Göteborgin pöytäkirjan, Tukholman yleissopimuksen, polaarikoodin ja biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen kaltaisten kansainvälisten yleissopimusten tehokkaassa täytäntöönpanossa; kehottaa komissiota kiinnittämään erityistä huomiota pysyvien orgaanisten yhdisteiden arviointikomiteassa käynnissä olevaan kansainväliseen prosessiin, jonka tarkoituksena on luopua vaiheittain pysyvien orgaanisten yhdisteiden ja mustan hiilen käytöstä; kehottaa EU:n kumppanivaltioita tekemään samoin; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tukee arktisten suojelualueiden verkoston kehittämistä ja kansanvälisten merialueiden suojelua Pohjoisnavan alueella rannikkovaltioiden talousalueiden ulkopuolella; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pyytää, että kaupallisen kalastuksen kehittäminen arktisella alueella tehdään täysin alueen herkkään ja erityislaatuiseen luontoon soveltuvalla tavalla; vaatii, että ennen kuin arktisilla alueilla käynnistetään uutta kaupallista kalastustoimintaa, on tehtävä luotettavia ja ennakoivia tieteellisiä arvioita kalakannoista, jotta voidaan määrätä kalastustasot, jotka mahdollistavat pyynnin kohteena olevien kalakantojen säilyttämisen kestävän enimmäistuoton mahdollistavan tason yläpuolella eivätkä johda muiden lajien kantojen heikentymiseen tai meriympäristön vakavaan vahingoittumiseen; painottaa, että kaikkea valtamerikalastusta on säänneltävä alueellisessa kalastuksenhoitojärjestelmässä, jossa noudatetaan tieteellisiä ohjeita ja jolla on vankka valvonta- ja seurantaohjelma hallintatoimenpiteiden noudattamisen varmistamiseksi; painottaa, että yksinomaisten talousvyöhykkeiden sisällä tapahtuvan kalastuksen on täytettävä samat normit; kehottaa keskeyttämään teollisen kalastuksen, myös pohjatroolauksen, arktisilla vesillä, joilla ei ole kalastettu aiemmin; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pitää myönteisinä meneillään olevia neuvotteluja arktisen alueen rannikkovaltioiden ja kansainvälisten osapuolten välisestäkansainvälisestä sopimuksesta, jonka tavoitteena on sääntelemättömän kalastuksen torjuminen arktisen alueen kansainvälisillä vesillä, ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita allekirjoittamaan tämän julistuksen ja kannattamaan sen tekemistä osapuolia oikeudellisesti sitovaksi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa komissiota tukemaan ja kannustamaan arktisen alueen maita, jotta ne voivat pyrkiä lisäämään kaikkia alueen kantoja koskevaa saatavilla olevaa tietoa ja tutkimusta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita vauhdittamaan toimiaan EU:n lainsäädäntökehyksen puitteissa sopimalla kunnianhimoisista vähentämistavoitteista kansallisia päästörajoja koskevasta direktiivistä käytävissä neuvotteluissa madaltamalla paikallisia epäpuhtaustasoja puhtaan ilman toimenpidepaketin avulla, jotta voidaan vähentää kaukokulkeutuvia epäpuhtauksia ja erityisesti nokea, ja neuvottelemalla kunnianhimoisista kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevista tavoitteista ja toimenpiteistä päästökaupan ja ponnistelujen jakautumisen alalla pitäen mielessä tavoitteen, jonka mukaisesti lämpötilan nousu rajoitetaan 1,5 celsiusasteeseen vuoteen 2100 mennessä; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että meriluonnon monimuotoisuuden suojelua kansallisen lainkäyttövallan ulkopuolisilla alueilla koskeva Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimus, josta neuvotellaan parhaillaan, on vahva ja tehokas ja että sen avulla vahvistetaan suojeltujen merialueiden, myös merten resurssien käyttökieltoalueiden, tunnistusta, nimeämistä, hallintaa ja täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita vahvistamaan rooliaan biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen ja siihen liittyvien kansainvälisten sopimusten tehokkaassa täytäntöönpanossa; pitää tärkeänä, että strategisen suunnitelman mukaan, joka koskee ekosysteemejä uhkaavien haitallisten vieraslajien ja niiden leviämisreittien tunnistamista asettamista tärkeysjärjestykseen ja joka hyväksyttiin Nagoyan pöytäkirjan 10 artiklassa, kaikkien haitallisimpia vieraslajeja valvotaan tai ne tuhotaan, ja toimet kohdistetaan niiden leviämisreitteihin, jotta haitallisten vieraslajien siirtyminen ja tunkeutuminen voidaan pysäyttää, myös arktisilla alueilla; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa jäsenvaltioita kieltämään fossiilisten polttoaineiden tuet, jotka alentavat energian tuotantoon käytettävien fossiilisten polttoaineiden kustannuksia, jotta fossiilisten polttoaineiden hyödyntäminen ja käyttö vähenee; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa EU:ta edistämään ennalta varautumiseen perustuvia tiukkoja sääntelyvaatimuksia ympäristönsuojelun sekä öljyn turvallisen etsinnän, hyödyntämisen ja tuotannon alalla kansainvälisesti; vaatii kieltämään öljynporauksen EU:n ja ETA:n jäisillä arktisen alueen vesillä ja kehottaa EU:ta edistämään vastaavia ennalta varautumiseen perustuvia vaatimuksia Arktisessa neuvostossa ja arktisen alueen rannikkovaltioissa; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pitää tärkeänä, että EU kannustaa osapuolia Minamatan yleissopimuksen pikaiseen ratifiointiin elohopeapäästöjen ehkäisemiseksi ja vähentämiseksi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | suhtautuu myönteisesti komission aikomukseen kanavoida Euroopan rakenne- ja investointirahastojen (ERI-rahastot) varoja ilmastotoimien valtavirtaistamiseen arktisella alueella ottaen huomioon paikalliset olot ja arktisten alueiden erityisen luonnon; |
| --- | --- |

16.

| 17. | korostaa, että yhä kasvavaa luonnonvarojen käyttöä arktisella alueella olisi ohjattava siten, että kunnioitetaan paikallisväestöä ja että se hyötyy tästä sekä otetaan täysi ympäristövastuu hauraasta arktisen alueen ympäristöstä; katsoo, että tämä strateginen valinta on olennainen osa EU:n arktisen alueen sitoumuksen legitiimiyden ja paikallisen tukemisen varmistamista; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa komissiota ja niitä jäsenvaltioita, jotka ovat Arktisen neuvoston jäseniä tai tarkkailijoita, tukemaan työtä, jota Arktinen neuvosto tekee parhaillaan ympäristövaikutusten arviointien parissa arktisen alueen herkkien ekosysteemien säilyttämiseksi Espoon yleissopimuksen mukaisesti; korostaa ympäristövaikutusten arviointien keskeistä merkitystä kestävän taloudellisen toiminnan kehittämisen ja arktisen alueen erityisen herkkien ekosysteemien ja yhteisöjen suojelemisen kannalta; kehottaa kiinnittämään huomiota seuraaviin esimerkinomaisiin perusteisiin, joita Inuit Circumpolar Council (ICC) on esittänyt arktisella alueella toteutettavien hankkeiden arvioimiseksi:






  — | kaikki mahdolliset ympäristövaikutukset, sosioekonomiset vaikutukset ja kulttuurivaikutukset hankkeen aikana ja sen jälkeen, mukaan luettuina nykyisten ja tulevien hankkeiden kumulatiiviset vaikutukset on otettava huomioon |
| --- | --- | --- |

18.

—

kaikki mahdolliset ympäristövaikutukset, sosioekonomiset vaikutukset ja kulttuurivaikutukset hankkeen aikana ja sen jälkeen, mukaan luettuina nykyisten ja tulevien hankkeiden kumulatiiviset vaikutukset on otettava huomioon

| — | ennalta varautumisen periaatetta ja saastuttaja maksaa -periaatetta on noudatettava hankkeiden suunnittelun, arvioinnin, täytäntöönpanon ja hyötykäytön kaikissa vaiheissa |
| --- | --- |

—

ennalta varautumisen periaatetta ja saastuttaja maksaa -periaatetta on noudatettava hankkeiden suunnittelun, arvioinnin, täytäntöönpanon ja hyötykäytön kaikissa vaiheissa

| — | luonnonympäristön ja maa-alueiden raivaaminen ja ennalleen palauttaminen on suunniteltava huolellisesti ja rahoitettava täysimääräisesti etukäteen |
| --- | --- |

—

luonnonympäristön ja maa-alueiden raivaaminen ja ennalleen palauttaminen on suunniteltava huolellisesti ja rahoitettava täysimääräisesti etukäteen

| — | öljyvahinkojen torjuntaa koskeviin hankkeisiin on sisällytettävä vahvistettu näyttö teollisuuden valmiudesta kerätä vuotanut öljy talteen olosuhteissa, jolloin jää on kiinteää, murrettua tai uudelleen jäätymässä |
| --- | --- |

—

öljyvahinkojen torjuntaa koskeviin hankkeisiin on sisällytettävä vahvistettu näyttö teollisuuden valmiudesta kerätä vuotanut öljy talteen olosuhteissa, jolloin jää on kiinteää, murrettua tai uudelleen jäätymässä

| — | on perustettava öljyn etsinnästä ja hyödyntämisestä merellä johtuvien maa-, vesi- ja merialueiden pilaantumista koskeva vastuu- ja korvausjärjestelmä; |
| --- | --- |

—

on perustettava öljyn etsinnästä ja hyödyntämisestä merellä johtuvien maa-, vesi- ja merialueiden pilaantumista koskeva vastuu- ja korvausjärjestelmä;

| 19. | painottaa, että on tärkeää löytää keinot yritysten yhteiskuntavastuun sisällyttämiseksi arktisella alueella liiketoimintaa harjoittavien yritysten toimiin yhteistyössä yritysmaailman edustajien, kuten arktisen talousneuvoston kanssa; suosittelee, että tarkastellaan mahdollisuuksia edistää vapaaehtoisten mekanismien avulla yrityksille korkeita sosiaalisia ja ympäristöön liittyviä suoritusstandardeja, esimerkiksi korostamalla ”parhaita suorituksia” arktisen alueen yritysten vastuullisuutta koskevassa luettelossa arktisen alueen yritysten investointipöytäkirjan ja YK:n Global Compact -aloitteen perusteella; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan kaikkia Kansainvälisen merenkulkujärjestön (IMO) pyrkimyksiä merenkulun päästöjen vähentämistä koskevan maailmanlaajuisen sopimuksen aikaansaamiseksi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | tunnustaa jatkuvan ja riittävän rahoituksen merkityksen harvaan asutuilla pohjoisilla alueilla, koska sillä voidaan torjua pysyviä haittatekijöitä, jotka johtuvat harvasta asutuksesta, ankarista ilmasto-olosuhteista ja pitkistä etäisyyksistä; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa EU:n toimielimiä ja asianomaisia jäsenvaltioita tekemään tiivistä yhteistyötä arktiseen alueeseen liittyvissä kysymyksissä; kehottaa niitä jäsenvaltioita, jotka ovat Arktisen neuvoston jäseniä, antamaan muille jäsenvaltioille ja korkealle edustajalle tietoja kaikista yhteistä etua koskevista asioista Arktisessa neuvostossa Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 34 artiklan 2 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | korostaa, että EU:n on käytävä kaikkien arktisen alueen kumppaneiden kanssa toimintapoliittista vuoropuhelua, ja kehottaa tehostamaan EU:n ja Arktisen neuvoston välistä yhteistyötä pohjoisen ulottuvuuden, Barentsin euroarktisen neuvoston ja pohjoisimpien alueiden yhteistyössä mukana olevien muiden elinten puitteissa; painottaa Arktisen neuvoston tarkkailijoiden merkittävää asemaa, koska niillä on paljon kokemusta ja ne ovat pitkään osallistuneet tieteelliseen ja poliittiseen yhteistyöhön arktisella alueella; suhtautuu tässä yhteydessä myönteisesti Arktisen neuvoston puheenjohtajavaltion ja tarkkailijoiden välillä käytävään vuoropuheluun; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kannattaa voimakkaasti ajatusta siitä, että EU:lle myönnetään tarkkailijan asema Arktisessa neuvostossa; on vakuuttunut siitä, että EU:n virallisen tarkkailijan aseman täysimääräinen täytäntöönpano vaikuttaisi myönteisesti Arktisen neuvoston poliittiseen ja institutionaaliseen rooliin arktisen alueen asioita käsiteltäessä ja vahvistaisi sitä; |
| --- | --- |

24.

| 25. | on tyytyväinen tehostettuun koordinointiin komission ja EUH:n välillä arktisen alueen kysymyksissä; ehdottaa, että perustetaan pohjoisten alueiden toimintapolitiikoista vastaava yksikkö EUH:hon ja että EUH:n ja komission yksiköiden välistä yhteistyötä tehostetaan johdonmukaisen, koordinoidun ja yhdennetyn poliittisen lähestymistavan varmistamiseksi asiaankuuluvilla keskeisillä politiikan aloilla; |
| --- | --- |

25.

| 26. | panee merkille EU:n valmiudet vaikuttaa mahdollisten turvallisuushaasteiden ratkaisemiseen; kehottaa EU:ta edistämään yhdessä jäsenvaltioiden kanssa ja yhteistyössä arktisen alueen valtioiden kanssa toimia siviilialan turvallisuusmekanismien rakentamiseksi ja tehostamaan sekä luonnon että ihmisen aiheuttamien kriisien ja katastrofien hallintavalmiuksia sekä etsintä- ja pelastusinfrastruktuureja; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kehottaa kiinnittämään huomiota siihen, että energian huoltovarmuus liittyy läheisesti ilmastonmuutokseen; katsoo, että energian huoltovarmuutta on parannettava vähentämällä EU:n riippuvuutta fossiilisista polttoaineista; korostaa, että arktisen alueen muuttuminen on yksi huomattavimmista EU:n turvallisuuteen kohdistuvista ilmastonmuutoksen vaikutuksista; korostaa, että tämän uhkia moninkertaistavan tekijän tarkastelun on perustuttava arktista aluetta koskevaan EU:n vahvistettuun strategiaan ja EU:ssa tuotettua uusiutuvaa energiaa ja energiatehokkuutta koskevaan tehostettuun politiikkaan, jotta voidaan vähentää merkittävästi unionin riippuvuutta ulkoisista lähteistä ja parantaa sen turvallisuusasemaa; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kehottaa laatimaan sellaisia toimintasuunnitelmia öljyn tahrimien luonnonvaraisten eläinten pelastamiseksi ennalta määritettyjen hyvien käytäntöjen mukaisesti kaikissa arktisen alueen valtioissa, jotka käsittävät myös vaarassa olevien haavoittuvien lajien tehokkaan arvioinnin, toteuttamiskelpoiset ennaltaehkäisevät strategiat ja toimintastrategiat niiden suojelun varmistamiseksi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | korostaa rakentavaa ja pragmaattista rajat ylittävää yhteistyötä pohjoisen ulottuvuuden ja sen kumppanuuksien sekä Barentsien alueen yhteistyön puitteissa; |
| --- | --- |

29.

| 30. | korostaa, että on tärkeää jatkaa toimintaa ja vuoropuhelua Venäjän kanssa arktisen alueen yhteistyön ja erityisesti EU:n ja Venäjän välisen rajat ylittävän yhteistyön puitteissa huolimatta siitä, että alueelle on sijoitettu lisää Venäjän asevoimien joukkoja, tukikohtia on rakennettu ja niitä on avattu uudelleen ja että Venäjälle on perustettu arktinen sotilaspiiri; korostaa, että EU:n on edelleen puolustettava strategisia etujaan Venäjään nähden hyödyntämällä valikoivaa sitoutumista ja pyrittävä edistymään yhteistä huolta aiheuttavissa kysymyksissä, joissa on mahdollista löytää ratkaisuja yhteisiin haasteisiin ja uhkiin; kehottaa sisällyttämään tämän asian arktista aluetta koskevaan EU:n strategiaan; korostaa, että arktinen alue on olennainen osa kansainvälisten suhteiden ympäristöulottuvuutta sekä taloudellista ja poliittista ulottuvuutta; |
| --- | --- |

30.

| 31. | katsoo, että pohjoista ulottuvuutta koskeva politiikka tarjoaa menestyksekkään mallin vakaudesta, yhteisestä omistajuudesta ja sitoutumisesta arktisen alueen yhteistyössä; painottaa pohjoisen ulottuvuuden alakohtaisten kumppanuuksien merkitystä, erityisesti ympäristön, infrastruktuurin ja logistiikan aloilla; |
| --- | --- |

31.

| 32. | panee merkille, että on muodostunut EU:hun johtavia arktisia muuttoreittejä; korostaa, että muuttoreitit ja liikenteen lisääntyminen olisi otettava huomioon arktista aluetta koskevaa EU:n strategiaa laadittaessa; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kehottaa jälleen EU:ta ja sen jäsenvaltioita vaalimaan aktiivisesti merenkulun ja viattoman kauttakulun vapauden periaatteita; |
| --- | --- |

33.

| 34. | suhtautuu myönteisesti suunnitelmiin perustaa Euroopan arktisen alueen sidosryhmien foorumi; korostaa, että on lisättävä nykyisten rahoitusvälineiden välisiä synergioita, jotta voidaan estää mahdolliset päällekkäisyydet ja maksimoida sisäisten ja ulkoisten EU:n ohjelmien välinen vuorovaikutus; toteaa, että Suomi on tarjoutunut isännöimään foorumia, jonka on määrä kokoontua ensimmäistä kertaa vuonna 2017; |
| --- | --- |

34.

| 35. | painottaa, että on tärkeää sisällyttää arktista aluetta koskevaan päätöksentekoon perinteinen ja paikallinen tietämys; |
| --- | --- |

35.

| 36. | vahvistaa jälleen EU:n tuen UNDRIP:lle; muistuttaa erityisesti sen 19 artiklasta, jonka mukaan valtiot neuvottelevat vilpittömässä mielessä ja toimivat yhteistyössä kyseisten alkuperäiskansojen kanssa näiden omien edustuselinten kautta saadakseen niiden vapaan ja tietoon perustuvan ennakkosuostumuksen ennen kuin valtiot hyväksyvät ja panevat täytäntöön lainsäädännöllisiä tai hallinnollisia toimia, jotka voivat vaikuttaa alkuperäiskansoihin; kehottaa ottamaan erityisesti alkuperäiskansat entistä paremmin ja aikaisemmin mukaan kansalaiskeskeisen arktisen alueen politiikan laadintaan ja Arktisen neuvoston toimintaan; painottaa, että niiden ottaminen mukaan päätöksentekoon helpottaisi arktisen alueen luonnonvarojen kestävää hoitoa; korostaa, että väestön oikeudet, kulttuurit ja kielet on turvattava ja niitä on edistettävä; painottaa tarvetta kehittää arktisen alueen uusiutuvan energian lähteitä kestävällä tavalla, jossa otetaan huomioon herkkä ympäristö ja johon osallistuvat täysimääräisesti myös alkuperäiskansat; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kiinnittää erityistä huomiota kestävän kehityksen tavoitteeseen 4.5, johon sisältyy sen varmistaminen, että alkuperäiskansoille taataan yhtäläinen mahdollisuus kaiken tasoiseen koulutukseen ja ammatilliseen valmennukseen, myös omilla kielillään; |
| --- | --- |

37.

| 38. | painottaa, että helposti saatavilla oleva, yhteentoimiva, turvallinen ja kestävä matkailu Euroopan arktisilla maaseutualueilla ja harvaan asutuilla alueilla voi lisätä yhä enemmän liiketoimintaa, joka voi puolestaan lisätä työpaikkojen määrää pienissä ja keskisuurissa yrityksissä ja edistää alueen yleisesti myönteistä kehitystä; korostaa tämän vuoksi, että alueen matkailua olisi edistettävä siihen liittyvien infrastruktuuriin, tutkimukseen ja koulutukseen kohdistuvien sosiaalisten vaikutusten ja ympäristövaikutusten vuoksi; |
| --- | --- |

38.

| 39. | korostaa alkuperäiskansojen ja paikallisyhteisöjen roolia arktisen alueen säilymisessä elinkelpoisena ja kestävänä; kehottaa komissiota keskittymään antamaan näille yhteisöille pääsyn kaikkiin olennaisiin tietoihin EU:n sisämarkkinoiden vaatimuksista, parhaista käytännöistä ja rahoitusvälineistä; korostaa hyvin toimivien liikenne- viestintä- ja sähköverkkojen sekä satelliittipaikannuksen ja tietoliikennetekniikoiden roolia taloudellisen toiminnan aikaansaamisessa alueella; muistuttaa komissiota sen asetuksen (EU) 2015/1775 mukaisesta velvoitteesta raportoida ja tiedottaa yleisölle ja toimivaltaisille viranomaisille asetuksen säännöksistä; painottaa tarvetta sisällyttää kotoperäinen ja paikallinen tietotaito päätöksentekomenettelyihin sekä varmistaa, että alkuperäis- ja paikallisyhteisöt osallistuvat entistä tiiviimmin niihin sekä hyväksyvät ne ja sitoutuvat niihin; korostaa, että tukea ja rahoitusta tarvitaan välttämättä; ehdottaa tässä yhteydessä alkuperäiskansojen arktista edustusta Brysselissä, jotta osallistumisesta tulisi näkyvämpää; katsoo, että EU:n olisi tuettava innovatiivisen teknologian käyttöönottoa arktisella alueella arktisten uusiutuvien energialähteiden kehittämiseksi; |
| --- | --- |

39.

| 40. | korostaa, että uusinta tietotekniikkaa hyödyntävien kestävästi kehittyneiden ja korkeasta elämänlaadusta nauttivien yhteisöjen ylläpitäminen arktisilla alueilla on äärimmäisen tärkeää ja että EU voi olla ratkaisevassa asemassa tässä asiassa; muistuttaa, että arktisen alueen asukkailla on oikeus päättää omista elinkeinoistaan, ja ottaa huomioon heidän toiveensa alueen kestävästä kehityksestä; pyytää EUH:ta ja komissiota tehostamaan heidän kanssa käytävää vuoropuhelua ja selvittämään mahdollisuutta myöntää rahoitusta näille ryhmille ja varmistamaan, että heidän äänensä otetaan huomioon EU:ssa arktista aluetta koskevissa keskusteluissa; pitää myönteisenä alkuperäiskansojen ihmisoikeuksien ja perusvapauksien tilannetta käsittelevän YK:n erityisraportoijan työtä sekä alkuperäiskansojen oikeuksia käsittelevän YK:n asiantuntijamekanismin työtä; |
| --- | --- |

40.

| 41. | korostaa, että arktista aluetta koskevan poliittisen päätöksenteon olisi perustuttava tieteeseen, kun on kyse ympäristönsuojelusta ja ilmastonmuutoksen torjumisesta; |
| --- | --- |

41.

| 42. | korostaa ERI-rahastojen tärkeää roolia Euroopan arktisen alueen kehittämisessä sekä kestävän kasvun ja laadukkaiden työpaikkojen luomisessa tulevaisuuteen suuntautuvilla aloilla; korostaa myös arktisen alueen luonnonvarojen vastuullisen ja kunnioittavan kehittämisen tarvetta; kiinnittää huomiota pysyviin haittoihin, joita on tasoitettava (SEUT:n 174 artikla); painottaa strategian pitkän aikavälin merkitystä eri aloille, kuten digitaalistrategialle, ilmastonmuutokselle, siniselle kasvulle jne.; |
| --- | --- |

42.

| 43. | painottaa, että arktisen alueen hyvillä yhteyksillä TEN–T-verkkoon, sen suunniteltuun ydinverkon laajennukseen Pohjanmeri–Itämeri-käytävän ja Skandinavia–Välimeri-käytävän osalta sekä muun tasoisten yhteyksien osalta on suuri merkitys, koska keskeinen liikenneinfrastruktuuri mahdollistaa ihmisten ja tavaroiden kestävän liikkuvuuden; muistuttaa Verkkojen Eurooppa -välineen ja Euroopan strategisten investointien rahaston (ESIR-rahasto) kaltaisista EU:n rahoitusmahdollisuuksista Euroopan arktisten alueiden infrastruktuurihankkeiden rahoittamisessa; panee merkille Euroopan investointipankin (EIP) merkittävän roolin tässä suhteessa; ehdottaa, että komissio kartoittaa mahdollisuuksia laajentaa kansainvälistä rahoitusyhteistyötä infrastruktuurin ja liitettävyyden kehittämiseksi, tieto- ja viestintätekniset järjestelmät mukaan luettuina; |
| --- | --- |

43.

| 44. | suhtautuu myönteisesti komission sitoumukseen, jonka mukaan arktisen alueen tutkimukseen myönnettävän rahoituksen taso Horisontti 2020 -puiteohjelmassa säilyy vähintään ennallaan, ja erityisesti sen aikomukseen tukea innovatiivisten teknologioiden käyttöönottoa; kehottaa komissiota lisäämään arktisen tutkimuksen EU-rahoitusta vuoden 2020 jälkeisessä monivuotisessa rahoituskehyksessä; kehottaa komissiota jatkamaan ja vahvistamaan Horisontti 2020 -puiteohjelman ja muiden rahoitusohjelmien käyttöä arktisen alueen tutkimiseen; |
| --- | --- |

44.

| 45. | toteaa, että arktisen alueen meriekosysteemit ovat ratkaisevassa asemassa koko maapallon luonnon monimuotoisuuden säilyttämisessä; toteaa, että arktisen merijään väheneminen ja muut arktisen alueen ympäristömuutokset yhdistettyinä rajalliseen tieteelliseen tietoon alueen meriluonnonvaroista edellyttävät ennalta varautumiseen perustuvaa lähestymistapaa, jonka tarkoituksena on toteuttaa asianmukaisia kansainvälisiä toimenpiteitä arktisen avomeren luonnonvarojen säilyttämisen ja kestävän käytön varmistamiseksi pitkällä ajanjaksolla; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kehottaa edistämään ja helpottamaan kansainvälistä tieteellistä tutkimusyhteistyötä kaikkien arktisen alueen tutkimuksen alalla ja tutkimusinfrastruktuurien luomisessa aktiivisten sidosryhmien keskuudessa ottaen huomioon, että entistä parempi tietämys arktisesta alueesta on ensisijaisen tärkeää, jotta kaikkiin haasteisiin voidaan vastata asianmukaisella tavalla; tukee johtavien arktisten tutkimuslaitosten välistä yhteistyötä, jonka tarkoituksena on kehittää EU-PolarNet-aloitteen mukainen yhdennetty eurooppalainen napa-alueiden tutkimusohjelma, johon sisältyy perinteinen ja paikallinen tietämys; toteaa, että komissio on kutsuttu kansainväliseen napa-alueita koskevaan tiedekonferenssiin, joka järjestetään Euroopassa vuonna 2018; painottaa Atlantin valtameren tutkimusyhteenliittymässä Kanadan ja Yhdysvaltojen kanssa tehtävän menestyksekkään yhteistyön merkitystä; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kehottaa komissiota jälleen perustamaan arktiselle alueelle EU:n arktisen tiedotuskeskuksen, jolle myönnetään riittävästi varoja, jotta voidaan varmistaa arktista aluetta koskevien tietojen ja tietämyksen tehokas saanti sekä edistää matkailua; toteaa, että tällainen EU:n arktinen tiedotuskeskus voitaisiin yhdistää nykyisiin Arktisiin keskuksiin tai johonkin muuhun arktiseen instituutioon, mikä vähentäisi ratkaisevasti kustannuksia; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kehottaa keräämään järjestelmällisemmin ja pitkältä aikaväliltä arktisista tutkimushankkeista peräisin olevia tietoja; pitää valitettavana, että yksittäisten hankkeiden saavutukset usein katoavat rahoituskaudelta toiselle siirryttäessä; kehottaa komissiota pyrkimään jatkuvuuteen vuoden 2020 jälkeisten arktisen tutkimuksen puitteiden suunnittelussa; |
| --- | --- |

48.

| 49. | suhtautuu myönteisesti komission tukeen suojeltujen merialueiden perustamiselle arktiselle alueelle; muistuttaa komissiota ja jäsenvaltioita kestävän kehityksen tavoitteisiin kuuluvasta rannikko- ja merialueita koskevasta vähintään 10 prosentin suojelutavoitteesta; toteaa kuitenkin, että näitä asioita koskevan mahdollisen ehdotuksen olisi oltava johdonmukainen arktisen alueen valtioiden Arktisessa neuvostossa käymän keskustelun tuloksen kanssa; korostaa, että suojellut merialueet ovat ratkaisevan tärkeitä arktisen alueen ekosysteemien säilyttämiselle; muistuttaa, että paikallisyhteisöt on tärkeää saada osallistumaan täysimääräisesti näiden suojeltujen alueiden suunnitteluun, toteutukseen ja hoitoon; |
| --- | --- |

49.

| 50. | korostaa avaruusteknologioiden ja avaruuteen liittyvien tutkimustoimien merkitystä, koska ne ovat tärkeitä turvallisen meriliikenteen sekä ympäristön valvonnan ja arktisen alueen ilmastonmuutoksen seurannan kannalta; kannustaa komissiota selvittämään Euroopan avaruusstrategiaa koskevassa tiedonannossaan (COM(2016)0705) todettujen arktisen alueen muutosten valossa mahdollisuuksia lisätä EU:n tulevien ja nykyisten satelliittiohjelmien käyttöä alueella yhteistyössä Arktisen neuvoston jäsenten kanssa ja ottamaan huomioon käyttäjien tarpeet GOVSATCOM-aloitteen puitteissa; kehottaa kaikkia sidosryhmiä hyödyntämään täysimääräisesti Galileo-satelliittinavigointiohjelmaa ja Copernicus-maanseurantaohjelmaa tässä yhteydessä; |
| --- | --- |

50.

| 51. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään ja tukemaan sellaisen merellisen suojelualueen perustamista Koillis-Atlantin merellisestä suojelusta tehdyn yleissopimuksen mukaisen OSPAR-komission alaisuuteen arktiselle avomerelle, jossa kielletään kaikki luonnonvaroja hyödyntävä toiminta, myös kalastus, pohjoisnapaa ympäröivillä kansainvälisillä vesillä, jotka sisältyvät OSPAR-yleissopimukseen; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kehottaa komissiota tukemaan aloitteita pohjatroolien käytön kieltämiseksi ekologisesti tai biologisesti merkittävillä merialueilla ja arktisella avomerellä; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pyytää, että alueen kaikenlaiselle kaupalliselle kalastukselle asetetaan uuden yhteisen kalastuspolitiikan suojelutavoitteet sekä määrällinen tavoite kantojen palauttamiseksi kestävän enimmäistuoton mahdollistavan tason yläpuolelle ja niiden siellä pitämiseksi; |
| --- | --- |

53.

| 54. | kehottaa EU:ta olemaan edelläkävijä sääntelemättömän kalastuksen ennaltaehkäisyssä arktisilla alueilla; katsoo, että EU:lla on tähän valtuudet, sillä jäsenvaltiot ovat mukana arktisen alueen kaikilla hallinnon tasoilla; |
| --- | --- |

54.

| 55. | korostaa, että EU:n kalastuslaivastot eivät saa uhata alueen biologista monimuotoisuutta; on tyytyväinen biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen mukaisten ekologisesti ja biologisesti merkittävien alueiden määrittelyyn arktisella alueella, sillä kyseessä on merkittävä prosessi arktisen alueen biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseksi käytännössä, ja korostaa, että on tärkeää panna täytäntöön ekosysteemipohjaiseen hallinnointiin (EBM) perustuva malli arktisen alueen rannikko-, meri- ja maaympäristöissä, kuten Arktisen neuvoston EBM-asiantuntijaryhmä on korostanut; kehottaa valtioita noudattamaan biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen ja UNCLOSin mukaisia velvoitteitaan ja luomaan suojeltujen merialueiden ja merensuojelualueiden verkoston Pohjoisella jäämerellä; |
| --- | --- |

55.

| 56. | suosittelee vahvasti, että kaupallisen kalastuksen edelleen kehittäminen arktisella alueella tapahtuu aluetta koskevia kansainvälisiä sopimuksia, vuoden 1920 Huippuvuoria koskeva kansainvälinen sopimus mukaan lukien, näiden sopimusten osapuolina olevien valtioiden oikeuksia sekä perinteisiä kalastusoikeuksia noudattaen; |
| --- | --- |

56.

| 57. | kehottaa komissiota tutkimaan arktisen alueen televiestintäinfrastruktuurin, myös satelliittien, vahvistamista ja esittämään sitä koskevia ehdotuksia tieteellisen tutkimuksen ja ilmastonseurannan tukemiseksi ja paikallisen kehityksen, navigoinnin ja meriturvallisuuden edistämiseksi; |
| --- | --- |

57.

| 58. | toistaa vuonna 2014 esittämänsä kehotuksen komissiolle ja jäsenvaltioille, jotta ne toteuttaisivat kaikki tarvittavat toimenpiteet helpottaakseen aktiivisesti raskaan polttoöljyn käytön ja laivojen polttoaineena kuljettamisen kieltämistä arktisilla merialueilla purjehtivissa aluksissa Kansainvälisen merenkulkujärjestön Marpol-sopimuksen ja/tai satamavaltioiden suorittaman valvonnan avulla, josta säädetään Antarktista ympäröivien vesien osalta; kehottaa komissiota sisällyttämään raskaan polttoöljyn käytöstä aiheutuvat ympäristö- ja ilmastoriskit tutkimukseensa riskeistä, joita merenkulun lisääntyminen Koillisväylällä toisi mukanaan; kehottaa komissiota riittävien kansainvälisten toimenpiteiden puuttuessa tekemään ehdotuksia, jotka koskevat EU:n satamissa arktisen alueen vesialueiden kautta tapahtuvien matkojen jälkeen tai ennen niitä poikkeaviin aluksiin sovellettavia sääntöjä, jotta voitaisiin kieltää raskaan polttoöljyn käyttö ja kuljetus; |
| --- | --- |

58.

| 59. | odottaa IMO:n polaarikoodin voimaantuloa vuosina 2017 ja 2018, koska se tekee arktisen alueen navigoinnista turvallisempaa; painottaa, että on tärkeää kehittää merellä työskenteleviä varten yhtenäinen pako-, evakuointi- ja pelastusjärjestelmä, jota voidaan soveltaa arktisen alueen porauslauttoihin ja aluksiin; |
| --- | --- |

59.

| 60. | muistuttaa, että Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen (ETA-sopimus) nojalla Islanti ja Norja ovat sitoutuneet ympäristön laadun säilyttämiseen ja varmistamaan luonnonvarojen kestävän käytön asiaa koskevan EU:n lainsäädännön mukaisesti; |
| --- | --- |

60.

| 61. | korostaa Kiinan kasvavaa kiinnostusta arktiseen alueeseen, etenkin laivareiteille pääsyn ja sen energiavarojen käyttömahdollisuuksien osalta; panee merkille Islannin ja Kiinan tekemän vapaakauppasopimuksen ja kehottaa komissiota seuraamaan tiiviisti vaikutuksia, joita tästä voi olla kestävälle talouskehitykselle Islannin puoleisella arktisella alueella ja myös EU:n taloudelle ja sisämarkkinoille; |
| --- | --- |

61.

| 62. | muistuttaa, että vuonna 2007 tehdyn EU:n ja Grönlannin välisen kalastuskumppanuussopimuksen mukaisesti EU antaa Grönlannille taloudellista tukea vastuullisen kalastuksen ja kalavarojen kestävän hyödyntämisen takaamiseksi Grönlannin talousvyöhykkeellä; |
| --- | --- |

62.

| 63. | kehottaa jäsenvaltioita ratifioimaan nopeasti vastuusta ja vahingonkorvauksesta vaarallisten ja haitallisten aineiden merikuljetusten yhteydessä tehtyyn kansainväliseen yleissopimukseen (HNS-yleissopimus) liitetyn vuoden 2010 pöytäkirjan ja liittymään siihen; |
| --- | --- |

63.

| 64. | katsoo, että parlamenttien sitoutuminen ja tiivis parlamenttien välinen yhteistyö arktisissa asioissa erityisesti asianomaisten EU:n jäsenvaltioiden kansallisten parlamenttien kanssa on olennaista arktista aluetta koskevien toimintapolitiikkojen täytäntöönpanon kannalta; |
| --- | --- |

64.

| 65. | kehottaa korkeaa edustajaa ja komissiota seuraamaan ilmastoon, ympäristönsuojeluun, merialueisiin, sosioekonomiseen kehitykseen ja turvallisuuteen liittyvää tilannetta arktisella alueella ja raportoimaan säännöllisesti parlamentille ja neuvostolle myös arktisia alueita koskevan EU:n politiikan täytäntöönpanosta; |
| --- | --- |

65.

| 66. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä arktisen alueen valtioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

66.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0363.

(2)  YK:n yleiskokouksen päätöslauselma A/RES/70/1.

(3)  http://www.inuitcircumpolar.com/uploads/3/0/5/4/30542564/declaration_on_resource_ development_a3_final.pdf

(4)  EUVL C 436, 24.11.2016, s. 17.

(5)  EUVL C 93, 9.3.2016, s. 131.

(6)  EUVL C 419, 16.12.2015, s. 153.

(7)  EUVL C 353 E, 3.12.2013, s. 77.

(8)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2014)0236.

(9)  EUVL C 136 E, 11.5.2012, s. 71.

(10)  EUVL C 9 E, 15.1.2010, s. 41.

(11)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0034.

(12)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0224.

(13)  Arvioiden mukaan puolitoista miljardia tonnia hiilidioksidia on varastoituneena Arktisella alueella.

---

| 25.7.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 263/148 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 263/148

---

P8_TA(2017)0094

Montenegroa koskeva vuoden 2016 kertomus

Euroopan parlamentin päätöslauselma 16. maaliskuuta 2017 Montenegroa koskevasta komission vuoden 2016 kertomuksesta (2016/2309(INI))

(2018/C 263/20)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 19. ja 20. kesäkuuta 2003 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät sekä niiden liitteen ”Länsi-Balkanin maita koskeva Thessalonikin toimintasuunnitelma: kohti yhdentyvää Eurooppaa”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. ja 20. kesäkuuta 2003 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät sekä niiden liitteen ”Länsi-Balkanin maita koskeva Thessalonikin toimintasuunnitelma: kohti yhdentyvää Eurooppaa”,

| — | ottaa huomioon 29. maaliskuuta 2010 tehdyn Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Montenegron tasavallan välisen vakautus- ja assosiaatiosopimuksen (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. maaliskuuta 2010 tehdyn Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Montenegron tasavallan välisen vakautus- ja assosiaatiosopimuksen (1),

| — | ottaa huomioon 30. kesäkuuta 2016 sijaisten tasolla järjestetyn EU:n ja Montenegron liittymiskonferenssin ja 13. joulukuuta 2016 pidetyn ministeritason kokouksen tulokset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. kesäkuuta 2016 sijaisten tasolla järjestetyn EU:n ja Montenegron liittymiskonferenssin ja 13. joulukuuta 2016 pidetyn ministeritason kokouksen tulokset,

| — | ottaa huomioon 26. kesäkuuta 2012 annetut neuvoston päätelmät, joissa päätettiin aloittaa liittymisneuvottelut Montenegron kanssa 29. kesäkuuta 2012, ja 13. joulukuuta 2016 annetut päätelmät, joissa Montenegro sai valtuuskuntien ylivoimaisen enemmistön tuen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. kesäkuuta 2012 annetut neuvoston päätelmät, joissa päätettiin aloittaa liittymisneuvottelut Montenegron kanssa 29. kesäkuuta 2012, ja 13. joulukuuta 2016 annetut päätelmät, joissa Montenegro sai valtuuskuntien ylivoimaisen enemmistön tuen,

| — | ottaa huomioon Brysselissä 20. kesäkuuta 2016 pidetyn EU:n ja Montenegron vakautus- ja assosiaationeuvoston seitsemännen kokouksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Brysselissä 20. kesäkuuta 2016 pidetyn EU:n ja Montenegron vakautus- ja assosiaationeuvoston seitsemännen kokouksen,

| — | ottaa huomioon 9. marraskuuta 2016 annetun komission tiedonannon ”Vuoden 2016 tiedonanto EU:n laajentumispolitiikasta” (COM(2016)0715) ja siihen liittyvän komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Montenegro 2016 Report” (SWD(2016)0360), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. marraskuuta 2016 annetun komission tiedonannon ”Vuoden 2016 tiedonanto EU:n laajentumispolitiikasta” (COM(2016)0715) ja siihen liittyvän komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”Montenegro 2016 Report” (SWD(2016)0360),

| — | ottaa huomioon Pariisissa 4. heinäkuuta 2016 pidetyn Länsi-Balkanin maiden huippukokouksen puheenjohtajan loppujulkilausuman sekä kansalaisyhteiskunnan järjestöjen suositukset vuoden 2016 Pariisin-huippukokoukselle, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Pariisissa 4. heinäkuuta 2016 pidetyn Länsi-Balkanin maiden huippukokouksen puheenjohtajan loppujulkilausuman sekä kansalaisyhteiskunnan järjestöjen suositukset vuoden 2016 Pariisin-huippukokoukselle,

| — | ottaa huomioon Naton jäsenvaltioiden ulkoministerien 2. joulukuuta 2015 tekemän päätöksen sekä Montenegron Natoon liittymistä koskevan 19. toukokuuta 2016 allekirjoitetun pöytäkirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Naton jäsenvaltioiden ulkoministerien 2. joulukuuta 2015 tekemän päätöksen sekä Montenegron Natoon liittymistä koskevan 19. toukokuuta 2016 allekirjoitetun pöytäkirjan,

| — | ottaa huomioon Etyjin demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston vaalitarkkailuvaltuuskunnan loppuraportin 16. lokakuuta 2016 pidetyistä parlamenttivaaleista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Etyjin demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston vaalitarkkailuvaltuuskunnan loppuraportin 16. lokakuuta 2016 pidetyistä parlamenttivaaleista,

| — | ottaa huomioon Budvassa 8. marraskuuta 2016 pidetyn EU:n ja Montenegron kansalaisyhteiskunnan yhteisen neuvoa-antavan komitean 8. kokouksen yhteisen julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Budvassa 8. marraskuuta 2016 pidetyn EU:n ja Montenegron kansalaisyhteiskunnan yhteisen neuvoa-antavan komitean 8. kokouksen yhteisen julkilausuman,

| — | ottaa huomioon EU:n ja Montenegron parlamentaarisen vakautus- ja assosiaatiovaliokunnan Podgoricassa 19.–20. toukokuuta 2016 pidetyn 12. kokouksen julkilausuman ja suositukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ja Montenegron parlamentaarisen vakautus- ja assosiaatiovaliokunnan Podgoricassa 19.–20. toukokuuta 2016 pidetyn 12. kokouksen julkilausuman ja suositukset,

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Montenegrosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Montenegrosta,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A8-0050/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A8-0050/2017),

| A. | ottaa huomioon, että euroatlanttinen integraatio on Montenegron ulkopolitiikan keskeinen painopiste; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että euroatlanttinen integraatio on Montenegron ulkopolitiikan keskeinen painopiste;

| B. | ottaa huomioon, että liittymisneuvotteluissa on jälleen edistytty; ottaa huomioon, että Montenegron katsotaan olevan nykyisin alueen maista pisimmällä liittymisprosessissa; ottaa huomioon, että oikeusvaltioon liittyvä oikeuskehys on pitkälti toteutettu ja institutionaalinen rakenne luotu; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että liittymisneuvotteluissa on jälleen edistytty; ottaa huomioon, että Montenegron katsotaan olevan nykyisin alueen maista pisimmällä liittymisprosessissa; ottaa huomioon, että oikeusvaltioon liittyvä oikeuskehys on pitkälti toteutettu ja institutionaalinen rakenne luotu;

| C. | on yhä huolissaan maan kahtiajakautuneesta ilmapiiristä ja opposition boikotista parlamentissa; ottaa huomioon, että kestävä vuoropuhelu ja rakentava yhteistyö hallituskoalition ja opposition välillä ovat ratkaisevan tärkeitä edistyksen ylläpitämiseksi liittymisprosessissa; |
| --- | --- |

C.

on yhä huolissaan maan kahtiajakautuneesta ilmapiiristä ja opposition boikotista parlamentissa; ottaa huomioon, että kestävä vuoropuhelu ja rakentava yhteistyö hallituskoalition ja opposition välillä ovat ratkaisevan tärkeitä edistyksen ylläpitämiseksi liittymisprosessissa;

| D. | toteaa, että korruptio ja järjestäytynyt rikollisuus ovat yhä vakavia huolenaiheita; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että korruptio ja järjestäytynyt rikollisuus ovat yhä vakavia huolenaiheita;

| E. | ottaa huomioon, että kansalaisyhteiskunnan järjestöt kykenevät osallistumaan työryhmiin, myös liittymisneuvotteluihin, mutta ovat ilmaisseet tyytymättömyytensä poliittiseen päätöksentekoon osallistumisensa tasoon ja tiedonsaantimahdollisuuksiinsa; pitää äärimmäisen huolestuttavana, että jotkut kansalaisyhteiskunnan aktivistit ovat joutuneet henkilökohtaisesti tiedotusvälineiden mustamaalauskampanjoiden kohteiksi; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että kansalaisyhteiskunnan järjestöt kykenevät osallistumaan työryhmiin, myös liittymisneuvotteluihin, mutta ovat ilmaisseet tyytymättömyytensä poliittiseen päätöksentekoon osallistumisensa tasoon ja tiedonsaantimahdollisuuksiinsa; pitää äärimmäisen huolestuttavana, että jotkut kansalaisyhteiskunnan aktivistit ovat joutuneet henkilökohtaisesti tiedotusvälineiden mustamaalauskampanjoiden kohteiksi;

| F. | ottaa huomioon, että Montenegron edistyminen oikeusvaltioperiaatteen 23 ja 24 luvuissa on edelleen keskeistä neuvotteluprosessin yleisen etenemistahdin vuoksi; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Montenegron edistyminen oikeusvaltioperiaatteen 23 ja 24 luvuissa on edelleen keskeistä neuvotteluprosessin yleisen etenemistahdin vuoksi;

| G. | ottaa huomioon, että sananvapaus ja tiedotusvälineiden vapaus ovat EU:n keskeisiä arvoja ja kaikkien demokratioiden kulmakiviä; ottaa huomioon, että Montenegron tiedotusvälineet ovat erittäin politisoituneita, että maassa harjoitetaan yhä sensuuria ja itsesensuuria ja että toimittajia painostetaan taloudellisesti ja poliittisesti; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että sananvapaus ja tiedotusvälineiden vapaus ovat EU:n keskeisiä arvoja ja kaikkien demokratioiden kulmakiviä; ottaa huomioon, että Montenegron tiedotusvälineet ovat erittäin politisoituneita, että maassa harjoitetaan yhä sensuuria ja itsesensuuria ja että toimittajia painostetaan taloudellisesti ja poliittisesti;

| 1. | panee tyytyväisenä merkille Montenegron EU:hun yhdentymisen jatkuvan edistymisen; pitää myönteisenä, että Montenegro on edistynyt vakaasti liittymisneuvotteluissa, ja toteaa, että tähän mennessä on avattu neuvottelut 26 luvusta ja että kaksi lukua on suljettu tilapäisesti; kehottaa neuvostoa nopeuttamaan Montenegron kanssa käytäviä neuvotteluja; kannustaa avaamaan ja sulkemaan uusia lukuja liittymisneuvotteluissa vuonna 2017; suosittaa, että Montenegron hallitus hyväksyy vuosien 2017–2018 Montenegron Euroopan unioniin liittymistä koskevan ohjelman; kehottaa Montenegroa nopeuttamaan uudistusten tahtia, lisäämään toimiaan kaikkien edellytysten täyttämiseksi ja keskittymään jatkossakin liittymisprosessin perusasioihin; muistuttaa, että on tärkeää saada konkreettisia tuloksia, joiden toteutusaste on erinomainen ja kestävä, erityisesti oikeusvaltion, oikeuden sekä korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnan alalla; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kiittää toimivaltaisia viranomaisia siitä, että 16. lokakuuta 2016 pidetyt parlamenttivaalit toimitettiin asianmukaisesti ja yleisesti ottaen perusvapauksia kunnioittaen; kannustaa noudattamaan kansainvälisiä normeja yhä enemmän; pitää myönteisenä, että äänestysprosentti oli korkein sitten vuoden 2002; pitää myönteisenä tarkistettua oikeudellista kehystä, jonka mukaisesti vaalit toteutettiin, mutta panee merkille, että hallinnollisia puutteita oli edelleen muun muassa keskusvaalilautakunnassa ja että vaalirekisterin virheettömyyteen ja politisoitumiseen liittyy huolenaiheita; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pitää valitettavana, että internetin viestintäfoorumeja piti sulkea väliaikaisesti vaalipäivänä ja että Centre for Democratic Transition (CDT) -järjestön verkkosivusto hakkeroitiin muutama päivä ennen vaaleja, mikä vaikeutti kansalaisjärjestöjen vaalitarkkailutyötä; kehottaa toimivaltaisia viranomaisia käsittelemään puutteita ja tutkimaan väitettyjä menettelyyn liittyviä säännönvastaisuuksia, kuten valtion varojen ja virka-aseman väärinkäyttöä, ja mahdollisia muita ilmoitettuja puutteita nopeasti ja avoimesti Etyjin demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston antamien suositusten mukaisesti; edellyttää, että keskusvaalilautakunnan riippumattomuutta tuetaan; katsoo, että tarvitaan vaaliprosessin uudistamista, jotta voidaan saada aikaan täysi luottamus vaaliprosessiin; pitää valitettavana, että oppositio ei ole tunnustanut vaalien tuloksia; panee merkille ulkoisten toimijoiden yritykset saattaa vaaliprosessi huonoon valoon ja ongelmat, joita tästä on aiheutunut; odottaa, että uusi hallitus pitää kiinni poliittisesta sitoumuksestaan uudistaa prosessia, ja kehottaa kaikkia poliittisia puolueita ottamaan jälleen osaa rakentavaan keskusteluun; |
| --- | --- |

3.

| 4. | panee merkille, että näihin vaaleihin valmistauduttaessa muodostettiin ns. luotettavien vaalien hallitus; pitää myönteisenä, että tämä oli Montenegron johtama prosessi ja että eri puolueet osallistuivat siihen; |
| --- | --- |

4.

| 5. | panee huolestuneena merkille Venäjän väitetyt yritykset vaikuttaa Montenegron tapahtumiin, sillä ne saattaisivat entisestään horjuttaa Länsi-Balkanin vakautta; on huolissaan 16. lokakuuta 2016 sattuneista vakavista välikohtauksista, muun muassa väitetystä vallankaappausyrityksestä, ja kehottaa komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa sekä komissiota seuraamaan tiiviisti toimivaltaisten viranomaisten parhaillaan tekemiä tutkimuksia; arvostaa Serbian halukkuutta tehdä yhteistyötä kyseisten tutkimusten parissa; pitää tärkeänä, että jäsenvaltioiden asiaankuuluvat yksiköt vaihtavat näitä tapahtumia koskevia tietoja muiden jäsenvaltioiden vastaavien yksiköiden, varapuheenjohtajan / korkean edustajan ja komission kanssa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | on edelleen syvästi huolissaan maan kärjistyneestä ilmapiiristä ja siitä, että opposition jäsenet boikotoivat parlamentin toimintaa; kehottaa oppositiota tarttumaan pääministerin tarjoamaan mahdollisuuteen osallistua hallituksen toimintaan vastineena boikotoinnin lopettamisesta; kehottaa jälleen kaikkia poliittisia voimia ryhtymään uudelleen rakentavaan keskusteluun ja yhteistyöhön Montenegron parlamentissa; kehottaa entisestään vahvistamaan parlamentin harjoittamaa liittymisprosessin seurantaa ja talousarvion valvontavalmiuksia; arvostaa parlamenttia siitä, että se osoittaa edelleen noudattavansa korkeaa avoimuuden tasoa; ilmaisee huolestumisensa kohtuuttomasta voimankäytöstä hallituksen vastaisten mielenosoitusten yhteydessä; korostaa toistamiseen, että ns. nauhoitustapauksen johdosta on ryhdyttävä asianmukaisiin jatkotoimiin; kehottaa parantamaan järjestäytyneen rikollisuuden ja korruption torjuntaa koskevien toimenpiteiden täytäntöönpanon parlamentaarista valvontaa; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa hallitusta parantamaan julkisen tiedon saantia, erityisesti suurista infrastruktuurihankkeista, joita ovat esimerkiksi moottoriteiden rakentaminen, yksityistäminen, julkiset hankinnat ja oikeudelliset toimet; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pitää myönteisinä uutta julkishallinnon uudistusstrategiaa vuosille 2016–2020, julkisen varainhoidon uudistusohjelmaa, uuden palkkalain voimaantuloa ja hallintomenettelyjen yksinkertaistamista; kehottaa toteuttamaan toimenpiteitä, joilla julkishallinnon uudistusstrategian täytäntöönpanolle myönnetään asianmukaiset määrärahat; kehottaa osoittamaan kestävää poliittista tahtoa julkishallinnon järkiperäistämiseen myös ottaen huomioon valmistautumisen unionin jäsenyyteen; panee merkille vähäisen edistymisen hallinnollisten valmiuksien vahvistamisessa; tukee julkishallinnon täydellistä epäpolitisoitumista; pitää tärkeänä, että pidetään kiinni ansioituneisuuden, ammattimaisuuden, vastuullisuuden ja avoimuuden periaatteista ja hyvin ajoitetusta lainsäädännön vaikutusten arvioinnista ja varmistetaan, että kansalaisten oikeus hyvään hallintoon, jossa ei esiinny korruptiota, ja tiedonsaantiin toteutuu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | panee merkille oikeuslaitoksen uudistuksen, jolla parannetaan myös instituutionaalisia valmiuksia; on huolissaan oikeuslaitoksen riippumattomuuteen kohdistuvasta epäasianmukaisesta vaikuttamisesta etenkin nimitettäessä tuomareita; painottaa, että olisi vahvistettava oikeuslaitoksen vastuuvelvollisuutta kehittämällä eettisten sääntöjen täytäntöönpanoa koskeva seurantajärjestelmä ja uusia kurinpitojärjestelmiä tuomareita ja syyttäjiä varten; painottaa, että on tarpeen järkiperäistää oikeudellista verkostoa ja parantaa entisestään valmiutta seurata tuomioistuinten asiasumaa ja vähentää vireillä olevien asioiden lukumäärää; kehottaa tehostamaan institutionaalista ja yksilöllistä vastuuvelvollisuutta, kun on kysymys korruptioon, rahanpesuun ja järjestäytyneeseen rikollisuuteen liittyvästä syytteeseenpanosta; korostaa, että on tärkeää panna tehokkaasti täytäntöön tiedonsaantia koskevat tuomioistuimen päätökset, ja vastustaa vallitsevaa käytäntöä, jonka mukaan asiakirjat julistetaan luottamuksellisiksi, jotta niiden saatavuutta voidaan rajoittaa, vaikka se ei välttämättä olisi aiheellista; korostaa, että on tärkeää lisätä yleistä tietoisuutta nykyisistä valitusmekanismeista; |
| --- | --- |

9.

| 10. | panee merkille, että sotarikoksia koskevissa toimissa on edistytty jonkin verran; kehottaa kuitenkin toimivaltaisia viranomaisia huolehtimaan sotarikosten tehokkaasta tutkinnasta, syytetoimista, oikeuskäsittelystä ja rankaisemisesta sekä toimimaan rankaisemattomuuden torjumiseksi kansainvälisten normien mukaisesti, erityisesti kun on kyse komentoketjun huipulla olevista vastuullisista virkamiehistä; suhtautuu myönteisesti syytestrategian täytäntöönpanoon, kun tarkoituksena on aloittaa uusien tapausten käsittely ja saada aikaan konkreettisia tuloksia; tähdentää, että sotarikosten uhreille on varmistettava oikeussuojan esteetön saatavuus ja oikeudenmukaiset korvaukset ja on varmistettava todistajien täydellinen suojelu sotarikosoikeudenkäyntien aikana; |
| --- | --- |

10.

| 11. | panee huolestuneena merkille, että korruptio on edelleen yleistä monilla aloilla, mutta pitää myönteisenä korruption vastaisen kehyksen vahvistamista muun muassa sitä kautta, että tehdään korruption vastaisesta virastosta täysin toimintakykyinen ja nimitetään erityisiä korruption vastaisia syyttäjiä sekä pohditaan pitkäaikaisen erityiskoulutuksen tarvetta; pitää oleellisen tärkeänä, että varmistetaan syyttäjien riippumattomuus tutkimusten tekemisessä; korostaa korruptionvastaisen viraston poliittisesti puolueettomien, ammattimaisten ja avoimien toimien merkitystä, eritoten korkean tason korruptiotapauksissa ja poliittisten puolueiden rahoittamisessa; painottaa toistamiseen, että olisi luotava seurantarekisteri tuloksellisista tutkimuksista ja tuomioista eritoten korkean tason korruptiotapauksissa ja korruption torjumista koskevista toimenpiteistä sekä sovellettava laissa säädettyjä seuraamuksia tehokkaammin; kehottaa uutta hallitusta tekemään korruption torjunnasta yhden painopistealoistaan osoittamalla siihen riittävät henkilöresurssit ja määrärahat; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa panemaan tehokkaasti täytäntöön alakohtaiset toimintasuunnitelmat korruptiolle erityisen herkästi altistuvilla aloilla, joita ovat esimerkiksi julkiset hankinnat, yksityistäminen, kaupunkisuunnittelu, koulutus, terveydenhuolto, paikallishallinto ja poliisi; vaatii tutkimaan tehokkaasti mahdollisten väärinkäytösten paljastajien tapauksia ja varmistamaan heidän asianmukaisen suojelunsa; kehottaa sisällyttämään virkamiesten laittoman vaurastumisen Montenegron rikoslakiin; kehottaa panemaan tehokkaasti täytäntöön Eurojustin ja Montenegron välisen yhteystyösopimuksen oikeudellisen yhteistyön parantamiseksi vakavan rikollisuuden torjunnassa; kehottaa toteuttamaan toimia väärinkäytösten paljastajien suojelun tehostamiseksi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | panee merkille toimintasuunnitelman hyväksymisen rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen torjumiseksi sekä terrorismin ennaltaehkäisyä koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen lisäpöytäkirjan allekirjoittamisen; painottaa, että olisi jatkettava järjestäytynyttä rikollisuutta koskevan seurantarekisterin kehittämistä erityisesti ihmiskaupan, huumekaupan ja rahanpesun osalta, jotta varmistetaan tehokkaampi virastojen välinen yhteistyö ja tehostetaan entisestään alueellista ja kansainvälistä yhteistyötä järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi; korostaa, että tarvitaan oikeuslääketieteellisiä asiantuntijoita avustamaan yleisissä tutkinnoissa; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pitää myönteisenä oikeudellisen kehyksen parantamista ihmiskaupan torjumiseksi; painottaa kuitenkin, että ihmiskaupan uhrit on tunnistettava paremmin ja on parannettava heidän mahdollisuuksiaan saada apua, korvauksia ja suojelua; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pitää myönteisenä uutta väkivaltaisen ääriliikehdinnän torjumista vuosina 2016–2018 koskevaa strategiaa, joka täydentää terrorismin, rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen ehkäisemistä ja torjuntaa koskevaa kansallista strategiaa; panee merkille, että on perustettu uusi tiedusteluyksikkö, jonka tehtävänä on tunnistaa ja seurata väkivaltaisten ääriryhmien potentiaalisia jäseniä; katsoo, että on tärkeää tunnistaa radikalisoitumisen varhaisessa vaiheessa olevat henkilöt, jotta voidaan estää väkivaltaisia ääriryhmiä rekrytoimasta heitä ja integroida heidät onnistuneesti takaisin yhteiskuntaan; pitää tärkeänä, että kaikilla tämänsuuntaisilla toimilla olisi varmistettava ihmisoikeuksien ja perusvapauksien noudattaminen kansainvälisten velvoitteiden mukaisesti; korostaa, että on tärkeää lisätä tietoisuutta mahdollisten terroriuhkien varalta; |
| --- | --- |

15.

| 16. | panee merkille, että kansalaisyhteiskunnan järjestöt osallistuvat jäsenyyden valmisteluun, mutta kehottaa toimivaltaisia viranomaisia parantamaan entisestään niiden mahdollisuuksia saada EU:hun liittyvää tietoa ja varmistamaan, että kyseisten järjestöjen kuuleminen tapahtuu järkevällä tavalla aina kun se on mahdollista; kehottaa toimivaltaisia viranomaisia kehittämään paremmin tukeen ja osallistumiseen perustuvan lähestymistavan kansalaisyhteiskunnan ruohonjuuritason toiminnan helpottamiseksi ja kannustamaan niiden aktiivista osallistumista koko vaaliprosessin seurantaan; kehottaa toimivaltaisia viranomaisia kehittämään kansalaisyhteiskunnan järjestöille julkista rahoitusta sekä kansallisella että aluetasolla kestävämmällä, avoimemmalla ja tehokkaammalla tavalla; kehottaa asianomaisia viranomaisia luomaan edellytykset, jotka edistävät vapaaehtoistyötä ja entistä laajempaa kansalaisaktiivisuutta; on erittäin huolissaan eräisiin kansalaisyhteiskunnan järjestöjen aktivisteihin kohdistuvien mustamaalauskampanjoiden ja pelottelun jatkumisesta; kehottaa toimivaltaisia viranomaisia tutkimaan ja selvittämään tällaisten tekojen syitä ja tehostamaan toimia kansalaisyhteiskunnan järjestöjen aktivistien suojelemiseksi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | panee merkille, että vähemmistöjen tilanteessa on tapahtunut jonkin verran edistymistä, sillä on saatu päätökseen useita lainsäädäntöuudistuksia EU:n lainsäädäntöön ja kansainvälisiin ihmisoikeusnormeihin mukautumiseksi; pitää myönteisenä romani- ja egyptiläisyhteisöjen sosiaalista osallisuutta koskevan toimintasuunnitelman hyväksymistä vuosiksi 2016–2020; kehottaa antamaan toimintasuunnitelmalle riittävät määrärahat, jotta se voidaan panna kunnolla täytäntöön; ilmaisee huolestumisensa romaniyhteisön naisiin ja tyttöihin kohdistuvasta kaksinkertaisesta syrjinnästä sekä romaniyhteisön, egyptiläisvähemmistöjen sekä aškaalien mahdollisuuksista saada terveydenhuoltopalveluja, koulutusta, asuntoja ja työtä; kehottaa toimivaltaisia viranomaisia jatkamaan toimien tehostamista hlbti-henkilöiden oikeuksien turvaamiseksi; kehottaa toimivaltaisia viranomaisia lisäämään toimiaan tietoisuuden parantamiseksi syrjinnän vastaisuudesta kansalaisten keskuudessa; on edelleen huolissaan siitä, että pääsy useimpiin julkisiin rakennuksiin, kuten lääkärikeskuksiin ja yliopistojen tiedekuntien tiloihin, ei ole esteetöntä vammaisille henkilöille ja että työssä käyvien vammaisten henkilöiden määrä on edelleen hyvin vähäinen; kehottaa toteuttamaan lisätoimia Boka Kotorskan alueen monietnisen identiteetin suojelemiseksi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa lujittamaan entisestään ihmisoikeusinstituutioita, oikeusasiamies ja ihmisoikeus- ja vähemmistöministeriö mukaan luettuina; katsoo, että niiden tietoa kansainvälisistä ja eurooppalaisista ihmisoikeusnormeista ja alan lainsäädännöstä olisi lisättävä; ilmaisee huolestumisensa yhtenäisen lähestymistavan puutteesta ja rangaistusten alhaisesta tasosta ihmisoikeusrikkomusten tapauksessa; |
| --- | --- |

18.

| 19. | on edelleen huolissaan jatkuvasta sukupuoleen perustuvasta perheväkivallasta ja seksuaalisesta väkivallasta, syytteiden vähyydestä sekä siitä, että rikoksentekijöitä ei tuomita asianmukaisesti kansainvälisten normien mukaisesti ja että uhrien tukeminen ja suojelu on tehotonta; kehottaa toteuttamaan toimenpiteitä, joilla perustetaan soveltuvia suojelupalveluja, tehostetaan toimielinten välistä koordinointia asiassa, käytetään tehokkaasti hyväksi uutta yhdennettyä perheväkivaltatapauksia koskevaa tietokantaa ja pannaan täytäntöön perheväkivallan torjuntaa vuosina 2016–2020 koskeva strategia; korostaa valtion instituutioiden työntekijöiden koulutuksen merkitystä uhrien parissa työskentelemisessä; kehottaa toimivaltaisia viranomaisia takaamaan pakkoavioliittojen uhreiksi joutuneiden asianmukaisen suojelun, pitkäaikaisen majoituksen, taloudellisen tuen ja koulutusohjelmat sekä rikoksentekijöiden tehokkaan syytteeseen asettamisen ja tuomitsemisen; painottaa, että on tärkeää kannustaa naisia osallistumaan politiikkaan, myös keskeisiin päätöksentekotehtäviin, ja edistää naisten pääsyä työmarkkinoille ja parempaa edustusta työmarkkinoilla; kehottaa laatimaan toimintapolitiikan, joka auttaa tasapainottamaan työn ja perhe-elämän; panee merkille, että sukupuolten tasa-arvoa koskevan vuosien 2013–2017 toimintaohjelman täytäntöönpano jatkuu; kehottaa toimivaltaisia viranomaisia budjetoimaan riittävästi varoja ohjelman täytäntöönpanemiseksi; huomauttaa, että lapsia koskevien toimien koordinoinnissa on edelleen haasteita ja lapsiin kohdistuva väkivalta on edelleen huolenaihe; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa Montenegron viranomaisia ryhtymään tarvittaviin toimiin, jotta voidaan ehkäistä lapsiin kohdistuvaa väkivaltaa, ihmiskauppaa ja lasten pakkoavioliittoja, joista kansalaisjärjestöt edelleen raportoivat; |
| --- | --- |

20.

| 21. | korostaa, että on tärkeää tehdä jatkuvasti ja vakavasti työtä Montenegron oikeusjärjestelmän yhdenmukaistamiseksi ihmisoikeuksia ja vammaisten henkilöiden vapauksia koskevien kansainvälisten oikeusnormien mukaisesti, jotta varmistetaan oikeusvaltioperiaatteen sekä perustuslaki- ja laillisuusperiaatteen noudattaminen; |
| --- | --- |

21.

| 22. | on edelleen huolissaan ilmaisunvapauden ja tiedotusvälineiden vapauden tilasta Montenegrossa ja siitä, että hallitus ei ole tutkinut tehokkaasti toimittajia vastaan kohdistettuja hyökkäyksiä; kehottaa jälleen toimivaltaisia viranomaisia ratkaisemaan pitkään käsiteltävinä olleet toimittajiin kohdistuvaa väkivaltaa, pelottelua ja uhkailua koskevat tapaukset, toteuttamaan toimia media-ammattilaisten suojelemiseksi ja turvallisen ympäristön luomiseksi vapaalle ja tutkivalle journalismille; ilmaisee huolestumisensa myös hyökkäyksistä, joihin poliisi on syyllistynyt, ja viimeaikaisista painostus- ja pelottelutapauksista toimittajia kohtaan, kuten mustamaalauskampanjoista, fyysisistä hyökkäyksistä ja uhkailusta, sekä puuttumisesta tiedotusvälineiden toimintaan hallituksenvastaisissa mielenilmauksissa esimerkiksi suorittamalla mielivaltaisia pidätyksiä ja takavarikoimalla työskentelyvälineitä; ilmaisee huolensa jatkuvasta asianmukaisen tutkinnan puutteesta näiden hyökkäysten ja tapausten ratkaisemisen yhteydessä; panee merkille, että kunnianloukkaustapausten määrä on edelleen korkea; vaatii, että valtion mainonnan yksityisessä mediassa on oltava avointa, Montenegron rikoslakia on muutettava ja on otettava käyttöön uusia rikosoikeudellisia toimenpiteitä, joilla pyritään estämään toimittajiin heidän ammattinsa harjoittamisen takia kohdistetut iskut ja rankaisemaan niistä; panee merkille oikeudelliset toimenpiteet, joilla lisätään julkisen palvelun yleisradioyhtiön RTCG:n taloudellista riippumattomuutta ja kestävyyttä, ja kehottaa toteuttamaan lisätoimia sen riippumattomuuden, myös toimituksellisen riippumattomuuden, varmistamiseksi; painottaa tarvetta tukea ja vahvistaa nykyisiä itsesääntelymekanismeja; korostaa, että toimittajia koskevia tarkistettuja eettisiä sääntöjä on sovellettava tehokkaasti ja yhdenmukaisesti koko mediayhteisössä; kehottaa EU:n edustuston ja jäsenvaltioiden lähetystöjen tarkkailijoita osallistumaan tarvittaessa säännöllisemmin toimittajien ja media-alan ammattilaisten vastaisiin oikeudenkäynteihin; |
| --- | --- |

22.

| 23. | panee merkille, että vuoden 2016 vaaleissa keskusvaalilautakunta rajoitti tiedotusvälineiden pääsyä vaaleihin; kehottaa panemaan täytäntöön Etyjin demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston vaalitarkkailuvaltuuskunnan loppuraportissa vuonna 2016 esitetyt tiedotusvälineitä koskevat suositukset; |
| --- | --- |

23.

| 24. | panee merkille talouden myönteisen kehityksen; kehottaa kuitenkin uutta hallitusta ryhtymään toimiin julkisen talouden kestävyyden takaamiseksi samalla, kun vahvistetaan sosiaalisia oikeuksia ja kuluttajansuojaa, ja käynnistämään liiketoiminta- ja investointi-ilmapiirin parantamiseksi uusia rakenneuudistuksia, joilla luodaan työpaikkoja ja kasvua ja rakennetaan entistä monipuolisempi talous, muun muassa harmaan talouden supistamiseen tähtäävillä toimenpiteillä, ja painottamaan tarvetta torjua tehokkaasti veronkiertoa; panee tyytyväisenä merkille 19 luvun avaamisen ja on vahvasti sitä mieltä, että se on paras tapa kannustaa hallitusta vauhdittamaan sosiaalista osallisuutta ja köyhyyden vähentämistä sekä harmaan talouden supistamista koskevaa työtään; kehottaa järkiperäistämään julkisia menoja ja tehostamaan toimenpiteitä oikeusvaltion vahvistamiseksi ja sopimusten noudattamisen valvonnan tehostamiseksi; kehottaa pureutumaan voimakkaisiin ulkoisiin epätasapainoihin ja arvioimaan uudelleen julkisten infrastruktuurien investointihankkeita, jotka ovat haaste julkisen talouden kestävyydelle; kehottaa järjestämään pk-yritysten käyttöön uusia rahoitustoimia ja muita kuin rahoitustoimia sekä investoimaan enemmän innovaatioon ja kestäviin hankkeisiin talouden stimuloimiseksi; kehottaa parantamaan sosiaalista vuoropuhelua; |
| --- | --- |

24.

| 25. | toteaa, että vaikka liikenneinfrastruktuurien kehittämisessä on edistytty esimerkiksi Kaakkois-Euroopan liikenneobservatorion kautta, rajatylittävien teiden puute vaikeuttaa kauppaa ja matkailua; suhtautuu myönteisesti tähän mennessä toteutettuihin toimiin Montenegron rautatiealan vapauttamiseksi; korostaa, että on koordinoitava toimia naapurimaiden kanssa yhteysasioissa ja otettava naapurimaat mukaan infrastruktuurihankkeiden suunnitteluprosessiin; |
| --- | --- |

25.

| 26. | korostaa, että on tärkeää vahvistaa pk-yritysten alaa ja tukea sitä parantamalla sääntelyä, myöntämällä rahoitusta ja panemalla täytäntöön teollisuuspolitiikkaa sekä supistamalla epävirallista taloutta ja nopeuttamalla yritysten sähköistä rekisteröintiä maanlaajuisesti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | toteaa, että Montenegron harmaa talous muodostaa yhä merkittävän osan koko maan BKT:stä; muistuttaa, että laaja epävirallinen talous toimii esteenä liiketoiminnalle ja talouskasvulle, ja kehottaa Montenegroa ryhtymään toimenpiteisiin harmaan talouden supistamiseksi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | panee huolestuneena merkille, että viranomaiset eivät ole hyödyntäneet riittävästi liittymistä valmistelevasta tukivälineestä rahoitetun valmiuksien kehittämisen tuotoksia eivätkä ole toteuttaneet niiden johdosta jatkotoimia; painottaa, että myönteisten tulosten aikaansaamiseksi viranomaisten on varmistettava riittävä henkilöstön saatavuus ja laadittava tarvittava lainsäädäntö, jotta tuloksia voidaan hyödyntää ja vasta perustetuille instituutioille voidaan taata tarvittava vapaus; |
| --- | --- |

28.

| 29. | panee merkille, että työttömyys on jonkin verran vähentynyt; pitää myönteisenä uutta vuosien 2016–2020 kansallista työllisyyden ja henkilöresurssien kehittämisstrategiaa ja siihen liittyvää vuoden 2016 toimintasuunnitelmaa; ilmaisee jälleen huolensa korkeasta nuorisotyöttömyydestä ja työvoiman heikosta liikkuvuudesta; kehottaa toteuttamaan ennaltaehkäiseviä työmarkkinatoimenpiteitä työllisyyden lisäämiseksi ja naisten, haavoittuvassa asemassa olevien väestönosien, vammaisten henkilöiden ja nuorten tukemiseksi koulutuksen, uraneuvonnan, täydennyskoulutuksen, työelämään liittyvien ja työntekijöiden oikeuksien avulla; palauttaa mieliin, että on tärkeää osallistua alueellisiin nuorisoaloitteisiin, joista voidaan mainita esimerkkinä Länsi-Balkanin nuorisoyhteistyötoimisto, sekä sellaisten nykyisten ohjelmien hyödyntämiseen, jotka on laadittu yhteyksien tehostamiseksi alueella ja nuorisotyöttömyyteen pureutumiseksi; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ottaa huomioon, että julkiset koulutusmenot ovat edelleen selvästi alle EU:n keskitason; korostaa, että on tärkeää ottaa käyttöön toimia, jotka koskevat etenkin päivähoitoa ja esiopetusta, joihin osallistuvien lasten määrä on valitettavan alhainen ja selvästi alhaisempi kuin EU:n vuodeksi 2020 asettama 95 prosentin tavoite; katsoo, että erityistä huomiota olisi kiinnitettävä vammaisten henkilöiden puutteellisiin mahdollisuuksiin päästä useisiin valtion ylläpitämiin yliopistoihin; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pitää myönteisenä uutta ympäristölakia sekä kansallista strategiaa unionin ympäristö- ja ilmastonmuutossäännöstön soveltamiseksi ja täytäntöönpanemiseksi sekä sitä koskevaa vuosien 2016–2020 toimintasuunnitelmaa; painottaa, että olisi tehostettava täytäntöönpanotoimia erityisesti veden laadun, luonnonsuojelun ja jätehuollon aloilla sekä kehitettävä niitä koskevia hallinnollisia valmiuksia kaikilla tasoilla; on huolissaan siitä, että Ulcinj Salinan potentiaalisen Natura 2000 -kohteen suojelun toteuttaminen on viivästynyt huomattavasti; kehottaa toteuttamaan lisätoimenpiteitä Salinan biologisen monimuotoisuuden säilyttämiseksi ja rannikon kestävän kehityksen edistämiseksi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kehottaa toimivaltaisia viranomaisia toteuttamaan tarvittavat Skadar-järveä koskevat suojelu- ja säilytystoimet sen ekologisten ominaisuuksien, myös sen ekologisen eheyden, säilyttämiseksi; kehottaa hallitusta varmistamaan, että luonnonpuistojen muuttaminen valtion omistamaksi osakeyhtiöksi ei vaikuta kielteisesti niiden suojeluun; on tässä yhteydessä tietoinen Ramsarin ja Bernin yleissopimusten yhteydessä ilmaistuista huolenaiheista, jotka koskevat Skadar-järven luonnonpuiston erityisaluesuunnitelmaa, Porto Skadar Lake -rakennushanke mukaan luettuna; ilmaisee huolestumisensa merkittävistä viipeistä suojelun toteutumisessa alueilla, jotka on yksilöity mahdollisiksi Natura 2000 -verkostoon kuuluviksi alueiksi, esimerkiksi Skadar-järven luonnonpuiston alueella; palauttaa mieliin, että on tehtävä asianmukainen ja strateginen ympäristövaikutusten arviointi unionin säännöstön ja kansainvälisten normien mukaisesti; |
| --- | --- |

32.

| 33. | painottaa, että on pantava täytäntöön kansainväliset sitoumukset ilmastonmuutoksen hillitsemisen alalla; on erittäin huolestunut hallituksen suunnitelmasta rakentaa Pljevlja II -hiilivoimala, joka on vastoin Pariisin ilmastosopimuksen yhteydessä annettuja sitoumuksia; |
| --- | --- |

33.

| 34. | panee merkille hyvän edistymisen energia-alalla, yhteenliitännät kumppanimaiden kanssa mukaan luettuina; kehottaa Montenegroa ottamaan käyttöön lainsäädäntöä, jolla pannaan täytäntöön kolmas energiapaketti, erityisesti uusiutuvista energialähteistä annettu direktiivi; ilmaisee jälleen huolestumisensa vesivoimahankkeiden kestämättömästä kehittämisestä sekä siitä, että useat näistä laitoksista on suunniteltu ilman luotettavaa ympäristövaikutusten arviointia, erityisesti biologisen monimuotoisuuden suojelun näkökulmasta sekä ottaen huomioon niiden vaikutus suojeltuihin alueisiin, kuten unionin lainsäädäntö edellyttää; kehottaa toimivaltaisia viranomaisia valvomaan jatkossakin öljyn- ja kaasunporausta avomerellä ja panemaan täytäntöön kaikki suojelutoimet voimassa olevan lainsäädännön, asetusten ja unionin säännöstön mukaisesti; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kehottaa Montenegron viranomaisia lisäämään Italiassa vuonna 2017 järjestettävään Länsi-Balkaniin huippukokoukseen valmistauduttaessa toimenpiteitään oikeus- ja sääntelytoimenpiteiden panemiseksi täytäntöön liikenne- ja energia-alalla (ei-sitovat toimenpiteet), jotta Euroopan unionin liitettävyysohjelma voidaan toteuttaa; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pitää myönteisenä Montenegron aloitteellista osallistumista ja jatkuvaa rakentavaa roolia hyviä naapurisuhteita koskevassa, alueellisessa ja kansainvälisessä yhteistyössä; kannustaa jatkamaan yhteistyötä tässä asiassa; kiittää Montenegroa painokkaasti siitä, että se on noudattanut ulkopolitiikassaan EU:n yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan mukaista linjaa, myös neuvoston päätöstä (YUTP) 2016/1671, jolla jatketaan rajoittavia toimenpiteitä Venäjää vastaan; pitää myönteisenä Montenegron osallistumista EU:n johdolla toteutettuihin yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan operaatioihin; kannustaa maata jatkamaan naapurimaidensa kanssa rakentavassa naapurihengessä jäljellä olevien kahdenvälisten kiistojen käsittelemistä, mukaan lukien rajojen merkitsemistä koskevat ratkaisemattomat kysymykset Serbian ja Kroatian kanssa, liittymisprosessin mahdollisimman varhaisessa vaiheessa; toistaa viranomaisille esittämänsä pyynnön edistää entisen Jugoslavian sosialistisen liittotasavallan valtioseuraantoon liittyvien kysymysten ratkaisemista; suhtautuu myönteisesti rajojen merkitsemistä koskevaan sopimukseen Bosnia ja Hertsegovinan kanssa sekä Kosovon kanssa tehdyn rajojen merkitsemistä koskevan sopimuksen ratifiointiin; korostaa, että on jatkettava neuvotteluja rajanylitysten tarkistamista ja rajaliikennettä koskevista sopimuksista; kehottaa tekemään yhteistyötä naapurivaltioiden kanssa Sarajevon julistukseen liittyvän prosessin puitteissa; kehottaa Montenegroa noudattamaan EU:n yhteisiä kantoja Rooman perussäännön koskemattomuudesta ja asiaan liittyvistä EU:n ohjaavista periaatteista, jotka koskevat kahdenvälisiä koskemattomuussopimuksia; |
| --- | --- |

36.

| 37. | panee merkille, että vaikka Montenegro ei sijaitse niin kutsutulla Länsi-Balkanin reitillä, se on kuitenkin kauttakulkumaa pakolaisille ja muuttajille, joista valtaosa tulee Syyriasta; kehottaa Montenegron viranomaisia varmistamaan, että turvapaikkaa Montenegrosta hakevia ja maan kautta kulkevia pakolaisia ja muita muuttajia kohdellaan kansainvälisen oikeuden ja EU:n lainsäädännön, mukaan lukien vuonna 1951 tehdyn pakolaissopimuksen ja EU:n perusoikeuskirjan, mukaisesti; panee tyytyväisenä merkille Schengenin toimintasuunnitelman ja muuttoliikkeen yhdennetystä hallinnasta vuosiksi 2017–2020 laaditun strategian hyväksymisen; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kehottaa komissiota jatkamaan muuttoliikettä koskevien asioiden käsittelyä kaikkien Länsi-Balkanin maiden kanssa, jotta varmistetaan EU:n ja kansainvälisten normien ja vaatimusten noudattaminen; suhtautuu myönteisesti asiassa tähän mennessä tehtyyn työhön; |
| --- | --- |

38.

| 39. | suhtautuu myönteisesti Montenegron aktiiviseen osallistumiseen Länsi-Balkania koskevaan Pariisin huippukokoukseen vuonna 2016 ja erityisesti yhteenliitettävyyttä koskevaan EU:n toimintasuunnitelmaan; kehottaa viranomaisia panemaan täytäntöön Albanian kanssa vasta allekirjoitetun rajanylitystä koskevan sopimuksen ja panemaan täytäntöön TEN-verkosta annetun asetuksen lupien myöntämisen ja avoimen rautatiemarkkinoille pääsyn osalta; panee merkille, että vaikka rautatiemarkkinat ovat olleet Montenegrossa avoimet kilpailulle vuodesta 2014 lähtien, tähän mennessä yksikään yksityinen toimija ei ole osoittanut kiinnostusta tulla markkinoille; kehottaa uutta hallitusta takaamaan avoimet rautatiemarkkinat ja avoimet ratamaksut sekä kapasiteetin jakamisen täysin unionin säännöstön mukaisesti; |
| --- | --- |

39.

| 40. | panee tyytyväisenä merkille, että Montenegron Natoon liittymistä koskeva pöytäkirja allekirjoitettiin toukokuussa 2016 tunnustuksena Montenegron ponnisteluista uudistusten toteuttamiseksi ja että pöytäkirja on parhaillaan Naton jäsenvaltioiden ratifioitavana, sillä Nato on tärkeä toimija Länsi-Balkanin vakauden ja rauhan varmistamisen kannalta; kehottaa EU:hun kuuluvia Naton jäsenvaltioita pitämään ratifiointia ensisijaisena asiana ja tunnustamaan, että Montenegron Nato-jäsenyydellä on tärkeä symbolinen ja strateginen merkitys maan euroatlanttisessa integraatioprosessissa; muistuttaa, että EU-jäsenyysneuvottelut ja Natoon liittymisen prosessi ovat toisistaan riippumattomia; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä Montenegron hallitukselle ja parlamentille. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  EUVL L 108, 29.4.2010, s. 1.

---

| 25.7.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 263/156 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 263/156

---

P8_TA(2017)0095

Sähköinen demokratia EU:ssa: mahdollisuudet ja haasteet

Euroopan parlamentin päätöslauselma 16. maaliskuuta 2017 sähköisestä demokratiasta Euroopan unionissa: mahdollisuudet ja haasteet (2016/2008(ΙΝΙ))

(2018/C 263/21)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston 18. helmikuuta 2009 sähköisestä demokratiasta hyväksymän suosituksen CM/Rec(2009)1 ensimmäisenä kansainvälisenä oikeudellisena välineenä, jossa asetetaan sähköistä demokratiaa koskevia normeja, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston 18. helmikuuta 2009 sähköisestä demokratiasta hyväksymän suosituksen CM/Rec(2009)1 ensimmäisenä kansainvälisenä oikeudellisena välineenä, jossa asetetaan sähköistä demokratiaa koskevia normeja,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 2, 3, 6, 9, 10 ja 11 artiklan sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 8–20 ja 24 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 2, 3, 6, 9, 10 ja 11 artiklan sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 8–20 ja 24 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, Euroopan ihmisoikeussopimuksen ja Euroopan sosiaalisen peruskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, Euroopan ihmisoikeussopimuksen ja Euroopan sosiaalisen peruskirjan,

| — | ottaa huomioon 28. lokakuuta 2015 antamansa päätöslauselman eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. lokakuuta 2015 antamansa päätöslauselman eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta (1),

| — | ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle aiheesta ”EU:n sähköisen hallinnon toimintaohjelma 2016–2020 – Hallinnon digitalisaatiokehityksen vauhdittaminen” (COM(2016)0179), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission tiedonannon Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle aiheesta ”EU:n sähköisen hallinnon toimintaohjelma 2016–2020 – Hallinnon digitalisaatiokehityksen vauhdittaminen” (COM(2016)0179),

| — | ottaa huomioon YK:n sähköisen hallinnon kehityksen indeksin (EGDI) 2014, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n sähköisen hallinnon kehityksen indeksin (EGDI) 2014,

| — | ottaa huomioon parlamentin politiikkayksikkö C:n vuonna 2016 tekemät kolme tutkimusta, joiden aiheina olivat sähköisen osallistumisen mahdollisuudet ja haasteet Euroopan unionissa, sähköisen äänestämisen mahdollisuudet ja haasteet Euroopan unionissa ja eurooppalaisen henkilöllisyystodistuksen perustamisen poliittinen ja oikeudellinen tilanne, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon parlamentin politiikkayksikkö C:n vuonna 2016 tekemät kolme tutkimusta, joiden aiheina olivat sähköisen osallistumisen mahdollisuudet ja haasteet Euroopan unionissa, sähköisen äänestämisen mahdollisuudet ja haasteet Euroopan unionissa ja eurooppalaisen henkilöllisyystodistuksen perustamisen poliittinen ja oikeudellinen tilanne,

| — | ottaa huomioon kaksi STOAn tutkimusta: ”E-public, e-participation and e-voting in Europe – prospects and challenges: final report” (marraskuu 2011) ja ”Technology options and systems to strengthen participatory and direct democracy”, joka on tarkoitus julkaista 2017, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kaksi STOAn tutkimusta: ”E-public, e-participation and e-voting in Europe – prospects and challenges: final report” (marraskuu 2011) ja ”Technology options and systems to strengthen participatory and direct democracy”, joka on tarkoitus julkaista 2017,

| — | ottaa huomioon lainsäädäntävaltaa käyttävien Euroopan alue-edustajistojen konferenssin (CALRE) sähköisen demokratian alalla tekemän työn, jossa käytettiin YK:n yhteistyöverkostoa ”IT4all”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon lainsäädäntävaltaa käyttävien Euroopan alue-edustajistojen konferenssin (CALRE) sähköisen demokratian alalla tekemän työn, jossa käytettiin YK:n yhteistyöverkostoa ”IT4all”,

| — | ottaa huomioon 8. syyskuuta 2015 antamansa päätöslauselman ihmisoikeuksista ja teknologiasta: digitaalisten valvonta- ja tunkeutumisjärjestelmien vaikutukset kolmansien maiden ihmisoikeustilanteeseen (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. syyskuuta 2015 antamansa päätöslauselman ihmisoikeuksista ja teknologiasta: digitaalisten valvonta- ja tunkeutumisjärjestelmien vaikutukset kolmansien maiden ihmisoikeustilanteeseen (2),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan mietinnön sekä kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan lausunnon (A8-0041/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan mietinnön sekä kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan lausunnon (A8-0041/2017),

| A. | ottaa huomioon, että viimeaikaiset kriisit ja umpikujat rahoituksen, talouden ja politiikan alalla sekä sosiaalisella alalla vaikuttavat vakavasti yksittäisiin jäsenvaltioihin ja koko unioniin samaan aikaan, kun niihin kaikkiin kohdistuu maailmanlaajuisia haasteita, kuten ilmastonmuutos, muuttoliike ja turvallisuus; ottaa huomioon, että kansalaiset suhtautuvat politiikkaan aina vain nihkeämmin ja kääntävät selkänsä poliittisille päätöksentekoprosesseille ja riski kansalaisten vieraantumisesta politiikasta on yhä suurempi; ottaa huomioon, että kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan sitoutuminen ja osallistuminen demokraattiseen elämään on avoimuuden ja tiedonsaannin lisäksi keskeistä demokratian toimivuuden sekä EU:n monitasoisen hallintorakenteen jokaisen tason legitimiteetin ja vastuuvelvollisuuden kannalta; katsoo, että on selvästi tarpeen lisätä kansalaisten ja poliittisten elinten välistä demokraattista yhteyttä; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että viimeaikaiset kriisit ja umpikujat rahoituksen, talouden ja politiikan alalla sekä sosiaalisella alalla vaikuttavat vakavasti yksittäisiin jäsenvaltioihin ja koko unioniin samaan aikaan, kun niihin kaikkiin kohdistuu maailmanlaajuisia haasteita, kuten ilmastonmuutos, muuttoliike ja turvallisuus; ottaa huomioon, että kansalaiset suhtautuvat politiikkaan aina vain nihkeämmin ja kääntävät selkänsä poliittisille päätöksentekoprosesseille ja riski kansalaisten vieraantumisesta politiikasta on yhä suurempi; ottaa huomioon, että kansalaisten ja kansalaisyhteiskunnan sitoutuminen ja osallistuminen demokraattiseen elämään on avoimuuden ja tiedonsaannin lisäksi keskeistä demokratian toimivuuden sekä EU:n monitasoisen hallintorakenteen jokaisen tason legitimiteetin ja vastuuvelvollisuuden kannalta; katsoo, että on selvästi tarpeen lisätä kansalaisten ja poliittisten elinten välistä demokraattista yhteyttä;

| B. | ottaa huomioon, että yhteiskuntamme on viime vuosikymmeninä muuttunut erittäin nopeasti ja kansalaiset tuntevat tarvetta ilmaista useammin ja suoremmin näkemyksensä ongelmista, jotka määrittävät yhteiskunnan tulevaisuutta, ja toteaa, että poliittisten ja päätöksentekoelinten kannattaa näin ollen panostaa demokraattisiin innovaatioihin; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että yhteiskuntamme on viime vuosikymmeninä muuttunut erittäin nopeasti ja kansalaiset tuntevat tarvetta ilmaista useammin ja suoremmin näkemyksensä ongelmista, jotka määrittävät yhteiskunnan tulevaisuutta, ja toteaa, että poliittisten ja päätöksentekoelinten kannattaa näin ollen panostaa demokraattisiin innovaatioihin;

| C. | ottaa huomioon, että äänestysprosentti Euroopan parlamentin vaaleissa on laskenut tasaisesti vuodesta 1979 ja vuoden 2014 vaaleissa se vajosi 42,54 prosenttiin; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että äänestysprosentti Euroopan parlamentin vaaleissa on laskenut tasaisesti vuodesta 1979 ja vuoden 2014 vaaleissa se vajosi 42,54 prosenttiin;

| D. | toteaa, että on erittäin tärkeää palauttaa kansalaisten luottamus Euroopan yhdentymiseen; toteaa, että sähköisen demokratian keinoilla voidaan edistää aktiivisempaa kansalaisuutta lisäämällä osallistumista päätöksentekoon ja päätöksenteon avoimuutta vahvistamalla demokraattisia valvontamekanismeja ja lisäämällä tietoa EU:sta, jotta kansalaiset saavat äänensä paremmin kuuluville poliittisessa elämässä; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että on erittäin tärkeää palauttaa kansalaisten luottamus Euroopan yhdentymiseen; toteaa, että sähköisen demokratian keinoilla voidaan edistää aktiivisempaa kansalaisuutta lisäämällä osallistumista päätöksentekoon ja päätöksenteon avoimuutta vahvistamalla demokraattisia valvontamekanismeja ja lisäämällä tietoa EU:sta, jotta kansalaiset saavat äänensä paremmin kuuluville poliittisessa elämässä;

| E. | katsoo, että demokratian olisi kehityttävä ja mukauduttava uuteen tekniikkaan ja tieto- ja viestintäteknisiin välineisiin liittyviin muutoksiin ja mahdollisuuksiin, joita olisi pidettävä yhteisenä hyvänä, joka oikein toteutettuna ja niin, että siitä tiedotetaan riittävästi, voi auttaa luomaan avoimemman ja osallistavamman demokratian; katsoo, että jokaisella olisi oltava mahdollisuus saada koulutusta uuden tekniikan käytössä; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että demokratian olisi kehityttävä ja mukauduttava uuteen tekniikkaan ja tieto- ja viestintäteknisiin välineisiin liittyviin muutoksiin ja mahdollisuuksiin, joita olisi pidettävä yhteisenä hyvänä, joka oikein toteutettuna ja niin, että siitä tiedotetaan riittävästi, voi auttaa luomaan avoimemman ja osallistavamman demokratian; katsoo, että jokaisella olisi oltava mahdollisuus saada koulutusta uuden tekniikan käytössä;

| F. | ottaa huomioon, että tietoverkkoturvallisuutta ja tietosuojaa on ehdottomasti kehitettävä edelleen, jos haluamme hyödyntää paremmin uutta teknologiaa institutionaalisessa ja poliittisessa elämässä ja lisätä siten kansalaisten osallistumista päätöksentekoon; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että tietoverkkoturvallisuutta ja tietosuojaa on ehdottomasti kehitettävä edelleen, jos haluamme hyödyntää paremmin uutta teknologiaa institutionaalisessa ja poliittisessa elämässä ja lisätä siten kansalaisten osallistumista päätöksentekoon;

| G. | toteaa, että uusien digitaalisten viestintävälineiden sekä avoimien ja yhteistyöhön perustuvien alustojen käyttöönotolla voidaan edistää ja saada aikaan uusia ratkaisuja, joilla kannustetaan kansalaisten aktiivista osallistumista ja poliittista vaikuttamista ja vähennetään tyytymättömyyttä poliittisiin instituutioihin sekä lisätään luottamusta demokraattiseen järjestelmään sekä sen avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että uusien digitaalisten viestintävälineiden sekä avoimien ja yhteistyöhön perustuvien alustojen käyttöönotolla voidaan edistää ja saada aikaan uusia ratkaisuja, joilla kannustetaan kansalaisten aktiivista osallistumista ja poliittista vaikuttamista ja vähennetään tyytymättömyyttä poliittisiin instituutioihin sekä lisätään luottamusta demokraattiseen järjestelmään sekä sen avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta;

| H. | ottaa huomioon, että viimeisimmässä ”unionin tilasta” pitämässään puheessa komission puheenjohtaja Juncker esitti joukon toimenpiteitä, joiden avulla voidaan lisätä sähköisen viestinnän käyttöä, mukaan lukien WiFi4EU ja 5G-verkkojen käyttöönotto Euroopassa; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että viimeisimmässä ”unionin tilasta” pitämässään puheessa komission puheenjohtaja Juncker esitti joukon toimenpiteitä, joiden avulla voidaan lisätä sähköisen viestinnän käyttöä, mukaan lukien WiFi4EU ja 5G-verkkojen käyttöönotto Euroopassa;

| I. | ottaa huomioon, että hallinnon avoimen datan avulla voidaan edistää talouskasvua, tehostaa julkisen sektorin toimintaa ja parantaa unionin ja jäsenvaltioiden instituutioiden avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että hallinnon avoimen datan avulla voidaan edistää talouskasvua, tehostaa julkisen sektorin toimintaa ja parantaa unionin ja jäsenvaltioiden instituutioiden avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta;

| J. | ottaa huomioon, että pääsy neutraaliin verkkoon yhdenvertaisin edellytyksin on välttämätön edellytys varmistettaessa ihmisen perusoikeuksien toteutuminen; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että pääsy neutraaliin verkkoon yhdenvertaisin edellytyksin on välttämätön edellytys varmistettaessa ihmisen perusoikeuksien toteutuminen;

| K. | katsoo, että sähköisen demokratian avulla voitaisiin kehittää täydentäviä yhteistyön muotoja, joilla voidaan vähentää kansalaisten vieraantumista perinteisestä politiikasta; ottaa lisäksi huomioon, että sen avulla voitaisiin edistää viestintää, vuoropuhelua sekä tietoisuutta ja kiinnostusta Euroopan unionista, sen politiikasta ja toiminnasta ja näin lisätä ruohonjuuritason tukea Euroopan yhdentymishankkeelle sekä pienentää nk. EU:n demokratiavajetta; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että sähköisen demokratian avulla voitaisiin kehittää täydentäviä yhteistyön muotoja, joilla voidaan vähentää kansalaisten vieraantumista perinteisestä politiikasta; ottaa lisäksi huomioon, että sen avulla voitaisiin edistää viestintää, vuoropuhelua sekä tietoisuutta ja kiinnostusta Euroopan unionista, sen politiikasta ja toiminnasta ja näin lisätä ruohonjuuritason tukea Euroopan yhdentymishankkeelle sekä pienentää nk. EU:n demokratiavajetta;

| L. | ottaa huomioon, että virtuaalisessa julkisessa tilassa tapahtuvissa uusissa osallistumistavoissa on noudatettava julkisessa tilassa osallistumiseen liittyviä oikeuksia ja velvoitteita, esimerkiksi menettelyllisiä oikeuksia kunnianloukkaustapauksissa; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että virtuaalisessa julkisessa tilassa tapahtuvissa uusissa osallistumistavoissa on noudatettava julkisessa tilassa osallistumiseen liittyviä oikeuksia ja velvoitteita, esimerkiksi menettelyllisiä oikeuksia kunnianloukkaustapauksissa;

| M. | toteaa, että on välttämätöntä poistaa digitaalikuilu ja tarjota kansalaisille riittävä medialukutaito ja digitaaliset taidot, jotta voidaan varmistaa internetin rooli pätevänä ja tehokkaana demokraattisena välineenä; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että on välttämätöntä poistaa digitaalikuilu ja tarjota kansalaisille riittävä medialukutaito ja digitaaliset taidot, jotta voidaan varmistaa internetin rooli pätevänä ja tehokkaana demokraattisena välineenä;

| N. | ottaa huomioon, että tieto- ja viestintätekniset järjestelmät ovat nykyaikaisten julkishallinnon prosessien ytimessä, mutta sähköisten viranomaispalvelujen tuottamista on yhä parannettava; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että tieto- ja viestintätekniset järjestelmät ovat nykyaikaisten julkishallinnon prosessien ytimessä, mutta sähköisten viranomaispalvelujen tuottamista on yhä parannettava;

| O. | katsoo, että sähköinen äänestys voisi auttaa henkilöitä, jotka elävät tai työskentelevät muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, jonka kansalaisia he ovat, tai kolmannessa maassa, käyttämään äänioikeuttaan; ottaa huomioon, että sähköisissä äänestysprosesseissa on varmistettava äänestyksen ja ääntenlaskennan turvallisuus ja salaisuus erityisesti verkkohyökkäysten mahdollisuuden suhteen; |
| --- | --- |

O.

katsoo, että sähköinen äänestys voisi auttaa henkilöitä, jotka elävät tai työskentelevät muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, jonka kansalaisia he ovat, tai kolmannessa maassa, käyttämään äänioikeuttaan; ottaa huomioon, että sähköisissä äänestysprosesseissa on varmistettava äänestyksen ja ääntenlaskennan turvallisuus ja salaisuus erityisesti verkkohyökkäysten mahdollisuuden suhteen;

Mahdollisuudet ja haasteet

| 1. | korostaa mahdollisia hyötyjä, joita voidaan saada sähköisestä demokratiasta, joka on määritelty perinteisen demokratian tukemiseksi ja tehostamiseksi tieto- ja viestintätekniikan avulla ja jolla voidaan täydentää demokraattisia prosesseja lisäämällä kansalaisten vaikutusmahdollisuuksia tarjoavia elementtejä erilaisten verkkotoimintojen kautta, joita ovat muun muassa sähköinen viranomaisasiointi, sähköinen hallinto, sähköinen keskustelu, sähköinen osallistuminen ja sähköinen äänestäminen; pitää myönteisenä sitä, että uusien tiedotus- ja viestintävälineiden avulla yhä useammat kansalaiset voivat osallistua demokraattisiin prosesseihin; |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa, että Euroopan neuvoston suosituksessa CM/Rec(2009)1 kehotetaan jäsenvaltioita huolehtimaan siitä, että sähköisellä demokratialla edistetään ja lisätään avoimuutta, vastuullisuutta, reagointikykyä, sitoutumista, asioiden käsittelyä, osallisuutta, esteettömyyttä, osallistumista, toissijaisuutta ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja varmistetaan ne; huomauttaa, että tässä suosituksessa kehotetaan jäsenvaltioita kehittämään toimenpiteitä, joiden avulla voidaan vahvistaa ihmisoikeuksia, demokratiaa ja oikeusvaltioperiaatetta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | painottaa, että sähköisen demokratian tarkoituksena on edistää demokraattista kulttuuria, joka rikastuttaa ja vahvistaa demokraattisia käytäntöjä, tarjoamalla vaihtoehtoisia keinoja avoimuuden ja kansalaisten osallistumisen lisäämiseksi mutta sillä ei ole tarkoitus luoda edustuksellista demokratiaa heikentävää vaihtoehtoista demokraattista järjestelmää; toteaa, että sähköisellä demokratialla ei yksinään voida varmistaa poliittista osallistumista ja että ei-digitaalisessa ympäristössäkin on edistettävä kansalaisten poliittista osallistumista rinnakkain sähköisen demokratian kanssa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | panee merkille sähköisen äänestämisen ja internetissä tapahtuvan etä-äänestyksen merkityksen järjestelminä, jotka voivat laajentaa kansalaisten osallisuutta ja helpottaa demokraattista osallistumista erityisesti maantieteellisesti ja sosiaalisesti syrjäytyneillä alueilla ja tarjoavat monia potentiaalisia etuja erityisesti nuorille, liikuntarajoitteisille, ikääntyneille ja henkilöille, jotka elävät tai työskentelevät muussa jäsenvaltiossa kuin siinä, jonka kansalaisia he ovat, tai kolmannessa maassa, edellyttäen että varmistetaan korkein mahdollinen tietosuojan taso; muistuttaa, että kun jäsenvaltiot ottavat käyttöön internetissä tapahtuvan etä-äänestyksen, niiden on varmistettava ääntenlaskun avoimuus ja luotettavuus ja noudatettava tasa-arvon, vaalisalaisuuden, äänioikeuden käytön turvaamisen ja vapaiden vaalien periaatteita; |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa, että kaikkien digitaalisen vuorovaikutuksen prosessien on perustuttava toimielinten avoimuuden periaatteeseen ja niissä on noudatettava reaaliaikaisen tiedottamisen ja tietoon perustuvan osallistumisen yhdistelmää; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kannustaa käyttämään sähköistä osallistumista keskeisenä sähköisen demokratian osatekijänä ja korostaa sen merkitystä; toteaa, että sähköinen osallistuminen käsittää kolme vuorovaikutuksen muotoa EU:n toimielinten ja hallitusten välillä ja toisaalta kansalaisten välillä eli sähköisen tiedottamisen, sähköisen kuulemisen ja sähköisen päätöksenteon; toteaa, että monia kansallisia, alueellisia ja paikallisia sähköisen osallistumisen tapauksia voidaan tuoda esille onnistuneina esimerkkeinä siitä, miten tieto- ja viestintätekniikkaa voidaan käyttää osallistavassa demokratiassa; kannustaa jäsenvaltioita kehittämään edelleen näitä käytäntöjä kansallisella ja paikallisella tasolla; |
| --- | --- |

6.

| 7. | korostaa, että tieto- ja viestintätekniikalla tuetaan osallistumis- ja keskustelumahdollisuuksien luomista, mikä puolestaan parantaa demokraattisten järjestelmien laatua ja legitimiteettiä; |
| --- | --- |

7.

| 8. | korostaa tarvetta saada nuoret osallistumaan poliittiseen keskusteluun ja panee merkille, että tieto- ja viestintätekniikan käyttö demokraattisissa menettelyissä voi olla tehokas väline tätä varten; |
| --- | --- |

8.

| 9. | muistuttaa ensimmäisestä eurooppalaisesta verkkoäänestyksestä Virossa sen oikeudellisesti sitovissa vaaleissa vuonna 2005, mutta katsoo, että mahdollisen sähköisen äänestämisen onnistunut käyttöönotto muissa jäsenvaltioissa edellyttää sen arvioimista, voidaanko koko väestön tosiasiallinen osallistuminen turvata, ja että on arvioitava myös erilaisten teknologisten lähestymistapojen edut ja haasteet sekä seuraukset; korostaa, että turvalliset ja nopeat internetyhteydet ja turvallinen sähköisen identiteetin infrastruktuuri ovat sähköisen äänestyksen onnistumisen keskeisiä edellytyksiä; korostaa, että on hyödynnettävä uuden tekniikan tarjoamia etuja nykyisissä koppiäänestysmenettelyissä, ja katsoo, että merkittäviä parannuksia voitaisiin tehdä jakamalla parhaita käytäntöjä ja tutkimusta kaikilla politiikan tasoilla; |
| --- | --- |

9.

| 10. | korostaa, että on vastattava kansalaisten tuntemiin sähköisen demokratian välineiden käyttämiseen liittyviin huoliin; katsoo, että turvallisuusongelmien ratkaiseminen ja yksityisyyden takaaminen ovat erittäin tärkeitä asioita, kun halutaan saada kansalaiset luottamaan kehittyvään digitaaliseen poliittiseen areenaan; |
| --- | --- |

10.

| 11. | painottaa, että demokraattiset prosessit edellyttävät laajamittaista keskustelua jokaisella yhteiskunnan tasolla unionissa sekä seurantaa ja harkintaa, jotta asioita voidaan käsitellä oikeudenmukaisesti ja järkevästi; varoittaa, että internetin keskusteluvälineissä käytävien keskustelujen tuloksia voidaan vääristellä ja manipuloida; katsoo, että paras tae tämän riskin välttämiseksi on kaikkien vuorovaikutukseen osallistuvien toimijoiden avoimuus ja tiedottaminen kampanjoista, joita mahdollisesti edistetään suoraan tai välillisesti digitaalisilla foorumeilla; |
| --- | --- |

11.

| 12. | panee merkille, että toimivan demokratian kannalta kansalaisten luottamus toimielimiin ja demokraattisiin prosesseihin ovat keskeisiä tekijöitä; korostaa, että näin ollen sähköisen demokratian välineiden käyttöönoton yhteydessä on toteutettava asianmukaisia tiedotus- ja koulutusstrategioita; |
| --- | --- |

12.

| 13. | korostaa, että on tärkeää sisällyttää sähköinen osallistuminen poliittiseen järjestelmään, jotta voidaan ottaa kansalaiset mukaan päätöksentekoprosessiin ja varmistaa jatkotoimet; toteaa, että jos päättäjät eivät ota asiaa vakavasti, seurauksena on pettymystä ja epäluottamusta; |
| --- | --- |

13.

| 14. | korostaa, että tieto- ja viestintäteknisten välineiden käytön olisi täydennettävä muita julkisten laitosten kanssa käytettäviä viestintäkanavia, jotta vältetään kaikenlainen syrjintä digitaalisten taitojen tai resurssien ja infrastruktuurin puutteen perusteella; |
| --- | --- |

14.

Ehdotukset demokraattisen järjestelmän parantamiseksi tieto- ja viestintätekniikan avulla

| 15. | katsoo, että osallistuminen demokraattisiin prosesseihin perustuu ensinnäkin todelliseen ja syrjimättömään mahdollisuuteen saada tietoa ja tietämystä; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa lisäksi EU:ta ja jäsenvaltioita pidättäytymään hyväksymästä tarpeettomia toimenpiteitä, joilla pyritään rajoittamaan mielivaltaisesti pääsyä internetiin ja ihmisen perusoikeuksien käyttämistä, kuten suhteettomia sensuuritoimenpiteitä tai oikeutetun kritiikin ja toisinajattelun kriminalisoimista; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa jäsenvaltioita ja unionia tarjoamaan koulutusta ja teknisiä välineitä kansalaisten demokraattisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämiseksi ja tieto- ja viestintäteknisen osaamisen parantamiseksi sekä digitaalisen lukutaidon ja tasa-arvoisen ja turvallisen digitaalisen pääsyn tarjoamiseksi kaikille unionin kansalaisille (sähköinen osallisuus), jotta voidaan poistaa digitaalinen kuilu ja siten viime kädessä hyödyttää demokratiaa; kannustaa jäsenvaltioita sisällyttämään digitaalitaitojen hankkimisen koulujen opetusohjelmiin ja elinikäiseen oppimiseen ja asettamaan etusijalle digitaaliset koulutusohjelmat ikääntyneille; tukee korkeakoulujen ja muiden oppilaitosten kanssa kehitettäviä verkostoja uusien osallistumisvälineiden tutkimuksen edistämiseksi ja näiden välineiden käyttöönottamiseksi; kehottaa lisäksi EU:ta ja jäsenvaltioita edistämään ohjelmia ja toimia, joilla pyritään kehittämään kriittistä ja tietoon perustuvaa ymmärrystä tieto- ja viestintätekniikan käytöstä; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ehdottaa, että arvioitaessa uuden teknologian käyttöä EU:n hallinnon demokratian parantamiseksi edistyttäisiin ottamalla indikaattoreiksi verkkopalvelujen laatua mittaavia tavoitteita; |
| --- | --- |

18.

| 19. | suosittaa, että Euroopan parlamentti ainoana kansalaisten suoraan valitsemana toimielimenä Euroopan unionissa ottaa johtoaseman sähköisen demokratian vahvistamisessa; katsoo, että tätä varten olisi hyödyllistä kehittää innovatiivisia teknisiä ratkaisuja, joiden avulla kansalaiset voivat kommunikoida mielekkäällä tavalla ja jakaa huolenaiheensa vaaleilla valitsemiensa edustajien kanssa; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kannustaa yksinkertaistamaan toimielimissä käytettävää kieltä ja menettelyitä ja järjestämään multimediasisältöä, jolla keskeisten päätöksentekoprosessien oleellisia osia voidaan havainnollistaa ja näin lisätä ymmärrystä ja osallistumista; korostaa tarvetta levittää tätä sähköisen osallistumisen portaalia segmentoiduilla proaktiivisilla välineillä, joiden avulla pääsee tutustumaan kaikkiin asiakirjoihin, jotka liittyvät parlamentissa käsiteltäviin asioihin; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa jäsenvaltioita ja unionia tarjoamaan kohtuuhintaisia ja nopeita digitaalisia infrastruktuureja erityisesti syrjäisimmillä alueilla ja maaseudulla sekä taloudellisesti vähemmän kehittyneillä alueilla ja varmistamaan kansalaisten välinen tasa-arvo kiinnittämällä erityistä huomiota heikoimmassa asemassa oleviin kansalaisiin ja tarjoamalla heille taitoja, joilla varmistetaan teknologian turvallinen käyttö; suosittaa, että kirjastoihin, kouluihin ja rakennuksiin, joissa julkisia palveluja tarjotaan, asennetaan asianmukainen nopea ja uudenaikainen tietotekniikkainfrastruktuuri, joka on tasa-arvoisesti kaikkien kansalaisten, erityisesti heikoimmassa asemassa olevien ryhmien, kuten vammaisten henkilöiden, saatavilla; korostaa, että on osoitettava riittävät rahoitus- ja koulutusresurssit näitä tavoitteita varten; suosittaa, että komissio rahoittaa hankkeita, joilla pyritään parantamaan digitaalista infrastruktuuria yhteisötalouden ja solidaarisen talouden alalla; |
| --- | --- |

21.

| 22. | painottaa, että naiset ovat aliedustettuina poliittisessa päätöksenteossa kaikilla tasoilla, samoin kuin tieto- ja viestintätekniikan aloilla; toteaa, että naiset ja tytöt kohtaavat usein digitaaliteknologiaan liittyviä sukupuolistereotypioita; kehottaa näin ollen komissiota ja jäsenvaltioita investoimaan kohdennettuihin ohjelmiin, joilla edistetään etenkin haavoittuvassa asemassa oleviin ja syrjäytyneisiin ryhmiin kuuluvien naisten ja tyttöjen tieto- ja viestintätekniikkakoulutusta ja sähköistä osallistumista käyttäen virallisen, epävirallisen ja arkioppimisen välineitä; |
| --- | --- |

22.

| 23. | toteaa, että jotta voidaan varmistaa kaikkien kansalaisten yhdenvertainen mahdollisuus käyttää sähköisen demokratian välineitä, käännökset useammalle kielelle ovat tärkeitä, kun tietoa on tarkoitus levittää ja saada kaikkien kansalaisten luettavaksi maissa, joissa on useampi kuin yksi virallinen kieli, ja kun kohteena on ihmisiä, joilla on erilaiset etniset taustat; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kehottaa jäsenvaltioita ja EU:ta edistämään, tukemaan ja panemaan täytäntöön mekanismeja ja välineitä, jotka mahdollistavat kansalaisten osallistumisen ja vuorovaikutuksen hallitusten ja EU:n toimielinten kanssa, kuten joukkoistamisen mahdollistavat alustat; korostaa, että tieto- ja viestintätekniikan olisi edistettävä riippumattoman tiedon saantia, avoimuutta, vastuuvelvollisuutta ja osallistumista päätöksentekoon; kehottaa tässä yhteydessä räätälöimään kaikki komission välineet, jotka on tarkoitettu viestintään ja yhteydenpitoon kansalaisten kanssa, ja erityisesti Europe Direct -portaalin, vastaamaan nykyistä paremmin sähköisen demokratian haasteisiin; sitoutuu tekemään kaikista nykyisistä lainsäädännöllisen seurannan välineistä käyttäjäystävällisempiä ja helpommin ymmärrettäviä, koulutuksellisia ja interaktiivisia ja kehottaa komissiota toimimaan samoin omalla verkkosivustollaan; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kehottaa jäsenvaltioita ja EU:ta tarkistamaan demokratian toimintaa koskevien virallisten sivustojensa sisältöä, jotta voidaan tarjota koulutusvälineitä, joiden avulla nuoret pystyvät helpommin vierailemaan näillä sivustoilla ja ymmärtämään niiden sisällön, ja tuoda sivustot vammaisten henkilöiden ulottuville; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kannustaa viranomaisia osoittamaan sitoutumisensa instituutioiden avoimuuteen tekemällä muutoksia strategiseen suunnitteluun ja yrityskulttuuriin, talousarvioihin ja organisatorisiin muutosprosesseihin niin, että ne perustuvat tavoitteeseen demokratian parantamisesta uuden tekniikan avulla; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kehottaa perustamaan verkkofoorumin, jotta yksittäisiä kansalaisia voidaan kuulla järjestelmällisesti ennen kuin unionin lainsäätäjä tekee päätöksiä, jolloin kansalaiset osallistuvat välittömämmin julkiseen elämään; |
| --- | --- |

27.

| 28. | katsoo, että näiden uusien välineiden käyttöönottoa on ehdottomasti tuettava tiedotuskampanjoilla, joissa tuodaan esiin niiden tarjoamia mahdollisuuksia ja yhteisvastuun ja osallistumisen kaltaisia kansalaisarvoja; |
| --- | --- |

28.

| 29. | korostaa eurooppalaisen kansalaisaloitteen merkitystä keinona saada kansalaiset mukaan EU:n poliittiseen elämään ja kannustaa heidän suoraa osallistumistaan ja kehottaa siksi komissiota tarkastelemaan uudelleen omaa toimintaansa, jotta se voisi hyödyntää koko potentiaaliaan niiden suositusten mukaisesti, joita Euroopan parlamentti esitti 28. lokakuuta 2015 antamassaan päätöslauselmassa; kiinnittää huomiota tähän liittyvien hallinnollisten vaatimusten yksinkertaistamiseen ja nopeuttamiseen ja tieto- ja viestintätekniikan laajempaan käyttämiseen, esimerkiksi digitaalisten alustojen ja muiden mobiililaitteiden kanssa yhteensopivien sovellusten kautta, jotta tästä tärkeästä välineestä tulisi käyttäjäystävällisempi ja laajemmin tunnettu; katsoo, että uuden teknologian käytön avulla voitaisiin tehostaa erityisesti verkossa toteutettavaa allekirjoitusten keruujärjestelmää käyttämällä tunnistamis- ja todentamispalveluja (e-IDAS), joiden avulla kansalaiset voivat helpommin saada ja vaihtaa tietoja voimassa olevista tai mahdollisista kansalaisaloitteista, jotta he voivat osallistua aktiivisesti keskusteluihin ja/tai tukea itse aloitteita; |
| --- | --- |

29.

| 30. | painottaa, että useat komission prosessit, kuten verkossa toteutettavat julkiset kuulemiset, sähköisen osallistumisen toimet ja vaikutustenarvioinnit voisivat, hyötyä uusien teknologioiden laajemmasta käytöstä, jotta voidaan kannustaa yleisön osallistumista ja lisätä vastuuvelvollisuutta näissä prosesseissa ja unionin toimielinten avoimuutta sekä tehostaa eurooppalaista hallintotapaa; korostaa tarvetta tehdä julkisista kuulemismenettelyistä tehokkaita ja tuoda ne mahdollisimman monien ulottuville pitämällä tekniset esteet mahdollisimman vähäisinä; |
| --- | --- |

30.

| 31. | korostaa, että kansalaiset tarvitsevat lisää tietoa nykyisistä sähköisen osallistumisen foorumeista EU:n tasolla sekä kansallisella ja paikallisella tasolla; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kehottaa komissiota laajentamaan ja kehittämään sähköistä osallistumista vuonna 2017 käynnistettävän digitaalisten sisämarkkinoiden strategian väliarvioinnin yhteydessä ja edistämään Euroopan unionin e-kansalaisuuteen liittyvien uusien välineiden kehittämistä ja rahoitusta; suosittelee lisäksi, että komissio keskittyy avoimen lähdekoodin ratkaisuihin, jotka voidaan ottaa helposti käyttöön kaikkialla digitaalisten sisämarkkinoiden alueella; kehottaa komissiota erityisesti sisällyttämään niihin aikaisempien hankkeiden uudelleenkäytön, kuten D-CENT (Decentralised Citizens ENgagement Technologies) -alustan, joka on EU:n rahoittama hanke teknisten välineiden tarjoamiseksi osallistavaa demokratiaa varten; |
| --- | --- |

32.

| 33. | korostaa, että sähköisen viranomaisasioinnin kehittämisen olisi oltava jäsenvaltioiden ja unionin toimielinten painopisteenä, ja pitää myönteisenä komission kunniainhimoista ja kattavaa sähköisen hallinnon toimintasuunnitelmaa, jossa asianmukainen kansallinen täytäntöönpano ja käytettävissä olevan EU:n rahoituksen koordinointi yhdessä kansallisten digitaaliasioista vastaavien laitosten ja viranomaisten kanssa ovat keskeisiä tekijöitä; katsoo, että olisi tehostettava toimia, joilla kannustetaan avointa dataa ja avoimeen lähdekoodiin ja vapaisiin ohjelmistoihin perustuvien tieto- ja viestintätekniikan välineiden käyttöä sekä EU:n toimielimissä että jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kehottaa lisäämään yhteistyötä unionin tasolla ja suosittelee parhaiden käytäntöjen jakamista sähköisen demokratian hankkeista keinona, jolla siirrytään kohti sellaista demokratian muotoa, joka on osallistavampi ja keskustelevampi ja joka vastaa kansalaisten toiveita ja etuja ja pyrkii ottamaan heidät mukaan päätöksentekoprosesseihin; huomauttaa, että on tarpeen tietää, mitkä ovat kansalaisten asenteet internetissä tapahtuvan etä-äänestyksen käyttöönottoon; kehottaa komissiota tekemään riippumattoman arvioinnin tai julkisen kuulemisen internetäänestyksestä ja esittämään jäsenvaltioiden tarkasteltavaksi vuoden 2018 loppuun mennessä analyysin sen vahvuuksista ja heikkouksista kansalaisille tarjottavana uutena mahdollisuutena käyttää äänioikeuttaan; |
| --- | --- |

34.

| 35. | painottaa, että sähköisen demokratian välineitä käytettäessä on ensisijaisesti suojeltava yksityisyyttä ja henkilötietoja, parannettava internet-ympäristön turvallisuutta erityisesti tietoturvallisuuden ja tietoturvan osalta, mukaan lukien ”oikeus tulla unohdetuksi”, ja tarjottava suoja valvontaohjelmistoilta ja taattava lähteen todennettavuus; kehottaa lisäksi käyttämään enemmän digitaalisia palveluja, jotka perustuvat keskeisiin ratkaisuihin, kuten suojattuun ja salattuun digitaaliseen identiteettiin eIDAS-asetuksen mukaisesti; kannattaa turvallisia digitaalisia julkisia rekistereitä ja sähköisten allekirjoitusten varmennepalveluja vilpillisten moninkertaisten toimien estämiseksi, mikä on eurooppalaisten ja kansainvälisten ihmisoikeusnormien ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen ja Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaista; korostaa lopuksi, että turvallisuuskysymyksistä ei saa tulla pelote yksityishenkilöiden ja ryhmien osallistumiselle demokraattisiin prosesseihin; |
| --- | --- |

35.

| 36. | korostaa tarvetta kehittää demokratiaa hyödyntämällä tekniikkaa, jota olisi käytettävä turvallisessa ympäristössä, joka on turvassa teknisten välineiden väärinkäytöltä (kuten roskapostirobotit, nimetön profilointi ja identiteettivarkaudet), ja muistuttaa, että on noudatettava mahdollisimman tiukkoja normeja; |
| --- | --- |

36.

| 37. | muistuttaa, että väärinkäytösten paljastajilla on keskeinen rooli – yleensä internetissä –, korruption, petosten, huonon hallinnon ja muiden ihmisten terveyttä ja yleistä turvallisuutta, taloudenhoidon luotettavuutta, ihmisoikeuksia, ympäristöä ja oikeusvaltioperiaatetta uhkaavien epäkohtien paljastamisessa ja samalla he varmistavat kansalaisten tiedonsaantioikeuden toteutumisen; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kannustaa julkisia edustajia osallistumaan aktiivisesti kansalaisten kanssa nykyisillä täysin avoimilla foorumeilla ja käyttämään uusia media- ja tietotekniikka-alustoja, jotta voidaan kannustaa keskustelua ja mielipiteiden sekä ehdotusten vaihtoa kansalaisten kanssa (sähköinen parlamentti) ja luoda suora yhteys kansalaisiin; kehottaa Euroopan parlamentin poliittisia ryhmiä ja Euroopan tason poliittisia puolueita lisäämään mahdollisuuksia julkiseen keskusteluun ja verkko-osallistumiseen; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kehottaa parlamentin jäseniä ja muita toimielimiä parantamaan edelleen työnsä avoimuutta erityisesti nykyisessä haastavassa poliittisessa kontekstissa ja pyytää viranomaisia tarkastelemaan mahdollisuutta perustaa digitaalisia foorumeita, myös käyttäen uusimpia tietotekniikan välineitä; kannustaa vaaleilla valittuja edustajia käyttämään näitä välineitä ja viestimään tehokkaasti äänestäjien ja sidosryhmien kanssa niin, että äänestäjille voidaan tiedottaa EU:n ja parlamentin toiminnasta ja näin avata päätöksentekoprosesseja ja lisätä tietoa unionin demokratiasta; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pitää myönteisinä parlamentin omia aloitteita sähköisen osallistumisen alalla; tukee jatkuvia pyrkimyksiä lujittaa parlamentin edustuksellista luonnetta, legitiimiyttä ja tehokkuutta ja kannustaa jäseniä hyödyntämään laajemmin uusia teknologioita, jotta niitä voidaan kehittää mahdollisimman pitkälle, ottaen samalla huomioon oikeudesta yksityisyyteen ja henkilötietojen suojaan aiheutuvat välttämättömät rajoitukset; huomauttaa, että tarvitaan laajaa pohdintaprosessia siitä, miten jäsenten tieto- ja viestintätekniikan käyttöä voidaan parantaa, ei ainoastaan vuorovaikutukseen yleisön kanssa, mutta myös lainsäädännössä, vetoomuksissa, kuulemisissa ja muissa näkökohdissa, joilla on merkitystä heidän päivittäisessä työssään; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kannustaa unionin ja jäsenvaltioiden poliittisia puolueita hyödyntämään digitaalisia välineitä mahdollisimman tehokkaasti, jotta voidaan kehittää uusia tapoja edistää sisäistä demokratiaa, mukaan lukien avoimuus hallinto-, rahoitus- ja päätöksentekoprosesseissa, sekä parantaa viestintää ja lisätä osallistumista puolueiden jäsenten ja kannattajien sekä kansalaisyhteiskunnan välillä; kannustaa niitä myös olemaan erittäin avoimia ja vastuuvelvollisia kansalaisille; ehdottaa tätä varten, että Euroopan tason poliittisten puolueiden perussääntöön harkitaan mahdollisesti muutoksia, jotka kattavat sähköisen osallistumisen ja edistävät sitä; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kehottaa unionia ja sen toimielimiä olemaan valmiita käynnistämään uusia sähköisen osallistumisen menetelmiä koskevia kokeiluja, kuten joukkoistamiskokeiluja unionin tasolla sekä kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla, ottaen huomioon jäsenvaltioissa jo kehitetyt parhaat käytännöt, ja käynnistämään tätä varten erityisiä pilottihankkeita; muistuttaa samalla tarpeesta täydentää tällaisia toimenpiteitä valistuskampanjoilla, jotta voidaan havainnollistaa näiden välineiden tarjoamia mahdollisuuksia; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kehottaa unionin toimielimiä käynnistämään osallistavan prosessin, jotta voidaan laatia eurooppalainen internetoikeuksien peruskirja muun muassa Italian edustajainhuoneen 28. heinäkuuta 2015 julkaiseman Internetoikeuksien julistuksen pohjalta, jotta voidaan edistää kaikkia digitaalialaan liittyviä oikeuksia ja taata ne, muun muassa tosiasiallinen oikeus internetiin pääsyyn ja verkon neutraalius; |
| --- | --- |

43.

| 44. | toteaa, että internetistä voi nykyään löytää runsaasti erilaista tietoa, ja painottaa, että kansalaisten kriittisen ajattelun valmiuksia olisi vahvistettava, jotta he voivat paremmin erottaa toisistaan luotettavat ja epäluotettavat tiedonlähteet; kannustaakin jäsenvaltioita mukauttamaan ja päivittämään lainsäädäntöä nykykehityksen huomioon ottamiseksi ja panemaan täysimääräisesti täytäntöön vihapuhetta verkossa ja sen ulkopuolella koskevan voimassa olevan lainsäädännön ja valvomaan sen noudattamista tinkimättä kuitenkaan perusoikeuksista ja perustuslaillisista oikeuksista; korostaa, että unionin ja sen jäsenvaltioiden olisi kehitettävä toimia ja politiikkoja, joilla parannetaan kansalaisten ja erityisesti nuorten luovan ja kriittisen ajattelun taitoja, joita tarvitaan muuallakin, ja heidän digitaalista lukutaitoaan ja medialukutaitoaan sekä lisätään heidän osallisuuttaan ja tiedonhaluaan, jotta he pystyvät tekemään tietoon perustuvia päätöksiä ja antamaan myönteisen panoksen demokraattisiin prosesseihin; |
| --- | --- |

44.

o

o o

| 45. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

45.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0382.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0288.

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan parlamentti

Torstai 2. maaliskuuta 2017

| 25.7.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 263/163 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 263/163

---

P8_TA(2017)0056

Marine Le Penin koskemattomuuden pidättämistä koskeva pyyntö

Euroopan parlamentin päätös 2. maaliskuuta 2017 Marine Le Penin koskemattomuuden pidättämistä koskevasta pyynnöstä (2016/2295(IMM))

(2018/C 263/22)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Marine Le Penin koskemattomuuden pidättämistä koskevan, Ranskan oikeusministerin Jean-Jacques Urvoas’n 5. lokakuuta 2016 välittämän pyynnön, joka liittyy Marine Le Peniin kohdistuvaan Nanterren alioikeudessa vireillä olevaan tutkintamenettelyyn, joka koskee tämän twitter-tilillään julkaisemia väkivaltaisia islamistisia kuvia, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Marine Le Penin koskemattomuuden pidättämistä koskevan, Ranskan oikeusministerin Jean-Jacques Urvoas’n 5. lokakuuta 2016 välittämän pyynnön, joka liittyy Marine Le Peniin kohdistuvaan Nanterren alioikeudessa vireillä olevaan tutkintamenettelyyn, joka koskee tämän twitter-tilillään julkaisemia väkivaltaisia islamistisia kuvia,

| — | on kuullut Marine Le Peniä edustanutta Jean-François Jalkhia työjärjestyksen 9 artiklan 6 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

on kuullut Marine Le Peniä edustanutta Jean-François Jalkhia työjärjestyksen 9 artiklan 6 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa N:o 7 olevan 8 ja 9 artiklan sekä Euroopan parlamentin jäsenten valitsemisesta yleisillä välittömillä vaaleilla 20. syyskuuta 1976 annetun säädöksen 6 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa N:o 7 olevan 8 ja 9 artiklan sekä Euroopan parlamentin jäsenten valitsemisesta yleisillä välittömillä vaaleilla 20. syyskuuta 1976 annetun säädöksen 6 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen 12. toukokuuta 1964, 10. heinäkuuta 1986, 15. ja 21. lokakuuta 2008, 19. maaliskuuta 2010, 6. syyskuuta 2011 ja 17. tammikuuta 2013 antamat tuomiot (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen 12. toukokuuta 1964, 10. heinäkuuta 1986, 15. ja 21. lokakuuta 2008, 19. maaliskuuta 2010, 6. syyskuuta 2011 ja 17. tammikuuta 2013 antamat tuomiot (1),

| — | ottaa huomioon Ranskan tasavallan perustuslain 26 pykälän, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Ranskan tasavallan perustuslain 26 pykälän,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 5 artiklan 2 kohdan, 6 artiklan 1 kohdan ja 9 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 5 artiklan 2 kohdan, 6 artiklan 1 kohdan ja 9 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A8-0047/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön (A8-0047/2017),

| A. | ottaa huomioon, että Ranskan oikeusviranomaiset ovat pyytäneet Euroopan parlamentin jäsenen ja Front Nationalin (FN) puheenjohtajan Marine Le Penin koskemattomuuden pidättämistä osana tutkintamenettelyä, joka koskee tämän Twitter-tilillään julkaisemia väkivaltaisia kuvia, jotka esittivät terroristiryhmä Da’eshin kolmen panttivangin teloituksia ja joihin oli lisätty kommentti ”Tällainen Da’esh on”, 16. joulukuuta 2015 RMC-radiokanavan haastattelun jälkeen, jossa FN:n nousua oli verrattu terroristiryhmä Da’eshin toimintaan; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Ranskan oikeusviranomaiset ovat pyytäneet Euroopan parlamentin jäsenen ja Front Nationalin (FN) puheenjohtajan Marine Le Penin koskemattomuuden pidättämistä osana tutkintamenettelyä, joka koskee tämän Twitter-tilillään julkaisemia väkivaltaisia kuvia, jotka esittivät terroristiryhmä Da’eshin kolmen panttivangin teloituksia ja joihin oli lisätty kommentti ”Tällainen Da’esh on”, 16. joulukuuta 2015 RMC-radiokanavan haastattelun jälkeen, jossa FN:n nousua oli verrattu terroristiryhmä Da’eshin toimintaan;

| B. | ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin vakiintuneen käytännön mukaisesti parlamentin jäsenen koskemattomuus voidaan pidättää, jos ilmaistuilla mielipiteillä ja/tai kuvilla ei ole suoraa tai ilmeistä yhteyttä Euroopan parlamentin jäsenen tehtävien hoitamiseen ja jos ne eivät ole jäsenen tehtävien hoitamisen yhteydessä ilmaisemia mielipiteitä tai suorittamia äänestyksiä Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa N:o 7 olevan 8 artiklan ja Ranskan tasavallan perustuslain 26 pykälän mukaisesti; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin vakiintuneen käytännön mukaisesti parlamentin jäsenen koskemattomuus voidaan pidättää, jos ilmaistuilla mielipiteillä ja/tai kuvilla ei ole suoraa tai ilmeistä yhteyttä Euroopan parlamentin jäsenen tehtävien hoitamiseen ja jos ne eivät ole jäsenen tehtävien hoitamisen yhteydessä ilmaisemia mielipiteitä tai suorittamia äänestyksiä Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa N:o 7 olevan 8 artiklan ja Ranskan tasavallan perustuslain 26 pykälän mukaisesti;

| C. | ottaa lisäksi huomioon, että Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa N:o 7 olevassa 9 artiklassa määrätään, että Euroopan parlamentin jäsenillä on oman valtionsa alueella kansanedustajille myönnetty koskemattomuus; |
| --- | --- |

C.

ottaa lisäksi huomioon, että Euroopan unionin erioikeuksista ja vapauksista tehdyssä pöytäkirjassa N:o 7 olevassa 9 artiklassa määrätään, että Euroopan parlamentin jäsenillä on oman valtionsa alueella kansanedustajille myönnetty koskemattomuus;

| D. | ottaa huomioon, että väkivaltaisten ja ihmisarvoa loukkaavien valokuvien levittäminen määritellään rikokseksi ja siitä säädetään seuraamuksia Ranskan tasavallan rikoslain 227 pykälän 24, 29 ja 31 momentissa; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että väkivaltaisten ja ihmisarvoa loukkaavien valokuvien levittäminen määritellään rikokseksi ja siitä säädetään seuraamuksia Ranskan tasavallan rikoslain 227 pykälän 24, 29 ja 31 momentissa;

| E. | ottaa huomioon, että luottamuksesta digitaaliseen talouteen 21. kesäkuuta 2004 annetun Ranskan lain nro 2004-575, jolla on saatettu tietoyhteiskunnan palveluja, erityisesti sähköistä kaupankäyntiä, sisämarkkinoilla koskevista tietyistä oikeudellisista näkökohdista 8. kesäkuuta 2000 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/31/EY osaksi kansallista lainsäädäntöä, 6 pykälän 1 momentti koskee tietoyhteiskunnan palveluntarjoajien toimintaa eikä luonteeltaan yksityistä toimintaa; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että luottamuksesta digitaaliseen talouteen 21. kesäkuuta 2004 annetun Ranskan lain nro 2004-575, jolla on saatettu tietoyhteiskunnan palveluja, erityisesti sähköistä kaupankäyntiä, sisämarkkinoilla koskevista tietyistä oikeudellisista näkökohdista 8. kesäkuuta 2000 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2000/31/EY osaksi kansallista lainsäädäntöä, 6 pykälän 1 momentti koskee tietoyhteiskunnan palveluntarjoajien toimintaa eikä luonteeltaan yksityistä toimintaa;

| F. | ottaa huomioon, että Marine Le Penin julkaisemat kuvat ovat Google-hakukoneen kautta kaikkien ulottuvilla ja niitä on katsottu verkossa laajalti sen jälkeen, kun ne alun perin julkaistiin, mutta niiden väkivaltaisuus loukkaa kuitenkin yhä ihmisarvoa; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Marine Le Penin julkaisemat kuvat ovat Google-hakukoneen kautta kaikkien ulottuvilla ja niitä on katsottu verkossa laajalti sen jälkeen, kun ne alun perin julkaistiin, mutta niiden väkivaltaisuus loukkaa kuitenkin yhä ihmisarvoa;

| G. | ottaa huomioon, että panttivanki James Foleyn perhe oli pyytänyt valokuvien poistamista 17. joulukuuta 2015, siis oikeusviranomaisten toimenpiteiden jälkeen, ja että tämän pyynnön jälkeen Marine Le Pen poisti ainoastaan James Foleya esittäneen kuvan; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että panttivanki James Foleyn perhe oli pyytänyt valokuvien poistamista 17. joulukuuta 2015, siis oikeusviranomaisten toimenpiteiden jälkeen, ja että tämän pyynnön jälkeen Marine Le Pen poisti ainoastaan James Foleya esittäneen kuvan;

| H. | ottaa huomioon, että aikataulu, jota Marine Le Peniä vastaan nostetussa oikeusmenettelyssä on noudatettu, on tavanomainen lehdistöä ja muita tiedotusvälineitä koskevissa asioissa, eikä näin ollen ole syytä epäillä ”fumus persecutionis” -tapausta eli tilannetta, jossa on merkkejä tai todisteita aikomuksesta vahingoittaa jäsenen poliittista toimintaa; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että aikataulu, jota Marine Le Peniä vastaan nostetussa oikeusmenettelyssä on noudatettu, on tavanomainen lehdistöä ja muita tiedotusvälineitä koskevissa asioissa, eikä näin ollen ole syytä epäillä ”fumus persecutionis” -tapausta eli tilannetta, jossa on merkkejä tai todisteita aikomuksesta vahingoittaa jäsenen poliittista toimintaa;

| I. | ottaa huomioon, että Ranskan tasavallan perustuslain 26 pykälän mukaan parlamentin jäsentä ei saa rikosta koskevassa asiassa vangita eikä hänen vapauttaan muuten riistää tai rajoittaa, ellei Euroopan parlamentti ole siihen suostunut; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Ranskan tasavallan perustuslain 26 pykälän mukaan parlamentin jäsentä ei saa rikosta koskevassa asiassa vangita eikä hänen vapauttaan muuten riistää tai rajoittaa, ellei Euroopan parlamentti ole siihen suostunut;

| J. | ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti ei voi ottaa kantaa parlamentin jäsenen syyllisyyteen tai syyttömyyteen eikä siihen, oikeuttavatko teot, joihin jäsenen väitetään syyllistyneen, syytteeseen asettamisen; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti ei voi ottaa kantaa parlamentin jäsenen syyllisyyteen tai syyttömyyteen eikä siihen, oikeuttavatko teot, joihin jäsenen väitetään syyllistyneen, syytteeseen asettamisen;

| 1. | päättää pidättää Marine Le Penin koskemattomuuden; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen sekä asiasta vastaavan valiokunnan mietinnön viipymättä Ranskan tasavallan toimivaltaiselle viranomaiselle ja Marine Le Penille. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 12.5.1964, Wagner v. Fohrmann ja Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28, yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 10.7.1986, Wybot v. Faure ym., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310, yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen tuomio 15.10.2008, Mote v. parlamentti, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440, yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 21.10.2008, Marra v. De Gregorio ja Clemente, C-200/07 ja C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579, unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 19.3.2010, Gollnisch v. parlamentti, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102, unionin tuomioistuimen tuomio 6.9.2011, Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543 sekä unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 17.1.2013, Gollnisch v. parlamentti, T-346/11 ja T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

III Valmistelevat säädökset

EUROOPAN PARLAMENTTI

Torstai 2. maaliskuuta 2017

| 25.7.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 263/165 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 263/165

---

P8_TA(2017)0057

EU:n ja Libanonin välinen assosiaatio (Kroatian liittyminen) ***

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 2. maaliskuuta 2017 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Libanonin tasavallan välisestä assosiaatiosta tehtyyn Euro–Välimeri-sopimukseen Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi liitettävän pöytäkirjan tekemisestä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden puolesta (05748/2016 – C8-0171/2016 – 2015/0292(NLE))

(Hyväksyntä)

(2018/C 263/23)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (05748/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (05748/2016),

| — | ottaa huomioon luonnoksen Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Libanonin tasavallan välisestä assosiaatiosta tehtyyn Euro–Välimeri-sopimukseen Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi liitettäväksi pöytäkirjaksi (05750/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnoksen Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden sekä Libanonin tasavallan välisestä assosiaatiosta tehtyyn Euro–Välimeri-sopimukseen Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen huomioon ottamiseksi liitettäväksi pöytäkirjaksi (05750/2016),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 217 artiklan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8-0171/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 217 artiklan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8-0171/2016),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 1 ja 4 kohdan ja 108 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 1 ja 4 kohdan ja 108 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan suosituksen (A8-0027/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan suosituksen (A8-0027/2017),

| 1. | antaa hyväksyntänsä pöytäkirjan tekemiselle; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Libanonin tasavallan hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

---

| 25.7.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 263/166 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 263/166

---

P8_TA(2017)0058

Ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineeseen liittyviä täydentäviä sääntöjä koskeva EU:n ja Liechtensteinin sopimus ***

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 2. maaliskuuta 2017 esityksestä neuvoston päätökseksi ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineeseen osana sisäisen turvallisuuden rahastoa liittyviä täydentäviä sääntöjä vuosiksi 2014–2020 koskevan Euroopan unionin ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan sopimuksen tekemisestä Euroopan unionin puolesta (12852/2016 – C8-0515/2016 – 2016/0247(NLE))

(Hyväksyntä)

(2018/C 263/24)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (12852/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (12852/2016),

| — | ottaa huomioon luonnoksen ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineeseen osana sisäisen turvallisuuden rahastoa liittyviä täydentäviä sääntöjä vuosiksi 2014–2020 koskevaksi Euroopan unionin ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan sopimukseksi (12881/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnoksen ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusvälineeseen osana sisäisen turvallisuuden rahastoa liittyviä täydentäviä sääntöjä vuosiksi 2014–2020 koskevaksi Euroopan unionin ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan sopimukseksi (12881/2016),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 77 artiklan 2 kohdan a alakohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8-0515/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 77 artiklan 2 kohdan a alakohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8-0515/2016),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 1 ja 4 kohdan ja 108 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 1 ja 4 kohdan ja 108 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan suosituksen (A8-0025/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan suosituksen (A8-0025/2017),

| 1. | antaa hyväksyntänsä sopimuksen tekemiselle; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Liechtensteinin ruhtinaskunnan hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

---

| 25.7.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 263/167 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 263/167

---

P8_TA(2017)0059

Energia-alalla tehtyjä hallitustenvälisiä sopimuksia ja ei-sitovia välineitä koskeva tietojenvaihtomekanismi ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 2. maaliskuuta 2017 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi energia-alalla tehtyjä jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisiä hallitustenvälisiä sopimuksia ja ei-sitovia välineitä koskevan tietojenvaihtomekanismin perustamisesta sekä päätöksen N:o 994/2012/EU kumoamisesta (COM(2016)0053 – C8-0034/2016 – 2016/0031(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2018/C 263/25)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2016)0053), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2016)0053),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 194 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0034/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 194 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0034/2016),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Ranskan senaatin, Maltan parlamentin, Itävallan liittoneuvoston ja Portugalin parlamentin toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti antamat perustellut lausunnot, joiden mukaan esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Ranskan senaatin, Maltan parlamentin, Itävallan liittoneuvoston ja Portugalin parlamentin toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti antamat perustellut lausunnot, joiden mukaan esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 21. syyskuuta 2016 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 21. syyskuuta 2016 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 16. joulukuuta 2016 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 16. joulukuuta 2016 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön sekä ulkoasiainvaliokunnan ja kansainvälisen kaupan valiokunnan lausunnot (A8-0305/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön sekä ulkoasiainvaliokunnan ja kansainvälisen kaupan valiokunnan lausunnot (A8-0305/2016),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se aikoo tehdä ehdotukseensa huomattavia muutoksia tai korvata sen toisella ehdotuksella; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUVL C 487, 28.12.2016, s. 81.

---

P8_TC1-COD(2016)0031

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 2. maaliskuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2017/... antamiseksi energia-alalla tehtyjä jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisiä hallitustenvälisiä sopimuksia ja ei-sitovia välineitä koskevan tietojenvaihtomekanismin perustamisesta sekä päätöksen N:o 994/2012/EU kumoamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, päätöstä (EU) 2017/684.)

---

Tiistai 14. maaliskuuta 2017

| 25.7.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 263/168 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 263/168

---

P8_TA(2017)0066

Elohopea ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 14. maaliskuuta 2017 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi elohopeasta ja asetuksen (EY) N:o 1102/2008 kumoamisesta (COM(2016)0039 – C8-0021/2016 – 2016/0023(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2018/C 263/26)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2016)0039), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2016)0039),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 192 artiklan 1 kohdan ja 207 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0021/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 192 artiklan 1 kohdan ja 207 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0021/2016),

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon ehdotetusta oikeusperustasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon ehdotetusta oikeusperustasta,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan ja 192 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan ja 192 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon 25. toukokuuta 2016 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. toukokuuta 2016 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

| — | on kuullut alueiden komiteaa, |
| --- | --- |

—

on kuullut alueiden komiteaa,

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 16. joulukuuta 2016 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 16. joulukuuta 2016 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 ja 39 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 ja 39 artiklan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön sekä kansainvälisen kaupan valiokunnan lausunnon (A8-0313/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön sekä kansainvälisen kaupan valiokunnan lausunnon (A8-0313/2016),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan Euroopan parlamentin lausuman; |
| --- | --- |

2.

| 3. | panee merkille tämän päätöslauselman liitteenä olevan komission lausuman; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, tekee siihen huomattavia muutoksia tai aikoo tehdä siihen huomattavia muutoksia; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUVL C 303, 19.8.2016, s. 122.

---

P8_TC1-COD(2016)0023

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 14. maaliskuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/... antamiseksi elohopeasta ja asetuksen (EY) N:o 1102/2008 kumoamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2017/852.)

---

LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE

EUROOPAN PARLAMENTIN LAUSUMA EHDOTUKSESTA ASETUKSEKSI ELOHOPEASTA JA ASETUKSEN (EY) N:o 1102/2008 KUMOAMISESTA (2016/0023(COD))

Euroopan parlamentin hyväksyntää uusien tuotteiden tai prosessien hyväksymistä koskeville täytäntöönpanosäädöksille elohopeaa koskevasta asetuksesta (2016/0023(COD)) käytävien toimielinten välisten neuvottelujen yhteydessä ei voida käyttää ennakkotapauksena vastaaville menettelyille, eikä se vaikuta tuleviin toimielinten välisiin neuvotteluihin delegoitujen säädösten ja täytäntöönpanosäädösten käyttämisen erottelukriteereistä.

KOMISSION LAUSUMA ELOHOPEAA KOSKEVASTA KANSAINVÄLISESTÄ YHTEISTYÖSTÄ

Minamata-yleissopimus ja uusi elohopea-asetus ovat tärkeitä askeleita kansalaisten suojelemiseksi elohopean aiheuttamalta saastumiselta globaalisti sekä EU:ssa.

Kansainvälistä yhteistyötä olisi jatkettava, jotta voidaan varmistaa yleissopimuksen onnistunut täytäntöönpano kaikkien osapuolten toimesta ja jotta sopimuksen määräyksiä voitaisiin vahvistaa entisestään.

Siksi komissio on sitoutunut tukemaan jatkuvaa yhteistyötä yleissopimuksen mukaisesti ja noudattaen asiaan liittyviä EU:n politiikkatoimia, sääntöjä ja menettelyjä. Komissio toimii muun muassa seuraavilla aloilla:

| — | EU:n lainsäädännön ja yleissopimuksen määräysten välisen kuilun kaventaminen lisättyä elohopeaa sisältävien kiellettyjen tuotteiden luetteloa koskevan tarkistuslausekkeen avulla; |
| --- | --- |

—

EU:n lainsäädännön ja yleissopimuksen määräysten välisen kuilun kaventaminen lisättyä elohopeaa sisältävien kiellettyjen tuotteiden luetteloa koskevan tarkistuslausekkeen avulla;

| — | rahoitusta, valmiuksien kehittämistä ja teknologian siirtoa koskevien yleissopimuksen määräysten yhteydessä toimet, joilla parannetaan elohopean kaupan ja käytön jäljitettävyyttä, edistetään ilman elohopeaa harjoitettavan käsiteollisen ja pienen mittakaavan kullankaivun sertifiointia sekä kullan merkintöjä, jotka osoittavat, ettei elohopeaa ole käytetty, ja elohopeajätteen käsittelyä koskevan kehittyvien maiden kapasiteetin lisääminen. |
| --- | --- |

—

rahoitusta, valmiuksien kehittämistä ja teknologian siirtoa koskevien yleissopimuksen määräysten yhteydessä toimet, joilla parannetaan elohopean kaupan ja käytön jäljitettävyyttä, edistetään ilman elohopeaa harjoitettavan käsiteollisen ja pienen mittakaavan kullankaivun sertifiointia sekä kullan merkintöjä, jotka osoittavat, ettei elohopeaa ole käytetty, ja elohopeajätteen käsittelyä koskevan kehittyvien maiden kapasiteetin lisääminen.

---

| 25.7.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 263/170 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 263/170

---

P8_TA(2017)0067

Osakkeenomistajien pitkäaikainen vaikuttaminen ja hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskeva selvitys ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 14. maaliskuuta 2017 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivin 2007/36/EY muuttamisesta osakkeenomistajien pitkäaikaiseen vaikuttamiseen kannustamisen osalta sekä direktiivin 2013/34/EU muuttamisesta hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevan selvityksen tiettyjen osien osalta (COM(2014)0213 – C7-0147/2014 – 2014/0121(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2018/C 263/27)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2014)0213), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2014)0213),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 50 artiklan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0147/2014), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 50 artiklan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0147/2014),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 9. heinäkuuta 2014 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 9. heinäkuuta 2014 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan nojalla hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 16. joulukuuta 2016 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan nojalla hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 16. joulukuuta 2016 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön sekä talous- ja raha-asioiden valiokunnan lausunnon (A8-0158/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan mietinnön sekä talous- ja raha-asioiden valiokunnan lausunnon (A8-0158/2015),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, tekee siihen huomattavia muutoksia tai aikoo tehdä siihen huomattavia muutoksia; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUVL C 451, 16.12.2014, s. 87.

(2)  Tämä kanta korvaa 8. heinäkuuta 2015 hyväksytyt tarkistukset (Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0257).

---

P8_TC1-COD(2014)0121

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 14. maaliskuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/... antamiseksi direktiivin 2007/36/EY muuttamisesta osakkeenomistajien pitkäaikaiseen vaikuttamiseen kannustamisen osalta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, direktiiviä (EU) 2017/828.)

---

| 25.7.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 263/171 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 263/171

---

P8_TA(2017)0068

Aseiden hankinnan ja hallussapidon valvonta ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 14. maaliskuuta 2017 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi aseiden hankinnan ja hallussapidon valvonnasta annetun neuvoston direktiivin 91/477/ETY muuttamisesta (COM(2015)0750 – C8-0358/2015 – 2015/0269(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2018/C 263/28)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2015)0750), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2015)0750),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0358/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0358/2015),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Puolan senaatin ja Ruotsin valtiopäivien toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti antamat perustellut lausunnot, joiden mukaan esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Puolan senaatin ja Ruotsin valtiopäivien toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti antamat perustellut lausunnot, joiden mukaan esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 27. huhtikuuta 2016 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 27. huhtikuuta 2016 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan nojalla hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 20. joulukuuta 2016 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan nojalla hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 20. joulukuuta 2016 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan mietinnön sekä kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan lausunnon (A8-0251/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan mietinnön sekä kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan lausunnon (A8-0251/2016),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | panee merkille tämän päätöslauselman liitteenä olevan komission lausuman; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, tekee siihen huomattavia muutoksia tai aikoo tehdä siihen huomattavia muutoksia; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUVL C 264, 20.7.2016, s. 77.

---

P8_TC1-COD(2015)0269

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 14. maaliskuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/... antamiseksi aseiden hankinnan ja hallussapidon valvonnasta annetun neuvoston direktiivin 91/477/ETY muuttamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, direktiiviä (EU) 2017/853.)

---

LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE

KOMISSION LAUSUMA

Komissio pitää tärkeänä toimivaa deaktivointistandardia, joka parantaa turvallisuutta ja antaa viranomaisille varmuuden siitä, että deaktivoidut aseet on deaktivoitu asianmukaisesti ja tehokkaasti.

Siksi komissio nopeuttaa deaktivointivaatimuksien tarkistamista koskevaa kansallisten asiantuntijoiden työtä direktiivin 91/477/ETY mukaisessa komiteassa, jotta komissio voi toukokuun 2017 loppuun mennessä hyväksyä direktiivissä 91/477/ETY vahvistettua komiteamenettelyä noudattaen kansallisten asiantuntijoiden myönteisen lausunnon jälkeen komission täytäntöönpanoasetuksen, jolla muutetaan komission 15. joulukuuta 2015 antamaa täytäntöönpanoasetusta (EU) 2015/2403 deaktivointistandardeja ja -tekniikoita koskevien yhteisten suuntaviivojen vahvistamisesta sen varmistamiseksi, että deaktivoidut ampuma-aseet tehdään pysyvästi ampumakelvottomiksi. Komissio kehottaa jäsenvaltioita tukemaan täysin tämän työn nopeuttamista.

---

| 25.7.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 263/174 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 263/174

---

P8_TA(2017)0069

Romuajoneuvot, käytetyt paristot ja akut sekä sähkö- ja elektroniikkalaiteromu ***I

Euroopan parlamentin tarkistukset 14. maaliskuuta 2017 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi romuajoneuvoista annetun direktiivin 2000/53/EY, paristoista ja akuista sekä käytetyistä paristoista ja akuista annetun direktiivin 2006/66/EY ja sähkö- ja elektroniikkalaiteromusta annetun direktiivin 2012/19/EU muuttamisesta (COM(2015)0593 – C8-0383/2015 – 2015/0272(COD)) (1)

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2018/C 263/29)

Tarkistus 1

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 1 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (1) | Unionin jätehuoltoa olisi parannettava ympäristön suojelemiseksi ja säilyttämiseksi
  sekä
  sen laadun parantamiseksi, ihmisten terveyden suojelemiseksi, luonnonvarojen harkitun ja
  järkevän
  käytön varmistamiseksi sekä kiertotalouden edistämiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(1)

Unionin jätehuoltoa olisi parannettava ympäristön suojelemiseksi ja säilyttämiseksi
  sekä
  sen laadun parantamiseksi, ihmisten terveyden suojelemiseksi, luonnonvarojen harkitun ja
  järkevän
  käytön varmistamiseksi sekä kiertotalouden edistämiseksi.

| (1) | Unionin jätehuoltoa olisi parannettava ympäristön suojelemiseksi ja säilyttämiseksi
  ja
  sen laadun parantamiseksi, ihmisten terveyden suojelemiseksi
  sekä
  luonnonvarojen harkitun ja
  tehokkaan
  käytön varmistamiseksi sekä kiertotalouden
  periaatteiden
  edistämiseksi. |
| --- | --- |

(1)

Unionin jätehuoltoa olisi parannettava ympäristön suojelemiseksi ja säilyttämiseksi
  ja
  sen laadun parantamiseksi, ihmisten terveyden suojelemiseksi
  sekä
  luonnonvarojen harkitun ja
  tehokkaan
  käytön varmistamiseksi sekä kiertotalouden
  periaatteiden
  edistämiseksi.

Tarkistus 2

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 1 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (1 a) | Puhtaan, tehokkaan ja kestävän kiertotalouden edellytyksenä on vaarallisten aineiden poistaminen tuotteista suunnitteluvaiheessa, ja kiertotaloudessa olisi tunnustettava siksi seitsemännen ympäristöä koskevan toimintaohjelman nimenomaiset säännökset, joissa kehotetaan kehittämään myrkyttömiä materiaalikierron järjestelmiä, jotta kierrätettyä jätettä voidaan käyttää unionissa merkittävänä ja luotettavana raaka-aineiden lähteenä. |

Komission teksti

Tarkistus

(1 a)

Puhtaan, tehokkaan ja kestävän kiertotalouden edellytyksenä on vaarallisten aineiden poistaminen tuotteista suunnitteluvaiheessa, ja kiertotaloudessa olisi tunnustettava siksi seitsemännen ympäristöä koskevan toimintaohjelman nimenomaiset säännökset, joissa kehotetaan kehittämään myrkyttömiä materiaalikierron järjestelmiä, jotta kierrätettyä jätettä voidaan käyttää unionissa merkittävänä ja luotettavana raaka-aineiden lähteenä.

Tarkistus 3

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 1 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (1 b) | On tarpeen varmistaa uusioraaka-aineiden tehokas ja vain vähän energiaa kuluttava käsittely, ja tämä tavoite olisi asetettava etusijalle tutkimuksessa ja kehittämisessä. Komission olisi myös harkittava jätteen luokittelua koskevan ehdotuksen antamista, jotta voidaan tukea unionin uusioraaka-aineiden markkinoiden luomista. |

Komission teksti

Tarkistus

(1 b)

On tarpeen varmistaa uusioraaka-aineiden tehokas ja vain vähän energiaa kuluttava käsittely, ja tämä tavoite olisi asetettava etusijalle tutkimuksessa ja kehittämisessä. Komission olisi myös harkittava jätteen luokittelua koskevan ehdotuksen antamista, jotta voidaan tukea unionin uusioraaka-aineiden markkinoiden luomista.

Tarkistus 4

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 1 c kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (1 c) | Kierrätetyn materiaalin on täytettävä kaikki unionin kemikaalilainsäädännön vaatimukset sen jälkeen, kun se palautetaan taloudelliseen käyttöön sen perusteella, että sitä ei enää luokitella jätteeksi, joko siksi, että se täyttää tietyt jätteeksi luokittelun päättymistä koskevat vaatimukset, tai siksi, että se sisällytetään osaksi uutta tuotetta. |

Komission teksti

Tarkistus

(1 c)

Kierrätetyn materiaalin on täytettävä kaikki unionin kemikaalilainsäädännön vaatimukset sen jälkeen, kun se palautetaan taloudelliseen käyttöön sen perusteella, että sitä ei enää luokitella jätteeksi, joko siksi, että se täyttää tietyt jätteeksi luokittelun päättymistä koskevat vaatimukset, tai siksi, että se sisällytetään osaksi uutta tuotetta.

Tarkistus 5

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 2 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (2 a) | Teollisuuden ala on viime vuosina muuttunut merkittävästi tekniikan edistymisen ja tavaroiden entistä maailmanlaajuisemman liikkumisen seurauksena. Nämä tekijät aiheuttavat uusia haasteita ympäristövastuulliselle jätehuollolle ja jätteenkäsittelylle, ja niihin olisi vastattava toteuttamalla lisää tutkimustoimia ja käyttämällä kohdennettuja sääntelyvälineitä. Suunniteltu vanheneminen on kasvava ongelma, joka on luonnostaan ristiriidassa kiertotalouden tavoitteiden kanssa ja joka olisi pyrittävä poistamaan toteuttamalla yhteisiä toimia kaikkien tärkeimpien sidosryhmien, teollisuuden, asiakkaiden ja sääntelyviranomaisten kanssa. |

Komission teksti

Tarkistus

(2 a)

Teollisuuden ala on viime vuosina muuttunut merkittävästi tekniikan edistymisen ja tavaroiden entistä maailmanlaajuisemman liikkumisen seurauksena. Nämä tekijät aiheuttavat uusia haasteita ympäristövastuulliselle jätehuollolle ja jätteenkäsittelylle, ja niihin olisi vastattava toteuttamalla lisää tutkimustoimia ja käyttämällä kohdennettuja sääntelyvälineitä. Suunniteltu vanheneminen on kasvava ongelma, joka on luonnostaan ristiriidassa kiertotalouden tavoitteiden kanssa ja joka olisi pyrittävä poistamaan toteuttamalla yhteisiä toimia kaikkien tärkeimpien sidosryhmien, teollisuuden, asiakkaiden ja sääntelyviranomaisten kanssa.

Tarkistus 6

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 3 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (3) | Jäsenvaltioiden toimittamat
  tilastotiedot
  ovat
  oleellinen osa komission suorittamaa
  jätelainsäädännön
  noudattamisen arviointia
  kaikissa jäsenvaltioissa.
  Tilastojen
  laatua
  ja
  luotettavuutta olisi parannettava ottamalla käyttöön yksi vastaanottopiste jätetiedolle, poistamalla tarpeettomat raportointivaatimukset, vertaamalla kansallisia raportointimenetelmiä sekä ottamalla käyttöön tiedon laadun tarkastuksia koskeva raportointi. |

Komission teksti

Tarkistus

(3)

Jäsenvaltioiden toimittamat
  tilastotiedot
  ovat
  oleellinen osa komission suorittamaa
  jätelainsäädännön
  noudattamisen arviointia
  kaikissa jäsenvaltioissa.
  Tilastojen
  laatua
  ja
  luotettavuutta olisi parannettava ottamalla käyttöön yksi vastaanottopiste jätetiedolle, poistamalla tarpeettomat raportointivaatimukset, vertaamalla kansallisia raportointimenetelmiä sekä ottamalla käyttöön tiedon laadun tarkastuksia koskeva raportointi.

| (3) | Jäsenvaltioiden toimittamat
  tiedot
  ovat
  välttämättömiä, jotta komissio voi arvioida
  jätelainsäädännön
  noudattamista
  kaikissa jäsenvaltioissa.
  Toimitettujen tietojen
  laatua, luotettavuutta
  ja vertailtavuutta
  olisi parannettava
  laatimalla yhteinen menetelmä luotettaviin lähteisiin perustuvan tiedon keräämistä ja käsittelemistä varten sekä
  ottamalla käyttöön yksi vastaanottopiste jätetiedolle, poistamalla tarpeettomat raportointivaatimukset, vertaamalla kansallisia raportointimenetelmiä sekä ottamalla käyttöön tiedon laadun tarkastuksia koskeva raportointi.
  Jätehuollon tietojen raportoinnin luotettavuus on erittäin tärkeää tehokkaan täytäntöönpanon kannalta ja jäsenvaltioiden tietojen vertailukelpoisuuden varmistamiseksi. Tästä syystä jäsenvaltioiden olisi näissä direktiiveissä vahvistettujen tavoitteiden saavuttamista koskevia kertomuksia toimittaessaan käytettävä komission yhteistyössä kansallisten tilastotoimistojen sekä jätehuollosta vastaavien kansallisten viranomaisten kanssa kehittämää yhteistä menetelmää. |
| --- | --- |

(3)

Jäsenvaltioiden toimittamat
  tiedot
  ovat
  välttämättömiä, jotta komissio voi arvioida
  jätelainsäädännön
  noudattamista
  kaikissa jäsenvaltioissa.
  Toimitettujen tietojen
  laatua, luotettavuutta
  ja vertailtavuutta
  olisi parannettava
  laatimalla yhteinen menetelmä luotettaviin lähteisiin perustuvan tiedon keräämistä ja käsittelemistä varten sekä
  ottamalla käyttöön yksi vastaanottopiste jätetiedolle, poistamalla tarpeettomat raportointivaatimukset, vertaamalla kansallisia raportointimenetelmiä sekä ottamalla käyttöön tiedon laadun tarkastuksia koskeva raportointi.
  Jätehuollon tietojen raportoinnin luotettavuus on erittäin tärkeää tehokkaan täytäntöönpanon kannalta ja jäsenvaltioiden tietojen vertailukelpoisuuden varmistamiseksi. Tästä syystä jäsenvaltioiden olisi näissä direktiiveissä vahvistettujen tavoitteiden saavuttamista koskevia kertomuksia toimittaessaan käytettävä komission yhteistyössä kansallisten tilastotoimistojen sekä jätehuollosta vastaavien kansallisten viranomaisten kanssa kehittämää yhteistä menetelmää.

Tarkistus 7

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 3 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (3 a) | Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että erikseen kerätty sähkö- ja elektroniikkalaiteromu käsitellään asianmukaisesti. Kuten direktiivissä 2012/19/EU on säädetty, komission olisi kehitettävä yhteiset standardit sähkö- ja elektroniikkalaiteromun käsittelyä varten varmistaakseen tasapuoliset toimintaedellytykset sekä jätelainsäädännön ja itse kiertotalouden käsitteen noudattamisen. |

Komission teksti

Tarkistus

(3 a)

Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että erikseen kerätty sähkö- ja elektroniikkalaiteromu käsitellään asianmukaisesti. Kuten direktiivissä 2012/19/EU on säädetty, komission olisi kehitettävä yhteiset standardit sähkö- ja elektroniikkalaiteromun käsittelyä varten varmistaakseen tasapuoliset toimintaedellytykset sekä jätelainsäädännön ja itse kiertotalouden käsitteen noudattamisen.

Tarkistus 8

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 4 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (4) | Jätehuollon tilastotietojen raportoinnin luotettavuus on erittäin tärkeää tehokkaan täytäntöönpanon ja jäsenvaltioiden tasapuolisten toimintaedellytysten kannalta. Tästä syystä jäsenvaltioiden olisi jätelainsäädännössä vahvistettujen tavoitteiden noudattamista koskevia kertomuksia laatiessaan käytettävä
  uusinta
  komission
  ja
  kansallisten tilastotoimistojen kehittämää menetelmää. |

Komission teksti

Tarkistus

(4)

Jätehuollon tilastotietojen raportoinnin luotettavuus on erittäin tärkeää tehokkaan täytäntöönpanon ja jäsenvaltioiden tasapuolisten toimintaedellytysten kannalta. Tästä syystä jäsenvaltioiden olisi jätelainsäädännössä vahvistettujen tavoitteiden noudattamista koskevia kertomuksia laatiessaan käytettävä
  uusinta
  komission
  ja
  kansallisten tilastotoimistojen kehittämää menetelmää.

| (4) | Jätehuollon tilastotietojen raportoinnin luotettavuus on erittäin tärkeää tehokkaan täytäntöönpanon ja
  tietojen vertailukelpoisuuteen liittyvien
  jäsenvaltioiden tasapuolisten toimintaedellytysten kannalta. Tästä syystä jäsenvaltioiden olisi jätelainsäädännössä vahvistettujen tavoitteiden noudattamista koskevia kertomuksia laatiessaan käytettävä komission
  yhteistyössä
  kansallisten tilastotoimistojen
  kanssa
  kehittämää
  yhteistä
  menetelmää
  tietojen keräämistä ja käsittelemistä varten
  . |
| --- | --- |

(4)

Jätehuollon tilastotietojen raportoinnin luotettavuus on erittäin tärkeää tehokkaan täytäntöönpanon ja
  tietojen vertailukelpoisuuteen liittyvien
  jäsenvaltioiden tasapuolisten toimintaedellytysten kannalta. Tästä syystä jäsenvaltioiden olisi jätelainsäädännössä vahvistettujen tavoitteiden noudattamista koskevia kertomuksia laatiessaan käytettävä komission
  yhteistyössä
  kansallisten tilastotoimistojen
  kanssa
  kehittämää
  yhteistä
  menetelmää
  tietojen keräämistä ja käsittelemistä varten
  .

Tarkistus 9

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 4 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (4 a) | Tässä direktiivissä säädettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi ja kiertotalouteen siirtymisen vauhdittamiseksi komission olisi edistettävä koordinointia ja tiedon ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa sekä jäsenvaltioiden välillä että talouden eri alojen välillä. Vaihtoa voitaisiin helpottaa viestintäfoorumeilla, joiden avulla voitaisiin tiedottaa uusista teollisista ratkaisuista ja mahdollistaa paremman yleiskuvan saaminen käytettävissä olevasta kapasiteetista ja jotka edistäisivät myös yhteyksien luomista jätealan ja muiden alojen välille ja tukisivat teollista symbioosia. |

Komission teksti

Tarkistus

(4 a)

Tässä direktiivissä säädettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi ja kiertotalouteen siirtymisen vauhdittamiseksi komission olisi edistettävä koordinointia ja tiedon ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa sekä jäsenvaltioiden välillä että talouden eri alojen välillä. Vaihtoa voitaisiin helpottaa viestintäfoorumeilla, joiden avulla voitaisiin tiedottaa uusista teollisista ratkaisuista ja mahdollistaa paremman yleiskuvan saaminen käytettävissä olevasta kapasiteetista ja jotka edistäisivät myös yhteyksien luomista jätealan ja muiden alojen välille ja tukisivat teollista symbioosia.

Tarkistus 10

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 4 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (4 b) | Jätteen syntymisen ehkäisemistä ja jätehuoltoa koskevassa unionin lainsäädännössä sovelletaan direktiivissä 2008/98/EY säädetyn jätehierarkian mukaista tärkeysjärjestystä. Kyseistä hierarkiaa sovelletaan siten romuajoneuvoihin, paristoihin ja akkuihin sekä käytettyihin paristoihin ja akkuihin ja sähkö- ja elektroniikkalaiteromuun. Jäsenvaltioiden olisi tämän direktiivin tavoitteisiin pyrkiessään toteutettava tarvittavat toimenpiteet ottaakseen jätehierarkiaan perustuvan tärkeysjärjestyksen huomioon ja varmistaakseen sen soveltamisen käytännössä. |

Komission teksti

Tarkistus

(4 b)

Jätteen syntymisen ehkäisemistä ja jätehuoltoa koskevassa unionin lainsäädännössä sovelletaan direktiivissä 2008/98/EY säädetyn jätehierarkian mukaista tärkeysjärjestystä. Kyseistä hierarkiaa sovelletaan siten romuajoneuvoihin, paristoihin ja akkuihin sekä käytettyihin paristoihin ja akkuihin ja sähkö- ja elektroniikkalaiteromuun. Jäsenvaltioiden olisi tämän direktiivin tavoitteisiin pyrkiessään toteutettava tarvittavat toimenpiteet ottaakseen jätehierarkiaan perustuvan tärkeysjärjestyksen huomioon ja varmistaakseen sen soveltamisen käytännössä.

Tarkistus 11

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 5 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (5 a) | Koska tarve käsitellä ja kierrättää jätettä unionissa kasvaa kiertotalouden myötä, olisi korostettava sen varmistamista, että jätteen siirtoa koskevat menettelyt ovat unionin ympäristölainsäädännön periaatteiden ja vaatimusten ja erityisesti läheisyyttä, hyödyntämisen ensisijaisuutta ja omavaraisuutta koskevien periaatteiden mukaisia. Komission olisi hallinnollisen rasituksen vähentämiseksi harkittava, olisiko jätteen siirtoja koskevissa hallintomenettelyissä otettava käyttöön yhden asiointipisteen järjestelmä. Jäsenvaltioiden olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet laittomien jätteen siirtojen estämiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(5 a)

Koska tarve käsitellä ja kierrättää jätettä unionissa kasvaa kiertotalouden myötä, olisi korostettava sen varmistamista, että jätteen siirtoa koskevat menettelyt ovat unionin ympäristölainsäädännön periaatteiden ja vaatimusten ja erityisesti läheisyyttä, hyödyntämisen ensisijaisuutta ja omavaraisuutta koskevien periaatteiden mukaisia. Komission olisi hallinnollisen rasituksen vähentämiseksi harkittava, olisiko jätteen siirtoja koskevissa hallintomenettelyissä otettava käyttöön yhden asiointipisteen järjestelmä. Jäsenvaltioiden olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet laittomien jätteen siirtojen estämiseksi.

Tarkistus 12

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 7a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (7 a) | Komissiolle olisi tiettyjen direktiivin 2000/53/EY ja direktiivin 2012/19/EU muiden kuin olennaisten osien täydentämiseksi siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti tietojen keräämistä ja käsittelemistä koskevan yhteisen menetelmän sekä romuautojen uudelleenkäyttö- ja kierrätystavoitteiden saavuttamista koskevien tietojen toimittamista varten direktiivin 2000/53/EY nojalla käytettävän mallin osalta ja tietojen keräämistä ja käsittelemistä koskevan menetelmän ja sähkö- ja elektroniikkalaitteiden keräämis- ja kierrätystavoitteiden saavuttamista koskevien tietojen toimittamista varten direktiivin 2012/19/EU nojalla käytettävän mallin osalta. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. |

Komission teksti

Tarkistus

(7 a)

Komissiolle olisi tiettyjen direktiivin 2000/53/EY ja direktiivin 2012/19/EU muiden kuin olennaisten osien täydentämiseksi siirrettävä valta hyväksyä säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti tietojen keräämistä ja käsittelemistä koskevan yhteisen menetelmän sekä romuautojen uudelleenkäyttö- ja kierrätystavoitteiden saavuttamista koskevien tietojen toimittamista varten direktiivin 2000/53/EY nojalla käytettävän mallin osalta ja tietojen keräämistä ja käsittelemistä koskevan menetelmän ja sähkö- ja elektroniikkalaitteiden keräämis- ja kierrätystavoitteiden saavuttamista koskevien tietojen toimittamista varten direktiivin 2012/19/EU nojalla käytettävän mallin osalta. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Tarkistus 13

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 7 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (7 b) | Jotta voitaisiin määrittää paristoja ja akkuja sekä käytettyjä paristoja ja akkuja koskevien tietojen keräämistä ja käsittelemistä koskeva yhteinen menetelmä sekä malli tietojen toimittamista varten, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä. |

Komission teksti

Tarkistus

(7 b)

Jotta voitaisiin määrittää paristoja ja akkuja sekä käytettyjä paristoja ja akkuja koskevien tietojen keräämistä ja käsittelemistä koskeva yhteinen menetelmä sekä malli tietojen toimittamista varten, komissiolle olisi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja säädöksiä. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla, ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Tarkistus 14

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – - 1 kohta (uusi)

Direktiivi 2000/53/EY

6 artikla – 1 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Korvataan 6 artiklan 1 kohta seuraavasti: |
| 1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarpeelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että kaikki romuajoneuvot varastoidaan (myös väliaikaisesti) ja käsitellään direktiivin 75/442/ETY 4 artiklassa säädettyjen yleisten vaatimusten sekä tämän direktiivin liitteessä I asetettujen teknisten vähimmäisvaatimusten mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta terveyttä ja ympäristöä koskevien kansallisten säännösten soveltamista. | ”1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarpeelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että kaikki romuajoneuvot varastoidaan (myös väliaikaisesti) ja käsitellään
  jätehierarkian painopisteiden,
  direktiivin 75/442/ETY 4 artiklassa säädettyjen yleisten vaatimusten sekä tämän direktiivin liitteessä I asetettujen teknisten vähimmäisvaatimusten mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta terveyttä ja ympäristöä koskevien kansallisten säännösten soveltamista.” |

Nykyinen teksti

Tarkistus

Korvataan 6 artiklan 1 kohta seuraavasti:

1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarpeelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että kaikki romuajoneuvot varastoidaan (myös väliaikaisesti) ja käsitellään direktiivin 75/442/ETY 4 artiklassa säädettyjen yleisten vaatimusten sekä tämän direktiivin liitteessä I asetettujen teknisten vähimmäisvaatimusten mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta terveyttä ja ympäristöä koskevien kansallisten säännösten soveltamista.

”1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarpeelliset toimenpiteet sen varmistamiseksi, että kaikki romuajoneuvot varastoidaan (myös väliaikaisesti) ja käsitellään
  jätehierarkian painopisteiden,
  direktiivin 75/442/ETY 4 artiklassa säädettyjen yleisten vaatimusten sekä tämän direktiivin liitteessä I asetettujen teknisten vähimmäisvaatimusten mukaisesti, sanotun kuitenkaan rajoittamatta terveyttä ja ympäristöä koskevien kansallisten säännösten soveltamista.”

Tarkistus 15

Tarkistus 15

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

Direktiivi 2000/53/EY

9 artikla – 1 a kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1 a.   Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle 7 artiklan 2 kohdan täytäntöönpanoa koskevat tiedot kultakin kalenterivuodelta. Niiden on
  toimitettava
  nämä tiedot sähköisesti
  18
  kuukauden kuluessa sen raportointivuoden päättymisestä, jolta tiedot on kerätty. Tiedot on toimitettava komission 1 d kohdan mukaisesti vahvistamassa muodossa.
  Ensimmäisen raportoinnin on katettava tiedot 1 päivän tammikuuta [vuosi, jona tämä direktiivi saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä + 1 vuosi] ja 31 päivän joulukuuta [vuosi, jona tämä direktiivi saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä + 1 vuosi] väliseltä ajalta. | 1 a.   Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle 7 artiklan 2 kohdan täytäntöönpanoa koskevat tiedot kultakin kalenterivuodelta. Niiden on
  kerättävä ja käsiteltävä
  nämä tiedot
  tämän artiklan 1 d kohdassa tarkoitetun yhteisen menetelmän mukaisesti ja toimitettava ne
  sähköisesti
  12
  kuukauden kuluessa sen raportointivuoden päättymisestä, jolta tiedot on kerätty. Tiedot on toimitettava komission 1 d kohdan mukaisesti vahvistamassa muodossa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 a.   Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle 7 artiklan 2 kohdan täytäntöönpanoa koskevat tiedot kultakin kalenterivuodelta. Niiden on
  toimitettava
  nämä tiedot sähköisesti
  18
  kuukauden kuluessa sen raportointivuoden päättymisestä, jolta tiedot on kerätty. Tiedot on toimitettava komission 1 d kohdan mukaisesti vahvistamassa muodossa.
  Ensimmäisen raportoinnin on katettava tiedot 1 päivän tammikuuta [vuosi, jona tämä direktiivi saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä + 1 vuosi] ja 31 päivän joulukuuta [vuosi, jona tämä direktiivi saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä + 1 vuosi] väliseltä ajalta.

1 a.   Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle 7 artiklan 2 kohdan täytäntöönpanoa koskevat tiedot kultakin kalenterivuodelta. Niiden on
  kerättävä ja käsiteltävä
  nämä tiedot
  tämän artiklan 1 d kohdassa tarkoitetun yhteisen menetelmän mukaisesti ja toimitettava ne
  sähköisesti
  12
  kuukauden kuluessa sen raportointivuoden päättymisestä, jolta tiedot on kerätty. Tiedot on toimitettava komission 1 d kohdan mukaisesti vahvistamassa muodossa.

Tarkistus 16

Tarkistus 16

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

Direktiivi 2000/53/EY

9 artikla – 1 c kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1 c.   Komissio tarkastelee tämän artiklan mukaisesti toimitettuja tietoja ja julkaisee tarkastelun tuloksista kertomuksen. Kyseisessä kertomuksessa arvioidaan tietojenkeruun järjestämistä, tietolähteitä ja jäsenvaltioissa käytettyjä menetelmiä
  sekä
  kyseisten tietojen täydellisyyttä, luotettavuutta, ajankohtaisuutta ja johdonmukaisuutta. Arviointiin voi sisältyä erityisiä parannussuosituksia. Kertomus laaditaan kolmen vuoden välein. | 1 c.   Komissio tarkastelee tämän artiklan mukaisesti toimitettuja tietoja ja julkaisee tarkastelun tuloksista kertomuksen. Kyseisessä kertomuksessa arvioidaan tietojenkeruun järjestämistä, tietolähteitä ja jäsenvaltioissa käytettyjä menetelmiä
  , kunnes käyttöön otetaan 1 d kohdassa tarkoitettu yhteinen menetelmä tietojen keräämistä ja käsittelemistä varten. Komissio arvioi myös
  kyseisten tietojen täydellisyyttä, luotettavuutta, ajankohtaisuutta ja johdonmukaisuutta. Arviointiin voi sisältyä erityisiä parannussuosituksia. Kertomus laaditaan kolmen vuoden välein. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 c.   Komissio tarkastelee tämän artiklan mukaisesti toimitettuja tietoja ja julkaisee tarkastelun tuloksista kertomuksen. Kyseisessä kertomuksessa arvioidaan tietojenkeruun järjestämistä, tietolähteitä ja jäsenvaltioissa käytettyjä menetelmiä
  sekä
  kyseisten tietojen täydellisyyttä, luotettavuutta, ajankohtaisuutta ja johdonmukaisuutta. Arviointiin voi sisältyä erityisiä parannussuosituksia. Kertomus laaditaan kolmen vuoden välein.

1 c.   Komissio tarkastelee tämän artiklan mukaisesti toimitettuja tietoja ja julkaisee tarkastelun tuloksista kertomuksen. Kyseisessä kertomuksessa arvioidaan tietojenkeruun järjestämistä, tietolähteitä ja jäsenvaltioissa käytettyjä menetelmiä
  , kunnes käyttöön otetaan 1 d kohdassa tarkoitettu yhteinen menetelmä tietojen keräämistä ja käsittelemistä varten. Komissio arvioi myös
  kyseisten tietojen täydellisyyttä, luotettavuutta, ajankohtaisuutta ja johdonmukaisuutta. Arviointiin voi sisältyä erityisiä parannussuosituksia. Kertomus laaditaan kolmen vuoden välein.

Tarkistus 17

Tarkistus 17

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

Direktiivi 2000/53/EY

9 artikla – 1 c a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 c a. | Komissio voi sisällyttää kertomukseen tietoja tämän direktiivin täytäntöönpanosta kokonaisuudessaan sekä sen vaikutuksista ympäristöön ja ihmisten terveyteen. Kertomukseen liitetään tarvittaessa lainsäädäntöehdotus tämän direktiivin muuttamisesta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 c a.

1 c a.

Komissio voi sisällyttää kertomukseen tietoja tämän direktiivin täytäntöönpanosta kokonaisuudessaan sekä sen vaikutuksista ympäristöön ja ihmisten terveyteen. Kertomukseen liitetään tarvittaessa lainsäädäntöehdotus tämän direktiivin muuttamisesta.

Tarkistus 18

Tarkistus 18

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

Direktiivi 2000/53/EY

9 artikla – 1 d kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1 d. | Komissio hyväksyy
  täytäntöönpanosäädöksiä
  , joilla
  vahvistetaan
  malli 1 a kohdassa tarkoitettujen tietojen toimittamista varten.
  Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 d.

Komissio hyväksyy
  täytäntöönpanosäädöksiä
  , joilla
  vahvistetaan
  malli 1 a kohdassa tarkoitettujen tietojen toimittamista varten.
  Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti
  .

täytäntöönpanosäädöksiä

vahvistetaan

Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti

| 1 d. | Komissio hyväksyy
  delegoituja säädöksiä
  , joilla
  täydennetään tätä direktiiviä vahvistamalla yhteinen menetelmä tietojen keräämistä ja käsittelemistä varten sekä
  malli 1 a kohdassa tarkoitettujen tietojen toimittamista varten. |
| --- | --- |

1 d.

Komissio hyväksyy
  delegoituja säädöksiä
  , joilla
  täydennetään tätä direktiiviä vahvistamalla yhteinen menetelmä tietojen keräämistä ja käsittelemistä varten sekä
  malli 1 a kohdassa tarkoitettujen tietojen toimittamista varten.

delegoituja säädöksiä

täydennetään tätä direktiiviä vahvistamalla yhteinen menetelmä tietojen keräämistä ja käsittelemistä varten sekä

Tarkistus 19

Tarkistus 19

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

Direktiivi 2000/53/EY

9 artikla – 1 d a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 d a. | Kiertotaloutta koskevan toimintasuunnitelman yhteydessä ja ottaen huomioon unionin sitoumuksen siirtyä kohti kiertotaloutta komissio tarkastelee 31 päivään joulukuuta 2018 mennessä uudelleen tätä direktiiviä kokonaisuudessaan ja erityisesti sen soveltamisalaa ja tavoitteita vaikutustenarvioinnin pohjalta ja ottaen huomioon unionin kiertotaloutta koskevat toimintapoliittiset tavoitteet ja aloitteet. Erityistä huomiota kiinnitetään romuajoneuvoiksi epäiltyjen käytettyjen ajoneuvojen siirtoon. Tätä varten käytetään romuajoneuvojen siirtoja koskevia yhteyshenkilöiden suuntaviivoja N:o 9. Komissio tutkii myös mahdollisuutta asettaa resurssikohtaisia tavoitteita, etenkin kriittisille raaka-aineille. Uudelleentarkasteluun liitetään tarvittaessa lainsäädäntöehdotus. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 d a.

1 d a.

Kiertotaloutta koskevan toimintasuunnitelman yhteydessä ja ottaen huomioon unionin sitoumuksen siirtyä kohti kiertotaloutta komissio tarkastelee 31 päivään joulukuuta 2018 mennessä uudelleen tätä direktiiviä kokonaisuudessaan ja erityisesti sen soveltamisalaa ja tavoitteita vaikutustenarvioinnin pohjalta ja ottaen huomioon unionin kiertotaloutta koskevat toimintapoliittiset tavoitteet ja aloitteet. Erityistä huomiota kiinnitetään romuajoneuvoiksi epäiltyjen käytettyjen ajoneuvojen siirtoon. Tätä varten käytetään romuajoneuvojen siirtoja koskevia yhteyshenkilöiden suuntaviivoja N:o 9. Komissio tutkii myös mahdollisuutta asettaa resurssikohtaisia tavoitteita, etenkin kriittisille raaka-aineille. Uudelleentarkasteluun liitetään tarvittaessa lainsäädäntöehdotus.

Tarkistus 20

Tarkistus 20

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 a kohta (uusi)

1 artikla – 1 a kohta (uusi)

Direktiivi 2000/53/EY

9 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Lisätään artikla seuraavasti:






  ”9 a artikla




  Välineet toimivampaan kiertotalouteen siirtymisen edistämiseksi




  Jäsenvaltioiden on tässä direktiivissä asetettujen tavoitteiden saavuttamista edistääkseen sovellettava riittäviä taloudellisia välineitä ja toteutettava muita toimenpiteitä, joilla kannustetaan soveltamaan jätehierarkiaa. Tällaisia välineitä ja toimenpiteitä voivat olla esimerkiksi direktiivin 2008/98/EY liitteessä IV a esitetyt välineet ja toimenpiteet.” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Lisätään artikla seuraavasti:

Lisätään artikla seuraavasti:

”9 a artikla

Välineet toimivampaan kiertotalouteen siirtymisen edistämiseksi

Jäsenvaltioiden on tässä direktiivissä asetettujen tavoitteiden saavuttamista edistääkseen sovellettava riittäviä taloudellisia välineitä ja toteutettava muita toimenpiteitä, joilla kannustetaan soveltamaan jätehierarkiaa. Tällaisia välineitä ja toimenpiteitä voivat olla esimerkiksi direktiivin 2008/98/EY liitteessä IV a esitetyt välineet ja toimenpiteet.”

Tarkistus 21

Tarkistus 21

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

2 artikla – 1 kohta – 1 a alakohta (uusi)

2 artikla – 1 kohta – 1 a alakohta (uusi)

Direktiivi 2006/66/EY

22 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a) | Lisätään artikla seuraavasti:




  ”22 a artikla




  Tiedot



  1.   
  Jäsenvaltioiden 10 ja 12 artiklan mukaisesti toimittamiin tietoihin on liitettävä laaduntarkastusraportti.




  2.   
  Komissio antaa 23 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä direktiiviä vahvistamalla menetelmä tietojen keräämistä ja käsittelemistä varten sekä malli tietojen toimittamista varten.” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 a)

1 a)

Lisätään artikla seuraavasti:

”22 a artikla

Tiedot

1.   
  Jäsenvaltioiden 10 ja 12 artiklan mukaisesti toimittamiin tietoihin on liitettävä laaduntarkastusraportti.

2.   
  Komissio antaa 23 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla täydennetään tätä direktiiviä vahvistamalla menetelmä tietojen keräämistä ja käsittelemistä varten sekä malli tietojen toimittamista varten.”

Tarkistus 22

Tarkistus 22

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

2 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – -a alakohta (uusi)

2 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – -a alakohta (uusi)

Direktiivi 2006/66/EY

23 artikla – otsikko

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | -a) | Korvataan 23 artiklan otsikko seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

-a)

-a)

Korvataan 23 artiklan otsikko seuraavasti:

Uudelleentarkastelu

”Raportointi ja
  uudelleentarkastelu”

”Raportointi ja

Tarkistus 23

Tarkistus 23

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

2 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – a alakohta

2 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – a alakohta

Direktiivi 2006/66/EY

23 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Komissio laatii vuoden 2016 loppuun mennessä kertomuksen tämän direktiivin täytäntöönpanosta sekä sen vaikutuksista ympäristöön ja sisämarkkinoiden toimintaan. | 1.   Komissio laatii vuoden 2016 loppuun mennessä
  ja sen jälkeen kolmen vuoden välein
  kertomuksen tämän direktiivin täytäntöönpanosta sekä sen vaikutuksista ympäristöön ja sisämarkkinoiden toimintaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Komissio laatii vuoden 2016 loppuun mennessä kertomuksen tämän direktiivin täytäntöönpanosta sekä sen vaikutuksista ympäristöön ja sisämarkkinoiden toimintaan.

1.   Komissio laatii vuoden 2016 loppuun mennessä
  ja sen jälkeen kolmen vuoden välein
  kertomuksen tämän direktiivin täytäntöönpanosta sekä sen vaikutuksista ympäristöön ja sisämarkkinoiden toimintaan.

Tarkistus 24

Tarkistus 24

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

2 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – b a alakohta (uusi)

2 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – b a alakohta (uusi)

Direktiivi 2006/66/EY

23 artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | b a) | lisätään kohta seuraavasti:





  ”3 a.
     
  Kiertotaloutta koskevan toimintasuunnitelman yhteydessä ja ottaen huomioon unionin sitoumuksen siirtyä kohti kiertotaloutta komissio tarkastelee 31 päivään joulukuuta 2018 mennessä uudelleen tätä direktiiviä kokonaisuudessaan ja erityisesti sen soveltamisalaa ja tavoitteita vaikutustenarvioinnin pohjalta. Uudelleentarkastelussa otetaan huomioon unionin kiertotaloutta koskevat toimintapoliittiset tavoitteet ja aloitteet sekä sellaisten uusien paristotyyppien tekninen kehitys, joissa ei käytetä vaarallisia aineita eikä varsinkaan raskas- ja muita metalleja tai metalli-ioneja. Komissio tutkii myös mahdollisuutta asettaa resurssikohtaisia tavoitteita, etenkin kriittisille raaka-aineille. Uudelleentarkasteluun liitetään tarvittaessa lainsäädäntöehdotus.” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b a)

b a)

lisätään kohta seuraavasti:

lisätään kohta seuraavasti:

”3 a.
     
  Kiertotaloutta koskevan toimintasuunnitelman yhteydessä ja ottaen huomioon unionin sitoumuksen siirtyä kohti kiertotaloutta komissio tarkastelee 31 päivään joulukuuta 2018 mennessä uudelleen tätä direktiiviä kokonaisuudessaan ja erityisesti sen soveltamisalaa ja tavoitteita vaikutustenarvioinnin pohjalta. Uudelleentarkastelussa otetaan huomioon unionin kiertotaloutta koskevat toimintapoliittiset tavoitteet ja aloitteet sekä sellaisten uusien paristotyyppien tekninen kehitys, joissa ei käytetä vaarallisia aineita eikä varsinkaan raskas- ja muita metalleja tai metalli-ioneja. Komissio tutkii myös mahdollisuutta asettaa resurssikohtaisia tavoitteita, etenkin kriittisille raaka-aineille. Uudelleentarkasteluun liitetään tarvittaessa lainsäädäntöehdotus.”

Tarkistus 25

Tarkistus 25

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

2 artikla – 1 kohta – 2 a alakohta (uusi)

2 artikla – 1 kohta – 2 a alakohta (uusi)

Direktiivi 2006/66/EY

23 a a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a) | Lisätään artikla seuraavasti:




  ”23 a a artikla




  Välineet toimivampaan kiertotalouteen siirtymisen edistämiseksi




  Jäsenvaltioiden on tässä direktiivissä asetettujen tavoitteiden saavuttamista edistääkseen sovellettava riittäviä taloudellisia välineitä ja toteutettava muita toimenpiteitä, joilla kannustetaan soveltamaan jätehierarkiaa. Tällaisia välineitä ja toimenpiteitä voivat olla esimerkiksi direktiivin 2008/98/EY liitteessä IV a esitetyt välineet ja toimenpiteet.” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a)

2 a)

Lisätään artikla seuraavasti:

”23 a a artikla

Välineet toimivampaan kiertotalouteen siirtymisen edistämiseksi

Jäsenvaltioiden on tässä direktiivissä asetettujen tavoitteiden saavuttamista edistääkseen sovellettava riittäviä taloudellisia välineitä ja toteutettava muita toimenpiteitä, joilla kannustetaan soveltamaan jätehierarkiaa. Tällaisia välineitä ja toimenpiteitä voivat olla esimerkiksi direktiivin 2008/98/EY liitteessä IV a esitetyt välineet ja toimenpiteet.”

Tarkistus 27

Tarkistus 27

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

3 artikla – 1 kohta – - 1 alakohta (uusi)

3 artikla – 1 kohta – - 1 alakohta (uusi)

Direktiivi 2012/19/EU

8 artikla – 5 kohta – 4 alakohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | -1) | Korvataan 8 artiklan 5 kohdan neljäs alakohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

-1)

-1)

Korvataan 8 artiklan 5 kohdan neljäs alakohta seuraavasti:

Tämän artiklan täytäntöönpanon yhdenmukaisten edellytysten varmistamiseksi komissio
  voi hyväksyä
  täytäntöönpanosäädökset, joilla vahvistetaan vähimmäislaatunormit
  , jotka perustuvat erityisesti Euroopan standardisointijärjestöjen laatimiin normeihin
  . Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 21 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.

voi hyväksyä

, jotka perustuvat erityisesti Euroopan standardisointijärjestöjen laatimiin normeihin

”Tämän artiklan täytäntöönpanon yhdenmukaisten edellytysten varmistamiseksi
  ja direktiivissä 2012/19/EU annettujen toimivaltuuksien mukaisesti
  komissio
  hyväksyy
  täytäntöönpanosäädökset, joilla vahvistetaan vähimmäislaatunormit. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 21 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.”

Tarkistus 28

Tarkistus 28

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

3 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – b alakohta

3 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – b alakohta

Direktiivi 2012/19/EU

16 artikla – 5 a kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5 a.   Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle 16 artiklan 4 kohdan täytäntöönpanoa koskevat tiedot kultakin kalenterivuodelta. Niiden on
  toimitettava
  nämä tiedot sähköisesti
  18
  kuukauden kuluessa sen raportointivuoden päättymisestä, jolta tiedot on kerätty. Tiedot on toimitettava komission 5 d kohdan mukaisesti vahvistamassa muodossa.
  Ensimmäisen raportoinnin on katettava tiedot 1 päivän tammikuuta [vuosi, jona tämä direktiivi saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä + 1 vuosi] ja 31 päivän joulukuuta [vuosi, jona tämä direktiivi saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä + 1 vuosi] väliseltä ajalta. | 5 a.   Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle 16 artiklan 4 kohdan täytäntöönpanoa koskevat tiedot kultakin kalenterivuodelta. Niiden on
  kerättävä ja käsiteltävä
  nämä tiedot
  tämän artiklan 5 d kohdassa tarkoitetun yhteisen menetelmän mukaisesti ja toimitettava ne
  sähköisesti
  12
   kuukauden kuluessa sen raportointivuoden päättymisestä, jolta tiedot on kerätty.
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tiedot toimitetaan kaikilta sähkö- ja elektroniikkalaiteromun keräämiseen ja/tai käsittelyyn osallistuvilta toimijoilta.
  Tiedot on toimitettava komission 5 d kohdan mukaisesti vahvistamassa muodossa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5 a.   Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle 16 artiklan 4 kohdan täytäntöönpanoa koskevat tiedot kultakin kalenterivuodelta. Niiden on
  toimitettava
  nämä tiedot sähköisesti
  18
  kuukauden kuluessa sen raportointivuoden päättymisestä, jolta tiedot on kerätty. Tiedot on toimitettava komission 5 d kohdan mukaisesti vahvistamassa muodossa.
  Ensimmäisen raportoinnin on katettava tiedot 1 päivän tammikuuta [vuosi, jona tämä direktiivi saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä + 1 vuosi] ja 31 päivän joulukuuta [vuosi, jona tämä direktiivi saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä + 1 vuosi] väliseltä ajalta.

5 a.   Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle 16 artiklan 4 kohdan täytäntöönpanoa koskevat tiedot kultakin kalenterivuodelta. Niiden on
  kerättävä ja käsiteltävä
  nämä tiedot
  tämän artiklan 5 d kohdassa tarkoitetun yhteisen menetelmän mukaisesti ja toimitettava ne
  sähköisesti
  12
   kuukauden kuluessa sen raportointivuoden päättymisestä, jolta tiedot on kerätty.
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tiedot toimitetaan kaikilta sähkö- ja elektroniikkalaiteromun keräämiseen ja/tai käsittelyyn osallistuvilta toimijoilta.
  Tiedot on toimitettava komission 5 d kohdan mukaisesti vahvistamassa muodossa.

Tarkistus 29

Tarkistus 29

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

3 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – b alakohta

3 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – b alakohta

Direktiivi 2012/19/EU

16 artikla – 5 c kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5 c.   Komissio tarkastelee tämän artiklan mukaisesti toimitettuja tietoja ja julkaisee tarkastelun tuloksista kertomuksen. Kyseinen kertomus kattaa arvioinnin tietojenkeruun järjestämisestä, tietolähteistä ja jäsenvaltioissa käytetyistä menetelmistä
  sekä
  kyseisten tietojen
  täydellisyydestä
  ,
  luotettavuudesta
  ,
  ajankohtaisuudesta
  ja
  johdonmukaisuudesta
  . Arviointiin voi sisältyä erityisiä parannussuosituksia. Kertomus laaditaan kolmen vuoden välein. | 5 c.   Komissio tarkastelee tämän artiklan mukaisesti toimitettuja tietoja ja julkaisee tarkastelun tuloksista kertomuksen. Kyseinen kertomus kattaa arvioinnin tietojenkeruun järjestämisestä, tietolähteistä ja jäsenvaltioissa käytetyistä menetelmistä
  , kunnes käyttöön otetaan 5 d kohdassa tarkoitettu yhteinen menetelmä tietojen keräämistä ja käsittelemistä varten. Komissio arvioi myös
  kyseisten tietojen
  täydellisyyttä
  ,
  luotettavuutta
  ,
  ajankohtaisuutta
  ja
  johdonmukaisuutta
  . Arviointiin voi sisältyä erityisiä parannussuosituksia. Kertomus laaditaan kolmen vuoden välein. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5 c.   Komissio tarkastelee tämän artiklan mukaisesti toimitettuja tietoja ja julkaisee tarkastelun tuloksista kertomuksen. Kyseinen kertomus kattaa arvioinnin tietojenkeruun järjestämisestä, tietolähteistä ja jäsenvaltioissa käytetyistä menetelmistä
  sekä
  kyseisten tietojen
  täydellisyydestä
  ,
  luotettavuudesta
  ,
  ajankohtaisuudesta
  ja
  johdonmukaisuudesta
  . Arviointiin voi sisältyä erityisiä parannussuosituksia. Kertomus laaditaan kolmen vuoden välein.

5 c.   Komissio tarkastelee tämän artiklan mukaisesti toimitettuja tietoja ja julkaisee tarkastelun tuloksista kertomuksen. Kyseinen kertomus kattaa arvioinnin tietojenkeruun järjestämisestä, tietolähteistä ja jäsenvaltioissa käytetyistä menetelmistä
  , kunnes käyttöön otetaan 5 d kohdassa tarkoitettu yhteinen menetelmä tietojen keräämistä ja käsittelemistä varten. Komissio arvioi myös
  kyseisten tietojen
  täydellisyyttä
  ,
  luotettavuutta
  ,
  ajankohtaisuutta
  ja
  johdonmukaisuutta
  . Arviointiin voi sisältyä erityisiä parannussuosituksia. Kertomus laaditaan kolmen vuoden välein.

Tarkistus 30

Tarkistus 30

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

3 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – b alakohta

3 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – b alakohta

Direktiivi 2012/19/EU

16 artikla – 5 c a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 5 c a.
     
  Komissio sisällyttää kertomukseen tämän direktiivin täytäntöönpanosta kokonaisuudessaan sekä sen vaikutuksista ympäristöön ja ihmisten terveyteen. Kertomukseen liitetään tarvittaessa lainsäädäntöehdotus tämän direktiivin muuttamisesta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5 c a.
     
  Komissio sisällyttää kertomukseen tämän direktiivin täytäntöönpanosta kokonaisuudessaan sekä sen vaikutuksista ympäristöön ja ihmisten terveyteen. Kertomukseen liitetään tarvittaessa lainsäädäntöehdotus tämän direktiivin muuttamisesta.

Tarkistus 31

Tarkistus 31

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

3 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – b alakohta

3 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – b alakohta

Direktiivi 2012/19/EU

16 artikla – 5 d kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5 d.   Komissio hyväksyy
  täytäntöönpanosäädöksiä
  , joilla
  vahvistetaan
  malli 5 a kohdassa tarkoitettujen tietojen toimittamista varten.
  Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 21 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen
  . | 5 d.   Komissio hyväksyy
  20 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä
  , joilla
  täydennetään tätä direktiiviä vahvistamalla yhteinen menetelmä tietojen keräämistä ja käsittelemistä varten sekä
  malli 5 a kohdassa tarkoitettujen tietojen toimittamista varten. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5 d.   Komissio hyväksyy
  täytäntöönpanosäädöksiä
  , joilla
  vahvistetaan
  malli 5 a kohdassa tarkoitettujen tietojen toimittamista varten.
  Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 21 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen
  .

5 d.   Komissio hyväksyy
  20 artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä
  , joilla
  täydennetään tätä direktiiviä vahvistamalla yhteinen menetelmä tietojen keräämistä ja käsittelemistä varten sekä
  malli 5 a kohdassa tarkoitettujen tietojen toimittamista varten.

Tarkistus 32

Tarkistus 32

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

3 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – b alakohta

3 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – b alakohta

Direktiivi 2012/19/EU

16 artikla – 5 d a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 5 d a.
     
  Edellä 5 c kohdassa tarkoitetun uudelleentarkastelun aikana kiertotaloutta koskevan toimintasuunnitelman yhteydessä ja ottaen huomioon unionin sitoumuksen siirtyä kohti kiertotaloutta komissio tarkastelee uudelleen tätä direktiiviä kokonaisuudessaan ja erityisesti sen soveltamisalaa ja tavoitteita vaikutustenarvioinnin pohjalta ja ottaen huomioon unionin kiertotaloutta koskevat toimintapoliittiset tavoitteet ja aloitteet. Komissio tutkii mahdollisuutta asettaa resurssikohtaisia tavoitteita, etenkin kriittisille raaka-aineille. Uudelleentarkasteluun liitetään tarvittaessa lainsäädäntöehdotus. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5 d a.
     
  Edellä 5 c kohdassa tarkoitetun uudelleentarkastelun aikana kiertotaloutta koskevan toimintasuunnitelman yhteydessä ja ottaen huomioon unionin sitoumuksen siirtyä kohti kiertotaloutta komissio tarkastelee uudelleen tätä direktiiviä kokonaisuudessaan ja erityisesti sen soveltamisalaa ja tavoitteita vaikutustenarvioinnin pohjalta ja ottaen huomioon unionin kiertotaloutta koskevat toimintapoliittiset tavoitteet ja aloitteet. Komissio tutkii mahdollisuutta asettaa resurssikohtaisia tavoitteita, etenkin kriittisille raaka-aineille. Uudelleentarkasteluun liitetään tarvittaessa lainsäädäntöehdotus.

Tarkistus 33

Tarkistus 33

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

3 artikla – 1 kohta – 1 a alakohta (uusi)

3 artikla – 1 kohta – 1 a alakohta (uusi)

Direktiivi 2012/19/EU

16 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a) | Lisätään artikla seuraavasti:




  ”16 a artikla




  Välineet toimivampaan kiertotalouteen siirtymisen edistämiseksi




  Jäsenvaltioiden on tässä direktiivissä asetettujen tavoitteiden saavuttamista edistääkseen sovellettava riittäviä taloudellisia välineitä ja toteutettava muita toimenpiteitä, joilla kannustetaan soveltamaan jätehierarkiaa. Tällaisia välineitä ja toimenpiteitä voivat olla esimerkiksi direktiivin 2008/98/EY liitteessä IV a esitetyt välineet ja toimenpiteet.” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 a)

1 a)

Lisätään artikla seuraavasti:

”16 a artikla

Välineet toimivampaan kiertotalouteen siirtymisen edistämiseksi

Jäsenvaltioiden on tässä direktiivissä asetettujen tavoitteiden saavuttamista edistääkseen sovellettava riittäviä taloudellisia välineitä ja toteutettava muita toimenpiteitä, joilla kannustetaan soveltamaan jätehierarkiaa. Tällaisia välineitä ja toimenpiteitä voivat olla esimerkiksi direktiivin 2008/98/EY liitteessä IV a esitetyt välineet ja toimenpiteet.”

---

(1)  Asia päätettiin palauttaa asiasta vastaavaan valiokuntaan toimielinten välisiä neuvotteluja varten työjärjestyksen 59 artiklan 4 kohdan neljännen alakohdan mukaisesti (A8-0013/2017).

1

---

| 25.7.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 263/189 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 263/189

---

P8_TA(2017)0070

Jätteet ***I

Euroopan parlamentin tarkistukset 14. maaliskuuta 2017 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi jätteistä annetun direktiivin 2008/98/EY muuttamisesta (COM(2015)0595 – C8-0382/2015 – 2015/0275(COD)) (1)

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2018/C 263/30)

Tarkistus 1

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan - 1 kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (-1) | Tämän direktiivin tavoitteena on säätää toimenpiteistä, joilla suojellaan ympäristöä ja ihmisten terveyttä ehkäisemällä tai vähentämällä jätteen syntymisen ja jätehuollon aiheuttamia haittavaikutuksia, vähentämällä materiaalien käytöstä aiheutuvia kokonaisvaikutuksia ja parantamalla tällaisen käytön tehokkuutta sekä varmistamalla, että jäte katsotaan kiertotaloutta unionissa edistäväksi resurssiksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(-1)

Tämän direktiivin tavoitteena on säätää toimenpiteistä, joilla suojellaan ympäristöä ja ihmisten terveyttä ehkäisemällä tai vähentämällä jätteen syntymisen ja jätehuollon aiheuttamia haittavaikutuksia, vähentämällä materiaalien käytöstä aiheutuvia kokonaisvaikutuksia ja parantamalla tällaisen käytön tehokkuutta sekä varmistamalla, että jäte katsotaan kiertotaloutta unionissa edistäväksi resurssiksi.

Tarkistus 2

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan - 1 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (-1 a) | Koska unioni on riippuvainen raaka-aineiden tuonnista ja koska huomattava määrä luonnonvaroja on nopeasti ehtymässä lyhyellä aikavälillä, keskeisenä haasteena on ottaa talteen mahdollisimman paljon resursseja unionissa ja tehostaa siirtymistä kohti kiertotaloutta. |

Komission teksti

Tarkistus

(-1 a)

Koska unioni on riippuvainen raaka-aineiden tuonnista ja koska huomattava määrä luonnonvaroja on nopeasti ehtymässä lyhyellä aikavälillä, keskeisenä haasteena on ottaa talteen mahdollisimman paljon resursseja unionissa ja tehostaa siirtymistä kohti kiertotaloutta.

Tarkistus 3

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan - 1 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (-1 b) | Kiertotalous tarjoaa paikallistalouksille merkittäviä mahdollisuuksia sekä mahdollisuuden luoda kaikkia asianomaisia sidosryhmiä hyödyttävä tilanne. |

Komission teksti

Tarkistus

(-1 b)

Tarkistus 4

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan - 1 c kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (-1 c) | Jätehuolto olisi muutettava kestäväksi materiaalien hallinnaksi. Direktiivin 2008/98/EY tarkistaminen tarjoaa siihen mahdollisuuden. |

Komission teksti

Tarkistus

(-1 c)

Jätehuolto olisi muutettava kestäväksi materiaalien hallinnaksi. Direktiivin 2008/98/EY tarkistaminen tarjoaa siihen mahdollisuuden.

Tarkistus 5

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan - 1 d kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (-1 d) | Jotta siirtyminen kiertotalouteen on menestyksekäs, jätedirektiivien tarkistamisen ja täysimääräisen täytäntöönpanon lisäksi myös komission tiedonanto ”Kierto kuntoon – Kiertotaloutta koskeva EU:n toimintasuunnitelma” olisi pantava täysimääräisesti täytäntöön. Toimintasuunnitelmalla olisi myös lisättävä kiertotalouden sekä energia-, ilmasto-, maatalous-, teollisuus- ja tutkimuspolitiikan välistä johdonmukaisuutta, yhtenäisyyttä ja synergiaa. |

Komission teksti

Tarkistus

(-1 d)

Jotta siirtyminen kiertotalouteen on menestyksekäs, jätedirektiivien tarkistamisen ja täysimääräisen täytäntöönpanon lisäksi myös komission tiedonanto ”Kierto kuntoon – Kiertotaloutta koskeva EU:n toimintasuunnitelma” olisi pantava täysimääräisesti täytäntöön. Toimintasuunnitelmalla olisi myös lisättävä kiertotalouden sekä energia-, ilmasto-, maatalous-, teollisuus- ja tutkimuspolitiikan välistä johdonmukaisuutta, yhtenäisyyttä ja synergiaa.

Tarkistus 6

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan - 1 e kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (-1 e) | Euroopan parlamentti hyväksyi 9 päivänä heinäkuuta 2015 resurssitehokkuutta ja kiertotalouteen siirtymistä koskevan päätöslauselman

   (1 a)

  , jossa se korosti erityisesti tarvetta asettaa jätteiden vähentämistä koskevia sitovia tavoitteita, kehittää jätteiden syntymistä ehkäiseviä toimia ja esittää selvät ja yksiselitteiset määritelmät. |

Komission teksti

Tarkistus

(-1 e)

Euroopan parlamentti hyväksyi 9 päivänä heinäkuuta 2015 resurssitehokkuutta ja kiertotalouteen siirtymistä koskevan päätöslauselman

   (1 a)

  , jossa se korosti erityisesti tarvetta asettaa jätteiden vähentämistä koskevia sitovia tavoitteita, kehittää jätteiden syntymistä ehkäiseviä toimia ja esittää selvät ja yksiselitteiset määritelmät.

Tarkistus 7

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 1 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (1) | Unionin jätehuoltoa olisi parannettava ympäristön suojelemiseksi ja säilyttämiseksi sekä sen laadun parantamiseksi, ihmisten terveyden suojelemiseksi sekä luonnonvarojen harkitun ja
  järkevän
  käytön varmistamiseksi
  sekä
  kiertotalouden edistämiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(1)

Unionin jätehuoltoa olisi parannettava ympäristön suojelemiseksi ja säilyttämiseksi sekä sen laadun parantamiseksi, ihmisten terveyden suojelemiseksi sekä luonnonvarojen harkitun ja
  järkevän
  käytön varmistamiseksi
  sekä
  kiertotalouden edistämiseksi.

| (1) | Unionin jätehuoltoa olisi parannettava ympäristön suojelemiseksi ja säilyttämiseksi sekä sen laadun parantamiseksi, ihmisten terveyden suojelemiseksi sekä luonnonvarojen harkitun ja
  tehokkaan
  käytön varmistamiseksi, kiertotalouden
  periaatteiden
  edistämiseksi
  , uusiutuviin energialähteisiin perustuvan energian jakelun tehostamiseksi, energiatehokkuuden parantamiseksi, unionin tuontiresurssiriippuvuuden vähentämiseksi, uusien taloudellisten mahdollisuuksien luomiseksi ja pitkän aikavälin kilpailukyvystä huolehtimiseksi. Todellisen kiertotalouden aikaansaamiseksi on toteutettava kestävää tuotantoa ja kulutusta koskevia lisätoimenpiteitä, joissa keskitytään tuotteiden koko elinkaareen siten, että voidaan säästää resursseja ja tehdä kierrosta suljettu. Resurssien tehokkaamman käytön parantaminen tuottaisi myös tuntuvia nettosäästöjä unionin yrityksille, viranomaisille ja kuluttajille, samalla kun vähennettäisiin vuosittaisia kasvihuonekaasupäästöjä
  . |
| --- | --- |

(1)

Unionin jätehuoltoa olisi parannettava ympäristön suojelemiseksi ja säilyttämiseksi sekä sen laadun parantamiseksi, ihmisten terveyden suojelemiseksi sekä luonnonvarojen harkitun ja
  tehokkaan
  käytön varmistamiseksi, kiertotalouden
  periaatteiden
  edistämiseksi
  , uusiutuviin energialähteisiin perustuvan energian jakelun tehostamiseksi, energiatehokkuuden parantamiseksi, unionin tuontiresurssiriippuvuuden vähentämiseksi, uusien taloudellisten mahdollisuuksien luomiseksi ja pitkän aikavälin kilpailukyvystä huolehtimiseksi. Todellisen kiertotalouden aikaansaamiseksi on toteutettava kestävää tuotantoa ja kulutusta koskevia lisätoimenpiteitä, joissa keskitytään tuotteiden koko elinkaareen siten, että voidaan säästää resursseja ja tehdä kierrosta suljettu. Resurssien tehokkaamman käytön parantaminen tuottaisi myös tuntuvia nettosäästöjä unionin yrityksille, viranomaisille ja kuluttajille, samalla kun vähennettäisiin vuosittaisia kasvihuonekaasupäästöjä
  .

Tarkistus 8

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 1 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (1 a) | Pyrkiminen entistä tehokkaammin kiertotalouteen siirtymiseen voisi vähentää kasvihuonekaasupäästöjä 2–4 prosenttia vuosittain, mikä on selkeä kannustin kiertotalouteen investoimiselle. Resurssituottavuuden lisääminen tehokkuutta parantamalla ja resurssihävikkiä vähentämällä saattaa alentaa merkittävästi sekä resurssien kulutusta että kasvihuonekaasupäästöjä. Siksi kiertotalouden olisi oltava ilmastopolitiikan olennainen osa, koska kiertotalous luo synergiaa, kuten luonnonvarojen kestävää hallintaa edistävän kansainvälisen paneelin raporteissa korostetaan. |

Komission teksti

Tarkistus

(1 a)

Pyrkiminen entistä tehokkaammin kiertotalouteen siirtymiseen voisi vähentää kasvihuonekaasupäästöjä 2–4 prosenttia vuosittain, mikä on selkeä kannustin kiertotalouteen investoimiselle. Resurssituottavuuden lisääminen tehokkuutta parantamalla ja resurssihävikkiä vähentämällä saattaa alentaa merkittävästi sekä resurssien kulutusta että kasvihuonekaasupäästöjä. Siksi kiertotalouden olisi oltava ilmastopolitiikan olennainen osa, koska kiertotalous luo synergiaa, kuten luonnonvarojen kestävää hallintaa edistävän kansainvälisen paneelin raporteissa korostetaan.

Tarkistus 9

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 1 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (1 b) | Kiertotaloudessa olisi otettava huomioon seitsemännen ympäristöä koskevan toimintaohjelman nimenomaiset vaatimukset, joiden mukaan on kehitettävä myrkyttömien materiaalien kiertoa niin, että kierrätettyä jätettä voidaan käyttää tärkeänä ja luotettavana raaka-ainelähteenä unionissa. |

Komission teksti

Tarkistus

(1 b)

Kiertotaloudessa olisi otettava huomioon seitsemännen ympäristöä koskevan toimintaohjelman nimenomaiset vaatimukset, joiden mukaan on kehitettävä myrkyttömien materiaalien kiertoa niin, että kierrätettyä jätettä voidaan käyttää tärkeänä ja luotettavana raaka-ainelähteenä unionissa.

Tarkistus 10

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 2 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (2) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2008/98/EY (14) jätteen
  uudelleenkäytön
  valmistelulle ja kierrätykselle asetettuja tavoitteita olisi
  muutettava
  , jotta voidaan paremmin ilmentää unionin halua siirtyä kiertotalouteen. |

Komission teksti

Tarkistus

(2)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2008/98/EY (14) jätteen
  uudelleenkäytön
  valmistelulle ja kierrätykselle asetettuja tavoitteita olisi
  muutettava
  , jotta voidaan paremmin ilmentää unionin halua siirtyä kiertotalouteen.

| (2) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2008/98/EY (14) jätteen valmistelulle
  uudelleenkäyttöön
  ja kierrätykselle asetettuja tavoitteita olisi
  lisättävä
  , jotta voidaan paremmin ilmentää unionin halua siirtyä
  resurssitehokkaaseen
  kiertotalouteen
  , toteuttamalla tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että jätettä voidaan pitää hyödyllisenä resurssina
  . |
| --- | --- |

(2)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2008/98/EY (14) jätteen valmistelulle
  uudelleenkäyttöön
  ja kierrätykselle asetettuja tavoitteita olisi
  lisättävä
  , jotta voidaan paremmin ilmentää unionin halua siirtyä
  resurssitehokkaaseen
  kiertotalouteen
  , toteuttamalla tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että jätettä voidaan pitää hyödyllisenä resurssina
  .

Tarkistus 11

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 3 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (3) | Useat jäsenvaltiot eivät ole vielä saaneet tarvittavaa jätehuoltoinfrastruktuuria täysin valmiiksi. Tästä syystä on tarpeen asettaa pitkän aikavälin toimintapoliittisia tavoitteita toimenpiteiden ja investointien ohjaamiseksi erityisesti sen estämiseksi, että jäännösjätteen käsittelyyn syntyy rakenteellista ylikapasiteettia ja että kierrätysmateriaalit jäävät
  alimmaksi
  jätehierarkiassa. |

Komission teksti

Tarkistus

(3)

Useat jäsenvaltiot eivät ole vielä saaneet tarvittavaa jätehuoltoinfrastruktuuria täysin valmiiksi. Tästä syystä on tarpeen asettaa pitkän aikavälin toimintapoliittisia tavoitteita toimenpiteiden ja investointien ohjaamiseksi erityisesti sen estämiseksi, että jäännösjätteen käsittelyyn syntyy rakenteellista ylikapasiteettia ja että kierrätysmateriaalit jäävät
  alimmaksi
  jätehierarkiassa.

| (3) | Useat jäsenvaltiot eivät ole vielä saaneet tarvittavaa jätehuoltoinfrastruktuuria täysin valmiiksi. Tästä syystä on tarpeen asettaa pitkän aikavälin toimintapoliittisia tavoitteita
  ja antaa taloudellista ja poliittista tukea
  toimenpiteiden ja investointien ohjaamiseksi erityisesti sen estämiseksi, että jäännösjätteen käsittelyyn syntyy rakenteellista ylikapasiteettia ja että kierrätysmateriaalit jäävät
  alemmille tasoille
  jätehierarkiassa.
  Tässä yhteydessä on myös erittäin tärkeää käyttää Euroopan rakenne- ja investointirahastoja siihen, että rahoitetaan jätteiden syntymisen ehkäisemiseen, uudelleenkäyttöön ja kierrätykseen tarvittavan jätehuoltoinfrastruktuurin kehittämistä, jotta asiaa koskevat tavoitteet voidaan saavuttaa. On myös olennaista, että jäsenvaltiot tarkistavat nykyisiä jätteen syntymisen ehkäisemistä koskevia ohjelmiaan tämän direktiivin mukaisesti ja mukauttavat investointejaan vastaavasti. |
| --- | --- |

(3)

Useat jäsenvaltiot eivät ole vielä saaneet tarvittavaa jätehuoltoinfrastruktuuria täysin valmiiksi. Tästä syystä on tarpeen asettaa pitkän aikavälin toimintapoliittisia tavoitteita
  ja antaa taloudellista ja poliittista tukea
  toimenpiteiden ja investointien ohjaamiseksi erityisesti sen estämiseksi, että jäännösjätteen käsittelyyn syntyy rakenteellista ylikapasiteettia ja että kierrätysmateriaalit jäävät
  alemmille tasoille
  jätehierarkiassa.
  Tässä yhteydessä on myös erittäin tärkeää käyttää Euroopan rakenne- ja investointirahastoja siihen, että rahoitetaan jätteiden syntymisen ehkäisemiseen, uudelleenkäyttöön ja kierrätykseen tarvittavan jätehuoltoinfrastruktuurin kehittämistä, jotta asiaa koskevat tavoitteet voidaan saavuttaa. On myös olennaista, että jäsenvaltiot tarkistavat nykyisiä jätteen syntymisen ehkäisemistä koskevia ohjelmiaan tämän direktiivin mukaisesti ja mukauttavat investointejaan vastaavasti.

Tarkistus 12

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 4 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (4) | Yhdyskuntajätteen osuus unionissa syntyvän jätteen kokonaismäärästä on 7–10 prosenttia; Tämä jätevirta on kuitenkin yksi hankalimmista käsitellä ja sen käsittelytapa antaakin yleensä selkeän kuvan maan jätehuoltojärjestelmän laadusta kokonaisuudessaan. Yhdyskuntajätehuollon haasteet johtuvat yhdyskuntajätteen monimutkaisesta ja sekalaisesta koostumuksesta, syntyvän jätteen sijainnista lähellä kansalaisia
  sekä
  suuresta julkisesta näkyvyydestä. Tämän seurauksena sen käsittely edellyttää erittäin monimuotoista jätehuoltojärjestelmää ja tehokasta keräysjärjestelmää, kansalaisten ja yritysten aktiivista osallistumista, erityisjätteen koostumukseen mukautettua infrastruktuuria sekä yksityiskohtaista rahoitusjärjestelmää. Maat, jotka ovat kehittäneet tehokkaita yhdyskuntajätehuoltojärjestelmiä, hoitavat yleensä paremmin koko jätehuoltonsa. |

Komission teksti

Tarkistus

(4)

Yhdyskuntajätteen osuus unionissa syntyvän jätteen kokonaismäärästä on 7–10 prosenttia; Tämä jätevirta on kuitenkin yksi hankalimmista käsitellä ja sen käsittelytapa antaakin yleensä selkeän kuvan maan jätehuoltojärjestelmän laadusta kokonaisuudessaan. Yhdyskuntajätehuollon haasteet johtuvat yhdyskuntajätteen monimutkaisesta ja sekalaisesta koostumuksesta, syntyvän jätteen sijainnista lähellä kansalaisia
  sekä
  suuresta julkisesta näkyvyydestä. Tämän seurauksena sen käsittely edellyttää erittäin monimuotoista jätehuoltojärjestelmää ja tehokasta keräysjärjestelmää, kansalaisten ja yritysten aktiivista osallistumista, erityisjätteen koostumukseen mukautettua infrastruktuuria sekä yksityiskohtaista rahoitusjärjestelmää. Maat, jotka ovat kehittäneet tehokkaita yhdyskuntajätehuoltojärjestelmiä, hoitavat yleensä paremmin koko jätehuoltonsa.

| (4) | Yhdyskuntajätteen osuus unionissa syntyvän jätteen kokonaismäärästä on 7–10 prosenttia; Tämä jätevirta on kuitenkin yksi hankalimmista käsitellä ja sen käsittelytapa antaakin yleensä selkeän kuvan maan jätehuoltojärjestelmän laadusta kokonaisuudessaan. Yhdyskuntajätehuollon haasteet johtuvat yhdyskuntajätteen monimutkaisesta ja sekalaisesta koostumuksesta, syntyvän jätteen sijainnista lähellä kansalaisia, suuresta julkisesta näkyvyydestä
  sekä ympäristöön ja ihmisten terveyteen kohdistuvista vaikutuksista
  . Tämän seurauksena sen käsittely edellyttää erittäin monimuotoista jätehuoltojärjestelmää ja tehokasta keräysjärjestelmää,
  vaikuttavaa lajittelujärjestelmää, jätevirtojen asianmukaista jäljittämistä,
  kansalaisten ja yritysten aktiivista osallistumista, erityisjätteen koostumukseen mukautettua infrastruktuuria sekä yksityiskohtaista rahoitusjärjestelmää. Maat, jotka ovat kehittäneet tehokkaita yhdyskuntajätehuoltojärjestelmiä, hoitavat yleensä paremmin koko jätehuoltonsa
  , mukaan lukien kierrätystavoitteiden saavuttaminen
  .
  Asianmukainen yhdyskuntajätehuolto ei kuitenkaan riitä vauhdittamaan siirtymistä kiertotalouteen, jossa jätettä pidetään resurssina. Tämän siirtymisen käynnistämiseksi tarvitaan myös elinkaariajattelun soveltamista tuotteisiin ja jätteeseen. |
| --- | --- |

(4)

Yhdyskuntajätteen osuus unionissa syntyvän jätteen kokonaismäärästä on 7–10 prosenttia; Tämä jätevirta on kuitenkin yksi hankalimmista käsitellä ja sen käsittelytapa antaakin yleensä selkeän kuvan maan jätehuoltojärjestelmän laadusta kokonaisuudessaan. Yhdyskuntajätehuollon haasteet johtuvat yhdyskuntajätteen monimutkaisesta ja sekalaisesta koostumuksesta, syntyvän jätteen sijainnista lähellä kansalaisia, suuresta julkisesta näkyvyydestä
  sekä ympäristöön ja ihmisten terveyteen kohdistuvista vaikutuksista
  . Tämän seurauksena sen käsittely edellyttää erittäin monimuotoista jätehuoltojärjestelmää ja tehokasta keräysjärjestelmää,
  vaikuttavaa lajittelujärjestelmää, jätevirtojen asianmukaista jäljittämistä,
  kansalaisten ja yritysten aktiivista osallistumista, erityisjätteen koostumukseen mukautettua infrastruktuuria sekä yksityiskohtaista rahoitusjärjestelmää. Maat, jotka ovat kehittäneet tehokkaita yhdyskuntajätehuoltojärjestelmiä, hoitavat yleensä paremmin koko jätehuoltonsa
  , mukaan lukien kierrätystavoitteiden saavuttaminen
  .
  Asianmukainen yhdyskuntajätehuolto ei kuitenkaan riitä vauhdittamaan siirtymistä kiertotalouteen, jossa jätettä pidetään resurssina. Tämän siirtymisen käynnistämiseksi tarvitaan myös elinkaariajattelun soveltamista tuotteisiin ja jätteeseen.

Tarkistus 13

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 4 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (4 a) | Kokemus on osoittanut, että sekä julkiset että yksityiset järjestelmät voivat auttaa kiertotalouden aikaansaamisessa, ja päätökseen tietyn järjestelmän käyttämisestä vaikuttavat usein maantieteelliset ja rakenteelliset olosuhteet. Tässä direktiivissä esitetyt säännökset mahdollistavat sekä järjestelmän, jossa päävastuu yhdyskuntajätteen keruusta on kunnalla, että järjestelmän, jossa tällaiset palvelut hankitaan yksityisiltä toimijoilta. Järjestelmästä toiseen siirtymistä koskevan valinnan olisi kuuluttava jäsenvaltioiden vastuulle. |

Komission teksti

Tarkistus

(4 a)

Kokemus on osoittanut, että sekä julkiset että yksityiset järjestelmät voivat auttaa kiertotalouden aikaansaamisessa, ja päätökseen tietyn järjestelmän käyttämisestä vaikuttavat usein maantieteelliset ja rakenteelliset olosuhteet. Tässä direktiivissä esitetyt säännökset mahdollistavat sekä järjestelmän, jossa päävastuu yhdyskuntajätteen keruusta on kunnalla, että järjestelmän, jossa tällaiset palvelut hankitaan yksityisiltä toimijoilta. Järjestelmästä toiseen siirtymistä koskevan valinnan olisi kuuluttava jäsenvaltioiden vastuulle.

Tarkistus 14

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 5 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (5) | Direktiiviin 2008/98/EY on sisällytettävä yhdyskuntajätteen, rakennus- ja purkujätteen, lopullisen kierrätysprosessin
  sekä
  maantäyttötoimien määritelmät, jotta näiden käsitteiden soveltamisalaa voidaan selventää. |

Komission teksti

Tarkistus

(5)

Direktiiviin 2008/98/EY on sisällytettävä yhdyskuntajätteen, rakennus- ja purkujätteen, lopullisen kierrätysprosessin
  sekä
  maantäyttötoimien määritelmät, jotta näiden käsitteiden soveltamisalaa voidaan selventää.

| (5) | Direktiiviin 2008/98/EY on sisällytettävä yhdyskuntajätteen,
  kaupan ja teollisuuden jätteen,
  rakennus- ja purkujätteen,
  uudelleenkäyttöön valmistelevan toiminnanharjoittajan, orgaanisen kierrätyksen,
  lopullisen kierrätysprosessin, maantäyttötoimien
  , lajittelun, roskien ja elintarvikejätteen
  määritelmät, jotta näiden käsitteiden soveltamisalaa voidaan selventää. |
| --- | --- |

(5)

Direktiiviin 2008/98/EY on sisällytettävä yhdyskuntajätteen,
  kaupan ja teollisuuden jätteen,
  rakennus- ja purkujätteen,
  uudelleenkäyttöön valmistelevan toiminnanharjoittajan, orgaanisen kierrätyksen,
  lopullisen kierrätysprosessin, maantäyttötoimien
  , lajittelun, roskien ja elintarvikejätteen
  määritelmät, jotta näiden käsitteiden soveltamisalaa voidaan selventää.

Tarkistus 15

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 5 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (5 a) | Komission olisi jäsenvaltioiden ilmoitusten ja Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä tapahtuneen kehityksen perusteella tarkasteltava säännöllisesti uudelleen ohjeita, jotka koskevat direktiivin 2008/98/EY keskeisten säännösten tulkintaa, jotta jätteen ja sivutuotteiden käsitteitä voidaan parantaa, mukauttaa ja yhdenmukaistaa kaikissa jäsenvaltioissa. |

Komission teksti

Tarkistus

(5 a)

Komission olisi jäsenvaltioiden ilmoitusten ja Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännössä tapahtuneen kehityksen perusteella tarkasteltava säännöllisesti uudelleen ohjeita, jotka koskevat direktiivin 2008/98/EY keskeisten säännösten tulkintaa, jotta jätteen ja sivutuotteiden käsitteitä voidaan parantaa, mukauttaa ja yhdenmukaistaa kaikissa jäsenvaltioissa.

Tarkistus 16

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 5 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (5 b) | Direktiivin 2008/98/EY ja tähän liittyvien unionin säädösten, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/28/EY

   (1 a)

  ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006

   (1 b)

  , välinen johdonmukaisuus olisi varmistettava. Näillä säädöksillä olisi varmistettava erityisesti ”jätteen”, ”jätehierarkian” ja ”sivutuotteen” määritelmien johdonmukainen tulkinta ja soveltaminen. |

Komission teksti

Tarkistus

(5 b)

Direktiivin 2008/98/EY ja tähän liittyvien unionin säädösten, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/28/EY

   (1 a)

  ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1907/2006

   (1 b)

  , välinen johdonmukaisuus olisi varmistettava. Näillä säädöksillä olisi varmistettava erityisesti ”jätteen”, ”jätehierarkian” ja ”sivutuotteen” määritelmien johdonmukainen tulkinta ja soveltaminen.

Tarkistus 17

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 5 c kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (5 c) | Vaarallinen ja vaaraton jäte olisi yksilöitävä komission päätöksen 2014/955/EU

   (1 a)

  ja komission asetuksen (EU) N:o 1357/2014

   (1 b)

  mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

(5 c)

Vaarallinen ja vaaraton jäte olisi yksilöitävä komission päätöksen 2014/955/EU

   (1 a)

  ja komission asetuksen (EU) N:o 1357/2014

   (1 b)

  mukaisesti.

Tarkistus 18

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 6 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (6) | Jotta voidaan varmistaa, että kierrätystavoitteet perustuvat luotettaviin ja vertailukelpoisiin tietoihin, ja jotta mahdollistettaisiin näiden tavoitteiden saavuttamisessa tapahtuneen edistymisen tehokkaampi seuranta, olisi direktiivissä 2008/98/EY
  vahvistettavan
  yhdyskuntajätteen
  määritelmän oltava yhdenmukainen
  Euroopan tilastotoimiston (Eurostat) ja Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) tilastotarkoituksissa käyttämän määritelmän kanssa, koska jäsenvaltiot ovat jo useiden vuosien ajan toimittaneet tilastotietoja tähän määritelmään perustuen. Tässä direktiivissä vahvistettavassa yhdyskuntajätteen määritelmässä ei oteta kantaa siihen, onko jätehuoltotoimija yksityinen vai julkinen taho. |

Komission teksti

Tarkistus

(6)

Jotta voidaan varmistaa, että kierrätystavoitteet perustuvat luotettaviin ja vertailukelpoisiin tietoihin, ja jotta mahdollistettaisiin näiden tavoitteiden saavuttamisessa tapahtuneen edistymisen tehokkaampi seuranta, olisi direktiivissä 2008/98/EY
  vahvistettavan
  yhdyskuntajätteen
  määritelmän oltava yhdenmukainen
  Euroopan tilastotoimiston (Eurostat) ja Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) tilastotarkoituksissa käyttämän määritelmän kanssa, koska jäsenvaltiot ovat jo useiden vuosien ajan toimittaneet tilastotietoja tähän määritelmään perustuen. Tässä direktiivissä vahvistettavassa yhdyskuntajätteen määritelmässä ei oteta kantaa siihen, onko jätehuoltotoimija yksityinen vai julkinen taho.

| (6) | Jotta voidaan varmistaa, että kierrätystavoitteet perustuvat luotettaviin ja vertailukelpoisiin tietoihin, ja jotta mahdollistettaisiin näiden tavoitteiden saavuttamisessa tapahtuneen edistymisen tehokkaampi seuranta, olisi direktiivissä 2008/98/EY yhdyskuntajätteen
  määritelmä yhdenmukaistettava
  Euroopan tilastotoimiston (Eurostat) ja Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) tilastotarkoituksissa käyttämän määritelmän kanssa, koska jäsenvaltiot ovat jo useiden vuosien ajan toimittaneet tilastotietoja tähän määritelmään perustuen. Tässä direktiivissä vahvistettavassa yhdyskuntajätteen määritelmässä ei oteta kantaa siihen, onko jätehuoltotoimija yksityinen vai julkinen taho. |
| --- | --- |

(6)

Jotta voidaan varmistaa, että kierrätystavoitteet perustuvat luotettaviin ja vertailukelpoisiin tietoihin, ja jotta mahdollistettaisiin näiden tavoitteiden saavuttamisessa tapahtuneen edistymisen tehokkaampi seuranta, olisi direktiivissä 2008/98/EY yhdyskuntajätteen
  määritelmä yhdenmukaistettava
  Euroopan tilastotoimiston (Eurostat) ja Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) tilastotarkoituksissa käyttämän määritelmän kanssa, koska jäsenvaltiot ovat jo useiden vuosien ajan toimittaneet tilastotietoja tähän määritelmään perustuen. Tässä direktiivissä vahvistettavassa yhdyskuntajätteen määritelmässä ei oteta kantaa siihen, onko jätehuoltotoimija yksityinen vai julkinen taho.

Tarkistus 19

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 7 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (7) | Jäsenvaltioiden olisi luotava riittävät kannustimet jätehierarkian noudattamiseen, erityisesti
  taloudellisilla
  kannustimilla, joilla pyritään edistämään tässä direktiivissä vahvistettujen jätteen syntymisen ehkäisemistä ja kierrätystä koskevien tavoitteiden saavuttamista. Näitä taloudellisia kannustimia ovat kaatopaikka- ja jätteenpolttomaksut, ”maksa itse omat jätekustannuksesi” -järjestelmät, laajennettua tuottajan vastuuta koskevat järjestelmät ja paikallisviranomaisille suunnatut kannustimet. |

Komission teksti

Tarkistus

(7)

Jäsenvaltioiden olisi luotava riittävät kannustimet jätehierarkian noudattamiseen, erityisesti
  taloudellisilla
  kannustimilla, joilla pyritään edistämään tässä direktiivissä vahvistettujen jätteen syntymisen ehkäisemistä ja kierrätystä koskevien tavoitteiden saavuttamista. Näitä taloudellisia kannustimia ovat kaatopaikka- ja jätteenpolttomaksut, ”maksa itse omat jätekustannuksesi” -järjestelmät, laajennettua tuottajan vastuuta koskevat järjestelmät ja paikallisviranomaisille suunnatut kannustimet.

| (7) | Jäsenvaltioiden olisi luotava riittävät kannustimet jätehierarkian noudattamiseen, erityisesti
  rahoituksellisilla
  kannustimilla
  ja talous- ja sääntelykannustimilla
  , joilla pyritään edistämään tässä direktiivissä vahvistettujen jätteen syntymisen ehkäisemistä ja kierrätystä koskevien tavoitteiden saavuttamista. Näitä taloudellisia kannustimia ovat kaatopaikka- ja jätteenpolttomaksut, ”maksa itse omat jätekustannuksesi” -järjestelmät, laajennettua tuottajan vastuuta koskevat järjestelmät
  , elintarvikkeiden lahjoittamisen helpottaminen
  ja paikallisviranomaisille suunnatut kannustimet.
  Jäsenvaltioiden olisi tässä direktiivissä asetettujen tavoitteiden saavuttamista edistääkseen voitava soveltaa tämän direktiivin ohjeellisessa liitteessä tarkoitettuja taloudellisia välineitä tai muita toimenpiteitä. Jäsenvaltioiden olisi toteutettava toimenpiteitä, joiden avulla saadaan korkealaatuisia lajiteltuja materiaaleja. |
| --- | --- |

(7)

Jäsenvaltioiden olisi luotava riittävät kannustimet jätehierarkian noudattamiseen, erityisesti
  rahoituksellisilla
  kannustimilla
  ja talous- ja sääntelykannustimilla
  , joilla pyritään edistämään tässä direktiivissä vahvistettujen jätteen syntymisen ehkäisemistä ja kierrätystä koskevien tavoitteiden saavuttamista. Näitä taloudellisia kannustimia ovat kaatopaikka- ja jätteenpolttomaksut, ”maksa itse omat jätekustannuksesi” -järjestelmät, laajennettua tuottajan vastuuta koskevat järjestelmät
  , elintarvikkeiden lahjoittamisen helpottaminen
  ja paikallisviranomaisille suunnatut kannustimet.
  Jäsenvaltioiden olisi tässä direktiivissä asetettujen tavoitteiden saavuttamista edistääkseen voitava soveltaa tämän direktiivin ohjeellisessa liitteessä tarkoitettuja taloudellisia välineitä tai muita toimenpiteitä. Jäsenvaltioiden olisi toteutettava toimenpiteitä, joiden avulla saadaan korkealaatuisia lajiteltuja materiaaleja.

Tarkistus 20

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 7 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (7 a) | Jätehierarkian asianmukaisen täytäntöönpanon helpottamiseksi jäsenvaltioiden olisi otettava käyttöön toimenpiteitä sellaisten tuotteiden kehittämisen, tuotannon ja markkinoinnin edistämiseksi, jotka ovat monikäyttöisiä, teknisesti kestäviä ja helposti korjattavissa ja jotka jätteeksi muututtuaan ja valmistelun uudelleenkäyttöön jälkeen soveltuvat uudelleen markkinoille saatettaviksi. Kyseisissä toimenpiteissä on otettava huomioon tuotteiden vaikutus koko niiden elinkaaren ajan sekä jätehierarkia. |

Komission teksti

Tarkistus

(7 a)

Jätehierarkian asianmukaisen täytäntöönpanon helpottamiseksi jäsenvaltioiden olisi otettava käyttöön toimenpiteitä sellaisten tuotteiden kehittämisen, tuotannon ja markkinoinnin edistämiseksi, jotka ovat monikäyttöisiä, teknisesti kestäviä ja helposti korjattavissa ja jotka jätteeksi muututtuaan ja valmistelun uudelleenkäyttöön jälkeen soveltuvat uudelleen markkinoille saatettaviksi. Kyseisissä toimenpiteissä on otettava huomioon tuotteiden vaikutus koko niiden elinkaaren ajan sekä jätehierarkia.

Tarkistus 21

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 8 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (8) | Jotta voitaisiin tarjota uusioraaka-ainemarkkinoilla toimiville toiminnanharjoittajille varmempaa tietoa siitä, ovatko aineet tai esineet jätettä tai muuta kuin jätettä, ja edistää yhdenvertaisia toimintaolosuhteita, on tärkeää vahvistaa
  unionin tasolla yhdenmukaiset edellytykset
  , joiden perusteella aineet tai esineet määritellään sivutuotteiksi ja joiden perusteella hyödynnetyn jätteen voidaan katsoa lakanneen olemasta jätettä.
  Sisämarkkinoiden asianmukaisen toiminnan tai unionin ympäristönsuojelun korkean tason varmistamiseksi komissiolle olisi annettava valtuudet hyväksyä delegoituja säädöksiä, joissa vahvistetaan yksityiskohtaiset perusteet, joiden mukaan tällaisia yhdenmukaisia edellytyksiä sovelletaan tiettyihin jätteisiin, mukaan lukien käyttö erityiseen tarkoitukseen. |

Komission teksti

Tarkistus

(8)

Jotta voitaisiin tarjota uusioraaka-ainemarkkinoilla toimiville toiminnanharjoittajille varmempaa tietoa siitä, ovatko aineet tai esineet jätettä tai muuta kuin jätettä, ja edistää yhdenvertaisia toimintaolosuhteita, on tärkeää vahvistaa
  unionin tasolla yhdenmukaiset edellytykset
  , joiden perusteella aineet tai esineet määritellään sivutuotteiksi ja joiden perusteella hyödynnetyn jätteen voidaan katsoa lakanneen olemasta jätettä.
  Sisämarkkinoiden asianmukaisen toiminnan tai unionin ympäristönsuojelun korkean tason varmistamiseksi komissiolle olisi annettava valtuudet hyväksyä delegoituja säädöksiä, joissa vahvistetaan yksityiskohtaiset perusteet, joiden mukaan tällaisia yhdenmukaisia edellytyksiä sovelletaan tiettyihin jätteisiin, mukaan lukien käyttö erityiseen tarkoitukseen.

| (8) | Jotta voitaisiin tarjota uusioraaka-ainemarkkinoilla toimiville toiminnanharjoittajille varmempaa tietoa siitä, ovatko aineet tai esineet jätettä tai muuta kuin jätettä, ja edistää yhdenvertaisia toimintaolosuhteita, on tärkeää vahvistaa
  selkeät säännöt
  , joiden perusteella aineet tai esineet määritellään sivutuotteiksi ja joiden perusteella hyödynnetyn jätteen voidaan katsoa lakanneen olemasta jätettä. |
| --- | --- |

(8)

Jotta voitaisiin tarjota uusioraaka-ainemarkkinoilla toimiville toiminnanharjoittajille varmempaa tietoa siitä, ovatko aineet tai esineet jätettä tai muuta kuin jätettä, ja edistää yhdenvertaisia toimintaolosuhteita, on tärkeää vahvistaa
  selkeät säännöt
  , joiden perusteella aineet tai esineet määritellään sivutuotteiksi ja joiden perusteella hyödynnetyn jätteen voidaan katsoa lakanneen olemasta jätettä.

Tarkistus 22

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 8 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (8 a) | Aineita ja esineitä, jotka ovat syntyneet tuotantoprosessissa, jonka ensisijaisena tarkoituksena ei ole ollut kyseisen aineen tai esineen tuottaminen, olisi yleisesti ottaen pidettävä tiettyjen yhdenmukaistettujen edellytysten täyttyessä ja ympäristönsuojelun ja ihmisten terveyden korkea taso unionissa varmistaen sivutuotteina, jotta voidaan varmistaa sisämarkkinoiden moitteeton toiminta. Komissiolle olisi siirrettävä valta antaa delegoituja säädöksiä, jotta voidaan vahvistaa yksityiskohtaisia perusteita sivutuotteen aseman soveltamiselle siten, että etusijalle asetetaan kyseisen teollisen toiminnan ja maatalouden symbioosin olemassa ja toisinnettavissa olevat käytännöt. Ellei tällaisia perusteita ole, jäsenvaltioiden olisi tapauskohtaisesti voitava vahvistaa yksityiskohtaisia perusteita sivutuotteen aseman soveltamiselle. |

Komission teksti

Tarkistus

(8 a)

Aineita ja esineitä, jotka ovat syntyneet tuotantoprosessissa, jonka ensisijaisena tarkoituksena ei ole ollut kyseisen aineen tai esineen tuottaminen, olisi yleisesti ottaen pidettävä tiettyjen yhdenmukaistettujen edellytysten täyttyessä ja ympäristönsuojelun ja ihmisten terveyden korkea taso unionissa varmistaen sivutuotteina, jotta voidaan varmistaa sisämarkkinoiden moitteeton toiminta. Komissiolle olisi siirrettävä valta antaa delegoituja säädöksiä, jotta voidaan vahvistaa yksityiskohtaisia perusteita sivutuotteen aseman soveltamiselle siten, että etusijalle asetetaan kyseisen teollisen toiminnan ja maatalouden symbioosin olemassa ja toisinnettavissa olevat käytännöt. Ellei tällaisia perusteita ole, jäsenvaltioiden olisi tapauskohtaisesti voitava vahvistaa yksityiskohtaisia perusteita sivutuotteen aseman soveltamiselle.

Tarkistus 23

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 8 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (8 b) | Komissiolle olisi yleisesti ottaen siirrettävä valta antaa delegoituja säädöksiä, joissa vahvistetaan yhdenmukaisia säännöksiä jätteeksi luokittelun päättymistä koskevan aseman myöntämiseksi tietyntyyppisille jätteille, jotta voidaan varmistaa sisämarkkinoiden moitteeton toiminta ja ympäristönsuojelun ja ihmisten terveyden suojelun korkea taso koko unionissa. Jätteeksi luokittelun päättymistä koskevia erityisperusteita olisi harkittava ainakin kiviainekselle, paperille, lasille, metallille, renkaille ja tekstiileille. Kun perusteita ei ole laadittu unionin tasolla, jäsenvaltioiden olisi tiettyjen unionin tasolla asetettujen edellytysten mukaisesti voitava vahvistaa kansallisella tasolla jätteeksi luokittelun päättymisen yksityiskohtaiset perusteet tietyille jätteille. Kun tällaisia yksityiskohtaisia perusteita ei ole vahvistettu myöskään kansallisella tasolla, jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että hyödynnetyn jätteen katsotaan lakanneen olemasta jätettä, jos se täyttää unionin tason erityisehdot, jotka jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen olisi varmennettava tapauskohtaisesti. Komissiolle olisi siirrettävä valta antaa tämän direktiivin täydentämiseksi delegoituja säädöksiä ottamalla käyttöön yleisiä vaatimuksia, joita jäsenvaltioiden on noudatettava, kun ne hyväksyvät 6 artiklan mukaisia teknisiä määräyksiä. |

Komission teksti

Tarkistus

(8 b)

Komissiolle olisi yleisesti ottaen siirrettävä valta antaa delegoituja säädöksiä, joissa vahvistetaan yhdenmukaisia säännöksiä jätteeksi luokittelun päättymistä koskevan aseman myöntämiseksi tietyntyyppisille jätteille, jotta voidaan varmistaa sisämarkkinoiden moitteeton toiminta ja ympäristönsuojelun ja ihmisten terveyden suojelun korkea taso koko unionissa. Jätteeksi luokittelun päättymistä koskevia erityisperusteita olisi harkittava ainakin kiviainekselle, paperille, lasille, metallille, renkaille ja tekstiileille. Kun perusteita ei ole laadittu unionin tasolla, jäsenvaltioiden olisi tiettyjen unionin tasolla asetettujen edellytysten mukaisesti voitava vahvistaa kansallisella tasolla jätteeksi luokittelun päättymisen yksityiskohtaiset perusteet tietyille jätteille. Kun tällaisia yksityiskohtaisia perusteita ei ole vahvistettu myöskään kansallisella tasolla, jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että hyödynnetyn jätteen katsotaan lakanneen olemasta jätettä, jos se täyttää unionin tason erityisehdot, jotka jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen olisi varmennettava tapauskohtaisesti. Komissiolle olisi siirrettävä valta antaa tämän direktiivin täydentämiseksi delegoituja säädöksiä ottamalla käyttöön yleisiä vaatimuksia, joita jäsenvaltioiden on noudatettava, kun ne hyväksyvät 6 artiklan mukaisia teknisiä määräyksiä.

Tarkistus 24

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 8 c kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (8 c) | Kierrätetyn materiaalin on täytettävä kaikki unionin kemikaalilainsäädännön vaatimukset sen jälkeen, kun se palautetaan taloudelliseen käyttöön sen perusteella, että sitä ei enää luokitella jätteeksi, joko siksi, että se täyttää tietyt jätteeksi luokittelun päättymistä koskevat vaatimukset, tai siksi, että se sisällytetään osaksi uutta tuotetta. |

Komission teksti

Tarkistus

(8 c)

Kierrätetyn materiaalin on täytettävä kaikki unionin kemikaalilainsäädännön vaatimukset sen jälkeen, kun se palautetaan taloudelliseen käyttöön sen perusteella, että sitä ei enää luokitella jätteeksi, joko siksi, että se täyttää tietyt jätteeksi luokittelun päättymistä koskevat vaatimukset, tai siksi, että se sisällytetään osaksi uutta tuotetta.

Tarkistus 25

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 8 d kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (8 d) | Siirtymisessä kiertotalouteen olisi hyödynnettävä laaja-alaisesti digitaalisia innovaatioita. Tätä varten olisi kehitettävä sähköisiä välineitä, kuten verkkopohjainen foorumi uutena resurssina myytävän jätteen kauppaan, jotta helpotetaan kauppaan liittyviä toimia ja vähennetään toimijoiden hallinnollista rasitusta ja lisätään näin teollista symbioosia. |

Komission teksti

Tarkistus

(8 d)

Siirtymisessä kiertotalouteen olisi hyödynnettävä laaja-alaisesti digitaalisia innovaatioita. Tätä varten olisi kehitettävä sähköisiä välineitä, kuten verkkopohjainen foorumi uutena resurssina myytävän jätteen kauppaan, jotta helpotetaan kauppaan liittyviä toimia ja vähennetään toimijoiden hallinnollista rasitusta ja lisätään näin teollista symbioosia.

Tarkistus 26

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 8 e kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (8 e) | Tässä direktiivissä olevilla laajennettua tuottajan vastuuta koskevilla säännöksillä pyritään tukemaan sellaisten tavaroiden suunnittelua ja tuotantoa, joissa otetaan täysin huomioon materiaalien tehokas käyttö tuotteiden koko elinkaaren ajan ja helpotetaan sitä, mukaan lukien tavaroiden korjaaminen, uudelleenkäyttö, purkaminen ja kierrätys, aiheuttamatta kuitenkaan haittaa tavaroiden vapaalle liikkumiselle sisämarkkinoilla. Laajennettu tuottajan vastuu merkitsee henkilökohtaista velvoitetta tuottajille, joiden olisi katsottava olevan vastuussa markkinoille saattamiensa tuotteiden käsittelystä käyttöiän lopussa. Tuottajien olisi kuitenkin voitava huolehtia vastuustaan erikseen tai yhdessä. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava laajennettua tuottajan vastuuta koskevien järjestelmien käyttöön ottaminen ainakin pakkauksia, sähkö- ja elektroniikkalaitteita, paristoja ja akkuja ja romuajoneuvoja varten. |

Komission teksti

Tarkistus

(8 e)

Tässä direktiivissä olevilla laajennettua tuottajan vastuuta koskevilla säännöksillä pyritään tukemaan sellaisten tavaroiden suunnittelua ja tuotantoa, joissa otetaan täysin huomioon materiaalien tehokas käyttö tuotteiden koko elinkaaren ajan ja helpotetaan sitä, mukaan lukien tavaroiden korjaaminen, uudelleenkäyttö, purkaminen ja kierrätys, aiheuttamatta kuitenkaan haittaa tavaroiden vapaalle liikkumiselle sisämarkkinoilla. Laajennettu tuottajan vastuu merkitsee henkilökohtaista velvoitetta tuottajille, joiden olisi katsottava olevan vastuussa markkinoille saattamiensa tuotteiden käsittelystä käyttöiän lopussa. Tuottajien olisi kuitenkin voitava huolehtia vastuustaan erikseen tai yhdessä. Jäsenvaltioiden olisi varmistettava laajennettua tuottajan vastuuta koskevien järjestelmien käyttöön ottaminen ainakin pakkauksia, sähkö- ja elektroniikkalaitteita, paristoja ja akkuja ja romuajoneuvoja varten.

Tarkistus 27

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 8 f kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (8 f) | Laajennettua tuottajan vastuuta koskevat järjestelmät olisi miellettävä jäsenvaltioiden käyttöön ottamiksi säännöiksi, joilla varmistetaan, että tuotteiden tuottajilla on taloudellinen ja/tai toiminnallinen vastuu tuotteen elinkaaren kuluttajan jälkeisestä vaiheesta. Nämä säännöt eivät saisi estää tuottajia täyttämästä näitä velvoitteita joko erikseen tai yhdessä. |

Komission teksti

Tarkistus

(8 f)

Laajennettua tuottajan vastuuta koskevat järjestelmät olisi miellettävä jäsenvaltioiden käyttöön ottamiksi säännöiksi, joilla varmistetaan, että tuotteiden tuottajilla on taloudellinen ja/tai toiminnallinen vastuu tuotteen elinkaaren kuluttajan jälkeisestä vaiheesta. Nämä säännöt eivät saisi estää tuottajia täyttämästä näitä velvoitteita joko erikseen tai yhdessä.

Tarkistus 28

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 9 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (9) | Laajennettua tuottajan vastuuta koskevat järjestelmät ovat oleellinen osa tehokasta jätehuoltoa, mutta niiden tehokkuus ja toimivuus vaihtelevat merkittävästi jäsenvaltioittain. Näin ollen on tarpeen vahvistaa laajennettua tuottajan vastuuta
  koskevat
  vähimmäisedellytykset. Näillä vaatimuksilla olisi alennettava kustannuksia ja parannettava toimivuutta
  sekä varmistettava
  yhdenvertaiset toimintaolosuhteet, myös pienille ja keskisuurille yrityksille, sekä
  vältettävä
  esteiden muodostumista sisämarkkinoiden asianmukaiselle toiminnalle.
  Niillä
  olisi myös edistettävä käyttöiän loppumisen kustannusten sisällyttämistä hintoihin ja kannustettava tuottajia ottamaan suunnittelussa
  paremmin
  huomioon
  tuotteiden kierrätettävyys ja uudelleenkäytettävyys
  . Näitä vaatimuksia olisi sovellettava sekä uusiin että olemassa oleviin laajennettua tuottajan vastuuta koskeviin järjestelmiin. Olemassa oleville laajennettua tuottajan vastuuta koskeville järjestelmille on kuitenkin tarpeen myöntää siirtymäaika, jotta ne voisivat mukauttaa rakenteensa ja menetelmänsä uusiin vaatimuksiin. |

Komission teksti

Tarkistus

(9)

Laajennettua tuottajan vastuuta koskevat järjestelmät ovat oleellinen osa tehokasta jätehuoltoa, mutta niiden tehokkuus ja toimivuus vaihtelevat merkittävästi jäsenvaltioittain. Näin ollen on tarpeen vahvistaa laajennettua tuottajan vastuuta
  koskevat
  vähimmäisedellytykset. Näillä vaatimuksilla olisi alennettava kustannuksia ja parannettava toimivuutta
  sekä varmistettava
  yhdenvertaiset toimintaolosuhteet, myös pienille ja keskisuurille yrityksille, sekä
  vältettävä
  esteiden muodostumista sisämarkkinoiden asianmukaiselle toiminnalle.
  Niillä
  olisi myös edistettävä käyttöiän loppumisen kustannusten sisällyttämistä hintoihin ja kannustettava tuottajia ottamaan suunnittelussa
  paremmin
  huomioon
  tuotteiden kierrätettävyys ja uudelleenkäytettävyys
  . Näitä vaatimuksia olisi sovellettava sekä uusiin että olemassa oleviin laajennettua tuottajan vastuuta koskeviin järjestelmiin. Olemassa oleville laajennettua tuottajan vastuuta koskeville järjestelmille on kuitenkin tarpeen myöntää siirtymäaika, jotta ne voisivat mukauttaa rakenteensa ja menetelmänsä uusiin vaatimuksiin.

| (9) | Laajennettua tuottajan vastuuta koskevat järjestelmät ovat oleellinen osa tehokasta jätehuoltoa, mutta niiden tehokkuus ja toimivuus vaihtelevat merkittävästi jäsenvaltioittain. Näin ollen on tarpeen vahvistaa laajennettua tuottajan vastuuta
  koskevien järjestelmien
  vähimmäisedellytykset
  riippumatta siitä, onko kyse erillisestä vai yhteisestä vastuusta
  .
  On erotettava toisistaan vähimmäisvaatimukset, joita sovelletaan kaikkiin järjestelmiin, ja vähimmäisvaatimukset, joita sovelletaan ainoastaan yhteisiin järjestelmiin. Kaikilla
  näillä vaatimuksilla olisi
  kuitenkin
  alennettava kustannuksia ja parannettava toimivuutta
  toteuttamalla toimenpiteitä, joilla esimerkiksi edistetään erilliskeräyksen ja lajittelun toteutuksen parantamista, varmistetaan kierrätyksen laadun parantaminen, autetaan varmistamaan uusioraaka-aineiden kustannustehokas saanti ja varmistetaan
  yhdenvertaiset toimintaolosuhteet, myös pienille ja keskisuurille yrityksille
  ja sähköistä kauppaa käyville yrityksille
  , sekä
  vältetään
  esteiden muodostumista sisämarkkinoiden asianmukaiselle toiminnalle.
  Näillä vaatimuksilla
  olisi myös edistettävä käyttöiän loppumisen kustannusten sisällyttämistä hintoihin ja kannustettava tuottajia
  kehittämään älykkäitä liiketoimintamalleja ja
  ottamaan
  tuotteidensa
  suunnittelussa huomioon
  jätehierarkia edistämällä kestävyyttä, kierrätettävyyttä, uudelleenkäytettävyyttä ja korjattavuutta. Niillä olisi kannustettava vaiheittain korvaamaan asetuksen (EY) N:o 1907/2006 57 artiklassa tarkoitetut erityistä huolta aiheuttavat aineet, jos on olemassa soveltuvia vaihtoehtoisia aineita ja menetelmiä, jotka ovat taloudellisesti ja teknisesti käyttökelpoisia. Riippumattomien viranomaisten olisi valvottava laajennettua tuottajan vastuuta koskevien vähimmäisvaatimusten täyttämistä, josta ei saisi aiheutua suhteetonta taloudellista tai hallinnollista rasitusta julkisille elimille, talouden toimijoille eikä kuluttajille.
  Näitä vaatimuksia olisi sovellettava sekä uusiin että olemassa oleviin laajennettua tuottajan vastuuta koskeviin järjestelmiin. Olemassa oleville laajennettua tuottajan vastuuta koskeville järjestelmille on kuitenkin tarpeen myöntää siirtymäaika, jotta ne voisivat mukauttaa rakenteensa ja menetelmänsä uusiin vaatimuksiin. |
| --- | --- |

(9)

Laajennettua tuottajan vastuuta koskevat järjestelmät ovat oleellinen osa tehokasta jätehuoltoa, mutta niiden tehokkuus ja toimivuus vaihtelevat merkittävästi jäsenvaltioittain. Näin ollen on tarpeen vahvistaa laajennettua tuottajan vastuuta
  koskevien järjestelmien
  vähimmäisedellytykset
  riippumatta siitä, onko kyse erillisestä vai yhteisestä vastuusta
  .
  On erotettava toisistaan vähimmäisvaatimukset, joita sovelletaan kaikkiin järjestelmiin, ja vähimmäisvaatimukset, joita sovelletaan ainoastaan yhteisiin järjestelmiin. Kaikilla
  näillä vaatimuksilla olisi
  kuitenkin
  alennettava kustannuksia ja parannettava toimivuutta
  toteuttamalla toimenpiteitä, joilla esimerkiksi edistetään erilliskeräyksen ja lajittelun toteutuksen parantamista, varmistetaan kierrätyksen laadun parantaminen, autetaan varmistamaan uusioraaka-aineiden kustannustehokas saanti ja varmistetaan
  yhdenvertaiset toimintaolosuhteet, myös pienille ja keskisuurille yrityksille
  ja sähköistä kauppaa käyville yrityksille
  , sekä
  vältetään
  esteiden muodostumista sisämarkkinoiden asianmukaiselle toiminnalle.
  Näillä vaatimuksilla
  olisi myös edistettävä käyttöiän loppumisen kustannusten sisällyttämistä hintoihin ja kannustettava tuottajia
  kehittämään älykkäitä liiketoimintamalleja ja
  ottamaan
  tuotteidensa
  suunnittelussa huomioon
  jätehierarkia edistämällä kestävyyttä, kierrätettävyyttä, uudelleenkäytettävyyttä ja korjattavuutta. Niillä olisi kannustettava vaiheittain korvaamaan asetuksen (EY) N:o 1907/2006 57 artiklassa tarkoitetut erityistä huolta aiheuttavat aineet, jos on olemassa soveltuvia vaihtoehtoisia aineita ja menetelmiä, jotka ovat taloudellisesti ja teknisesti käyttökelpoisia. Riippumattomien viranomaisten olisi valvottava laajennettua tuottajan vastuuta koskevien vähimmäisvaatimusten täyttämistä, josta ei saisi aiheutua suhteetonta taloudellista tai hallinnollista rasitusta julkisille elimille, talouden toimijoille eikä kuluttajille.
  Näitä vaatimuksia olisi sovellettava sekä uusiin että olemassa oleviin laajennettua tuottajan vastuuta koskeviin järjestelmiin. Olemassa oleville laajennettua tuottajan vastuuta koskeville järjestelmille on kuitenkin tarpeen myöntää siirtymäaika, jotta ne voisivat mukauttaa rakenteensa ja menetelmänsä uusiin vaatimuksiin.

Tarkistus 29

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 9 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (9 a) | Tässä direktiivissä olevia tuottajan laajennettua vastuuta koskevia säännöksiä olisi sovellettava rajoittamatta muissa unionin säädöksissä olevien tuottajan laajennettua vastuuta koskevien säännösten soveltamista, etenkin kun on kyse erityisiä jätevirtoja koskevista säännöksistä. |

Komission teksti

Tarkistus

(9 a)

Tässä direktiivissä olevia tuottajan laajennettua vastuuta koskevia säännöksiä olisi sovellettava rajoittamatta muissa unionin säädöksissä olevien tuottajan laajennettua vastuuta koskevien säännösten soveltamista, etenkin kun on kyse erityisiä jätevirtoja koskevista säännöksistä.

Tarkistus 30

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 9 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (9 b) | Komission olisi viipymättä hyväksyttävä suuntaviivoja, jotka koskevat tuottajien osallistumista laajennettua tuottajan vastuuta koskevien järjestelmien mukauttamiseen, jotta jäsenvaltioita voidaan auttaa tämän direktiivin täytäntöönpanossa sisämarkkinoiden edistämiseksi. Komission olisi sisämarkkinoiden yhtenäisyyden varmistamiseksi hyväksyttävä tähän tarkoitukseen soveltuvat yhdenmukaistetut perusteet delegoiduilla säädöksillä. |

Komission teksti

Tarkistus

(9 b)

Komission olisi viipymättä hyväksyttävä suuntaviivoja, jotka koskevat tuottajien osallistumista laajennettua tuottajan vastuuta koskevien järjestelmien mukauttamiseen, jotta jäsenvaltioita voidaan auttaa tämän direktiivin täytäntöönpanossa sisämarkkinoiden edistämiseksi. Komission olisi sisämarkkinoiden yhtenäisyyden varmistamiseksi hyväksyttävä tähän tarkoitukseen soveltuvat yhdenmukaistetut perusteet delegoiduilla säädöksillä.

Tarkistus 31

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 9 c kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (9 c) | Kun otetaan käyttöön laajennetun tuottajan vastuun yhteisen täytäntöönpanon järjestelmiä, jäsenvaltioiden olisi toteutettava turvatoimia, joilla estetään sopimuspuolten ja laajennettua tuottajan vastuuta käsittelevien organisaatioiden väliset eturistiriidat. |

Komission teksti

Tarkistus

(9 c)

Kun otetaan käyttöön laajennetun tuottajan vastuun yhteisen täytäntöönpanon järjestelmiä, jäsenvaltioiden olisi toteutettava turvatoimia, joilla estetään sopimuspuolten ja laajennettua tuottajan vastuuta käsittelevien organisaatioiden väliset eturistiriidat.

Tarkistus 32

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 10 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (10) | Jätteen syntymisen ehkäiseminen on tehokkain tapa parantaa resurssitehokkuutta
  ja
  vähentää jätteiden ympäristövaikutuksia. Näin ollen on tärkeää, että jäsenvaltiot toteuttavat asianmukaisia toimenpiteitä jätteen syntymisen ehkäisemiseksi
  ja seuraamiseksi
  ja
  arvioivat
  tällaisten toimenpiteiden täytäntöönpanon edistymistä. Jotta voidaan varmistaa, että jätteen syntymisen ehkäisemistä koskevien toimenpiteiden edistymistä mitataan yhdenmukaisesti, olisi vahvistettava yhteisiä indikaattoreita. |

Komission teksti

Tarkistus

(10)

Jätteen syntymisen ehkäiseminen on tehokkain tapa parantaa resurssitehokkuutta
  ja
  vähentää jätteiden ympäristövaikutuksia. Näin ollen on tärkeää, että jäsenvaltiot toteuttavat asianmukaisia toimenpiteitä jätteen syntymisen ehkäisemiseksi
  ja seuraamiseksi
  ja
  arvioivat
  tällaisten toimenpiteiden täytäntöönpanon edistymistä. Jotta voidaan varmistaa, että jätteen syntymisen ehkäisemistä koskevien toimenpiteiden edistymistä mitataan yhdenmukaisesti, olisi vahvistettava yhteisiä indikaattoreita.

| (10) | Jätteen syntymisen ehkäiseminen on tehokkain tapa parantaa resurssitehokkuutta, vähentää jätteiden ympäristövaikutuksia
  , edistää kestäviä, kierrätettäviä ja uudelleenkäytettäviä korkealaatuisia materiaaleja sekä vähentää riippuvuutta yhä harvinaisemmiksi käyvien raaka-aineiden tuonnista. Tässä innovatiivisten liiketoimintamallien kehittäminen on keskeisessä asemassa.
  Näin ollen on tärkeää, että jäsenvaltiot
  asettavat ehkäisemistä koskevia tavoitteita ja
  toteuttavat asianmukaisia toimenpiteitä jätteen syntymisen
  ja roskaamisen
  ehkäisemiseksi
  , mukaan lukien taloudellisten välineiden käyttö ja muut toimenpiteet, joilla korvataan vaiheittain asetuksen (EY) N:o 1907/2006 57 artiklassa tarkoitetut erityistä huolta aiheuttavat aineet, jos on olemassa soveltuvia vaihtoehtoisia aineita tai menetelmiä, jotka ovat taloudellisesti ja teknisesti käyttökelpoisia, torjutaan käyttöiän tarkoituksellista päättymistä ja lisätään kuluttajan vaikutusmahdollisuuksia parantamalla tuotteita koskevaa tiedottamista ja edistetään jätteiden syntymisen ehkäisemistä koskevia tiedotuskampanjoita. Jäsenvaltioiden olisi myös seurattava
  ja
  arvioitava
  tällaisten toimenpiteiden täytäntöönpanon
  sekä jätteen syntymisen vähentämisen
  edistymistä
  ja pyrittävä irrottamaan jätteen syntyminen talouskasvusta
  . Jotta voidaan varmistaa, että jätteen syntymisen ehkäisemistä koskevien toimenpiteiden edistymistä mitataan yhdenmukaisesti, olisi vahvistettava yhteisiä indikaattoreita
  ja menetelmiä
  . |
| --- | --- |

(10)

Jätteen syntymisen ehkäiseminen on tehokkain tapa parantaa resurssitehokkuutta, vähentää jätteiden ympäristövaikutuksia
  , edistää kestäviä, kierrätettäviä ja uudelleenkäytettäviä korkealaatuisia materiaaleja sekä vähentää riippuvuutta yhä harvinaisemmiksi käyvien raaka-aineiden tuonnista. Tässä innovatiivisten liiketoimintamallien kehittäminen on keskeisessä asemassa.
  Näin ollen on tärkeää, että jäsenvaltiot
  asettavat ehkäisemistä koskevia tavoitteita ja
  toteuttavat asianmukaisia toimenpiteitä jätteen syntymisen
  ja roskaamisen
  ehkäisemiseksi
  , mukaan lukien taloudellisten välineiden käyttö ja muut toimenpiteet, joilla korvataan vaiheittain asetuksen (EY) N:o 1907/2006 57 artiklassa tarkoitetut erityistä huolta aiheuttavat aineet, jos on olemassa soveltuvia vaihtoehtoisia aineita tai menetelmiä, jotka ovat taloudellisesti ja teknisesti käyttökelpoisia, torjutaan käyttöiän tarkoituksellista päättymistä ja lisätään kuluttajan vaikutusmahdollisuuksia parantamalla tuotteita koskevaa tiedottamista ja edistetään jätteiden syntymisen ehkäisemistä koskevia tiedotuskampanjoita. Jäsenvaltioiden olisi myös seurattava
  ja
  arvioitava
  tällaisten toimenpiteiden täytäntöönpanon
  sekä jätteen syntymisen vähentämisen
  edistymistä
  ja pyrittävä irrottamaan jätteen syntyminen talouskasvusta
  . Jotta voidaan varmistaa, että jätteen syntymisen ehkäisemistä koskevien toimenpiteiden edistymistä mitataan yhdenmukaisesti, olisi vahvistettava yhteisiä indikaattoreita
  ja menetelmiä
  .

Tarkistus 33

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 10 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (10 a) | Kestävyyden edistäminen tuotannossa ja kulutuksessa voi merkittävästi ehkäistä jätteen syntymistä. Jäsenvaltioiden olisi toteutettava toimenpiteitä, joilla parannetaan kuluttajien tietoisuutta jätteen syntymisen ehkäisemisestä ja kannustetaan heitä parantamaan resurssitehokkuutta entistä aktiivisemmin. |

Komission teksti

Tarkistus

(10 a)

Kestävyyden edistäminen tuotannossa ja kulutuksessa voi merkittävästi ehkäistä jätteen syntymistä. Jäsenvaltioiden olisi toteutettava toimenpiteitä, joilla parannetaan kuluttajien tietoisuutta jätteen syntymisen ehkäisemisestä ja kannustetaan heitä parantamaan resurssitehokkuutta entistä aktiivisemmin.

Tarkistus 34

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 10 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (10 b) | Jätteen alkuperäinen tuottaja on keskeisessä asemassa jätteen syntymisen ehkäisemisessä ja lajittelun ensimmäisessä vaiheessa. |

Komission teksti

Tarkistus

(10 b)

Jätteen alkuperäinen tuottaja on keskeisessä asemassa jätteen syntymisen ehkäisemisessä ja lajittelun ensimmäisessä vaiheessa.

Tarkistus 35

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 11 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (11 a) | Ruuan hävikin vähentämiseksi ja elintarvikejätteen syntymisen ehkäisemiseksi koko toimitusketjussa olisi otettava käyttöön elintarvikejätehierarkia 4 a artiklassa esitetyllä tavalla. |

Komission teksti

Tarkistus

(11 a)

Ruuan hävikin vähentämiseksi ja elintarvikejätteen syntymisen ehkäisemiseksi koko toimitusketjussa olisi otettava käyttöön elintarvikejätehierarkia 4 a artiklassa esitetyllä tavalla.

Tarkistus 36

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 12 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (12) | Jäsenvaltioiden olisi toteutettava toimenpiteitä elintarvikejätteen syntymisen ehkäisemiseksi Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksessa 25 päivänä syyskuuta 2015 hyväksytyn vuoteen 2030 ulottuvan kestävän kehityksen toimintasuunnitelman ja erityisesti sen tavoitteen mukaisesti, joka koskee elintarvikejätteen määrän
  puolittamista
  vuoteen 2030 mennessä. Näiden toimenpiteiden tavoitteena olisi oltava elintarvikejätteen syntymisen ehkäiseminen
  primäärituotannossa, jalostus- ja valmistusteollisuudessa, vähittäismyynnissä ja muussa elintarvikkeiden jakelutoiminnassa
  ,
  ravintoloissa ja ravitsemistoiminnassa sekä kotitalouksissa
  . Elintarvikejätteen syntymisen ehkäisemisen
  ympäristö-
  ja taloudelliset hyödyt huomioon ottaen jäsenvaltioiden olisi otettava käyttöön erityisiä elintarvikejätteen syntymisen ehkäisemistä koskevia toimenpiteitä
  ja mitattava
  elintarvikejätteen määrän vähentämisessä saavutettua edistymistä. Hyvien käytäntöjen vaihtamisen helpottamiseksi EU:ssa sekä jäsenvaltioiden välillä että elintarvikealan toimijoiden välillä olisi vahvistettava
  yhdenmukaisia menetelmiä
  tällaisia mittauksia varten. Elintarvikejätteen määristä olisi toimitettava tietoja
  joka toinen vuosi
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(12)

Jäsenvaltioiden olisi toteutettava toimenpiteitä elintarvikejätteen syntymisen ehkäisemiseksi Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksessa 25 päivänä syyskuuta 2015 hyväksytyn vuoteen 2030 ulottuvan kestävän kehityksen toimintasuunnitelman ja erityisesti sen tavoitteen mukaisesti, joka koskee elintarvikejätteen määrän
  puolittamista
  vuoteen 2030 mennessä. Näiden toimenpiteiden tavoitteena olisi oltava elintarvikejätteen syntymisen ehkäiseminen
  primäärituotannossa, jalostus- ja valmistusteollisuudessa, vähittäismyynnissä ja muussa elintarvikkeiden jakelutoiminnassa
  ,
  ravintoloissa ja ravitsemistoiminnassa sekä kotitalouksissa
  . Elintarvikejätteen syntymisen ehkäisemisen
  ympäristö-
  ja taloudelliset hyödyt huomioon ottaen jäsenvaltioiden olisi otettava käyttöön erityisiä elintarvikejätteen syntymisen ehkäisemistä koskevia toimenpiteitä
  ja mitattava
  elintarvikejätteen määrän vähentämisessä saavutettua edistymistä. Hyvien käytäntöjen vaihtamisen helpottamiseksi EU:ssa sekä jäsenvaltioiden välillä että elintarvikealan toimijoiden välillä olisi vahvistettava
  yhdenmukaisia menetelmiä
  tällaisia mittauksia varten. Elintarvikejätteen määristä olisi toimitettava tietoja
  joka toinen vuosi
  .

| (12) | Jäsenvaltioiden olisi toteutettava toimenpiteitä elintarvikejätteen syntymisen ehkäisemiseksi
  ja vähentämiseksi
  Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksessa 25 päivänä syyskuuta 2015 hyväksytyn vuoteen 2030 ulottuvan kestävän kehityksen toimintasuunnitelman ja erityisesti sen tavoitteen mukaisesti, joka koskee elintarvikejätteen määrän
  vähentämistä 50 prosentilla
  vuoteen 2030 mennessä. Näiden toimenpiteiden tavoitteena olisi oltava
  kaiken
  elintarvikejätteen syntymisen ehkäiseminen
  ja vähentäminen sekä elintarvikehävikin ehkäiseminen koko toimitusketjussa, mukaan lukien alkutuotannossa
  ,
  kuljetuksen aikana sekä varastoinnin aikana syntyvä hävikki
  . Elintarvikejätteen syntymisen ehkäisemisen
  ympäristöhyödyt ja sosiaaliset
  ja taloudelliset hyödyt huomioon ottaen jäsenvaltioiden olisi otettava käyttöön erityisiä elintarvikejätteen syntymisen ehkäisemistä koskevia toimenpiteitä
  , mukaan lukien tiedottamiskampanjat, jotka koskevat
  elintarvikejätteen
  syntymisen ehkäisemistä. Jäsenvaltioiden olisi pyrittävä näillä toimenpiteillä siihen, että koko unionin tasolla kyetään vähentämään elintarvikejätteen syntymisen ehkäisemistä 30 prosentilla vuoteen 2025 mennessä ja 50 prosentilla vuoteen 2030 mennessä. Jäsenvaltioiden olisi myös mitattava elintarvikejätteen ja elintarvikehävikin
  määrän vähentämisessä saavutettua edistymistä.
  Tämän edistymisen mittaamiseksi ja
  hyvien käytäntöjen vaihtamisen helpottamiseksi EU:ssa sekä jäsenvaltioiden välillä että elintarvikealan toimijoiden välillä olisi vahvistettava
  yhteinen menetelmä
  tällaisia mittauksia varten. Elintarvikejätteen määristä olisi toimitettava tietoja
  vuosittain
  . |
| --- | --- |

(12)

Jäsenvaltioiden olisi toteutettava toimenpiteitä elintarvikejätteen syntymisen ehkäisemiseksi
  ja vähentämiseksi
  Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksessa 25 päivänä syyskuuta 2015 hyväksytyn vuoteen 2030 ulottuvan kestävän kehityksen toimintasuunnitelman ja erityisesti sen tavoitteen mukaisesti, joka koskee elintarvikejätteen määrän
  vähentämistä 50 prosentilla
  vuoteen 2030 mennessä. Näiden toimenpiteiden tavoitteena olisi oltava
  kaiken
  elintarvikejätteen syntymisen ehkäiseminen
  ja vähentäminen sekä elintarvikehävikin ehkäiseminen koko toimitusketjussa, mukaan lukien alkutuotannossa
  ,
  kuljetuksen aikana sekä varastoinnin aikana syntyvä hävikki
  . Elintarvikejätteen syntymisen ehkäisemisen
  ympäristöhyödyt ja sosiaaliset
  ja taloudelliset hyödyt huomioon ottaen jäsenvaltioiden olisi otettava käyttöön erityisiä elintarvikejätteen syntymisen ehkäisemistä koskevia toimenpiteitä
  , mukaan lukien tiedottamiskampanjat, jotka koskevat
  elintarvikejätteen
  syntymisen ehkäisemistä. Jäsenvaltioiden olisi pyrittävä näillä toimenpiteillä siihen, että koko unionin tasolla kyetään vähentämään elintarvikejätteen syntymisen ehkäisemistä 30 prosentilla vuoteen 2025 mennessä ja 50 prosentilla vuoteen 2030 mennessä. Jäsenvaltioiden olisi myös mitattava elintarvikejätteen ja elintarvikehävikin
  määrän vähentämisessä saavutettua edistymistä.
  Tämän edistymisen mittaamiseksi ja
  hyvien käytäntöjen vaihtamisen helpottamiseksi EU:ssa sekä jäsenvaltioiden välillä että elintarvikealan toimijoiden välillä olisi vahvistettava
  yhteinen menetelmä
  tällaisia mittauksia varten. Elintarvikejätteen määristä olisi toimitettava tietoja
  vuosittain
  .

Tarkistus 37

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 12 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (12 a) | Jäsenvaltioiden olisi elintarvikkeiden tuhlaamisen torjumiseksi laadittava kannustimia elintarvikkeiden vähittäismyynnissä ja elintarvikealan laitoksissa myymättä jääneiden elintarvikkeiden keruuta varten, jotta ne voidaan jakaa hyväntekeväisyysjärjestöille. Elintarvikejätteen vähentämiseksi olisi myös tehokkaammin lisättävä kuluttajien tietämystä vähimmäissäilyvyysajan merkityksestä. |

Komission teksti

Tarkistus

(12 a)

Tarkistus 39

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 13 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (13) | Teollisuusjäte, osa kaupallisesta jätteestä ja kaivosjäte ovat koostumukseltaan ja määrältään äärimmäisen vaihtelevia ja myös hyvin erilaisia riippuen jäsenvaltion taloudellisesta rakenteesta, jätettä aiheuttavan teollisuuden tai kaupan alan rakenteesta ja teollisen tai kaupallisen toiminnan määrästä tietyllä maantieteellisellä alueella.
  Näin ollen
  suurimmalle osalle teollisuus- ja kaivosjätettä
  sopivin
  ratkaisu olisi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevia vertailuasiakirjoja (BREF) hyödyntävä teollisuussuuntautunut lähestymistapa tietyn tyyppisten jätteiden käsittelyyn liittyvien erityiskysymysten käsittelemiseksi16.
  Teollisuusjätteen
  ja
  kaupallisen pakkausjätteen olisi kuitenkin edelleen kuuluttava direktiivien
  94/62/EY ja direktiivin 2008/98/EY
  , sellaisina kuin ne ovat muutettuina,
  soveltamisalaan. |

Komission teksti

Tarkistus

(13)

Teollisuusjäte, osa kaupallisesta jätteestä ja kaivosjäte ovat koostumukseltaan ja määrältään äärimmäisen vaihtelevia ja myös hyvin erilaisia riippuen jäsenvaltion taloudellisesta rakenteesta, jätettä aiheuttavan teollisuuden tai kaupan alan rakenteesta ja teollisen tai kaupallisen toiminnan määrästä tietyllä maantieteellisellä alueella.
  Näin ollen
  suurimmalle osalle teollisuus- ja kaivosjätettä
  sopivin
  ratkaisu olisi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevia vertailuasiakirjoja (BREF) hyödyntävä teollisuussuuntautunut lähestymistapa tietyn tyyppisten jätteiden käsittelyyn liittyvien erityiskysymysten käsittelemiseksi16.
  Teollisuusjätteen
  ja
  kaupallisen pakkausjätteen olisi kuitenkin edelleen kuuluttava direktiivien
  94/62/EY ja direktiivin 2008/98/EY
  , sellaisina kuin ne ovat muutettuina,
  soveltamisalaan.

| (13) | Teollisuusjäte, osa kaupallisesta jätteestä ja kaivosjäte ovat koostumukseltaan ja määrältään äärimmäisen vaihtelevia ja myös hyvin erilaisia riippuen jäsenvaltion taloudellisesta rakenteesta, jätettä aiheuttavan teollisuuden tai kaupan alan rakenteesta ja teollisen tai kaupallisen toiminnan määrästä tietyllä maantieteellisellä alueella. Suurimmalle osalle teollisuus- ja kaivosjätettä
  väliaikainen
  ratkaisu
  kiertotalouden tavoitteiden saavuttamiseksi
  olisi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevia vertailuasiakirjoja (BREF) hyödyntävä teollisuussuuntautunut lähestymistapa tietyn tyyppisten jätteiden käsittelyyn liittyvien erityiskysymysten käsittelemiseksi16.
  Koska teollisuusjäte
  ja
  kaupallinen pakkausjäte kuuluvat direktiivin
  94/62/EY ja direktiivin 2008/98/EY soveltamisalaan,
  komission olisi harkittava sitä, että 31 päivään joulukuuta 2018 mennessä laaditaan kaupallisen jätteen ja vaarattoman teollisuusjätteen uudelleenkäyttöä ja kierrätystä koskevat tavoitteet
  ,
  jotka on tavoitettava vuoteen 2025 ja 2030 mennessä
  . |
| --- | --- |

(13)

Teollisuusjäte, osa kaupallisesta jätteestä ja kaivosjäte ovat koostumukseltaan ja määrältään äärimmäisen vaihtelevia ja myös hyvin erilaisia riippuen jäsenvaltion taloudellisesta rakenteesta, jätettä aiheuttavan teollisuuden tai kaupan alan rakenteesta ja teollisen tai kaupallisen toiminnan määrästä tietyllä maantieteellisellä alueella. Suurimmalle osalle teollisuus- ja kaivosjätettä
  väliaikainen
  ratkaisu
  kiertotalouden tavoitteiden saavuttamiseksi
  olisi parasta käytettävissä olevaa tekniikkaa (BAT) koskevia vertailuasiakirjoja (BREF) hyödyntävä teollisuussuuntautunut lähestymistapa tietyn tyyppisten jätteiden käsittelyyn liittyvien erityiskysymysten käsittelemiseksi16.
  Koska teollisuusjäte
  ja
  kaupallinen pakkausjäte kuuluvat direktiivin
  94/62/EY ja direktiivin 2008/98/EY soveltamisalaan,
  komission olisi harkittava sitä, että 31 päivään joulukuuta 2018 mennessä laaditaan kaupallisen jätteen ja vaarattoman teollisuusjätteen uudelleenkäyttöä ja kierrätystä koskevat tavoitteet
  ,
  jotka on tavoitettava vuoteen 2025 ja 2030 mennessä
  .

Tarkistus 40

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 13 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (13 a) | Komission olisi edistettävä aktiivisesti jakamistalouden alustoja kiertotalouden liiketoimintamallina. Sen olisi yhdennettävä nykyistä vahvemmin kiertotaloutta koskeva unionin toimintasuunnitelma ja yhteisötaloutta koskevat suuntaviivat ja tutkittava kaikkia mahdollisia toimenpiteitä, joilla sille voidaan tarjota kannustimia. |

Komission teksti

Tarkistus

(13 a)

Komission olisi edistettävä aktiivisesti jakamistalouden alustoja kiertotalouden liiketoimintamallina. Sen olisi yhdennettävä nykyistä vahvemmin kiertotaloutta koskeva unionin toimintasuunnitelma ja yhteisötaloutta koskevat suuntaviivat ja tutkittava kaikkia mahdollisia toimenpiteitä, joilla sille voidaan tarjota kannustimia.

Tarkistus 41

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 13 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (13 b) | Kiertotalouteen siirtymisessä pyritään saavuttamaan Eurooppa 2020 -strategian mukaiset älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun tavoitteet ottamalla huomioon erityisesti ympäristönsuojeluun, puhtaisiin energialähteisiin siirtymiseen, alueiden kestävään kehitykseen sekä jäsenvaltioiden työllisyyden kasvuun liittyvät tavoitteet. Kiertotalouden kehittämisessä olisi näin ollen edistettävä myös tähän liittyvien tahojen, kuten pienten ja keskisuurten yritysten, yhteisötalouden yritysten, voittoa tavoittelemattomien yhteisöjen sekä jätehuollon parissa alue- ja paikallistasolla toimivien tahojen, osallisuutta globaalin jätehuollon parantamiseksi, prosessien ja tuotteiden innovoinnin edistämiseksi sekä työllisyyden kehittämiseksi asiaankuuluvilla alueilla. |

Komission teksti

Tarkistus

(13 b)

Kiertotalouteen siirtymisessä pyritään saavuttamaan Eurooppa 2020 -strategian mukaiset älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun tavoitteet ottamalla huomioon erityisesti ympäristönsuojeluun, puhtaisiin energialähteisiin siirtymiseen, alueiden kestävään kehitykseen sekä jäsenvaltioiden työllisyyden kasvuun liittyvät tavoitteet. Kiertotalouden kehittämisessä olisi näin ollen edistettävä myös tähän liittyvien tahojen, kuten pienten ja keskisuurten yritysten, yhteisötalouden yritysten, voittoa tavoittelemattomien yhteisöjen sekä jätehuollon parissa alue- ja paikallistasolla toimivien tahojen, osallisuutta globaalin jätehuollon parantamiseksi, prosessien ja tuotteiden innovoinnin edistämiseksi sekä työllisyyden kehittämiseksi asiaankuuluvilla alueilla.

Tarkistus 42

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 14 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (14) | Yhdyskuntajätteen valmistelua uudelleenkäyttöön ja kierrätystä koskevia tavoitteita olisi tiukennettava merkittävien ympäristöön liittyvien, taloudellisten ja sosiaalisten hyötyjen saamiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(14)

Yhdyskuntajätteen valmistelua uudelleenkäyttöön ja kierrätystä koskevia tavoitteita olisi tiukennettava merkittävien ympäristöön liittyvien, taloudellisten ja sosiaalisten hyötyjen saamiseksi.

| (14) | Yhdyskuntajätteen valmistelua uudelleenkäyttöön ja kierrätystä koskevia tavoitteita olisi tiukennettava
  vähintään 60 prosenttiin vuoden 2025 osalta ja vähintään 70 prosenttiin vuoden 2030 osalta
  merkittävien ympäristöön liittyvien, taloudellisten ja sosiaalisten hyötyjen saamiseksi
  ja kiertotalouteen siirtymisen nopeuttamiseksi
  . |
| --- | --- |

(14)

Yhdyskuntajätteen valmistelua uudelleenkäyttöön ja kierrätystä koskevia tavoitteita olisi tiukennettava
  vähintään 60 prosenttiin vuoden 2025 osalta ja vähintään 70 prosenttiin vuoden 2030 osalta
  merkittävien ympäristöön liittyvien, taloudellisten ja sosiaalisten hyötyjen saamiseksi
  ja kiertotalouteen siirtymisen nopeuttamiseksi
  .

Tarkistus 43

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 14 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (14 a) | Jäsenvaltioiden olisi tuettava sellaisten järjestelmien perustamista, joilla edistetään uudelleenkäyttötoimintoja ja tuotteiden elinkaaren pidentämistä, edellyttäen että tällä ei vaaranneta tuotteiden laatua eikä turvallisuutta. Tällaisia järjestelmiä olisi otettava käyttöön erityisesti sähkö- ja elektroniikkalaitteille, tekstiileille, huonekaluille, rakennusmateriaaleille, renkaille ja direktiivin 94/62/EY 5 artiklassa tarkoitetuille pakkauksille. |

Komission teksti

Tarkistus

(14 a)

Jäsenvaltioiden olisi tuettava sellaisten järjestelmien perustamista, joilla edistetään uudelleenkäyttötoimintoja ja tuotteiden elinkaaren pidentämistä, edellyttäen että tällä ei vaaranneta tuotteiden laatua eikä turvallisuutta. Tällaisia järjestelmiä olisi otettava käyttöön erityisesti sähkö- ja elektroniikkalaitteille, tekstiileille, huonekaluille, rakennusmateriaaleille, renkaille ja direktiivin 94/62/EY 5 artiklassa tarkoitetuille pakkauksille.

Tarkistus 44

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 14 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (14 b) | Jäsenvaltioiden olisi uudelleenkäytön edistämiseksi voitava asettaa laadullisia tavoitteita ja toteuttaa tarvittavat tuottajia koskevat toimenpiteet, jotta uudelleenkäytön alan toimijat saavat helposti käyttöönsä tuotteiden uudelleenkäytössä tarvittavia käyttöoppaita, varaosia ja teknisiä tietoja. |

Komission teksti

Tarkistus

(14 b)

Jäsenvaltioiden olisi uudelleenkäytön edistämiseksi voitava asettaa laadullisia tavoitteita ja toteuttaa tarvittavat tuottajia koskevat toimenpiteet, jotta uudelleenkäytön alan toimijat saavat helposti käyttöönsä tuotteiden uudelleenkäytössä tarvittavia käyttöoppaita, varaosia ja teknisiä tietoja.

Tarkistus 45

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 14 c kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (14 c) | Yhteisötalouden sidosryhmien yritysten rooli uudelleenkäytössä ja valmistelussa uudelleenkäyttöön on tunnustettava ja sitä on vahvistettava. Jäsenvaltioiden olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet edistääkseen yhteisötalouden yritysten roolia tällä alalla, muun muassa taloudellisten välineiden, julkisten hankintojen, jätteenkeräyspisteisiin pääsyn helpottamisen ja muiden asianmukaisten talous- tai säätelykannustimien avulla. Kiertotalouspaketilla käyttöön otetulla uudella sääntelykehyksellä olisi turvattava näiden sidosryhmien valmiudet jatkaa työtään uudelleenkäytössä ja valmistelussa uudelleenkäyttöön. |

Komission teksti

Tarkistus

(14 c)

Tarkistus 46

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 14 d kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (14 d) | Kiertotalouteen siirtymisessä on monia myönteisiä näkökulmia, sekä taloudellisia (kuten raaka-ainevarojen käytön optimointi), ympäristöön liittyviä (kuten ympäristönsuojelu ja jätteestä aiheutuvan pilaantumisen väheneminen) ja sosiaalisia (kuten sosiaalisesti osallistavien työpaikkojen luomismahdollisuudet ja sosiaalisten yhteyksien kehittäminen). Kiertotalous on yhteisötalouden ja yhteisvastuullisuuteen perustuvan talouden ajatusmaailman mukaista, ja sen täytäntöönpanolla olisi ensisijaisesti luotava ympäristöön liittyviä ja sosiaalisia etuja. |

Komission teksti

Tarkistus

(14 d)

Kiertotalouteen siirtymisessä on monia myönteisiä näkökulmia, sekä taloudellisia (kuten raaka-ainevarojen käytön optimointi), ympäristöön liittyviä (kuten ympäristönsuojelu ja jätteestä aiheutuvan pilaantumisen väheneminen) ja sosiaalisia (kuten sosiaalisesti osallistavien työpaikkojen luomismahdollisuudet ja sosiaalisten yhteyksien kehittäminen). Kiertotalous on yhteisötalouden ja yhteisvastuullisuuteen perustuvan talouden ajatusmaailman mukaista, ja sen täytäntöönpanolla olisi ensisijaisesti luotava ympäristöön liittyviä ja sosiaalisia etuja.

Tarkistus 47

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 14 e kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (14 e) | Yhteisötalouden ja yhteisvastuullisuuteen perustuvan talouden toimijoiden olisi edistettävä toiminnallaan, mukaan lukien valmistelu uudelleenkäyttöön ja itse uudelleenkäyttö, yhteisötaloutta ja yhteisvastuullisuuteen perustuvaa taloutta. Näiden toimintojen jatkuvuus olisi varmistettava unionissa. |

Komission teksti

Tarkistus

(14 e)

Yhteisötalouden ja yhteisvastuullisuuteen perustuvan talouden toimijoiden olisi edistettävä toiminnallaan, mukaan lukien valmistelu uudelleenkäyttöön ja itse uudelleenkäyttö, yhteisötaloutta ja yhteisvastuullisuuteen perustuvaa taloutta. Näiden toimintojen jatkuvuus olisi varmistettava unionissa.

Tarkistus 48

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 15 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (15) | Tiukentamalla vaiheittain tavoitteita, jotka koskevat yhdyskuntajätteen valmistelua uudelleenkäyttöön ja kierrätystä, olisi varmistettava, että talouden kannalta tärkeät jätemateriaalit
  käytetään uudelleen
  ja kierrätetään tehokkaasti ja että jätteen sisältämät arvokkaat materiaalit kanavoidaan
  takaisiin
  Euroopan talouteen ja edistetään näin raaka-ainealoitteen (17) täytäntöönpanoa ja kiertotalouden muodostumista. |

Komission teksti

Tarkistus

(15)

Tiukentamalla vaiheittain tavoitteita, jotka koskevat yhdyskuntajätteen valmistelua uudelleenkäyttöön ja kierrätystä, olisi varmistettava, että talouden kannalta tärkeät jätemateriaalit
  käytetään uudelleen
  ja kierrätetään tehokkaasti ja että jätteen sisältämät arvokkaat materiaalit kanavoidaan
  takaisiin
  Euroopan talouteen ja edistetään näin raaka-ainealoitteen (17) täytäntöönpanoa ja kiertotalouden muodostumista.

| (15) | Tiukentamalla vaiheittain tavoitteita, jotka koskevat yhdyskuntajätteen valmistelua uudelleenkäyttöön ja kierrätystä, olisi varmistettava, että talouden kannalta tärkeät jätemateriaalit
  valmistellaan uudelleenkäyttöön
  ja kierrätetään tehokkaasti
  huolehtien samalla ihmisten terveyden ja ympäristön korkeatasoisesta suojelemisesta
  ja että jätteen sisältämät arvokkaat materiaalit kanavoidaan
  takaisin
  Euroopan talouteen ja edistetään näin raaka-ainealoitteen (17) täytäntöönpanoa ja kiertotalouden muodostumista. |
| --- | --- |

(15)

Tiukentamalla vaiheittain tavoitteita, jotka koskevat yhdyskuntajätteen valmistelua uudelleenkäyttöön ja kierrätystä, olisi varmistettava, että talouden kannalta tärkeät jätemateriaalit
  valmistellaan uudelleenkäyttöön
  ja kierrätetään tehokkaasti
  huolehtien samalla ihmisten terveyden ja ympäristön korkeatasoisesta suojelemisesta
  ja että jätteen sisältämät arvokkaat materiaalit kanavoidaan
  takaisin
  Euroopan talouteen ja edistetään näin raaka-ainealoitteen (17) täytäntöönpanoa ja kiertotalouden muodostumista.

Tarkistus 49

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 16 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (16) | Jäsenvaltioiden jätehuoltotoimien välillä on suuria eroja, erityisesti yhdyskuntajätteen kierrätyksen osalta. Näiden erojen huomioon ottamiseksi olisi niille jäsenvaltioille, jotka Eurostatin tietojen mukaan kierrättivät vuonna 2013 alle 20 prosenttia yhdyskuntajätteestään, annettava lisäaikaa, jotta ne voivat noudattaa vuodelle 2025
  ja 2030
  asetettuja tavoitteita valmistelusta uudelleenkäyttöön ja kierrätyksestä. Kun otetaan huomioon jäsenvaltioissa viimeisen 15 vuoden aikana tapahtunut keskimääräinen vuosittainen edistyminen, olisi näiden jäsenvaltioiden nämä tavoitteet saavuttaakseen lisättävä kierrätyskapasiteettiaan tasoille, jotka ovat huomattavasti paremmat kuin aikaisemmat keskiarvot. Jotta voidaan varmistaa tasainen edistyminen tavoitteiden saavuttamisessa ja jotta täytäntöönpanossa havaittavat aukot paikataan ajoissa, olisi niiden jäsenvaltioiden, joille annetaan lisäaikaa, saavutettava välitavoitteita ja laadittava
  täytäntöönpanosuunnitelma
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(16)

Jäsenvaltioiden jätehuoltotoimien välillä on suuria eroja, erityisesti yhdyskuntajätteen kierrätyksen osalta. Näiden erojen huomioon ottamiseksi olisi niille jäsenvaltioille, jotka Eurostatin tietojen mukaan kierrättivät vuonna 2013 alle 20 prosenttia yhdyskuntajätteestään, annettava lisäaikaa, jotta ne voivat noudattaa vuodelle 2025
  ja 2030
  asetettuja tavoitteita valmistelusta uudelleenkäyttöön ja kierrätyksestä. Kun otetaan huomioon jäsenvaltioissa viimeisen 15 vuoden aikana tapahtunut keskimääräinen vuosittainen edistyminen, olisi näiden jäsenvaltioiden nämä tavoitteet saavuttaakseen lisättävä kierrätyskapasiteettiaan tasoille, jotka ovat huomattavasti paremmat kuin aikaisemmat keskiarvot. Jotta voidaan varmistaa tasainen edistyminen tavoitteiden saavuttamisessa ja jotta täytäntöönpanossa havaittavat aukot paikataan ajoissa, olisi niiden jäsenvaltioiden, joille annetaan lisäaikaa, saavutettava välitavoitteita ja laadittava
  täytäntöönpanosuunnitelma
  .

| (16) | Jäsenvaltioiden jätehuoltotoimien välillä on suuria eroja, erityisesti yhdyskuntajätteen kierrätyksen osalta. Näiden erojen huomioon ottamiseksi olisi niille jäsenvaltioille, jotka Eurostatin tietojen mukaan kierrättivät vuonna 2013 alle 20 prosenttia yhdyskuntajätteestään
  ja joiden ei katsottu olevan vaarassa jäädä jälkeen tavoitteesta, jonka mukaan vuoteen 2025 mennessä vähintään 50 prosenttia yhdyskuntajätteestä on valmisteltava uudelleenkäyttöön ja kierrätettävä
  , annettava lisäaikaa, jotta ne voivat noudattaa vuodelle 2025 asetettuja tavoitteita valmistelusta uudelleenkäyttöön ja kierrätyksestä
  . Näille jäsenvaltioille olisi myös annettava lisäaikaa vuodelle 2030 asetettujen, valmistelua uudelleenkäyttöön ja kierrätystä koskevien tavoitteiden saavuttamiseen, jos niiden ei katsota olevan vaarassa jäädä jälkeen tavoitteesta, jonka mukaan vuoteen 2030 mennessä vähintään 60 prosenttia yhdyskuntajätteestä on valmisteltava uudelleenkäyttöön ja kierrätettävä
  . Kun otetaan huomioon jäsenvaltioissa viimeisen 15 vuoden aikana tapahtunut keskimääräinen vuosittainen edistyminen, olisi näiden jäsenvaltioiden nämä tavoitteet saavuttaakseen lisättävä kierrätyskapasiteettiaan tasoille, jotka ovat huomattavasti paremmat kuin aikaisemmat keskiarvot. Jotta voidaan varmistaa tasainen edistyminen tavoitteiden saavuttamisessa ja jotta täytäntöönpanossa havaittavat aukot paikataan ajoissa, olisi niiden jäsenvaltioiden, joille annetaan lisäaikaa, saavutettava välitavoitteita ja laadittava
  täytäntöönpanosuunnitelmia, joiden vaikuttavuutta komission olisi arvioitava määriteltyjen perusteiden pohjalta
  . |
| --- | --- |

(16)

Jäsenvaltioiden jätehuoltotoimien välillä on suuria eroja, erityisesti yhdyskuntajätteen kierrätyksen osalta. Näiden erojen huomioon ottamiseksi olisi niille jäsenvaltioille, jotka Eurostatin tietojen mukaan kierrättivät vuonna 2013 alle 20 prosenttia yhdyskuntajätteestään
  ja joiden ei katsottu olevan vaarassa jäädä jälkeen tavoitteesta, jonka mukaan vuoteen 2025 mennessä vähintään 50 prosenttia yhdyskuntajätteestä on valmisteltava uudelleenkäyttöön ja kierrätettävä
  , annettava lisäaikaa, jotta ne voivat noudattaa vuodelle 2025 asetettuja tavoitteita valmistelusta uudelleenkäyttöön ja kierrätyksestä
  . Näille jäsenvaltioille olisi myös annettava lisäaikaa vuodelle 2030 asetettujen, valmistelua uudelleenkäyttöön ja kierrätystä koskevien tavoitteiden saavuttamiseen, jos niiden ei katsota olevan vaarassa jäädä jälkeen tavoitteesta, jonka mukaan vuoteen 2030 mennessä vähintään 60 prosenttia yhdyskuntajätteestä on valmisteltava uudelleenkäyttöön ja kierrätettävä
  . Kun otetaan huomioon jäsenvaltioissa viimeisen 15 vuoden aikana tapahtunut keskimääräinen vuosittainen edistyminen, olisi näiden jäsenvaltioiden nämä tavoitteet saavuttaakseen lisättävä kierrätyskapasiteettiaan tasoille, jotka ovat huomattavasti paremmat kuin aikaisemmat keskiarvot. Jotta voidaan varmistaa tasainen edistyminen tavoitteiden saavuttamisessa ja jotta täytäntöönpanossa havaittavat aukot paikataan ajoissa, olisi niiden jäsenvaltioiden, joille annetaan lisäaikaa, saavutettava välitavoitteita ja laadittava
  täytäntöönpanosuunnitelmia, joiden vaikuttavuutta komission olisi arvioitava määriteltyjen perusteiden pohjalta
  .

Tarkistus 50

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 16 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (16 a) | Lopullisessa kierrätysprosessissa olisi sovellettava laatustandardeja, jotta voidaan varmistaa laadukkaiden uusioraaka-aineiden talteenotto. Komission olisi pyydettävä eurooppalaisia standardointijärjestöjä kehittämään standardeja sekä lopulliseen kierrätysprosessiin saapuvia jätemateriaaleja että uusioraaka-aineita, etenkin muoveja, varten markkinoilla sovellettavien parhaiden tuotantokäytänteiden mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

(16 a)

Lopullisessa kierrätysprosessissa olisi sovellettava laatustandardeja, jotta voidaan varmistaa laadukkaiden uusioraaka-aineiden talteenotto. Komission olisi pyydettävä eurooppalaisia standardointijärjestöjä kehittämään standardeja sekä lopulliseen kierrätysprosessiin saapuvia jätemateriaaleja että uusioraaka-aineita, etenkin muoveja, varten markkinoilla sovellettavien parhaiden tuotantokäytänteiden mukaisesti.

Tarkistus 51

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 17 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (17) | Uudelleenkäyttöön valmistelua koskevien tietojen luotettavuuden varmistamiseksi on oleellista vahvistaa raportointia koskeva yhteiset säännöt. Vastaavasti on tärkeää säätää tarkemmin säännöistä, joiden mukaisesti jäsenvaltioiden olisi raportoitava siitä, mitä on tosiasiallisesti kierrätetty ja mitä voidaan ottaa huomioon tavoitteen saavuttamisessa.
  Tästä syystä
  kierrätystavoitteiden saavuttamista koskevan raportoinnin olisi
  yleensä
  perustuttava lopulliseen kierrätysprosessiin sijoitettavaan jätteen määrään.
  Jäsenvaltioille aiheutuvan hallinnollisen taakan rajoittamiseksi jäsenvaltioiden olisi voitava, tiukkoja ehtoja soveltaen, raportoida kierrätysasteet lajittelulaitosten tuloksen perusteella.
  Kierrätetyksi jätteeksi ilmoitetun jätteen painosta ei vähennetä painohävikkiä, joka aiheutuu materiaalin tai aineen lopulliseen kierrätysprosessiin sisältyvissä mekaanisissa ja/tai kemiallisissa muuntamisprosesseissa. |

Komission teksti

Tarkistus

(17)

Uudelleenkäyttöön valmistelua koskevien tietojen luotettavuuden varmistamiseksi on oleellista vahvistaa raportointia koskeva yhteiset säännöt. Vastaavasti on tärkeää säätää tarkemmin säännöistä, joiden mukaisesti jäsenvaltioiden olisi raportoitava siitä, mitä on tosiasiallisesti kierrätetty ja mitä voidaan ottaa huomioon tavoitteen saavuttamisessa.
  Tästä syystä
  kierrätystavoitteiden saavuttamista koskevan raportoinnin olisi
  yleensä
  perustuttava lopulliseen kierrätysprosessiin sijoitettavaan jätteen määrään.
  Jäsenvaltioille aiheutuvan hallinnollisen taakan rajoittamiseksi jäsenvaltioiden olisi voitava, tiukkoja ehtoja soveltaen, raportoida kierrätysasteet lajittelulaitosten tuloksen perusteella.
  Kierrätetyksi jätteeksi ilmoitetun jätteen painosta ei vähennetä painohävikkiä, joka aiheutuu materiaalin tai aineen lopulliseen kierrätysprosessiin sisältyvissä mekaanisissa ja/tai kemiallisissa muuntamisprosesseissa.

| (17) | Uudelleenkäyttöön valmistelua koskevien tietojen luotettavuuden varmistamiseksi on oleellista vahvistaa raportointia koskeva yhteiset säännöt
  ja ottaa huomioon, että on vältettävä liiallisen hallinnollisen rasituksen sälyttämistä pienille ja keskisuurille toimijoille
  . Vastaavasti on tärkeää säätää tarkemmin säännöistä, joiden mukaisesti jäsenvaltioiden olisi raportoitava siitä, mitä on tosiasiallisesti kierrätetty ja mitä voidaan ottaa huomioon tavoitteen saavuttamisessa.
  Kierrätettyä yhdyskuntajätettä koskevien laskelmien olisi perustuttava yhteen yhdenmukaistettuun menetelmään, jolla estetään jäsenvaltioita ilmoittamasta käytöstä poistettua jätettä kierrätetyksi jätteeksi. Tätä varten
  kierrätystavoitteiden saavuttamista koskevan raportoinnin olisi perustuttava lopulliseen kierrätysprosessiin sijoitettavaan jätteen määrään. Kierrätetyksi jätteeksi ilmoitetun jätteen painosta ei vähennetä painohävikkiä, joka aiheutuu materiaalin tai aineen lopulliseen kierrätysprosessiin sisältyvissä mekaanisissa ja/tai kemiallisissa muuntamisprosesseissa. |
| --- | --- |

(17)

Uudelleenkäyttöön valmistelua koskevien tietojen luotettavuuden varmistamiseksi on oleellista vahvistaa raportointia koskeva yhteiset säännöt
  ja ottaa huomioon, että on vältettävä liiallisen hallinnollisen rasituksen sälyttämistä pienille ja keskisuurille toimijoille
  . Vastaavasti on tärkeää säätää tarkemmin säännöistä, joiden mukaisesti jäsenvaltioiden olisi raportoitava siitä, mitä on tosiasiallisesti kierrätetty ja mitä voidaan ottaa huomioon tavoitteen saavuttamisessa.
  Kierrätettyä yhdyskuntajätettä koskevien laskelmien olisi perustuttava yhteen yhdenmukaistettuun menetelmään, jolla estetään jäsenvaltioita ilmoittamasta käytöstä poistettua jätettä kierrätetyksi jätteeksi. Tätä varten
  kierrätystavoitteiden saavuttamista koskevan raportoinnin olisi perustuttava lopulliseen kierrätysprosessiin sijoitettavaan jätteen määrään. Kierrätetyksi jätteeksi ilmoitetun jätteen painosta ei vähennetä painohävikkiä, joka aiheutuu materiaalin tai aineen lopulliseen kierrätysprosessiin sisältyvissä mekaanisissa ja/tai kemiallisissa muuntamisprosesseissa.

Tarkistus 52

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 18 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (18) | Laskettaessa sitä, onko uudelleenkäytön
  valmistelua ja kierrätystä koskevat
  tavoitteet saavutettu
  ,
  olisi jäsenvaltioiden voitava ottaa huomioon tuotteet ja osat
  , jotka
  hyväksytyt uudelleenkäyttöä valmistelevat toiminnanharjoittajat
  ja
  panttijärjestelmät valmistelevat uudelleenkäyttöä varten
  ,
  samoin kuin
  jätteenpolton yhteydessä
  tapahtuva metallien kierrätys
  .
  Näiden laskelmien yhdenmukaisten edellytysten varmistamiseksi komissio hyväksyy yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat hyväksyttyjen uudelleenkäyttöä valmistelevien toiminnanharjoittajien ja panttijärjestelmien nimeämistä sekä laatukriteerit, jotka koskevat tietojen keräämistä
  ,
  todentamista
  ja
  toimittamista
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(18)

Laskettaessa sitä, onko uudelleenkäytön
  valmistelua ja kierrätystä koskevat
  tavoitteet saavutettu
  ,
  olisi jäsenvaltioiden voitava ottaa huomioon tuotteet ja osat
  , jotka
  hyväksytyt uudelleenkäyttöä valmistelevat toiminnanharjoittajat
  ja
  panttijärjestelmät valmistelevat uudelleenkäyttöä varten
  ,
  samoin kuin
  jätteenpolton yhteydessä
  tapahtuva metallien kierrätys
  .
  Näiden laskelmien yhdenmukaisten edellytysten varmistamiseksi komissio hyväksyy yksityiskohtaiset säännöt, jotka koskevat hyväksyttyjen uudelleenkäyttöä valmistelevien toiminnanharjoittajien ja panttijärjestelmien nimeämistä sekä laatukriteerit, jotka koskevat tietojen keräämistä
  ,
  todentamista
  ja
  toimittamista
  .

| (18) | Valmistelua
  uudelleenkäyttöön
  ja kierrätystä
  koskevien tavoitteiden saavuttamista koskevien laskelmien yhdenmukaisten edellytysten varmistamiseksi komission olisi hyväksyttävä yksityiskohtaiset säännöt, jotka
  koskevat
  hyväksyttyjen uudelleenkäyttöä valmistelevien toiminnanharjoittajien
  ,
  panttijärjestelmien ja lopullisen kierrätyksen toiminnanharjoittajien määrittämistä, sekä erityissäännöt
  , jotka
  koskevat tietojen keräämistä, jäljitettävyyttä, todentamista
  ja
  toimittamista, ja laatukriteerit
  ,
  jotka koskevat
  jätteenpolton
  tai rinnakkaispolton
  yhteydessä
  kierrätettyjä metalleja
  .
  Jäsenvaltioiden olisi voitava ottaa huomioon metallien kierrätys esimerkiksi energian talteenottoon perustuvan jätteenpolton tai rinnakkaispolton yhteydessä, kun ne tekevät yhdenmukaistetun laskentamenetelmän hyväksymisen jälkeen laskelmia siitä
  ,
  onko valmistelua uudelleenkäyttöön
  ja
  kierrätystä koskevat tavoitteet saavutettu
  . |
| --- | --- |

(18)

Valmistelua
  uudelleenkäyttöön
  ja kierrätystä
  koskevien tavoitteiden saavuttamista koskevien laskelmien yhdenmukaisten edellytysten varmistamiseksi komission olisi hyväksyttävä yksityiskohtaiset säännöt, jotka
  koskevat
  hyväksyttyjen uudelleenkäyttöä valmistelevien toiminnanharjoittajien
  ,
  panttijärjestelmien ja lopullisen kierrätyksen toiminnanharjoittajien määrittämistä, sekä erityissäännöt
  , jotka
  koskevat tietojen keräämistä, jäljitettävyyttä, todentamista
  ja
  toimittamista, ja laatukriteerit
  ,
  jotka koskevat
  jätteenpolton
  tai rinnakkaispolton
  yhteydessä
  kierrätettyjä metalleja
  .
  Jäsenvaltioiden olisi voitava ottaa huomioon metallien kierrätys esimerkiksi energian talteenottoon perustuvan jätteenpolton tai rinnakkaispolton yhteydessä, kun ne tekevät yhdenmukaistetun laskentamenetelmän hyväksymisen jälkeen laskelmia siitä
  ,
  onko valmistelua uudelleenkäyttöön
  ja
  kierrätystä koskevat tavoitteet saavutettu
  .

Tarkistus 53

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 20 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (20) | Uudelleenkäyttö- ja kierrätysasteen nostamiseksi jäsenvaltioissa on oleellista, että noudatetaan velvoitteita erilliskierrätysjärjestelmien perustamisesta paperia, metallia, muovia
  ja
  lasia varten. Myös biojäte olisi kerättävä erikseen, jotta voitaisiin lisätä valmistelua uudelleenkäyttöön ja kierrätystä sekä vähentää kuivien kierrätettävien materiaalien pilaantumista. |

Komission teksti

Tarkistus

(20)

Uudelleenkäyttö- ja kierrätysasteen nostamiseksi jäsenvaltioissa on oleellista, että noudatetaan velvoitteita erilliskierrätysjärjestelmien perustamisesta paperia, metallia, muovia
  ja
  lasia varten. Myös biojäte olisi kerättävä erikseen, jotta voitaisiin lisätä valmistelua uudelleenkäyttöön ja kierrätystä sekä vähentää kuivien kierrätettävien materiaalien pilaantumista.

| (20) | Uudelleenkäyttö- ja kierrätysasteen nostamiseksi jäsenvaltioissa on oleellista, että noudatetaan velvoitteita erilliskierrätysjärjestelmien perustamisesta paperia, metallia, muovia, lasia
  , tekstiilejä ja biojätettä
  varten. Myös biojäte olisi kerättävä erikseen
  ja kierrätettävä
  , jotta voitaisiin lisätä valmistelua uudelleenkäyttöön ja kierrätystä sekä vähentää kuivien kierrätettävien materiaalien pilaantumista
  ja niiden polttoa ja sijoittamista kaatopaikalle. Lisäksi olisi kannustettava ja tehostettava mahdollisia keräys- ja kierrätysjärjestelmiä koskevaa tutkimusta muiden virtojen ja uusien materiaalien osalta. |
| --- | --- |

(20)

Uudelleenkäyttö- ja kierrätysasteen nostamiseksi jäsenvaltioissa on oleellista, että noudatetaan velvoitteita erilliskierrätysjärjestelmien perustamisesta paperia, metallia, muovia, lasia
  , tekstiilejä ja biojätettä
  varten. Myös biojäte olisi kerättävä erikseen
  ja kierrätettävä
  , jotta voitaisiin lisätä valmistelua uudelleenkäyttöön ja kierrätystä sekä vähentää kuivien kierrätettävien materiaalien pilaantumista
  ja niiden polttoa ja sijoittamista kaatopaikalle. Lisäksi olisi kannustettava ja tehostettava mahdollisia keräys- ja kierrätysjärjestelmiä koskevaa tutkimusta muiden virtojen ja uusien materiaalien osalta.

Tarkistus 54

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 20 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (20 a) | Biotalous on ratkaisevassa asemassa raaka-aineiden saatavuuden varmistamisessa koko unionissa. Yhdyskuntajätteen tehokkaampi käyttö voisi luoda merkittävän kannustimen biotalouden toimitusketjua varten. Kestävä biojätehuolto mahdollistaa erityisesti fossiilisiin polttoaineisiin perustuvien raaka-aineiden korvaamisen uusiutuvilla lähteillä materiaalien ja hyödykkeiden tuotannossa. |

Komission teksti

Tarkistus

(20 a)

Biotalous on ratkaisevassa asemassa raaka-aineiden saatavuuden varmistamisessa koko unionissa. Yhdyskuntajätteen tehokkaampi käyttö voisi luoda merkittävän kannustimen biotalouden toimitusketjua varten. Kestävä biojätehuolto mahdollistaa erityisesti fossiilisiin polttoaineisiin perustuvien raaka-aineiden korvaamisen uusiutuvilla lähteillä materiaalien ja hyödykkeiden tuotannossa.

Tarkistus 55

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 20 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (20 b) | Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että biojäte kerätään erikseen ja että se kierrätetään orgaanisesti huolehtien ympäristönsuojelun korkeasta tasosta ja asiaa koskevien tiukkojen laatustandardien noudattamisesta, jotta voidaan välttää resursseja jätehierarkian alemmilla tasoilla nielevä jätteenkäsittely, mahdollistaa laadukas kierrätys ja tehostaa laadukkaiden uusioraaka-aineiden talteenottoa. |

Komission teksti

Tarkistus

(20 b)

Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että biojäte kerätään erikseen ja että se kierrätetään orgaanisesti huolehtien ympäristönsuojelun korkeasta tasosta ja asiaa koskevien tiukkojen laatustandardien noudattamisesta, jotta voidaan välttää resursseja jätehierarkian alemmilla tasoilla nielevä jätteenkäsittely, mahdollistaa laadukas kierrätys ja tehostaa laadukkaiden uusioraaka-aineiden talteenottoa.

Tarkistus 56

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 20 c kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (20 c) | Erilliskeräyksestä huolimatta paljon kierrätettävää jätettä päätyy edelleen sekajätteeseen. Laadukkaalla lajittelulla, erityisesti optisella lajittelulla, voidaan lajitella huomattava materiaalimäärä jäännösjätteestä ja sen jälkeen kierrättää ja käsitellä uudelleen uusioraaka-aineiksi. Jäsenvaltioiden olisi siksi toteutettava toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että myös jäte, jota ei kerätä erikseen, kuitenkin lajitellaan. |

Komission teksti

Tarkistus

(20 c)

Erilliskeräyksestä huolimatta paljon kierrätettävää jätettä päätyy edelleen sekajätteeseen. Laadukkaalla lajittelulla, erityisesti optisella lajittelulla, voidaan lajitella huomattava materiaalimäärä jäännösjätteestä ja sen jälkeen kierrättää ja käsitellä uudelleen uusioraaka-aineiksi. Jäsenvaltioiden olisi siksi toteutettava toimenpiteitä, joilla varmistetaan, että myös jäte, jota ei kerätä erikseen, kuitenkin lajitellaan.

Tarkistus 57

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 20 d kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (20 d) | Jäsenvaltioiden olisi otettava käyttöön erilliskeräys kotitalouksista peräisin olevaa vaarallista jätettä varten, jotta voidaan välttää se, että yhdyskuntajätteeseen päätyy vaarallisia jätteitä, jotka saattavat heikentää kierrätyksen laatua ja haitata siten uusioraaka-aineiden talteenottoa. |

Komission teksti

Tarkistus

(20 d)

Jäsenvaltioiden olisi otettava käyttöön erilliskeräys kotitalouksista peräisin olevaa vaarallista jätettä varten, jotta voidaan välttää se, että yhdyskuntajätteeseen päätyy vaarallisia jätteitä, jotka saattavat heikentää kierrätyksen laatua ja haitata siten uusioraaka-aineiden talteenottoa.

Tarkistus 58

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 21 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (21) | Vaarallisen jätteen asianmukainen käsittely on edelleen ongelma unionissa, ja sitä koskevia tietoja puuttuu osittain. Näin ollen on tarpeen vahvistaa tietojen kirjaamista ja jäljitettävyysmekanismeja perustamalla jäsenvaltioihin sähköisiä vaarallisen jätteen rekisterejä. Sähköinen tiedonkeruu olisi
  tarvittaessa
  ulotettava muihin jätevirtoihin yritysten ja viranomaisten tietojen kirjaamisen yksinkertaistamiseksi ja jätevirtojen seurannan parantamiseksi unionissa. |

Komission teksti

Tarkistus

(21)

Vaarallisen jätteen asianmukainen käsittely on edelleen ongelma unionissa, ja sitä koskevia tietoja puuttuu osittain. Näin ollen on tarpeen vahvistaa tietojen kirjaamista ja jäljitettävyysmekanismeja perustamalla jäsenvaltioihin sähköisiä vaarallisen jätteen rekisterejä. Sähköinen tiedonkeruu olisi
  tarvittaessa
  ulotettava muihin jätevirtoihin yritysten ja viranomaisten tietojen kirjaamisen yksinkertaistamiseksi ja jätevirtojen seurannan parantamiseksi unionissa.

| (21) | Vaarallisen jätteen asianmukainen käsittely on edelleen ongelma unionissa, ja sitä koskevia tietoja puuttuu osittain. Näin ollen on tarpeen vahvistaa tietojen kirjaamista ja jäljitettävyysmekanismeja perustamalla jäsenvaltioihin sähköisiä vaarallisen jätteen rekisterejä. Sähköinen tiedonkeruu olisi ulotettava muihin jätevirtoihin yritysten ja viranomaisten tietojen kirjaamisen yksinkertaistamiseksi ja jätevirtojen seurannan parantamiseksi unionissa. |
| --- | --- |

(21)

Vaarallisen jätteen asianmukainen käsittely on edelleen ongelma unionissa, ja sitä koskevia tietoja puuttuu osittain. Näin ollen on tarpeen vahvistaa tietojen kirjaamista ja jäljitettävyysmekanismeja perustamalla jäsenvaltioihin sähköisiä vaarallisen jätteen rekisterejä. Sähköinen tiedonkeruu olisi ulotettava muihin jätevirtoihin yritysten ja viranomaisten tietojen kirjaamisen yksinkertaistamiseksi ja jätevirtojen seurannan parantamiseksi unionissa.

Tarkistus 59

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 21 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (21 a) | Jäteöljyjen erilliskeräyksellä ja uusiokäytöllä on huomattavia talous- ja ympäristöhyötyjä, muun muassa toimitusvarmuuden osalta. On perustettava erilliskeräys ja laadittava tavoitteet jäteöljyjen uusiokäytölle. |

Komission teksti

Tarkistus

(21 a)

Jäteöljyjen erilliskeräyksellä ja uusiokäytöllä on huomattavia talous- ja ympäristöhyötyjä, muun muassa toimitusvarmuuden osalta. On perustettava erilliskeräys ja laadittava tavoitteet jäteöljyjen uusiokäytölle.

Tarkistus 60

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 22 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (22) | Tässä direktiivissä vahvistetaan unionin jätehuollon pitkän aikavälin tavoitteet ja annetaan talouden toimijoille ja jäsenvaltioille selkeä suunta tämän direktiivin tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavia investointeja varten. Kun jäsenvaltiot kehittävät kansallisia jätehuoltostrategioitaan ja suunnittelevat investointeja jätehuoltoinfrastruktuuriin, olisi niiden hyödynnettävä asianmukaisesti Euroopan rakenne- ja investointirahastoja jätehierarkian mukaisesti edistämällä jätteen syntymisen ehkäisemistä, uudelleenkäyttöä ja kierrätystä. |

Komission teksti

Tarkistus

(22)

Tässä direktiivissä vahvistetaan unionin jätehuollon pitkän aikavälin tavoitteet ja annetaan talouden toimijoille ja jäsenvaltioille selkeä suunta tämän direktiivin tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavia investointeja varten. Kun jäsenvaltiot kehittävät kansallisia jätehuoltostrategioitaan ja suunnittelevat investointeja jätehuoltoinfrastruktuuriin, olisi niiden hyödynnettävä asianmukaisesti Euroopan rakenne- ja investointirahastoja jätehierarkian mukaisesti edistämällä jätteen syntymisen ehkäisemistä, uudelleenkäyttöä ja kierrätystä.

| (22) | Tässä direktiivissä vahvistetaan unionin jätehuollon pitkän aikavälin tavoitteet ja annetaan talouden toimijoille ja jäsenvaltioille selkeä suunta tämän direktiivin tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavia investointeja varten. Kun jäsenvaltiot kehittävät kansallisia jätehuoltostrategioitaan ja suunnittelevat investointeja jätehuoltoinfrastruktuuriin ja kiertotalouteen, olisi niiden hyödynnettävä asianmukaisesti Euroopan rakenne- ja investointirahastoja jätehierarkian mukaisesti edistämällä ensisijaisesti jätteen syntymisen ehkäisemistä ja uudelleenkäyttöä ja vasta tämän jälkeen kierrätystä.
  Komission olisi jätehierarkian mukaisesti sallittava Horisontti 2020 -ohjelman ja Euroopan rakenne- ja investointirahastojen hyödyntäminen, jotta voidaan kehittää tehokas rahoituskehys, joka auttaa paikallisviranomaisia panemaan täytäntöön tämän direktiivin vaatimukset ja josta voidaan rahoittaa innovatiivisten tekniikoiden ja jätehuollon käyttöönottoa. |
| --- | --- |

(22)

Tässä direktiivissä vahvistetaan unionin jätehuollon pitkän aikavälin tavoitteet ja annetaan talouden toimijoille ja jäsenvaltioille selkeä suunta tämän direktiivin tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavia investointeja varten. Kun jäsenvaltiot kehittävät kansallisia jätehuoltostrategioitaan ja suunnittelevat investointeja jätehuoltoinfrastruktuuriin ja kiertotalouteen, olisi niiden hyödynnettävä asianmukaisesti Euroopan rakenne- ja investointirahastoja jätehierarkian mukaisesti edistämällä ensisijaisesti jätteen syntymisen ehkäisemistä ja uudelleenkäyttöä ja vasta tämän jälkeen kierrätystä.
  Komission olisi jätehierarkian mukaisesti sallittava Horisontti 2020 -ohjelman ja Euroopan rakenne- ja investointirahastojen hyödyntäminen, jotta voidaan kehittää tehokas rahoituskehys, joka auttaa paikallisviranomaisia panemaan täytäntöön tämän direktiivin vaatimukset ja josta voidaan rahoittaa innovatiivisten tekniikoiden ja jätehuollon käyttöönottoa.

Tarkistus 61

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 23 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (23) | Tietyt raaka-aineet ovat erittäin tärkeitä unionin taloudelle ja niiden tarjontaan liittyy korkea riski. Näiden raaka-aineiden toimitusvarmuuden vuoksi ja raaka-aineita koskevan aloitteen sekä raaka-aineiden eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden tavoitteiden mukaisesti jäsenvaltioiden olisi toteutettava toimia, jotta
  saavutetaan paras mahdollinen jätehuollon taso jätteille, jotka sisältävät näitä raaka-aineita merkittäviä määriä
  , ottaen huomioon toteutettavuus talouden ja teknologian kannalta sekä
  ympäristöhyödyt
  . Komissio on laatinut luettelon EU:n kriittisistä raaka-aineista (18). Komissio tarkistaa tämän luettelon säännöllisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

(23)

Tietyt raaka-aineet ovat erittäin tärkeitä unionin taloudelle ja niiden tarjontaan liittyy korkea riski. Näiden raaka-aineiden toimitusvarmuuden vuoksi ja raaka-aineita koskevan aloitteen sekä raaka-aineiden eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden tavoitteiden mukaisesti jäsenvaltioiden olisi toteutettava toimia, jotta
  saavutetaan paras mahdollinen jätehuollon taso jätteille, jotka sisältävät näitä raaka-aineita merkittäviä määriä
  , ottaen huomioon toteutettavuus talouden ja teknologian kannalta sekä
  ympäristöhyödyt
  . Komissio on laatinut luettelon EU:n kriittisistä raaka-aineista (18). Komissio tarkistaa tämän luettelon säännöllisesti.

| (23) | Tietyt raaka-aineet ovat erittäin tärkeitä unionin taloudelle ja niiden tarjontaan liittyy korkea riski. Näiden raaka-aineiden toimitusvarmuuden vuoksi ja raaka-aineita koskevan aloitteen sekä raaka-aineiden eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden tavoitteiden mukaisesti jäsenvaltioiden olisi toteutettava toimia, jotta
  edistetään tuotteiden uudelleenkäyttöä ja kriittisiä raaka-aineita merkittäviä määriä sisältävien jätteiden kierrätystä ja varmistetaan, että niitä käsitellään tehokkaasti
  , ottaen huomioon toteutettavuus talouden ja teknologian kannalta sekä
  ympäristö- ja terveyshyödyt
  . Komissio on laatinut luettelon EU:n kriittisistä raaka-aineista (18). Komissio tarkistaa tämän luettelon säännöllisesti. |
| --- | --- |

(23)

Tietyt raaka-aineet ovat erittäin tärkeitä unionin taloudelle ja niiden tarjontaan liittyy korkea riski. Näiden raaka-aineiden toimitusvarmuuden vuoksi ja raaka-aineita koskevan aloitteen sekä raaka-aineiden eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden tavoitteiden mukaisesti jäsenvaltioiden olisi toteutettava toimia, jotta
  edistetään tuotteiden uudelleenkäyttöä ja kriittisiä raaka-aineita merkittäviä määriä sisältävien jätteiden kierrätystä ja varmistetaan, että niitä käsitellään tehokkaasti
  , ottaen huomioon toteutettavuus talouden ja teknologian kannalta sekä
  ympäristö- ja terveyshyödyt
  . Komissio on laatinut luettelon EU:n kriittisistä raaka-aineista (18). Komissio tarkistaa tämän luettelon säännöllisesti.

Tarkistus 62

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 24 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (24) | Raaka-ainealoitteen tehokkaan täytäntöönpanon tukemiseksi edelleen jäsenvaltioiden olisi myös
  edistettävä sellaisten tuotteiden uudelleenkäyttöä, jotka ovat raaka-aineiden tärkeimpiä lähteitä. Niiden olisi myös
  sisällytettävä jätehuoltosuunnitelmiinsa asianmukaisia toimenpiteitä, jotka koskevat näitä raaka-aineita merkittäviä määriä sisältävän jätteen keräystä ja hyödyntämistä. Toimenpiteet olisi sisällytettävä jätehuoltosuunnitelmiin, kun niitä päivitetään ensimmäisen kerran tämän direktiivin voimaantulon jälkeen. Komissio antaa tietoja asiaankuuluvista tuoteryhmistä ja jätevirroista EU:n tasolla. Tällä ei suljeta pois sitä, että jäsenvaltiot toteuttavat niiden kansalliselle taloudelle tärkeäksi katsomiaan muita raaka-aineita koskevia toimenpiteitä. |

Komission teksti

Tarkistus

(24)

Raaka-ainealoitteen tehokkaan täytäntöönpanon tukemiseksi edelleen jäsenvaltioiden olisi myös
  edistettävä sellaisten tuotteiden uudelleenkäyttöä, jotka ovat raaka-aineiden tärkeimpiä lähteitä. Niiden olisi myös
  sisällytettävä jätehuoltosuunnitelmiinsa asianmukaisia toimenpiteitä, jotka koskevat näitä raaka-aineita merkittäviä määriä sisältävän jätteen keräystä ja hyödyntämistä. Toimenpiteet olisi sisällytettävä jätehuoltosuunnitelmiin, kun niitä päivitetään ensimmäisen kerran tämän direktiivin voimaantulon jälkeen. Komissio antaa tietoja asiaankuuluvista tuoteryhmistä ja jätevirroista EU:n tasolla. Tällä ei suljeta pois sitä, että jäsenvaltiot toteuttavat niiden kansalliselle taloudelle tärkeäksi katsomiaan muita raaka-aineita koskevia toimenpiteitä.

| (24) | Raaka-ainealoitteen tehokkaan täytäntöönpanon tukemiseksi edelleen jäsenvaltioiden olisi myös sisällytettävä jätehuoltosuunnitelmiinsa asianmukaisia toimenpiteitä, jotka koskevat näitä raaka-aineita merkittäviä määriä sisältävän jätteen keräystä
  , lajittelua
  ja hyödyntämistä. Toimenpiteet olisi sisällytettävä jätehuoltosuunnitelmiin, kun niitä päivitetään ensimmäisen kerran tämän direktiivin voimaantulon jälkeen. Komissio antaa tietoja asiaankuuluvista tuoteryhmistä ja jätevirroista EU:n tasolla. Tällä ei suljeta pois sitä, että jäsenvaltiot toteuttavat niiden kansalliselle taloudelle tärkeäksi katsomiaan muita raaka-aineita koskevia toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(24)

Raaka-ainealoitteen tehokkaan täytäntöönpanon tukemiseksi edelleen jäsenvaltioiden olisi myös sisällytettävä jätehuoltosuunnitelmiinsa asianmukaisia toimenpiteitä, jotka koskevat näitä raaka-aineita merkittäviä määriä sisältävän jätteen keräystä
  , lajittelua
  ja hyödyntämistä. Toimenpiteet olisi sisällytettävä jätehuoltosuunnitelmiin, kun niitä päivitetään ensimmäisen kerran tämän direktiivin voimaantulon jälkeen. Komissio antaa tietoja asiaankuuluvista tuoteryhmistä ja jätevirroista EU:n tasolla. Tällä ei suljeta pois sitä, että jäsenvaltiot toteuttavat niiden kansalliselle taloudelle tärkeäksi katsomiaan muita raaka-aineita koskevia toimenpiteitä.

Tarkistus 63

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 25 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (25) | Roskaamisella on suoria haitallisia vaikutuksia ympäristöön ja ihmisten hyvinvointiin. Lisäksi korkeat puhdistuskustannukset ovat tarpeeton taloudellinen taakka yhteiskunnalle. Jätehuoltosuunnitelmiin sisällytettävillä erityistoimenpiteillä ja toimivaltaisten viranomaisten suorittamalla asianmukaisen täytäntöönpanon valvonnalla olisi edistettävä tämän ongelman poistamista. |

Komission teksti

Tarkistus

(25)

Roskaamisella on suoria haitallisia vaikutuksia ympäristöön ja ihmisten hyvinvointiin. Lisäksi korkeat puhdistuskustannukset ovat tarpeeton taloudellinen taakka yhteiskunnalle. Jätehuoltosuunnitelmiin sisällytettävillä erityistoimenpiteillä ja toimivaltaisten viranomaisten suorittamalla asianmukaisen täytäntöönpanon valvonnalla olisi edistettävä tämän ongelman poistamista.

| (25) | Roskaamisella on suoria ja epäsuoria haitallisia vaikutuksia ympäristöön, ihmisten hyvinvointiin ja talouteen. Korkeat puhdistuskustannukset ovat tarpeeton taloudellinen taakka yhteiskunnalle. Jätehuoltosuunnitelmiin sisällytettävillä erityistoimenpiteillä ja toimivaltaisten viranomaisten suorittamalla asianmukaisen täytäntöönpanon valvonnalla olisi edistettävä tämän ongelman poistamista.
  Roskaamisen ehkäiseminen asetetaan etusijalle puhdistamiseen nähden. Roskaamisen ennaltaehkäisyn pitäisi kuulua yhteisesti toimivaltaisille viranomaisille, tuottajille ja kuluttajille. Siksi on olennaista muuttaa kuluttajien huonoja tottumuksia, jotta voidaan vähentää roskaamista. Tuottajien, joiden tuotteista todennäköisesti tulee roskaa, olisi edistettävä tuotteidensa kestävää käyttöä roskaamisen ehkäisemiseksi. Myös opetuksella ja valistuksella on ratkaisevan tärkeä osa tottumusten muutoksen nopeuttamisessa. |
| --- | --- |

(25)

Roskaamisella on suoria ja epäsuoria haitallisia vaikutuksia ympäristöön, ihmisten hyvinvointiin ja talouteen. Korkeat puhdistuskustannukset ovat tarpeeton taloudellinen taakka yhteiskunnalle. Jätehuoltosuunnitelmiin sisällytettävillä erityistoimenpiteillä ja toimivaltaisten viranomaisten suorittamalla asianmukaisen täytäntöönpanon valvonnalla olisi edistettävä tämän ongelman poistamista.
  Roskaamisen ehkäiseminen asetetaan etusijalle puhdistamiseen nähden. Roskaamisen ennaltaehkäisyn pitäisi kuulua yhteisesti toimivaltaisille viranomaisille, tuottajille ja kuluttajille. Siksi on olennaista muuttaa kuluttajien huonoja tottumuksia, jotta voidaan vähentää roskaamista. Tuottajien, joiden tuotteista todennäköisesti tulee roskaa, olisi edistettävä tuotteidensa kestävää käyttöä roskaamisen ehkäisemiseksi. Myös opetuksella ja valistuksella on ratkaisevan tärkeä osa tottumusten muutoksen nopeuttamisessa.

Tarkistus 64

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 25 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (25 a) | Ympäristötavoitteita arvioitaessa, seurattaessa ja asetettaessa unionin tason sitovana oikeudellisena välineenä sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2008/56/EY

   (1 a)

  , jotta merien roskaantumisen suhteen saavutetaan hyvä ympäristön tila. Merien roskaantumisen tärkeimpiä syitä ovat kuitenkin maalla tapahtuvat toiminnat, jotka aiheutuvat kiinteän jätteen käsittelyn kehnoista käytänteistä, infrastruktuuria koskevista puutteista ja yleisestä tiedon puutteesta. Jäsenvaltioiden olisi siksi hyväksyttävä toimenpiteitä vähentääkseen merelliseen ympäristöön todennäköisesti päätyviä maalla syntyviä roskia Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksessa 25 päivänä syyskuuta 2015 hyväksytyn vuoteen 2030 ulottuvan kestävän kehityksen toimintasuunnitelman mukaisesti ja erityisesti pyrkien unionin tavoitteeseen, joka koskee merien roskaantumisen vähentämistä 50 prosentilla vuoteen 2030 mennessä unionin tasolla. Merien roskaamisen ehkäisemisen ympäristö- ja taloudelliset hyödyt huomioon ottaen jäsenvaltioiden olisi otettava käyttöön erityisiä merien roskaamisen ehkäisemistä koskevia toimenpiteitä. Jäsenvaltioiden olisi pyrittävä näillä toimenpiteillä siihen, että koko unionin tasolla kyetään vähentämään merien roskaamista 30 prosentilla vuoteen 2025 mennessä ja 50 prosentilla vuoteen 2030 mennessä. Näiden tavoitteiden saavuttamisessa edistymisen mittaamiseksi ja hyvien käytäntöjen vaihtamisen helpottamiseksi jäsenvaltioiden välillä koko unionissa olisi vahvistettava yhdenmukaisia menetelmiä tällaista mittaamista varten. Merien roskaantumisen tasosta olisi raportoitava vuosittain. |

Komission teksti

Tarkistus

(25 a)

Ympäristötavoitteita arvioitaessa, seurattaessa ja asetettaessa unionin tason sitovana oikeudellisena välineenä sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviä 2008/56/EY

   (1 a)

  , jotta merien roskaantumisen suhteen saavutetaan hyvä ympäristön tila. Merien roskaantumisen tärkeimpiä syitä ovat kuitenkin maalla tapahtuvat toiminnat, jotka aiheutuvat kiinteän jätteen käsittelyn kehnoista käytänteistä, infrastruktuuria koskevista puutteista ja yleisestä tiedon puutteesta. Jäsenvaltioiden olisi siksi hyväksyttävä toimenpiteitä vähentääkseen merelliseen ympäristöön todennäköisesti päätyviä maalla syntyviä roskia Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksessa 25 päivänä syyskuuta 2015 hyväksytyn vuoteen 2030 ulottuvan kestävän kehityksen toimintasuunnitelman mukaisesti ja erityisesti pyrkien unionin tavoitteeseen, joka koskee merien roskaantumisen vähentämistä 50 prosentilla vuoteen 2030 mennessä unionin tasolla. Merien roskaamisen ehkäisemisen ympäristö- ja taloudelliset hyödyt huomioon ottaen jäsenvaltioiden olisi otettava käyttöön erityisiä merien roskaamisen ehkäisemistä koskevia toimenpiteitä. Jäsenvaltioiden olisi pyrittävä näillä toimenpiteillä siihen, että koko unionin tasolla kyetään vähentämään merien roskaamista 30 prosentilla vuoteen 2025 mennessä ja 50 prosentilla vuoteen 2030 mennessä. Näiden tavoitteiden saavuttamisessa edistymisen mittaamiseksi ja hyvien käytäntöjen vaihtamisen helpottamiseksi jäsenvaltioiden välillä koko unionissa olisi vahvistettava yhdenmukaisia menetelmiä tällaista mittaamista varten. Merien roskaantumisen tasosta olisi raportoitava vuosittain.

Tarkistus 65

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 25 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (25 b) | Jätteen epäasianmukainen hävittäminen roskaamalla ja jätevettä ja kiinteää jätettä, kuten muovia, levittämällä vaikuttaa haitallisesti meriympäristöön ja ihmisten terveyteen, ja lisäksi siitä aiheutuu huomattavia taloudellisia ja yhteiskunnallisia kustannuksia. Tällainen jäte myös horjuttaa jätehierarkian ensisijaisuusjärjestystä, erityisesti estämällä valmistelun uudelleenkäyttöön, kierrätyksen ja muun talteenoton ennen hävittämistä. Merien roskaamisen rajatylittävän luonteen vuoksi ja toimenpiteiden yhdenmukaistamisen takaamiseksi jäsenvaltioiden olisi toteutettava toimenpiteitä vähennystavoitteidensa saavuttamiseksi käyttämällä direktiivin 2008/56/EY 11 artiklassa tarkoitettuja valvontakäytäntöjä. |

Komission teksti

Tarkistus

(25 b)

Jätteen epäasianmukainen hävittäminen roskaamalla ja jätevettä ja kiinteää jätettä, kuten muovia, levittämällä vaikuttaa haitallisesti meriympäristöön ja ihmisten terveyteen, ja lisäksi siitä aiheutuu huomattavia taloudellisia ja yhteiskunnallisia kustannuksia. Tällainen jäte myös horjuttaa jätehierarkian ensisijaisuusjärjestystä, erityisesti estämällä valmistelun uudelleenkäyttöön, kierrätyksen ja muun talteenoton ennen hävittämistä. Merien roskaamisen rajatylittävän luonteen vuoksi ja toimenpiteiden yhdenmukaistamisen takaamiseksi jäsenvaltioiden olisi toteutettava toimenpiteitä vähennystavoitteidensa saavuttamiseksi käyttämällä direktiivin 2008/56/EY 11 artiklassa tarkoitettuja valvontakäytäntöjä.

Tarkistus 66

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 25 c kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (25 c) | Poishuuhdeltavissa kosmeettisissa tuotteissa ja henkilökohtaisen hygienian tuotteissa, jotka joutuvat kotitalouksien, yritysten tai teollisuuden jäteveden käsittelyjärjestelmiin, olevat mikrohiukkaset ovat yksi helpoimmin torjuttavista muovisten mikrohiukkasten aiheuttaman pilaantumisen lähteistä. Jäsenvaltioiden olisi tässä direktiivissä asetettujen tavoitteiden saavuttamista edistääkseen toteutettava toimia mikrohiukkasaineosien ja muovisten mikrohiukkasten päätymistä jätevesien käsittelyjärjestelmiin ja niiden laskemista meriympäristöön. |

Komission teksti

Tarkistus

(25 c)

Poishuuhdeltavissa kosmeettisissa tuotteissa ja henkilökohtaisen hygienian tuotteissa, jotka joutuvat kotitalouksien, yritysten tai teollisuuden jäteveden käsittelyjärjestelmiin, olevat mikrohiukkaset ovat yksi helpoimmin torjuttavista muovisten mikrohiukkasten aiheuttaman pilaantumisen lähteistä. Jäsenvaltioiden olisi tässä direktiivissä asetettujen tavoitteiden saavuttamista edistääkseen toteutettava toimia mikrohiukkasaineosien ja muovisten mikrohiukkasten päätymistä jätevesien käsittelyjärjestelmiin ja niiden laskemista meriympäristöön.

Tarkistus 67

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 27 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (27) | Jäsenvaltioiden joka kolmas vuosi laatimat täytäntöönpanokertomukset eivät ole osoittautuneet tehokkaaksi välineeksi säännösten noudattamisen todentamisessa ja hyvän täytäntöönpanon varmistamisessa, vaan ne aiheuttavat tarpeettomia hallinnollisia toimia. Näin ollen on asianmukaista kumota säännökset, jotka velvoittavat jäsenvaltiot laatimaan tällaisia raportteja. Säännösten noudattamisen valvonnan olisi perustuttava ainoastaan tilastotietoihin, jotka jäsenvaltiot toimittavat vuosittain komissiolle. |

Komission teksti

Tarkistus

(27)

Jäsenvaltioiden joka kolmas vuosi laatimat täytäntöönpanokertomukset eivät ole osoittautuneet tehokkaaksi välineeksi säännösten noudattamisen todentamisessa ja hyvän täytäntöönpanon varmistamisessa, vaan ne aiheuttavat tarpeettomia hallinnollisia toimia. Näin ollen on asianmukaista kumota säännökset, jotka velvoittavat jäsenvaltiot laatimaan tällaisia raportteja. Säännösten noudattamisen valvonnan olisi perustuttava ainoastaan tilastotietoihin, jotka jäsenvaltiot toimittavat vuosittain komissiolle.

| (27) | Jäsenvaltioiden joka kolmas vuosi laatimat täytäntöönpanokertomukset eivät ole osoittautuneet tehokkaaksi välineeksi säännösten noudattamisen todentamisessa ja hyvän täytäntöönpanon varmistamisessa, vaan ne aiheuttavat tarpeettomia hallinnollisia toimia. Näin ollen on asianmukaista kumota säännökset, jotka velvoittavat jäsenvaltiot laatimaan tällaisia raportteja. Säännösten noudattamisen valvonnan olisi perustuttava tilastotietoihin, jotka jäsenvaltiot toimittavat vuosittain komissiolle.
  Jäsenvaltioiden olisi kuitenkin toimitettava pyydettäessä viipymättä komissiolle kaikki sen tarvitsemat tiedot, jotta se voi arvioida tämän direktiivin täytäntöönpanoa kokonaisuutena sekä sen vaikutuksia ympäristöön ja ihmisten terveyteen. |
| --- | --- |

(27)

Jäsenvaltioiden joka kolmas vuosi laatimat täytäntöönpanokertomukset eivät ole osoittautuneet tehokkaaksi välineeksi säännösten noudattamisen todentamisessa ja hyvän täytäntöönpanon varmistamisessa, vaan ne aiheuttavat tarpeettomia hallinnollisia toimia. Näin ollen on asianmukaista kumota säännökset, jotka velvoittavat jäsenvaltiot laatimaan tällaisia raportteja. Säännösten noudattamisen valvonnan olisi perustuttava tilastotietoihin, jotka jäsenvaltiot toimittavat vuosittain komissiolle.
  Jäsenvaltioiden olisi kuitenkin toimitettava pyydettäessä viipymättä komissiolle kaikki sen tarvitsemat tiedot, jotta se voi arvioida tämän direktiivin täytäntöönpanoa kokonaisuutena sekä sen vaikutuksia ympäristöön ja ihmisten terveyteen.

Tarkistus 68

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 28 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (28) | Jäsenvaltioiden toimittamat
  tilastotiedot
  ovat oleellinen osa komission suorittamaa jätelainsäädännön noudattamisen arviointia kaikissa jäsenvaltioissa.
  Tilastojen
  laatua, luotettavuutta ja vertailtavuutta olisi parannettava ottamalla käyttöön yksi vastaanottopiste jätetiedolle, poistamalla tarpeettomat raportointivaatimukset, vertaamalla kansallisia raportointimenetelmiä sekä ottamalla käyttöön tiedon laadun tarkastuksia koskeva raportointi. Tästä syystä jäsenvaltioiden olisi jätelainsäädännössä vahvistettujen tavoitteiden saavuttamista koskevia kertomuksia toimittaessaan käytettävä
  uusinta
  komission
  ja
  kansallisten tilastotoimistojen kehittämää menetelmää. |

Komission teksti

Tarkistus

(28)

Jäsenvaltioiden toimittamat
  tilastotiedot
  ovat oleellinen osa komission suorittamaa jätelainsäädännön noudattamisen arviointia kaikissa jäsenvaltioissa.
  Tilastojen
  laatua, luotettavuutta ja vertailtavuutta olisi parannettava ottamalla käyttöön yksi vastaanottopiste jätetiedolle, poistamalla tarpeettomat raportointivaatimukset, vertaamalla kansallisia raportointimenetelmiä sekä ottamalla käyttöön tiedon laadun tarkastuksia koskeva raportointi. Tästä syystä jäsenvaltioiden olisi jätelainsäädännössä vahvistettujen tavoitteiden saavuttamista koskevia kertomuksia toimittaessaan käytettävä
  uusinta
  komission
  ja
  kansallisten tilastotoimistojen kehittämää menetelmää.

| (28) | Jäsenvaltioiden toimittamat
  tiedot
  ovat oleellinen osa komission suorittamaa jätelainsäädännön noudattamisen arviointia kaikissa jäsenvaltioissa.
  Ilmoitettujen tietojen
  laatua, luotettavuutta ja vertailtavuutta olisi parannettava ottamalla käyttöön
  yhteinen menetelmä luotettaviin lähteisiin perustuvan tiedon keräämistä ja käsittelemistä varten sekä
  yksi vastaanottopiste jätetiedolle, poistamalla tarpeettomat raportointivaatimukset, vertaamalla kansallisia raportointimenetelmiä sekä ottamalla käyttöön tiedon laadun tarkastuksia koskeva raportointi. Tästä syystä jäsenvaltioiden olisi jätelainsäädännössä vahvistettujen tavoitteiden saavuttamista koskevia kertomuksia toimittaessaan käytettävä komission
  yhteistyössä
  kansallisten tilastotoimistojen
  sekä jätehuollosta vastaavien kansallisten viranomaisten ja alue- ja paikallisviranomaisten kanssa
  kehittämää
  yhteistä
  menetelmää. |
| --- | --- |

(28)

Jäsenvaltioiden toimittamat
  tiedot
  ovat oleellinen osa komission suorittamaa jätelainsäädännön noudattamisen arviointia kaikissa jäsenvaltioissa.
  Ilmoitettujen tietojen
  laatua, luotettavuutta ja vertailtavuutta olisi parannettava ottamalla käyttöön
  yhteinen menetelmä luotettaviin lähteisiin perustuvan tiedon keräämistä ja käsittelemistä varten sekä
  yksi vastaanottopiste jätetiedolle, poistamalla tarpeettomat raportointivaatimukset, vertaamalla kansallisia raportointimenetelmiä sekä ottamalla käyttöön tiedon laadun tarkastuksia koskeva raportointi. Tästä syystä jäsenvaltioiden olisi jätelainsäädännössä vahvistettujen tavoitteiden saavuttamista koskevia kertomuksia toimittaessaan käytettävä komission
  yhteistyössä
  kansallisten tilastotoimistojen
  sekä jätehuollosta vastaavien kansallisten viranomaisten ja alue- ja paikallisviranomaisten kanssa
  kehittämää
  yhteistä
  menetelmää.

Tarkistus 69

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 28 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (28 a) | Komission olisi julkaistava kolmen vuoden välein jäsenvaltioiden toimittamiin tietoihin perustuva kertomus raportoidakseen Euroopan parlamentille ja neuvostolle kierrätystavoitteiden saavuttamisen edistymisestä sekä tässä direktiivissä asetettujen uusien velvoitteiden täytäntöönpanosta. Kolmen vuoden välein annettavissa kertomuksissa olisi myös arvioitava koko direktiivin 2008/98/EY vaikutuksia ympäristöön ja ihmisten terveyteen kokonaisuudessaan sekä sitä, onko direktiiviin 2008/98/EY tehtävä muutoksia, jotta se soveltuisi tarkoitukseensa, kun otetaan huomioon kiertotalouden tavoitteet. |

Komission teksti

Tarkistus

(28 a)

Komission olisi julkaistava kolmen vuoden välein jäsenvaltioiden toimittamiin tietoihin perustuva kertomus raportoidakseen Euroopan parlamentille ja neuvostolle kierrätystavoitteiden saavuttamisen edistymisestä sekä tässä direktiivissä asetettujen uusien velvoitteiden täytäntöönpanosta. Kolmen vuoden välein annettavissa kertomuksissa olisi myös arvioitava koko direktiivin 2008/98/EY vaikutuksia ympäristöön ja ihmisten terveyteen kokonaisuudessaan sekä sitä, onko direktiiviin 2008/98/EY tehtävä muutoksia, jotta se soveltuisi tarkoitukseensa, kun otetaan huomioon kiertotalouden tavoitteet.

Tarkistus 70

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 28 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (28 b) | Komission olisi otettava käyttöön foorumi, jolla se ja jäsenvaltiot vaihtavat keskenään tietoja ja parhaita käytäntöjä tämän direktiivin soveltamisesta käytännössä, jotta voidaan edistää asianmukaista hallinnointia, täytäntöönpanoa, rajatylittävää yhteistyötä ja jätealan parhaiden käytäntöjen ja innovointien levittämistä sekä saavuttaa määrätietoisesti ja johdonmukaisesti direktiivissä 2008/98/EY asetetut tavoitteet. Foorumin toiminnan tulokset olisi asetettava julkisesti saataville. |

Komission teksti

Tarkistus

(28 b)

Komission olisi otettava käyttöön foorumi, jolla se ja jäsenvaltiot vaihtavat keskenään tietoja ja parhaita käytäntöjä tämän direktiivin soveltamisesta käytännössä, jotta voidaan edistää asianmukaista hallinnointia, täytäntöönpanoa, rajatylittävää yhteistyötä ja jätealan parhaiden käytäntöjen ja innovointien levittämistä sekä saavuttaa määrätietoisesti ja johdonmukaisesti direktiivissä 2008/98/EY asetetut tavoitteet. Foorumin toiminnan tulokset olisi asetettava julkisesti saataville.

Tarkistus 71

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 28 c kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (28 c) | Kiertotalouteen siirtymisen ja energiatehokkuuden lisäämisen taloudelliset mahdollisuudet ja ympäristöedut ovat hyvin selkeitä. Kierron kattamiseksi tarvittavia toimenpiteitä esitetään monissa eri poliittisissa asiakirjoissa ja ehdotuksissa, muun muassa 17 päivänä joulukuuta 2012 julkaistussa Euroopan resurssitehokkuusfoorumin julkilausumassa ja Euroopan resurssitehokkuuden lisäämistä koskevissa suosituksissa ja tämän jälkeen annetuissa poliittisissa suosituksissa sekä 25 päivänä kesäkuuta 2015 annetussa Euroopan parlamentin valiokunta-aloitteisessa mietinnössä siirtymisestä kiertotalouteen ja lisäksi 2 päivänä joulukuuta 2015 julkaistussa komission toimintasuunnitelmassa kiertotaloudesta. Niissä kaikissa esitetään muitakin kuin jätettä koskevia toimenpiteitä, jotka kattavat koko elinkaaren, ja niiden olisi oltava ohjenuorana unionin jätelainsäädännön tavoitetasolle, ja niillä olisi lisäksi varmistettava, että koko kierron kattamiseksi toteutetaan kunnianhimoisia toimenpiteitä. |

Komission teksti

Tarkistus

(28 c)

Kiertotalouteen siirtymisen ja energiatehokkuuden lisäämisen taloudelliset mahdollisuudet ja ympäristöedut ovat hyvin selkeitä. Kierron kattamiseksi tarvittavia toimenpiteitä esitetään monissa eri poliittisissa asiakirjoissa ja ehdotuksissa, muun muassa 17 päivänä joulukuuta 2012 julkaistussa Euroopan resurssitehokkuusfoorumin julkilausumassa ja Euroopan resurssitehokkuuden lisäämistä koskevissa suosituksissa ja tämän jälkeen annetuissa poliittisissa suosituksissa sekä 25 päivänä kesäkuuta 2015 annetussa Euroopan parlamentin valiokunta-aloitteisessa mietinnössä siirtymisestä kiertotalouteen ja lisäksi 2 päivänä joulukuuta 2015 julkaistussa komission toimintasuunnitelmassa kiertotaloudesta. Niissä kaikissa esitetään muitakin kuin jätettä koskevia toimenpiteitä, jotka kattavat koko elinkaaren, ja niiden olisi oltava ohjenuorana unionin jätelainsäädännön tavoitetasolle, ja niillä olisi lisäksi varmistettava, että koko kierron kattamiseksi toteutetaan kunnianhimoisia toimenpiteitä.

Tarkistus 72

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 28 d kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (28 d) | Tutkimus ja innovointi sekä resurssitehokkuuteen perustuvien älykkäiden liiketoimintamallien käyttöön ottaminen ovat olennaisia tuettaessa unionin siirtymistä kiertotalouteen, jossa jätettä pidetään uutena resurssina. Horisontti 2020 -puiteohjelmassa on tämän tavoitteen saavuttamiseksi edistettävä tutkimus- ja innovointihankkeita, joissa voidaan osoittaa kiertotalouden taloudellinen ja ekologinen kestävyys ja testata sitä kenttäoloissa. Jos samalla omaksutaan järjestelmällinen lähestymistapa, nämä hankkeet voivat samalla helpottaa innovointia edistävän ja helposti täytäntöönpantavan lainsäädännön laatimista tunnistamalla mahdolliset sääntelyyn liittyvät epävarmuustekijät, esteet ja puutteet, jotka vaikeuttavat resurssitehokkuuteen perustuvien liiketoimintamallien kehittämistä. |

Komission teksti

Tarkistus

(28 d)

Tutkimus ja innovointi sekä resurssitehokkuuteen perustuvien älykkäiden liiketoimintamallien käyttöön ottaminen ovat olennaisia tuettaessa unionin siirtymistä kiertotalouteen, jossa jätettä pidetään uutena resurssina. Horisontti 2020 -puiteohjelmassa on tämän tavoitteen saavuttamiseksi edistettävä tutkimus- ja innovointihankkeita, joissa voidaan osoittaa kiertotalouden taloudellinen ja ekologinen kestävyys ja testata sitä kenttäoloissa. Jos samalla omaksutaan järjestelmällinen lähestymistapa, nämä hankkeet voivat samalla helpottaa innovointia edistävän ja helposti täytäntöönpantavan lainsäädännön laatimista tunnistamalla mahdolliset sääntelyyn liittyvät epävarmuustekijät, esteet ja puutteet, jotka vaikeuttavat resurssitehokkuuteen perustuvien liiketoimintamallien kehittämistä.

Tarkistus 73

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 28 e kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (28 e) | Komissio esitti 2 päivänä joulukuuta 2015 kiertotaloutta koskevan unionin toimintasuunnitelman, jolla edistetään Euroopan siirtymistä kiertotalouteen. Koska komissio on laatinut konkreettisen ja kunnianhimoisen toimintasuunnitelman, johon sisältyy koko syklin kattavia toimenpiteitä, siirtymisen nopeuttamiseksi tarvitaan täydentäviä toimenpiteitä. |

Komission teksti

Tarkistus

(28 e)

Komissio esitti 2 päivänä joulukuuta 2015 kiertotaloutta koskevan unionin toimintasuunnitelman, jolla edistetään Euroopan siirtymistä kiertotalouteen. Koska komissio on laatinut konkreettisen ja kunnianhimoisen toimintasuunnitelman, johon sisältyy koko syklin kattavia toimenpiteitä, siirtymisen nopeuttamiseksi tarvitaan täydentäviä toimenpiteitä.

Tarkistus 74

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 28 f kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (28 f) | Resurssien käytön parantaminen saattaisi tuottaa tuntuvia nettosäästöjä unionin yrityksille, julkisille viranomaisille ja kuluttajille, samalla kun vähennettäisiin vuosittaisia kasvihuonekaasupäästöjä. Komission olisi sen vuoksi ehdotettava vuoden 2018 loppuun mennessä resurssitehokkuutta koskevaa pääindikaattoria ja alaindikaattoreita, jotta voidaan seurata, miten edistytään pyrittäessä tavoitteeseen, jonka mukaan resurssitehokkuutta parannetaan unionin tasolla vuoteen 2030 mennessä 30 prosenttia verrattuna vuoden 2014 tasoon. |

Komission teksti

Tarkistus

(28 f)

Resurssien käytön parantaminen saattaisi tuottaa tuntuvia nettosäästöjä unionin yrityksille, julkisille viranomaisille ja kuluttajille, samalla kun vähennettäisiin vuosittaisia kasvihuonekaasupäästöjä. Komission olisi sen vuoksi ehdotettava vuoden 2018 loppuun mennessä resurssitehokkuutta koskevaa pääindikaattoria ja alaindikaattoreita, jotta voidaan seurata, miten edistytään pyrittäessä tavoitteeseen, jonka mukaan resurssitehokkuutta parannetaan unionin tasolla vuoteen 2030 mennessä 30 prosenttia verrattuna vuoden 2014 tasoon.

Tarkistus 75

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 29 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (29) | Direktiivin 2008/98/EY täydentämiseksi tai muuttamiseksi komissiolle olisi siirrettävä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti valta antaa
  5 artiklan 2 kohtaa, 6 artiklan 2 kohtaa, 7 artiklan 1 kohtaa, 11 a artiklan 2 kohtaa, 11 a artiklan 6 kohtaa, 26 artiklaa, 27 artiklan 1 kohtaa, 27 artiklan 4 kohtaa, 38 artiklan 1 kohtaa, 38 artiklan 2 kohtaa ja 38 artiklan 3 kohtaa koskevia
  säädöksiä. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla.
  Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

(29)

Direktiivin 2008/98/EY täydentämiseksi tai muuttamiseksi komissiolle olisi siirrettävä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti valta antaa
  5 artiklan 2 kohtaa, 6 artiklan 2 kohtaa, 7 artiklan 1 kohtaa, 11 a artiklan 2 kohtaa, 11 a artiklan 6 kohtaa, 26 artiklaa, 27 artiklan 1 kohtaa, 27 artiklan 4 kohtaa, 38 artiklan 1 kohtaa, 38 artiklan 2 kohtaa ja 38 artiklan 3 kohtaa koskevia
  säädöksiä. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla.
  Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti.

| (29) | Direktiivin 2008/98/EY täydentämiseksi tai muuttamiseksi komissiolle olisi siirrettävä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti valta antaa säädöksiä,
  jotka koskevat seuraavia seikkoja: |
| --- | --- |

(29)

Direktiivin 2008/98/EY täydentämiseksi tai muuttamiseksi komissiolle olisi siirrettävä perussopimuksen 290 artiklan mukaisesti valta antaa säädöksiä,
  jotka koskevat seuraavia seikkoja:

| — | yksityiskohtaiset perusteet sellaisten ehtojen soveltamiselle, joiden mukaisesti aineita tai esineitä pidetään sivutuotteina tai niiden katsotaan lakanneen olemasta jätettä; |
| --- | --- |

—

yksityiskohtaiset perusteet sellaisten ehtojen soveltamiselle, joiden mukaisesti aineita tai esineitä pidetään sivutuotteina tai niiden katsotaan lakanneen olemasta jätettä;

| — | yleiset vaatimukset, joita jäsenvaltioiden on noudatettava hyväksyessään jätteeksi luokittelun päättymistä koskevia teknisiä vaatimuksia; |
| --- | --- |

—

yleiset vaatimukset, joita jäsenvaltioiden on noudatettava hyväksyessään jätteeksi luokittelun päättymistä koskevia teknisiä vaatimuksia;

| — | jäteluettelon laatiminen; |
| --- | --- |

—

jäteluettelon laatiminen;

| — | yhdenmukaistetut perusteet, joita on noudatettava määritettäessä tuottajien laajennetun vastuun mukaisia tuottajien maksuosuuksia tuotteiden käyttöiän loppuessa aiheutuvien todellisten kustannusten mukaisesti; |
| --- | --- |

—

yhdenmukaistetut perusteet, joita on noudatettava määritettäessä tuottajien laajennetun vastuun mukaisia tuottajien maksuosuuksia tuotteiden käyttöiän loppuessa aiheutuvien todellisten kustannusten mukaisesti;

| — | indikaattorit, joilla mitataan edistymistä jätteen syntymisen vähentämisessä ja jätteen syntymistä ehkäisevien toimenpiteiden täytäntöönpanossa; |
| --- | --- |

—

indikaattorit, joilla mitataan edistymistä jätteen syntymisen vähentämisessä ja jätteen syntymistä ehkäisevien toimenpiteiden täytäntöönpanossa;

| — | yhteinen menetelmä, mukaan lukien vähimmäislaatuvaatimukset, elintarvikejätteen tasojen yhdenmukaista mittaamista varten; |
| --- | --- |

—

yhteinen menetelmä, mukaan lukien vähimmäislaatuvaatimukset, elintarvikejätteen tasojen yhdenmukaista mittaamista varten;

| — | yhteinen menetelmä, mukaan lukien vähimmäislaatuvaatimukset, maalla syntyvien ja mereen päätyvien roskien yhdenmukaista mittaamista varten; |
| --- | --- |

—

yhteinen menetelmä, mukaan lukien vähimmäislaatuvaatimukset, maalla syntyvien ja mereen päätyvien roskien yhdenmukaista mittaamista varten;

| — | laatua ja toimintaa koskevat vähimmäisvaatimukset hyväksyttyjen uudelleenkäyttöä valmistelevien toiminnanharjoittajien, panttijärjestelmien ja lopullisen kierrätyksen toiminnanharjoittajien määrittämistä varten, mukaan lukien tietojen keräämistä, jäljitettävyyttä, todentamista ja raportointia koskevat erityissäännöt; |
| --- | --- |

—

laatua ja toimintaa koskevat vähimmäisvaatimukset hyväksyttyjen uudelleenkäyttöä valmistelevien toiminnanharjoittajien, panttijärjestelmien ja lopullisen kierrätyksen toiminnanharjoittajien määrittämistä varten, mukaan lukien tietojen keräämistä, jäljitettävyyttä, todentamista ja raportointia koskevat erityissäännöt;

| — | yhteinen menetelmä jätteenpolton tai rinnakkaispolton yhteydessä kierrätettyjen metallien painon laskemiseksi, mukaan lukien kierrätettyjä metalleja koskevat laatuperusteet; |
| --- | --- |

—

yhteinen menetelmä jätteenpolton tai rinnakkaispolton yhteydessä kierrätettyjen metallien painon laskemiseksi, mukaan lukien kierrätettyjä metalleja koskevat laatuperusteet;

| — | direktiivin 2008/98/EY liitteessä I tarkoitettuja loppukäsittelytoimia D2, D3, D4, D6, D7 ja D12 koskevat tekniset perusteet ja toimintamenetelmät ja tarvittaessa kyseisten toimien kieltäminen, jos ne eivät täytä tiettyjä ihmisten terveyden ja ympäristön suojeluun liittyviä perusteita; |
| --- | --- |

—

direktiivin 2008/98/EY liitteessä I tarkoitettuja loppukäsittelytoimia D2, D3, D4, D6, D7 ja D12 koskevat tekniset perusteet ja toimintamenetelmät ja tarvittaessa kyseisten toimien kieltäminen, jos ne eivät täytä tiettyjä ihmisten terveyden ja ympäristön suojeluun liittyviä perusteita;

| — | tekniset vähimmäisstandardit käsittelylle, joka edellyttää direktiivin 2008/98/EY mukaista lupaa, kun on näyttöä siitä, että tällaiset standardit tuottaisivat ihmisten terveyden ja ympäristön suojelua koskevia etuja; |
| --- | --- |

—

tekniset vähimmäisstandardit käsittelylle, joka edellyttää direktiivin 2008/98/EY mukaista lupaa, kun on näyttöä siitä, että tällaiset standardit tuottaisivat ihmisten terveyden ja ympäristön suojelua koskevia etuja;

| — | tekniset vähimmäisstandardit käsittelylle, joka edellyttää direktiivin 2008/98/EY mukaista rekisteröintiä, kun on näyttöä siitä, että tällaiset standardit tuottaisivat ihmisten terveyden ja ympäristön suojelua koskevia etuja tai auttaisivat välttämään sisämarkkinoiden häiriöitä; |
| --- | --- |

—

tekniset vähimmäisstandardit käsittelylle, joka edellyttää direktiivin 2008/98/EY mukaista rekisteröintiä, kun on näyttöä siitä, että tällaiset standardit tuottaisivat ihmisten terveyden ja ympäristön suojelua koskevia etuja tai auttaisivat välttämään sisämarkkinoiden häiriöitä;

| — | eritelmä direktiivin 2008/98/EY liitteessä II olevassa R1 kohdassa tarkoitetun kaavan soveltamisesta polttolaitoksia varten; |
| --- | --- |

—

eritelmä direktiivin 2008/98/EY liitteessä II olevassa R1 kohdassa tarkoitetun kaavan soveltamisesta polttolaitoksia varten;

| — | tietojen keräämistä ja käsittelyä kerätyn tiedon ja tietolähteiden organisointia koskeva menetelmä sekä tapa, jolla jäsenvaltiot esittävät komissiolle tiedot elintarvikejätteen ja merien roskien vähentämistä, valmistelua uudelleenkäyttöön, kierrätystä ja maantäyttöä ja jäteöljyjä koskevien tavoitteiden saavuttamisesta, ja |
| --- | --- |

—

tietojen keräämistä ja käsittelyä kerätyn tiedon ja tietolähteiden organisointia koskeva menetelmä sekä tapa, jolla jäsenvaltiot esittävät komissiolle tiedot elintarvikejätteen ja merien roskien vähentämistä, valmistelua uudelleenkäyttöön, kierrätystä ja maantäyttöä ja jäteöljyjä koskevien tavoitteiden saavuttamisesta, ja

| — | direktiivin 2008/98/EY I–V liitteen mukauttaminen tieteelliseen ja tekniseen kehitykseen. |
| --- | --- |

—

direktiivin 2008/98/EY I–V liitteen mukauttaminen tieteelliseen ja tekniseen kehitykseen.

On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla,
  ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun, Euroopan parlamentille ja neuvostolle toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä.

Tarkistus 76

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 30 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (30) | Jotta voidaan varmistaa direktiivin 2008/98/
  EC
  yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa
  9 artiklan 4 kohdan, 9 artiklan 5 kohdan, 33 artiklan 2 kohdan, 35 artiklan 5 kohdan ja 37 artiklan 6 kohdan osalta.
  Täytäntöönpanovaltaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (19) mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

(30)

Jotta voidaan varmistaa direktiivin 2008/98/
  EC
  yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa
  9 artiklan 4 kohdan, 9 artiklan 5 kohdan, 33 artiklan 2 kohdan, 35 artiklan 5 kohdan ja 37 artiklan 6 kohdan osalta.
  Täytäntöönpanovaltaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (19) mukaisesti.

| (30) | Jotta voidaan varmistaa direktiivin 2008/98/
  EY
  yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa
  seuraavien seikkojen suhteen
  : |
| --- | --- |

(30)

Jotta voidaan varmistaa direktiivin 2008/98/
  EY
  yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa
  seuraavien seikkojen suhteen
  :

| — | tapa, jolla esitetään tiedot jätehuoltosuunnitelmien ja jätteen syntymisen ehkäisemistä koskevien ohjelmien hyväksymisestä ja niihin tehtävistä merkittävistä tarkistuksista, ja |
| --- | --- |

—

tapa, jolla esitetään tiedot jätehuoltosuunnitelmien ja jätteen syntymisen ehkäisemistä koskevien ohjelmien hyväksymisestä ja niihin tehtävistä merkittävistä tarkistuksista, ja

| — | vähimmäisehdot vaarallista jätettä koskevien sähköisten rekistereiden ylläpidolle. |
| --- | --- |

—

vähimmäisehdot vaarallista jätettä koskevien sähköisten rekistereiden ylläpidolle.

Täytäntöönpanovaltaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (19) mukaisesti.

Tarkistus 77

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 33 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (33) | Koska jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän direktiivin tavoitteita, jotka ovat unionin jätehuollon parantaminen ja sen myötä ympäristön suojelu, säilyttäminen ja sen laadun parantuminen, merien terveys ja kala- ja äyriäistuotteiden turvallisuus merien roskaantumista vähentämällä sekä luonnonvarojen harkittu ja järkevä käyttö unionin alueella, vaan ne voidaan niiden laajuuden tai vaikutusten takia saavuttaa paremmin unionin tasolla, unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi, |

Komission teksti

Tarkistus

(33)

Koska jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän direktiivin tavoitteita, jotka ovat unionin jätehuollon parantaminen ja sen myötä ympäristön suojelu, säilyttäminen ja sen laadun parantuminen, merien terveys ja kala- ja äyriäistuotteiden turvallisuus merien roskaantumista vähentämällä sekä luonnonvarojen harkittu ja järkevä käyttö unionin alueella, vaan ne voidaan niiden laajuuden tai vaikutusten takia saavuttaa paremmin unionin tasolla, unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi,

| (33) | Koska jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän direktiivin tavoitteita, jotka ovat unionin jätehuollon parantaminen ja sen myötä ympäristön suojelu, säilyttäminen ja sen laadun parantuminen, merien terveys ja kala- ja äyriäistuotteiden turvallisuus merien roskaantumista vähentämällä sekä luonnonvarojen harkittu
  , vähennetty
  ja järkevä käyttö unionin alueella, vaan ne voidaan niiden laajuuden tai vaikutusten takia saavuttaa paremmin unionin tasolla, unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi, |
| --- | --- |

(33)

Koska jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän direktiivin tavoitteita, jotka ovat unionin jätehuollon parantaminen ja sen myötä ympäristön suojelu, säilyttäminen ja sen laadun parantuminen, merien terveys ja kala- ja äyriäistuotteiden turvallisuus merien roskaantumista vähentämällä sekä luonnonvarojen harkittu
  , vähennetty
  ja järkevä käyttö unionin alueella, vaan ne voidaan niiden laajuuden tai vaikutusten takia saavuttaa paremmin unionin tasolla, unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi,

Tarkistus 78

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 33 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (33 a) | Jäsenvaltioiden olisi varmistettava korkean tason työterveys ja työturvallisuus tuotannon, kierrätyksen, korjaamisen ja valmistelun uudelleenkäyttöön alalla ja jätealalla ottaen huomioon näiden alojen työntekijöihin kohdistuvat erityiset riskit. Jäsenvaltioiden olisi myös varmistettava, että alaa koskeva voimassa oleva unionin lainsäädäntö pannaan asianmukaisesti täytäntöön ja että täytäntöönpanoa valvotaan asianmukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

(33 a)

Jäsenvaltioiden olisi varmistettava korkean tason työterveys ja työturvallisuus tuotannon, kierrätyksen, korjaamisen ja valmistelun uudelleenkäyttöön alalla ja jätealalla ottaen huomioon näiden alojen työntekijöihin kohdistuvat erityiset riskit. Jäsenvaltioiden olisi myös varmistettava, että alaa koskeva voimassa oleva unionin lainsäädäntö pannaan asianmukaisesti täytäntöön ja että täytäntöönpanoa valvotaan asianmukaisesti.

Tarkistus 79

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 33 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (33 b) | Tämä direktiivi on hyväksytty ottaen huomioon paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa annetut sitoumukset, ja se olisi pantava täytäntöön ja sitä olisi sovellettava kyseisen sopimuksen sisältämien ohjeiden mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

(33 b)

Tämä direktiivi on hyväksytty ottaen huomioon paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa annetut sitoumukset, ja se olisi pantava täytäntöön ja sitä olisi sovellettava kyseisen sopimuksen sisältämien ohjeiden mukaisesti.

Tarkistus 80

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – - 1 alakohta (uusi)

Direktiivi 2008/98/EY

1 artikla – 1 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | -1) | Korvataan 1 artiklan 1 kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Tarkistus

-1)

Tässä direktiivissä säädetään toimenpiteistä, joilla suojellaan ympäristöä ja ihmisten terveyttä ehkäisemällä tai vähentämällä jätteen syntymisen ja jätehuollon aiheuttamia haittavaikutuksia sekä vähentämällä materiaalien käytöstä aiheutuvia kokonaisvaikutuksia ja parantamalla tällaisen käytön tehokkuutta.

| | ”Tässä direktiivissä säädetään toimenpiteistä, joilla suojellaan ympäristöä ja ihmisten terveyttä ehkäisemällä tai vähentämällä jätteen
  syntymistä, jätteen
  syntymisen ja jätehuollon aiheuttamia haittavaikutuksia sekä vähentämällä materiaalien käytöstä aiheutuvia kokonaisvaikutuksia ja parantamalla tällaisen käytön tehokkuutta
  , jotka ovat ratkaisevia siirtymisessä kiertotalouteen ja unionin kilpailukyvyn säilyttämisessä pitkällä ajanjaksolla
  .” |
| --- | --- |

”Tässä direktiivissä säädetään toimenpiteistä, joilla suojellaan ympäristöä ja ihmisten terveyttä ehkäisemällä tai vähentämällä jätteen
  syntymistä, jätteen
  syntymisen ja jätehuollon aiheuttamia haittavaikutuksia sekä vähentämällä materiaalien käytöstä aiheutuvia kokonaisvaikutuksia ja parantamalla tällaisen käytön tehokkuutta
  , jotka ovat ratkaisevia siirtymisessä kiertotalouteen ja unionin kilpailukyvyn säilyttämisessä pitkällä ajanjaksolla
  .”

Tarkistus 81

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – a alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

3 artikla – 1 a kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1 a. | ”yhdyskuntajätteellä” |

Komission teksti

Tarkistus

1 a.

”yhdyskuntajätteellä”

| 1 a. | ”yhdyskuntajätteellä” |
| --- | --- |

1 a.

”yhdyskuntajätteellä”

| (a) | kotitalouksien sekajätettä ja erilliskerättyä jätettä, mukaan lukien: |
| --- | --- |

(a)

kotitalouksien sekajätettä ja erilliskerättyä jätettä, mukaan lukien:

| (a) | kotitalouksien sekajätettä ja erilliskerättyä jätettä, mukaan lukien: |
| --- | --- |

(a)

kotitalouksien sekajätettä ja erilliskerättyä jätettä, mukaan lukien:

| | — | paperi ja kartonki, lasi, metallit, muovit, biojäte, puu, tekstiilit, sähkö- ja elektroniikkalaiteromu sekä käytöstä poistetut paristot ja akut; |
| --- | --- | --- |

—

paperi ja kartonki, lasi, metallit, muovit, biojäte, puu, tekstiilit, sähkö- ja elektroniikkalaiteromu sekä käytöstä poistetut paristot ja akut;

| | — | paperi ja kartonki, lasi, metallit, muovit, biojäte, puu, tekstiilit, sähkö- ja elektroniikkalaiteromu sekä käytöstä poistetut paristot ja akut; |
| --- | --- | --- |

—

paperi ja kartonki, lasi, metallit, muovit, biojäte, puu, tekstiilit, sähkö- ja elektroniikkalaiteromu sekä käytöstä poistetut paristot ja akut;

| | — | karkea jäte, mukaan lukien
  kodinkoneet,
  patjat ja huonekalut; |
| --- | --- | --- |

—

karkea jäte, mukaan lukien
  kodinkoneet,
  patjat ja huonekalut;

| | — | karkea jäte, mukaan lukien patjat ja huonekalut; |
| --- | --- | --- |

—

karkea jäte, mukaan lukien patjat ja huonekalut;

| | — | puutarhajäte, mukaan lukien lehdet ja nurmikonleikkuujäte; |
| --- | --- | --- |

—

puutarhajäte, mukaan lukien lehdet ja nurmikonleikkuujäte;

| | — | puutarhajäte, mukaan lukien lehdet ja nurmikonleikkuujäte; |
| --- | --- | --- |

—

puutarhajäte, mukaan lukien lehdet ja nurmikonleikkuujäte;

| (b) | muista lähteistä
  peräisin oleva sekajäte ja erilliskerätty jäte, joka
  on
  luonteeltaan, koostumukseltaan
  ja määrältään verrattavissa kotitalousjätteeseen
  ; |
| --- | --- |

(b)

muista lähteistä
  peräisin oleva sekajäte ja erilliskerätty jäte, joka
  on
  luonteeltaan, koostumukseltaan
  ja määrältään verrattavissa kotitalousjätteeseen
  ;

| (b) | pienyrityksistä, toimistorakennuksista ja koulujen, sairaaloiden ja hallintorakennusten kaltaisista laitoksista
  peräisin oleva sekajäte ja erilliskerätty jäte, joka
  vastaa
  luonteeltaan
  ja
  koostumukseltaan
  kotitalousjätettä
  ; |
| --- | --- |

(b)

pienyrityksistä, toimistorakennuksista ja koulujen, sairaaloiden ja hallintorakennusten kaltaisista laitoksista
  peräisin oleva sekajäte ja erilliskerätty jäte, joka
  vastaa
  luonteeltaan
  ja
  koostumukseltaan
  kotitalousjätettä
  ;

| (c) | torialueiden puhdistusjäte ja katujen puhdistuspalvelusta syntyvä jäte, mukaan lukien kadunlakaisujäte, roskasäiliöiden sisältö sekä puistojen ja puutarhojen ylläpidosta kertyvä jäte. |
| --- | --- |

(c)

torialueiden puhdistusjäte ja katujen puhdistuspalvelusta syntyvä jäte, mukaan lukien kadunlakaisujäte, roskasäiliöiden sisältö sekä puistojen ja puutarhojen ylläpidosta kertyvä jäte.

| (c) | torialueiden puhdistusjäte ja katujen puhdistuspalvelusta syntyvä jäte, mukaan lukien kadunlakaisujäte, roskasäiliöiden sisältö sekä puistojen ja puutarhojen ylläpidosta kertyvä jäte. |
| --- | --- |

(c)

torialueiden puhdistusjäte ja katujen puhdistuspalvelusta syntyvä jäte, mukaan lukien kadunlakaisujäte, roskasäiliöiden sisältö sekä puistojen ja puutarhojen ylläpidosta kertyvä jäte.

Yhdyskuntajätettä ei ole viemäriverkosta ja jäteveden käsittelystä peräisin oleva jäte, mukaan lukien puhdistamoliete sekä rakennus- ja purkujäte;

Yhdyskuntajätettä ei ole viemäriverkosta ja jäteveden käsittelystä peräisin oleva jäte, mukaan lukien puhdistamoliete sekä rakennus- ja purkujäte.

Tässä direktiivissä vahvistettavaa yhdyskuntajätteen määritelmää sovelletaan riippumatta siitä, onko jätehuoltotoimija yksityinen vai julkinen taho
  ;

Tarkistus 82

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – a a alakohta (uusi)

Direktiivi 2008/98/EY

3 artikla – 1 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | a a) | lisätään kohta seuraavasti:










  ”1 b. | ’kaupan ja teollisuuden jätteellä’ sekajätettä ja kaupallisesta ja teollisesta toiminnasta ja/tai tiloista erikseen kerättyä jätettä.



  Kaupan ja teollisuuden jäte ei käsitä yhdyskuntajätettä, rakennus- ja purkujätettä tai viemäriverkosta ja jäteveden käsittelystä peräisin olevaa jätettä tai puhdistamolietettä;” |

Komission teksti

Tarkistus

a a)

lisätään kohta seuraavasti:

”1 b.

Kaupan ja teollisuuden jäte ei käsitä yhdyskuntajätettä, rakennus- ja purkujätettä tai viemäriverkosta ja jäteveden käsittelystä peräisin olevaa jätettä tai puhdistamolietettä;”

Tarkistus 83

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – b alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

3 artikla – 2 a kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2 a) | ”
  tavanomaisella
  jätteellä” jätettä,
  jolla
  ei
  ole liitteessä III lueteltuja vaarallisia ominaisuuksia
  ; |

Komission teksti

Tarkistus

2 a)

”
  tavanomaisella
  jätteellä” jätettä,
  jolla
  ei
  ole liitteessä III lueteltuja vaarallisia ominaisuuksia
  ;

| 2 a) | ”
  vaarattomalla
  jätteellä” jätettä,
  joka
  ei
  kuulu tämän artiklan 2 kohdan soveltamisalaan
  ; |
| --- | --- |

2 a)

”
  vaarattomalla
  jätteellä” jätettä,
  joka
  ei
  kuulu tämän artiklan 2 kohdan soveltamisalaan
  ;

Tarkistus 84

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – c alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

3 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4. | ”biojätteellä” biohajoavaa puutarha- ja puistojätettä, kotitalouksista, ravintoloista, catering-palveluista ja vähittäisliikkeistä peräisin olevaa elintarvike- ja keittiöjätettä sekä elintarviketehtaista peräisin olevaa vastaavaa jätettä ja muuta jätettä, jolla on vastaavat
  biohajoavuusominaisuudet
  ja
  joka on luonteeltaan, koostumukseltaan ja määrältään verrattavissa biojätteeseen; |

Komission teksti

Tarkistus

4.

”biojätteellä” biohajoavaa puutarha- ja puistojätettä, kotitalouksista, ravintoloista, catering-palveluista ja vähittäisliikkeistä peräisin olevaa elintarvike- ja keittiöjätettä sekä elintarviketehtaista peräisin olevaa vastaavaa jätettä ja muuta jätettä, jolla on vastaavat
  biohajoavuusominaisuudet
  ja
  joka on luonteeltaan, koostumukseltaan ja määrältään verrattavissa biojätteeseen;

| 4. | ”biojätteellä” biohajoavaa puutarha- ja puistojätettä, kotitalouksista, ravintoloista, catering-palveluista ja vähittäisliikkeistä peräisin olevaa elintarvike- ja keittiöjätettä sekä elintarviketehtaista peräisin olevaa vastaavaa jätettä ja muuta jätettä, jolla on vastaavat
  biohajoavuus-
  ja
  kompostoitavuusominaisuudet
  ; |
| --- | --- |

4.

”biojätteellä” biohajoavaa puutarha- ja puistojätettä, kotitalouksista, ravintoloista, catering-palveluista ja vähittäisliikkeistä peräisin olevaa elintarvike- ja keittiöjätettä sekä elintarviketehtaista peräisin olevaa vastaavaa jätettä ja muuta jätettä, jolla on vastaavat
  biohajoavuus-
  ja
  kompostoitavuusominaisuudet
  ;

Tarkistus 85

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – d a alakohta (uusi)

Direktiivi 2008/98/EY

3 artikla – 9 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | d a) | korvataan 9 kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Tarkistus

d a)

korvataan 9 kohta seuraavasti:

| 9. | ”jätehuollolla” jätteen keräystä, kuljetusta, hyödyntämistä ja loppukäsittelyä, mukaan lukien tällaisten toimintojen valvonta ja loppusijoituspaikkojen jälkihoito sekä kauppiaana tai välittäjänä toteutetut toimet; |
| --- | --- |

9.

”jätehuollolla” jätteen keräystä, kuljetusta, hyödyntämistä ja loppukäsittelyä, mukaan lukien tällaisten toimintojen valvonta ja loppusijoituspaikkojen jälkihoito sekä kauppiaana tai välittäjänä toteutetut toimet;

| | ”9. | ’jätehuollolla’ jätteen keräystä, kuljetusta
  , lajittelua
  , hyödyntämistä ja loppukäsittelyä, mukaan lukien tällaisten toimintojen valvonta ja loppusijoituspaikkojen jälkihoito sekä kauppiaana tai välittäjänä toteutetut toimet;” |
| --- | --- | --- |

”9.

’jätehuollolla’ jätteen keräystä, kuljetusta
  , lajittelua
  , hyödyntämistä ja loppukäsittelyä, mukaan lukien tällaisten toimintojen valvonta ja loppusijoituspaikkojen jälkihoito sekä kauppiaana tai välittäjänä toteutetut toimet;”

Tarkistus 86

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – d b alakohta (uusi)

Direktiivi 2008/98/EY

3 artikla – 11 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | d b) | korvataan 11 kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Tarkistus

d b)

korvataan 11 kohta seuraavasti:

| 11. | ”erilliskeräyksellä” keräystä, jossa erityyppiset ja ominaisuuksiltaan erilaiset jätevirrat pidetään erillään erityiskäsittelyn helpottamiseksi; |
| --- | --- |

11.

”erilliskeräyksellä” keräystä, jossa erityyppiset ja ominaisuuksiltaan erilaiset jätevirrat pidetään erillään erityiskäsittelyn helpottamiseksi;

| ”11. | ’erilliskeräyksellä’ keräystä, jossa erityyppiset ja ominaisuuksiltaan erilaiset jätevirrat pidetään erillään erityiskäsittelyn helpottamiseksi
  erityisesti valmistelussa uudelleenkäyttöön ja kierrätyksessä;”
  ; |
| --- | --- |

”11.

’erilliskeräyksellä’ keräystä, jossa erityyppiset ja ominaisuuksiltaan erilaiset jätevirrat pidetään erillään erityiskäsittelyn helpottamiseksi
  erityisesti valmistelussa uudelleenkäyttöön ja kierrätyksessä;”
  ;

Tarkistus 87

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – e alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

3 artikla – 16 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 16. | ”valmistelulla uudelleenkäyttöön” tarkistamis-, puhdistamis- tai korjaamistarkoituksessa toteutettavia hyödyntämistoimia, joiden avulla
  jäte,
  tuotteet tai tuotteiden osat, jotka hyväksytty uudelleenkäyttöön valmisteleva toiminnanharjoittaja
  tai panttijärjestelmä
  on kerännyt, valmistellaan siten, että niitä voidaan käyttää uudelleen ilman mitään muuta esikäsittelyä; |

Komission teksti

Tarkistus

16.

”valmistelulla uudelleenkäyttöön” tarkistamis-, puhdistamis- tai korjaamistarkoituksessa toteutettavia hyödyntämistoimia, joiden avulla
  jäte,
  tuotteet tai tuotteiden osat, jotka hyväksytty uudelleenkäyttöön valmisteleva toiminnanharjoittaja
  tai panttijärjestelmä
  on kerännyt, valmistellaan siten, että niitä voidaan käyttää uudelleen ilman mitään muuta esikäsittelyä;

| 16. | ”valmistelulla uudelleenkäyttöön” tarkistamis-, puhdistamis- tai korjaamistarkoituksessa toteutettavia hyödyntämistoimia, joiden avulla tuotteet tai tuotteiden osat,
  joista on tullut jätettä ja
  jotka hyväksytty uudelleenkäyttöön valmisteleva toiminnanharjoittaja on kerännyt, valmistellaan siten, että niitä voidaan käyttää uudelleen ilman mitään muuta esikäsittelyä; |
| --- | --- |

16.

”valmistelulla uudelleenkäyttöön” tarkistamis-, puhdistamis- tai korjaamistarkoituksessa toteutettavia hyödyntämistoimia, joiden avulla tuotteet tai tuotteiden osat,
  joista on tullut jätettä ja
  jotka hyväksytty uudelleenkäyttöön valmisteleva toiminnanharjoittaja on kerännyt, valmistellaan siten, että niitä voidaan käyttää uudelleen ilman mitään muuta esikäsittelyä;

Tarkistus 88

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – e a alakohta (uusi)

Direktiivi 2008/98/EY

3 artikla – 16 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | e a) | lisätään kohta seuraavasti:










  ”16 a. | ’uudelleenkäyttöön valmistelevalla toiminnanharjoittajalla’ yritystä, joka käsittelee jätteitä ja toimii uudelleenkäyttöön valmistelevassa prosessiketjussa noudattaen sovellettavaa jätelainsäädäntöä ja muuta asiaan liittyvää lainsäädäntöä;” |

Komission teksti

Tarkistus

e a)

lisätään kohta seuraavasti:

”16 a.

Tarkistus 89

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – e b alakohta (uusi)

Direktiivi 2008/98/EY

3 artikla – 16 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | e b) | lisätään kohta seuraavasti:










  ”16 b. | ’uudelleen valmistamisella’ prosessia, jolla tuote saatetaan uutta tuotetta vastaavaan kuntoon uudelleenkäytön, kunnostamisen ja osien vaihdon avulla;”; |

Komission teksti

Tarkistus

e b)

lisätään kohta seuraavasti:

”16 b.

Tarkistus 90

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – e c alakohta (uusi)

Direktiivi 2008/98/EY

3 artikla – 17 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | e c) | korvataan 17 kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Tarkistus

e c)

korvataan 17 kohta seuraavasti:

| 17. | ”kierrätyksellä” hyödyntämistointa, jossa jätemateriaalit käsitellään uudelleen tuotteiksi, materiaaleiksi tai aineiksi joko alkuperäiseen tarkoitukseen tai muihin tarkoituksiin. Siihen sisältyy
  eloperäisen aineksen uudelleenkäsittely
  , mutta ei energian hyödyntäminen eikä uudelleenkäsittely materiaaleiksi, joita käytetään polttoaineina tai maantäyttötoimiin; |
| --- | --- |

17.

”kierrätyksellä” hyödyntämistointa, jossa jätemateriaalit käsitellään uudelleen tuotteiksi, materiaaleiksi tai aineiksi joko alkuperäiseen tarkoitukseen tai muihin tarkoituksiin. Siihen sisältyy
  eloperäisen aineksen uudelleenkäsittely
  , mutta ei energian hyödyntäminen eikä uudelleenkäsittely materiaaleiksi, joita käytetään polttoaineina tai maantäyttötoimiin;

| ”17. | ’kierrätyksellä’ hyödyntämistointa, jossa jätemateriaalit käsitellään uudelleen tuotteiksi, materiaaleiksi tai aineiksi joko alkuperäiseen tarkoitukseen tai muihin tarkoituksiin. Siihen sisältyy
  orgaaninen kierrätys
  , mutta ei energian hyödyntäminen eikä uudelleenkäsittely materiaaleiksi, joita käytetään polttoaineina tai maantäyttötoimiin;” |
| --- | --- |

”17.

’kierrätyksellä’ hyödyntämistointa, jossa jätemateriaalit käsitellään uudelleen tuotteiksi, materiaaleiksi tai aineiksi joko alkuperäiseen tarkoitukseen tai muihin tarkoituksiin. Siihen sisältyy
  orgaaninen kierrätys
  , mutta ei energian hyödyntäminen eikä uudelleenkäsittely materiaaleiksi, joita käytetään polttoaineina tai maantäyttötoimiin;”

Tarkistus 91

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – e d alakohta (uusi)

Direktiivi 2008/98/EY

3 artikla – - 17 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | e d) | lisätään kohta seuraavasti:










  ”-17 a. | ’orgaanisella kierrätyksellä’ aerobiseen tai anaerobiseen käsittelyyn tai muuhun jätteen biologisesti hajoavien osien käsittelyyn perustuvaa kierrätystä, siten että saadaan aikaan tuotteita, materiaaleja ja aineita; mekaanis-biologista käsittelyä ja kaatopaikalle sijoittamista ei pidetä orgaanisena kierrätyksenä;” |

Komission teksti

Tarkistus

e d)

lisätään kohta seuraavasti:

”-17 a.

Tarkistus 92

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – f alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

3 artikla – 17 a kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 17 a. | ”lopullisella kierrätysprosessilla” kierrätysprosessia, joka alkaa, kun muuta
  mekaanista
  lajittelutoimintoa ei enää tarvita ja jätemateriaalit
  siirretään tuotantoprosessiin ja ne
  uudelleenkäsitellään tehokkaasti tuotteiksi, materiaaleiksi tai aineiksi; |

Komission teksti

Tarkistus

17 a.

”lopullisella kierrätysprosessilla” kierrätysprosessia, joka alkaa, kun muuta
  mekaanista
  lajittelutoimintoa ei enää tarvita ja jätemateriaalit
  siirretään tuotantoprosessiin ja ne
  uudelleenkäsitellään tehokkaasti tuotteiksi, materiaaleiksi tai aineiksi;

| 17 a. | ”lopullisella kierrätysprosessilla” kierrätysprosessia, joka alkaa, kun muuta lajittelutoimintoa ei enää tarvita ja jätemateriaalit uudelleenkäsitellään tehokkaasti tuotteiksi, materiaaleiksi tai aineiksi; |
| --- | --- |

17 a.

”lopullisella kierrätysprosessilla” kierrätysprosessia, joka alkaa, kun muuta lajittelutoimintoa ei enää tarvita ja jätemateriaalit uudelleenkäsitellään tehokkaasti tuotteiksi, materiaaleiksi tai aineiksi;

Tarkistus 93

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – f alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

3 artikla – 17 c kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 17 b. | ”maantäyttötoimella” hyödyntämistoimea, jossa sopivaa jätettä käytetään maantäyttötarkoituksessa louhituilla alueilla taikka maisemointi- tai rakentamistarkoituksessa sellaisten muuta kuin jätettä olevien materiaalien sijaan, joita olisi muussa tapauksessa käytetty näihin tarkoituksiin; |

Komission teksti

Tarkistus

17 b.

”maantäyttötoimella” hyödyntämistoimea, jossa sopivaa jätettä käytetään maantäyttötarkoituksessa louhituilla alueilla taikka maisemointi- tai rakentamistarkoituksessa sellaisten muuta kuin jätettä olevien materiaalien sijaan, joita olisi muussa tapauksessa käytetty näihin tarkoituksiin;

| 17 b. | ”maantäyttötoimella” hyödyntämistoimea,
  joka ei ole kierrätystä ja
  jossa sopivaa
  vaaratonta pysyvää jätettä tai muuta vaaratonta
  jätettä käytetään maantäyttötarkoituksessa louhituilla alueilla taikka maisemointi- tai rakentamistarkoituksessa sellaisten muuta kuin jätettä olevien materiaalien sijaan, joita olisi muussa tapauksessa käytetty näihin tarkoituksiin
  ja joita käytetään vain sellaisina määrinä, jotka ovat ehdottomasti tarpeen uusiokäyttöä tai maantäyttöä varten
  ; |
| --- | --- |

17 b.

”maantäyttötoimella” hyödyntämistoimea,
  joka ei ole kierrätystä ja
  jossa sopivaa
  vaaratonta pysyvää jätettä tai muuta vaaratonta
  jätettä käytetään maantäyttötarkoituksessa louhituilla alueilla taikka maisemointi- tai rakentamistarkoituksessa sellaisten muuta kuin jätettä olevien materiaalien sijaan, joita olisi muussa tapauksessa käytetty näihin tarkoituksiin
  ja joita käytetään vain sellaisina määrinä, jotka ovat ehdottomasti tarpeen uusiokäyttöä tai maantäyttöä varten
  ;

Tarkistus 94

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – f a alakohta (uusi)

Direktiivi 2008/98/EY

3 artikla – 17 c kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | f a) | lisätään kohta seuraavasti:










  ”17 c. | ’laimentamisella’ jätteiden sekoittamista yhteen tai useampaan muuhun materiaaliin tai jätteeseen, jotta alennetaan ilman kemiallista muuntamista jätteissä esiintyvän yhden tai useamman ainesosan pitoisuuksia, jolloin laimennetut jätteet voidaan siirtää käsittelyyn tai kierrätykseen, mikä olisi muutoin kielletty laimentamattomien jätteiden kohdalla.”; |

Komission teksti

Tarkistus

f a)

lisätään kohta seuraavasti:

”17 c.

Tarkistus 95

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 2 kohta – f b alakohta (uusi)

Direktiivi 2008/98/EY

3 artikla – 20 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | f b) | lisätään kohta seuraavasti:










  ”20 a. | ’puhdistamisella’ toimenpiteitä, joilla poistetaan jätteiden ei-toivotut vaaralliset osat tai epäpuhtaudet tai niitä käsitellään niiden tuhoamiseksi.” |

Komission teksti

Tarkistus

f b)

lisätään kohta seuraavasti:

”20 a.

Tarkistus 96

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – f c alakohta (uusi)

Direktiivi 2008/98/EY

3 artikla – 20 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | f c) | lisätään kohta seuraavasti:










  ”20 b. | ’lajittelulla’ jätehuoltotoimea, jossa kerätyt jätteet erotellaan eri jakeisiin ja alajakeisiin;”; |

Komission teksti

Tarkistus

f c)

lisätään kohta seuraavasti:

”20 b.

Tarkistus 97

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – f d alakohta (uusi)

Direktiivi 2008/98/EY

3 artikla – 20 c kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | f d) | lisätään kohta seuraavasti:










  ”20 c. | ’roskilla’ yleisölle avoimilla alueilla olevaa jätettä, jota ei tahallisesti tai tuottamuksellisesti ole poistettu asianmukaisesti käytöstä;”; |

Komission teksti

Tarkistus

f d)

lisätään kohta seuraavasti:

”20 c.

Tarkistus 98

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – f e alakohta (uusi)

Direktiivi 2008/98/EY

3 artikla – 20 d kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | f e) | lisätään kohta seuraavasti:










  ”20 d. | ’elintarvikejätteellä’ ihmisravinnoksi alun perin tarkoitettuja syötäväksi kelpaavia ja kelpaamattomia elintarvikkeita, jotka on poistettu tuotanto- tai toimitusketjusta käyttöön soveltumattomina, mukaan lukien alkutuotanto-, jalostus-, valmistus-, kuljetus-, varastointi-, vähittäismyynti- ja kuluttajataso ja lukuun ottamatta alkutuotantohävikkiä;”; |

Komission teksti

Tarkistus

f e)

lisätään kohta seuraavasti:

”20 d.

Tarkistus 99

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – f f alakohta (uusi)

Direktiivi 2008/98/EY

3 artikla – 20 e kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | f f) | lisätään kohta seuraavasti: |

Komission teksti

Tarkistus

f f)

lisätään kohta seuraavasti:

| ”20 e. | ’jäännösjätteellä’ käsittely- tai hyödyntämistoimesta, kierrätys mukaan luettuna, aiheutunutta jätettä, jota ei voida enää hyödyntää ja joka on näin ollen loppukäsiteltävä;”; |
| --- | --- |

”20 e.

Tarkistus 101

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 2 a alakohta (uusi)

Direktiivi 2008/98/EY

4 artikla – 2 kohta – 1 alakohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a) | Korvataan 4 artiklan 2 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Tarkistus

2 a)

2.   Soveltaessaan 1 kohdassa tarkoitettua jätehierarkiaa jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteitä sellaisten vaihtoehtojen edistämiseksi, joilla päästään ympäristön kannalta parhaaseen mahdolliseen kokonaistulokseen. Tämä voi edellyttää tiettyjen jätevirtojen osalta hierarkiasta poikkeamista, kun tämä on elinkaariajattelun mukaisesti perusteltua tällaisen jätteen syntymistä ja jätehuoltoa koskevien kokonaisvaikutusten osalta.

| | ”2.   Soveltaessaan 1 kohdassa tarkoitettua jätehierarkiaa jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteitä sellaisten vaihtoehtojen edistämiseksi, joilla päästään ympäristön kannalta parhaaseen mahdolliseen kokonaistulokseen. Tämä voi edellyttää tiettyjen jätevirtojen osalta hierarkiasta poikkeamista, kun tämä on elinkaariajattelun mukaisesti perusteltua tällaisen jätteen syntymistä ja jätehuoltoa koskevien kokonaisvaikutusten osalta.
  Tämä saattaa edellyttää, että tietty jäte käy läpi puhdistus prosessin ennen jatkokäsittelyä.”; |
| --- | --- |

”2.   Soveltaessaan 1 kohdassa tarkoitettua jätehierarkiaa jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteitä sellaisten vaihtoehtojen edistämiseksi, joilla päästään ympäristön kannalta parhaaseen mahdolliseen kokonaistulokseen. Tämä voi edellyttää tiettyjen jätevirtojen osalta hierarkiasta poikkeamista, kun tämä on elinkaariajattelun mukaisesti perusteltua tällaisen jätteen syntymistä ja jätehuoltoa koskevien kokonaisvaikutusten osalta.
  Tämä saattaa edellyttää, että tietty jäte käy läpi puhdistus prosessin ennen jatkokäsittelyä.”;

Tarkistus 102

Tarkistus 102

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 3 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 3 alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

4 artikla – 3 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Jäsenvaltioiden on hyödynnettävä riittäviä taloudellisia välineitä jätehierarkian soveltamisen kannustamiseksi. | 3.   Jäsenvaltioiden on hyödynnettävä riittäviä taloudellisia välineitä
  ja toteutettavia toimenpiteitä
  jätehierarkian soveltamisen kannustamiseksi.
  Näihin välineisiin ja toimenpiteisiin voivat kuulua liitteessä IV a tarkoitetut välineet ja toimenpiteet, joilla kannustetaan 29 artiklassa tarkoitettujen jätteen syntymistä ehkäisevien ohjelmien täytäntöönpanoon ja tuetaan toimia, joilla pyritään saavuttamaan 11 artiklan 2 kohdassa vahvistetut valmistelua uudelleenkäyttöön ja kierrätystä koskevat tavoitteet, jotta voidaan maksimoida uusioraaka-aineiden talteenotto ja kompensoida kustannuserot ensiöraaka-aineisiin nähden. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Jäsenvaltioiden on hyödynnettävä riittäviä taloudellisia välineitä jätehierarkian soveltamisen kannustamiseksi.

3.   Jäsenvaltioiden on hyödynnettävä riittäviä taloudellisia välineitä
  ja toteutettavia toimenpiteitä
  jätehierarkian soveltamisen kannustamiseksi.
  Näihin välineisiin ja toimenpiteisiin voivat kuulua liitteessä IV a tarkoitetut välineet ja toimenpiteet, joilla kannustetaan 29 artiklassa tarkoitettujen jätteen syntymistä ehkäisevien ohjelmien täytäntöönpanoon ja tuetaan toimia, joilla pyritään saavuttamaan 11 artiklan 2 kohdassa vahvistetut valmistelua uudelleenkäyttöön ja kierrätystä koskevat tavoitteet, jotta voidaan maksimoida uusioraaka-aineiden talteenotto ja kompensoida kustannuserot ensiöraaka-aineisiin nähden.

Tarkistus 103

Tarkistus 103

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 3 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 3 alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

4 artikla – 3 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle tiedot tämän kohdan mukaisesti käyttöönotetuista erityisistä välineistä [kahdeksantoista kuukauden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta] ja
  viiden
  vuoden välein mainitun päivämäärän jälkeen. | Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle tiedot tämän kohdan mukaisesti käyttöönotetuista erityisistä välineistä [kahdeksantoista kuukauden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta] ja
  kolmen
  vuoden välein mainitun päivämäärän jälkeen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle tiedot tämän kohdan mukaisesti käyttöönotetuista erityisistä välineistä [kahdeksantoista kuukauden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta] ja
  viiden
  vuoden välein mainitun päivämäärän jälkeen.

viiden

Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle tiedot tämän kohdan mukaisesti käyttöönotetuista erityisistä välineistä [kahdeksantoista kuukauden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta] ja
  kolmen
  vuoden välein mainitun päivämäärän jälkeen.

kolmen

Tarkistus 104

Tarkistus 104

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 3 a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 3 a alakohta (uusi)

Direktiivi 2008/98/EY

4 artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a) | Lisätään 4 artiklaan kohta seuraavasti:




  ”3 a.
     
  Jäsenvaltioiden on otettava käyttöön maksujärjestelmä tämän direktiivin täytäntöönpanon edellyttämän yhdyskuntajätteen jätehuoltoinfrastruktuurin rahoituksen varmistamiseksi.”; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 a)

3 a)

Lisätään 4 artiklaan kohta seuraavasti:

”3 a.
     
  Jäsenvaltioiden on otettava käyttöön maksujärjestelmä tämän direktiivin täytäntöönpanon edellyttämän yhdyskuntajätteen jätehuoltoinfrastruktuurin rahoituksen varmistamiseksi.”;

Tarkistus 105

Tarkistus 105

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 3 b alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 3 b alakohta (uusi)

Direktiivi 2008/98/EY

4 artikla – 3 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 b) | Lisätään 4 artiklaan kohta seuraavasti:




  ”3 b.
     
  Jäsenvaltioiden on noudatettava huolellisesti jätehierarkiaa tukeakseen siirtymistä kiertotalouteen. Jäsenvaltioiden on tätä varten sovellettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) No 1303/2013

   (1 a)

  mukaisesti jätehierarkiaa kohdentaessaan kaikkia unionin varoja, ja niiden on asetettava jätehuollon infrastruktuuria koskevissa investoinneissa etusijalle ehkäiseminen, uudelleenkäyttö, valmistelu uudelleenkäyttöön ja kierrätys. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 b)

3 b)

Lisätään 4 artiklaan kohta seuraavasti:

”3 b.
     
  Jäsenvaltioiden on noudatettava huolellisesti jätehierarkiaa tukeakseen siirtymistä kiertotalouteen. Jäsenvaltioiden on tätä varten sovellettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) No 1303/2013

   (1 a)

  mukaisesti jätehierarkiaa kohdentaessaan kaikkia unionin varoja, ja niiden on asetettava jätehuollon infrastruktuuria koskevissa investoinneissa etusijalle ehkäiseminen, uudelleenkäyttö, valmistelu uudelleenkäyttöön ja kierrätys.

Tarkistus 107

Tarkistus 107

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 3 c alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 3 c alakohta (uusi)

Direktiivi 2008/98/EY

4 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 c) | Lisätään artikla seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 c)

3 c)

Lisätään artikla seuraavasti:

”4 a artikla

”4 a artikla

Elintarvikejätehierarkia

Elintarvikejätehierarkia

1.   
  Seuraavaa erityistä elintarvikejätehierarkiaa sovelletaan ensisijaisuusjärjestyksenä elintarvikejätteen syntymisen ehkäisemistä ja jätehuoltoa koskevassa lainsäädännössä ja politiikassa:

| a) | jätteen syntymisen ehkäiseminen; |
| --- | --- |

a)

jätteen syntymisen ehkäiseminen;

jätteen syntymisen ehkäiseminen;

| b) | syötäväksi kelpaavien elintarvikkeiden talteenotto asettaen ihmisravinnoksi kelpaavat elintarvikkeet etusijalle eläinten rehuun ja sellaiseen uudelleenkäsittelyyn nähden, jossa tuotetaan muita kuin elintarvikkeita; |
| --- | --- |

b)

syötäväksi kelpaavien elintarvikkeiden talteenotto asettaen ihmisravinnoksi kelpaavat elintarvikkeet etusijalle eläinten rehuun ja sellaiseen uudelleenkäsittelyyn nähden, jossa tuotetaan muita kuin elintarvikkeita;

syötäväksi kelpaavien elintarvikkeiden talteenotto asettaen ihmisravinnoksi kelpaavat elintarvikkeet etusijalle eläinten rehuun ja sellaiseen uudelleenkäsittelyyn nähden, jossa tuotetaan muita kuin elintarvikkeita;

| c) | orgaaninen kierrätys; |
| --- | --- |

c)

orgaaninen kierrätys;

orgaaninen kierrätys;

| d) | energian talteenotto; |
| --- | --- |

d)

energian talteenotto;

energian talteenotto;

| e) | loppukäsittely. |
| --- | --- |

e)

loppukäsittely.

loppukäsittely.

2.   
  Jäsenvaltioiden on tarjottava kannustimia elintarvikejätteen syntymisen ehkäisemiseksi, kuten vapaaehtoisia sopimuksia, elintarvikelahjoituksia edistäviä toimenpiteitä tai tarvittaessa taloudellisia ja verotuksellisia toimenpiteitä.”;

Tarkistus 108

Tarkistus 108

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 4 alakohta – a alakohta

1 artikla – 1 kohta – 4 alakohta – a alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

5 artikla – 1 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että
  sellaisen tuotantoprosessin tuloksena syntyneen aineen tai esineen, jonka ensisijaisena tavoitteena ei ole tämän aineen tai esineen valmistaminen, ei
  katsota
  olevan jätettä, vaan sitä pidetään sivutuotteena, jos seuraavat edellytykset täyttyvät; | 1.   Sellaisen tuotantoprosessin tuloksena syntyneen aineen tai esineen, jonka ensisijaisena tavoitteena ei ole tämän aineen tai esineen valmistaminen, ei
  saa katsoa
  olevan jätettä, vaan sitä pidetään sivutuotteena, jos seuraavat edellytykset täyttyvät; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että
  sellaisen tuotantoprosessin tuloksena syntyneen aineen tai esineen, jonka ensisijaisena tavoitteena ei ole tämän aineen tai esineen valmistaminen, ei
  katsota
  olevan jätettä, vaan sitä pidetään sivutuotteena, jos seuraavat edellytykset täyttyvät;

1.   Sellaisen tuotantoprosessin tuloksena syntyneen aineen tai esineen, jonka ensisijaisena tavoitteena ei ole tämän aineen tai esineen valmistaminen, ei
  saa katsoa
  olevan jätettä, vaan sitä pidetään sivutuotteena, jos seuraavat edellytykset täyttyvät;

Tarkistus 109

Tarkistus 109

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 4 alakohta – b alakohta

1 artikla – 1 kohta – 4 alakohta – b alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

5 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Siirretään komissiolle valta antaa 38 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä
  yksityiskohtaisten perusteiden antamiseksi
  1 artiklassa vahvistettujen edellytysten soveltamisesta erityisiin aineisiin tai esineisiin. | 2.   Siirretään komissiolle valta antaa 38 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä
  tämän direktiivin täydentämiseksi laatimalla yksityiskohtaisia perusteita
  1 artiklassa vahvistettujen edellytysten soveltamisesta erityisiin aineisiin tai esineisiin.
  Yksityiskohtaisia perusteita laatiessaan komissio asettaa etusijalle olemassa olevat ja toistettavissa olevat teollisen symbioosin käytänteet. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Siirretään komissiolle valta antaa 38 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä
  yksityiskohtaisten perusteiden antamiseksi
  1 artiklassa vahvistettujen edellytysten soveltamisesta erityisiin aineisiin tai esineisiin.

2.   Siirretään komissiolle valta antaa 38 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä
  tämän direktiivin täydentämiseksi laatimalla yksityiskohtaisia perusteita
  1 artiklassa vahvistettujen edellytysten soveltamisesta erityisiin aineisiin tai esineisiin.
  Yksityiskohtaisia perusteita laatiessaan komissio asettaa etusijalle olemassa olevat ja toistettavissa olevat teollisen symbioosin käytänteet.

Tarkistus 110

Tarkistus 110

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 4 alakohta – b a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 4 alakohta – b a alakohta (uusi)

Direktiivi 2008/98/EY

5 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | b a) | lisätään kohta seuraavasti:





  ”2 a.
     
  Kun unionin tasolla ei ole vahvistettu perusteita 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti, jäsenvaltiot voivat laatia tapauskohtaisesti yksityiskohtaisia perusteita 1 kohdassa vahvistettujen ehtojen soveltamisesta erityisiin aineisiin tai esineisiin, mukaan lukien tarvittaessa epäpuhtauksia koskevat raja-arvot.”; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b a)

b a)

lisätään kohta seuraavasti:

lisätään kohta seuraavasti:

”2 a.
     
  Kun unionin tasolla ei ole vahvistettu perusteita 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti, jäsenvaltiot voivat laatia tapauskohtaisesti yksityiskohtaisia perusteita 1 kohdassa vahvistettujen ehtojen soveltamisesta erityisiin aineisiin tai esineisiin, mukaan lukien tarvittaessa epäpuhtauksia koskevat raja-arvot.”;

Tarkistus 111

Tarkistus 111

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 4 alakohta – c alakohta

1 artikla – 1 kohta – 4 alakohta – c alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

5 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   
  Niiden
  on ilmoitettava
  tällaisista päätöksistä
  komissiolle
  teknisiä standardeja ja määräyksiä ja tietoyhteiskunnan palveluja koskevia määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä 22 päivänä kesäkuuta 1998 annetun
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin
  2015/1535/EY

   (*1) mukaisesti
  silloin kun tätä edellytetään mainitussa direktiivissä
  . | 3.   
  Jäsenvaltioiden
  on ilmoitettava komissiolle
  2 a kohdan mukaisesti hyväksymänsä tekniset määräykset
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin
  (EU)
  2015/1535 (*2) mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   
  Niiden
  on ilmoitettava
  tällaisista päätöksistä
  komissiolle
  teknisiä standardeja ja määräyksiä ja tietoyhteiskunnan palveluja koskevia määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä 22 päivänä kesäkuuta 1998 annetun
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin
  2015/1535/EY

   (*1) mukaisesti
  silloin kun tätä edellytetään mainitussa direktiivissä
  .

3.   
  Jäsenvaltioiden
  on ilmoitettava komissiolle
  2 a kohdan mukaisesti hyväksymänsä tekniset määräykset
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin
  (EU)
  2015/1535 (*2) mukaisesti.

Tarkistus 112

Tarkistus 112

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 5 alakohta – a alakohta – i alakohta

1 artikla – 1 kohta – 5 alakohta – a alakohta – i alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

6 artikla – 1 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että jätteen, joka on hyödynnetty, voidaan katsoa lakanneen olemasta jätettä, jos se täyttää seuraavat edellytykset: | 1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että jätteen, joka on
  kierrätetty tai muuten
  hyödynnetty, voidaan katsoa lakanneen olemasta jätettä, jos se täyttää seuraavat edellytykset: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että jätteen, joka on hyödynnetty, voidaan katsoa lakanneen olemasta jätettä, jos se täyttää seuraavat edellytykset:

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että jätteen, joka on
  kierrätetty tai muuten
  hyödynnetty, voidaan katsoa lakanneen olemasta jätettä, jos se täyttää seuraavat edellytykset:

Tarkistus 113

Tarkistus 113

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 5 alakohta – b alakohta

1 artikla – 1 kohta – 5 alakohta – b alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

6 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Siirretään komissiolle valta antaa 38 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä
  yksityiskohtaisten perusteiden antamiseksi
  1 artiklassa vahvistettujen edellytysten soveltamisesta
  tiettyihin jätteisiin
  . Näihin yksityiskohtaisiin perusteisiin sisältyy tarvittaessa epäpuhtauksien raja-arvoja, ja niissä otetaan huomioon aineen tai esineen mahdolliset haitalliset vaikutukset ympäristölle. | 2.   Siirretään komissiolle valta antaa
  jäsenvaltioiden tilanteen valvontaan perustuen
  38 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä
  tämän direktiivin täydentämiseksi laatimalla yksityiskohtaisia perusteita
  1 artiklassa vahvistettujen edellytysten soveltamisesta
  erityisjätteeseen
  . Näihin yksityiskohtaisiin perusteisiin sisältyy tarvittaessa epäpuhtauksien raja-arvoja, ja niissä otetaan huomioon aineen tai esineen mahdolliset haitalliset vaikutukset
  ihmisten terveydelle ja/tai
  ympäristölle. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Siirretään komissiolle valta antaa 38 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä
  yksityiskohtaisten perusteiden antamiseksi
  1 artiklassa vahvistettujen edellytysten soveltamisesta
  tiettyihin jätteisiin
  . Näihin yksityiskohtaisiin perusteisiin sisältyy tarvittaessa epäpuhtauksien raja-arvoja, ja niissä otetaan huomioon aineen tai esineen mahdolliset haitalliset vaikutukset ympäristölle.

2.   Siirretään komissiolle valta antaa
  jäsenvaltioiden tilanteen valvontaan perustuen
  38 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä
  tämän direktiivin täydentämiseksi laatimalla yksityiskohtaisia perusteita
  1 artiklassa vahvistettujen edellytysten soveltamisesta
  erityisjätteeseen
  . Näihin yksityiskohtaisiin perusteisiin sisältyy tarvittaessa epäpuhtauksien raja-arvoja, ja niissä otetaan huomioon aineen tai esineen mahdolliset haitalliset vaikutukset
  ihmisten terveydelle ja/tai
  ympäristölle.

Tarkistus 114

Tarkistus 114

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 5 alakohta – b alakohta

1 artikla – 1 kohta – 5 alakohta – b alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

6 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   
  Jätteen
  ,
  jonka
  1 kohdan mukaisesti
  katsotaan lakanneen olevan
  jätettä, voidaan tässä direktiivissä, direktiivissä 94/62/EY, direktiivissä 2000/53/EY, direktiivissä 2006/66/EY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2012/19/EU (*) asetettujen
  tavoitteiden saavuttamista laskettaessa katsoa olevan
  uudelleenkäyttöön valmisteltua, kierrätettyä tai hyödynnettyä jätettä, jos jäte on valmisteltu uudelleenkäyttöön, kierrätetty tai hyödynnetty näiden direktiivien mukaisesti. | 3.   
  Jäte
  ,
  joka on
  1 kohdan mukaisesti
  lakannut olemasta
  jätettä, voidaan
  ottaa huomioon
  tässä direktiivissä, direktiivissä 94/62/EY, direktiivissä 2000/53/EY, direktiivissä 2006/66/EY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2012/19/EU (*) asetettujen uudelleenkäyttöön valmisteltua, kierrätettyä tai hyödynnettyä jätettä
  koskevien tavoitteiden saavuttamista laskettaessa
  , jos jäte on valmisteltu uudelleenkäyttöön, kierrätetty tai hyödynnetty näiden direktiivien mukaisesti.
  Sellaisen jätteen, jonka katsotaan lakanneen olemasta jätettä, paino voidaan ilmoittaa kierrätetyksi, jos materiaalit tai aineet, jotka ovat lakanneet olemasta jätettä, on käsitelty uudelleen, lukuun ottamatta energian talteenottoa ja uudelleenkäsittelyä materiaaleiksi, joita käytetään polttoaineina tai maantäyttötoimiin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   
  Jätteen
  ,
  jonka
  1 kohdan mukaisesti
  katsotaan lakanneen olevan
  jätettä, voidaan tässä direktiivissä, direktiivissä 94/62/EY, direktiivissä 2000/53/EY, direktiivissä 2006/66/EY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2012/19/EU (*) asetettujen
  tavoitteiden saavuttamista laskettaessa katsoa olevan
  uudelleenkäyttöön valmisteltua, kierrätettyä tai hyödynnettyä jätettä, jos jäte on valmisteltu uudelleenkäyttöön, kierrätetty tai hyödynnetty näiden direktiivien mukaisesti.

3.   
  Jäte
  ,
  joka on
  1 kohdan mukaisesti
  lakannut olemasta
  jätettä, voidaan
  ottaa huomioon
  tässä direktiivissä, direktiivissä 94/62/EY, direktiivissä 2000/53/EY, direktiivissä 2006/66/EY ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2012/19/EU (*) asetettujen uudelleenkäyttöön valmisteltua, kierrätettyä tai hyödynnettyä jätettä
  koskevien tavoitteiden saavuttamista laskettaessa
  , jos jäte on valmisteltu uudelleenkäyttöön, kierrätetty tai hyödynnetty näiden direktiivien mukaisesti.
  Sellaisen jätteen, jonka katsotaan lakanneen olemasta jätettä, paino voidaan ilmoittaa kierrätetyksi, jos materiaalit tai aineet, jotka ovat lakanneet olemasta jätettä, on käsitelty uudelleen, lukuun ottamatta energian talteenottoa ja uudelleenkäsittelyä materiaaleiksi, joita käytetään polttoaineina tai maantäyttötoimiin.

Tarkistus 115

Tarkistus 115

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 5 alakohta – b alakohta

1 artikla – 1 kohta – 5 alakohta – b alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

6 artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Kun unionin tasolla ei ole vahvistettu perusteita 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti, jäsenvaltiot voivat laatia yksityiskohtaisia perusteita 1 kohdassa vahvistettujen ehtojen soveltamisesta erityisjätteeseen, mukaan lukien epäpuhtauksia koskevat raja-arvot. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 a.
     
  Kun unionin tasolla ei ole vahvistettu perusteita 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti, jäsenvaltiot voivat laatia yksityiskohtaisia perusteita 1 kohdassa vahvistettujen ehtojen soveltamisesta erityisjätteeseen, mukaan lukien epäpuhtauksia koskevat raja-arvot.

Tarkistus 116

Tarkistus 116

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 5 alakohta – b alakohta

1 artikla – 1 kohta – 5 alakohta – b alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

6 artikla – 3 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 b.
     
  Kun kyseisiä perusteita ei ole vahvistettu kansallisella tasolla, jäsenvaltioiden on varmistettava, että hyödynnetyn jätteen katsotaan lakanneen olemasta jätettä, jos se täyttää 1 kohdassa tarkoitetut erityisehdot, jotka toimivaltainen kansallinen viranomainen varmentaa tapauskohtaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 b.
     
  Kun kyseisiä perusteita ei ole vahvistettu kansallisella tasolla, jäsenvaltioiden on varmistettava, että hyödynnetyn jätteen katsotaan lakanneen olemasta jätettä, jos se täyttää 1 kohdassa tarkoitetut erityisehdot, jotka toimivaltainen kansallinen viranomainen varmentaa tapauskohtaisesti.

Tarkistus 117

Tarkistus 117

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 5 alakohta – b alakohta

1 artikla – 1 kohta – 5 alakohta – b alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

6 artikla – 3 c kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 c.
     
  Komissiolle olisi sisämarkkinoita koskevan johdonmukaisuuden varmistamiseksi siirrettävä valta antaa 38 artiklan mukaisesti tämän direktiivin täydentämiseksi delegoituja säädöksiä ottamalla käyttöön yleisiä vaatimuksia, joita jäsenvaltioiden on noudatettava, kun ne hyväksyvät tämän artiklan 3 a ja 3 b kohdan mukaisia teknisiä määräyksiä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 c.
     
  Komissiolle olisi sisämarkkinoita koskevan johdonmukaisuuden varmistamiseksi siirrettävä valta antaa 38 artiklan mukaisesti tämän direktiivin täydentämiseksi delegoituja säädöksiä ottamalla käyttöön yleisiä vaatimuksia, joita jäsenvaltioiden on noudatettava, kun ne hyväksyvät tämän artiklan 3 a ja 3 b kohdan mukaisia teknisiä määräyksiä.

Tarkistus 118

Tarkistus 118

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 5 alakohta – b alakohta

1 artikla – 1 kohta – 5 alakohta – b alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

6 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle
  1
  kohdan mukaisesti hyväksymänsä tekniset määräykset
  Euroopan parlamentin ja neuvoston
  direktiivin 2015/1535/EY mukaisesti
  , jos mainitussa direktiivissä sitä edellytetään
  . | 4.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle
  3 a ja 3 b
  kohdan mukaisesti hyväksymänsä tekniset määräykset direktiivin 2015/1535/EY mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle
  1
  kohdan mukaisesti hyväksymänsä tekniset määräykset
  Euroopan parlamentin ja neuvoston
  direktiivin 2015/1535/EY mukaisesti
  , jos mainitussa direktiivissä sitä edellytetään
  .

4.   Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle
  3 a ja 3 b
  kohdan mukaisesti hyväksymänsä tekniset määräykset direktiivin 2015/1535/EY mukaisesti.

Tarkistus 119

Tarkistus 119

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 6 alakohta – a a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 6 alakohta – a a alakohta (uusi)

Direktiivi 2008/98/EY

7 artikla – 4 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | a a) | korvataan 4 kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

a a)

a a)

korvataan 4 kohta seuraavasti:

korvataan 4 kohta seuraavasti:

4.   Vaarallisen jätteen luokitteleminen vaarattomaksi jätteeksi ei voi perustua jätteen laimentamiseen tai sekoittamiseen vaarallisten aineiden alkuperäisten pitoisuuksien alentamiseksi vaaralliselle jätteelle asetettujen raja-arvojen alapuolelle.

| | ”4.   Vaarallisen jätteen luokitteleminen vaarattomaksi jätteeksi
  tai vaarallisten ominaisuuksien muuttaminen
  ei voi perustua jätteen laimentamiseen tai sekoittamiseen vaarallisten aineiden alkuperäisten pitoisuuksien alentamiseksi vaaralliselle jätteelle
  tai vaarallisen ominaisuuden toteamiselle
  asetettujen raja-arvojen alapuolelle.”; |
| --- | --- |

”4.   Vaarallisen jätteen luokitteleminen vaarattomaksi jätteeksi
  tai vaarallisten ominaisuuksien muuttaminen
  ei voi perustua jätteen laimentamiseen tai sekoittamiseen vaarallisten aineiden alkuperäisten pitoisuuksien alentamiseksi vaaralliselle jätteelle
  tai vaarallisen ominaisuuden toteamiselle
  asetettujen raja-arvojen alapuolelle.”;

Tarkistus 120

Tarkistus 120

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 7 alakohta – -a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 7 alakohta – -a alakohta (uusi)

Direktiivi 2008/98/EY

8 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | -a) | korvataan 1 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

-a)

-a)

korvataan 1 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

1.   Tehostaakseen uudelleenkäyttöä sekä jätteen syntymisen ehkäisemistä, kierrätystä ja muuta hyödyntämistä
  jäsenvaltiot voivat toteuttaa
  lainsäädännöllisiä tai muita toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että luonnollisilla tai oikeushenkilöillä, jotka ammattimaisesti kehittävät, valmistavat, prosessoivat, käsittelevät, myyvät tai tuovat tuotteita (tuotteen tuottaja) on laajennettu tuottajan vastuu.

| | ”1.   Tehostaakseen uudelleenkäyttöä sekä jätteen syntymisen ehkäisemistä, kierrätystä ja muuta hyödyntämistä
  jäsenvaltioiden on toteutettava
  lainsäädännöllisiä tai muita toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että luonnollisilla tai oikeushenkilöillä, jotka ammattimaisesti kehittävät, valmistavat, prosessoivat, käsittelevät, myyvät tai tuovat tuotteita (tuotteen tuottaja) on laajennettu tuottajan vastuu.
  ”; |
| --- | --- |

”1.   Tehostaakseen uudelleenkäyttöä sekä jätteen syntymisen ehkäisemistä, kierrätystä ja muuta hyödyntämistä
  jäsenvaltioiden on toteutettava
  lainsäädännöllisiä tai muita toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että luonnollisilla tai oikeushenkilöillä, jotka ammattimaisesti kehittävät, valmistavat, prosessoivat, käsittelevät, myyvät tai tuovat tuotteita (tuotteen tuottaja) on laajennettu tuottajan vastuu.
  ”;

Tarkistus 121

Tarkistus 121

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 7 alakohta – a alakohta

1 artikla – 1 kohta – 7 alakohta – a alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

8 artikla – 1 kohta – 3 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Tällaisiin toimenpiteisiin voi sisältyä myös sellaisten laajennettua tuottajan vastuuta koskevien järjestelmien perustaminen,
  joissa asetetaan
  tuotteiden tuottajille
  erityisiä toiminnallisia ja taloudellisia velvoitteita
  . | Tällaisiin toimenpiteisiin voi sisältyä myös sellaisten laajennettua tuottajan vastuuta koskevien järjestelmien perustaminen,
  jotka kattavat laajennetusta tuottajan vastuusta huolehtimisen joko erikseen tai yhdessä. Tällaisiin järjestelmiin on sisällyttävä myös erityisten toiminnallisten ja taloudellisten velvoitteiden asettaminen
  tuotteiden tuottajille
  ja tuottajan vastuun laajentaminen kattamaan tuotteen elinkaaren kuluttajavaiheen jälkeinen vaihe
  .
  Jäsenvaltioiden on otettava käyttöön tällaisia järjestelmiä ainakin direktiivin 94/62/EY 3 artiklan 1 kohdassa määritellyille pakkauksille, direktiivin 2012/19/EU 3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa määritellyille sähkö- ja elektroniikkalaitteille, direktiivin 2006/66/EY 3 artiklan 1 kohdassa määritellyille paristoille ja akuille sekä direktiivin 2000/53/EY 2 artiklan 2 kohdassa määritellyille romuajoneuvoille. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Tällaisiin toimenpiteisiin voi sisältyä myös sellaisten laajennettua tuottajan vastuuta koskevien järjestelmien perustaminen,
  joissa asetetaan
  tuotteiden tuottajille
  erityisiä toiminnallisia ja taloudellisia velvoitteita
  .

joissa asetetaan

erityisiä toiminnallisia ja taloudellisia velvoitteita

Tällaisiin toimenpiteisiin voi sisältyä myös sellaisten laajennettua tuottajan vastuuta koskevien järjestelmien perustaminen,
  jotka kattavat laajennetusta tuottajan vastuusta huolehtimisen joko erikseen tai yhdessä. Tällaisiin järjestelmiin on sisällyttävä myös erityisten toiminnallisten ja taloudellisten velvoitteiden asettaminen
  tuotteiden tuottajille
  ja tuottajan vastuun laajentaminen kattamaan tuotteen elinkaaren kuluttajavaiheen jälkeinen vaihe
  .
  Jäsenvaltioiden on otettava käyttöön tällaisia järjestelmiä ainakin direktiivin 94/62/EY 3 artiklan 1 kohdassa määritellyille pakkauksille, direktiivin 2012/19/EU 3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa määritellyille sähkö- ja elektroniikkalaitteille, direktiivin 2006/66/EY 3 artiklan 1 kohdassa määritellyille paristoille ja akuille sekä direktiivin 2000/53/EY 2 artiklan 2 kohdassa määritellyille romuajoneuvoille.

jotka kattavat laajennetusta tuottajan vastuusta huolehtimisen joko erikseen tai yhdessä. Tällaisiin järjestelmiin on sisällyttävä myös erityisten toiminnallisten ja taloudellisten velvoitteiden asettaminen

ja tuottajan vastuun laajentaminen kattamaan tuotteen elinkaaren kuluttajavaiheen jälkeinen vaihe

Jäsenvaltioiden on otettava käyttöön tällaisia järjestelmiä ainakin direktiivin 94/62/EY 3 artiklan 1 kohdassa määritellyille pakkauksille, direktiivin 2012/19/EU 3 artiklan 1 kohdan a alakohdassa määritellyille sähkö- ja elektroniikkalaitteille, direktiivin 2006/66/EY 3 artiklan 1 kohdassa määritellyille paristoille ja akuille sekä direktiivin 2000/53/EY 2 artiklan 2 kohdassa määritellyille romuajoneuvoille.

Tarkistus 122

Tarkistus 122

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 7 alakohta – a a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 7 alakohta – a a alakohta (uusi)

Direktiivi 2008/98/EY

8 artikla – 2 kohta – 1 alakohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | a a) | korvataan 2 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

a a)

a a)

korvataan 2 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

korvataan 2 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

2.   
  Jäsenvaltiot voivat toteuttaa
  tarvittavia toimenpiteitä
  edistääkseen
  tuotteiden suunnittelua siten, että voidaan vähentää tuotteiden ympäristövaikutuksia ja jätteiden syntymistä tuotannon ja sitä seuraavan tuotteiden käytön aikana ja että varmistetaan, että jätteeksi muuttuneiden tuotteiden hyödyntäminen ja loppukäsittely tapahtuu 4 ja 13 artiklan mukaisesti.

| | ”2.   
  Jäsenvaltioiden on toteutettava
  tarvittavia toimenpiteitä
  , jotka kannustavat tuottajia parantamaan tuotteiden ja
  tuotteiden
  osien
  suunnittelua siten, että voidaan
  edistää resurssitehokkuutta,
  vähentää tuotteiden ympäristövaikutuksia ja jätteiden syntymistä tuotannon ja sitä seuraavan tuotteiden käytön aikana ja että varmistetaan, että jätteeksi muuttuneiden tuotteiden hyödyntäminen ja loppukäsittely tapahtuu 4 ja 13 artiklan mukaisesti.” |
| --- | --- |

”2.   
  Jäsenvaltioiden on toteutettava
  tarvittavia toimenpiteitä
  , jotka kannustavat tuottajia parantamaan tuotteiden ja
  tuotteiden
  osien
  suunnittelua siten, että voidaan
  edistää resurssitehokkuutta,
  vähentää tuotteiden ympäristövaikutuksia ja jätteiden syntymistä tuotannon ja sitä seuraavan tuotteiden käytön aikana ja että varmistetaan, että jätteeksi muuttuneiden tuotteiden hyödyntäminen ja loppukäsittely tapahtuu 4 ja 13 artiklan mukaisesti.”

Tarkistus 123

Tarkistus 123

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 7 alakohta – b alakohta

1 artikla – 1 kohta – 7 alakohta – b alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

8 artikla – 2 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Näillä toimenpiteillä
  voidaan edistää esimerkiksi
  sellaisten tuotteiden kehittämistä, tuotantoa ja markkinointia, jotka ovat monikäyttöisiä ja teknisesti kestäviä ja jotka jätteeksi muututtuaan
  soveltuvat valmisteltavaksi
  uudelleenkäyttöön
  ja
  kierrätettäväksi jätehierarkian asianmukaisen täytäntöönpanon helpottamiseksi. Toimenpiteissä on otettava huomioon tuotteiden vaikutus koko niiden elinkaaren ajan. | Näillä toimenpiteillä
  on edistettävä
  sellaisten tuotteiden
  ja materiaalien
  kehittämistä, tuotantoa ja markkinointia, jotka ovat monikäyttöisiä ja teknisesti kestäviä
  ja helposti korjattavia
  ja jotka jätteeksi muututtuaan
  ja sen jälkeen, kun ne on valmisteltu
  uudelleenkäyttöön
  tai
  kierrätettäväksi
  , soveltuvat saatettavaksi markkinoille
  jätehierarkian asianmukaisen täytäntöönpanon helpottamiseksi. Toimenpiteissä on otettava huomioon tuotteiden vaikutus koko niiden elinkaaren ajan
  , tarvittaessa mukaan lukien useaan kertaan kierrättämisen suomat mahdollisuudet sekä jätehierarkia
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Näillä toimenpiteillä
  voidaan edistää esimerkiksi
  sellaisten tuotteiden kehittämistä, tuotantoa ja markkinointia, jotka ovat monikäyttöisiä ja teknisesti kestäviä ja jotka jätteeksi muututtuaan
  soveltuvat valmisteltavaksi
  uudelleenkäyttöön
  ja
  kierrätettäväksi jätehierarkian asianmukaisen täytäntöönpanon helpottamiseksi. Toimenpiteissä on otettava huomioon tuotteiden vaikutus koko niiden elinkaaren ajan.

voidaan edistää esimerkiksi

soveltuvat valmisteltavaksi

ja

Näillä toimenpiteillä
  on edistettävä
  sellaisten tuotteiden
  ja materiaalien
  kehittämistä, tuotantoa ja markkinointia, jotka ovat monikäyttöisiä ja teknisesti kestäviä
  ja helposti korjattavia
  ja jotka jätteeksi muututtuaan
  ja sen jälkeen, kun ne on valmisteltu
  uudelleenkäyttöön
  tai
  kierrätettäväksi
  , soveltuvat saatettavaksi markkinoille
  jätehierarkian asianmukaisen täytäntöönpanon helpottamiseksi. Toimenpiteissä on otettava huomioon tuotteiden vaikutus koko niiden elinkaaren ajan
  , tarvittaessa mukaan lukien useaan kertaan kierrättämisen suomat mahdollisuudet sekä jätehierarkia
  .

on edistettävä

ja materiaalien

ja helposti korjattavia

ja sen jälkeen, kun ne on valmisteltu

tai

, soveltuvat saatettavaksi markkinoille

, tarvittaessa mukaan lukien useaan kertaan kierrättämisen suomat mahdollisuudet sekä jätehierarkia

Tarkistus 124

Tarkistus 124

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 7 alakohta – b a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 7 alakohta – b a alakohta (uusi)

Direktiivi 2008/98/EY

8 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | b a) | lisätään kohta seuraavasti:





  ”2 a.
     
  Jäsenvaltioiden on ilmoitettava toimitettava komissiolle tiedot tämän kohdan mukaisesti käyttöönotetuista erityisistä välineistä [kolmenkymmenenkuuden kuukauden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta] ja viiden vuoden välein mainitun päivämäärän jälkeen. Komissio julkaisee vastaanottamansa ilmoitukset.”; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b a)

b a)

lisätään kohta seuraavasti:

lisätään kohta seuraavasti:

”2 a.
     
  Jäsenvaltioiden on ilmoitettava toimitettava komissiolle tiedot tämän kohdan mukaisesti käyttöönotetuista erityisistä välineistä [kolmenkymmenenkuuden kuukauden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta] ja viiden vuoden välein mainitun päivämäärän jälkeen. Komissio julkaisee vastaanottamansa ilmoitukset.”;

Tarkistus 125

Tarkistus 125

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 7 alakohta – b b alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 7 alakohta – b b alakohta (uusi)

Direktiivi 2008/98/EY

8 artikla – 4 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | b b) | korvataan 4 kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

b b)

b b)

korvataan 4 kohta seuraavasti:

korvataan 4 kohta seuraavasti:

4.   Laajennetun tuottajan vastuun soveltaminen ei rajoita 15 artiklan 1 kohdassa säädettyä vastuuta jätehuollosta eikä jätevirtakohtaisen ja tuotekohtaisen erityslainsäädännön soveltamista.

| | ”4.   Laajennetun tuottajan vastuun soveltaminen ei rajoita 15 artiklan 1 kohdassa säädettyä vastuuta jätehuollosta eikä jätevirtakohtaisen ja tuotekohtaisen erityslainsäädännön soveltamista.
  Edellä olevan 8 ja 8 a artiklan säännökset eivät rajoita muiden unionin säädösten sisältämiä laajennettua tuottajan vastuuta koskevia säännöksiä.”; |
| --- | --- |

”4.   Laajennetun tuottajan vastuun soveltaminen ei rajoita 15 artiklan 1 kohdassa säädettyä vastuuta jätehuollosta eikä jätevirtakohtaisen ja tuotekohtaisen erityslainsäädännön soveltamista.
  Edellä olevan 8 ja 8 a artiklan säännökset eivät rajoita muiden unionin säädösten sisältämiä laajennettua tuottajan vastuuta koskevia säännöksiä.”;

Tarkistus 126

Tarkistus 126

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 7 alakohta – c alakohta

1 artikla – 1 kohta – 7 alakohta – c alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

8 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   Komissio
  järjestää tietojenvaihdon
  jäsenvaltioiden sekä tuottajan vastuuta koskeviin järjestelmiin liittyvien toimijoiden kanssa 8 a artiklassa määriteltyjen vaatimusten täytäntöönpanosta käytännössä sekä parhaista käytänteistä, joilla varmistetaan laajennettua tuottajan vastuuta koskevien järjestelmien asianmukainen hallinto ja valtioiden rajat ylittävä yhteistyö. Tähän sisältyy muun muassa tietojenvaihto toiminnallisista näkökohdista sekä tuottajavastuujärjestöjen seurannasta, jätehuoltotoimijoiden valinnasta ja roskaantumisen ehkäisemisestä. Komissio
  julkistaa
  tällaisen tietojenvaihdon tulokset. | 5.   Komissio
  perustaa viimeistään [6 kuukauden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta] foorumin, jolla vaihdetaan tietoja
  jäsenvaltioiden
  , kansalaisyhteiskunnan järjestöjen, alue- ja paikallisviranomaisten
  sekä tuottajan vastuuta koskeviin järjestelmiin liittyvien toimijoiden kanssa 8 a artiklassa määriteltyjen vaatimusten täytäntöönpanosta käytännössä sekä parhaista käytänteistä, joilla varmistetaan laajennettua tuottajan vastuuta koskevien järjestelmien asianmukainen hallinto ja valtioiden rajat ylittävä yhteistyö
  sekä sisämarkkinoiden moitteeton toiminta.
  Tähän sisältyy muun muassa tietojenvaihto toiminnallisista näkökohdista sekä tuottajavastuujärjestöjen seurannasta,
  8 a artiklan 4 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen rahoitusosuuksien yhdenmukaisten kriteereiden kehittämisestä,
  jätehuoltotoimijoiden valinnasta
  ja jätteen syntymisen
  ja roskaantumisen ehkäisemisestä. Komissio
  julkaisee
  tällaisen tietojenvaihdon tulokset
  , ja se voi antaa asiaan liittyviä seikkoja koskevia suuntaviivoja
  . |
| | Viimeistään [kahdentoista kuukauden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta] komissio hyväksyy tutkimuksen perusteella ja foorumin tulokset huomioon ottaen suuntaviivoja 8 a artiklan 4 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen rahoitusosuuksien määrittämiseksi. Komissio voi sisämarkkinoita koskevan johdonmukaisuuden varmistamiseksi antaa 38 a artiklan mukaisesti tämän direktiivin täydentämiseksi delegoituja säädöksiä ottamalla käyttöön yhdenmukaistettuja perusteita, joita jäsenvaltioiden on noudatettava, kun ne hyväksyvät 8 a artiklan 4 kohdan b alakohdan mukaisia rahoitusosuuksia. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.   Komissio
  järjestää tietojenvaihdon
  jäsenvaltioiden sekä tuottajan vastuuta koskeviin järjestelmiin liittyvien toimijoiden kanssa 8 a artiklassa määriteltyjen vaatimusten täytäntöönpanosta käytännössä sekä parhaista käytänteistä, joilla varmistetaan laajennettua tuottajan vastuuta koskevien järjestelmien asianmukainen hallinto ja valtioiden rajat ylittävä yhteistyö. Tähän sisältyy muun muassa tietojenvaihto toiminnallisista näkökohdista sekä tuottajavastuujärjestöjen seurannasta, jätehuoltotoimijoiden valinnasta ja roskaantumisen ehkäisemisestä. Komissio
  julkistaa
  tällaisen tietojenvaihdon tulokset.

5.   Komissio
  perustaa viimeistään [6 kuukauden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta] foorumin, jolla vaihdetaan tietoja
  jäsenvaltioiden
  , kansalaisyhteiskunnan järjestöjen, alue- ja paikallisviranomaisten
  sekä tuottajan vastuuta koskeviin järjestelmiin liittyvien toimijoiden kanssa 8 a artiklassa määriteltyjen vaatimusten täytäntöönpanosta käytännössä sekä parhaista käytänteistä, joilla varmistetaan laajennettua tuottajan vastuuta koskevien järjestelmien asianmukainen hallinto ja valtioiden rajat ylittävä yhteistyö
  sekä sisämarkkinoiden moitteeton toiminta.
  Tähän sisältyy muun muassa tietojenvaihto toiminnallisista näkökohdista sekä tuottajavastuujärjestöjen seurannasta,
  8 a artiklan 4 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen rahoitusosuuksien yhdenmukaisten kriteereiden kehittämisestä,
  jätehuoltotoimijoiden valinnasta
  ja jätteen syntymisen
  ja roskaantumisen ehkäisemisestä. Komissio
  julkaisee
  tällaisen tietojenvaihdon tulokset
  , ja se voi antaa asiaan liittyviä seikkoja koskevia suuntaviivoja
  .

Viimeistään [kahdentoista kuukauden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta] komissio hyväksyy tutkimuksen perusteella ja foorumin tulokset huomioon ottaen suuntaviivoja 8 a artiklan 4 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen rahoitusosuuksien määrittämiseksi. Komissio voi sisämarkkinoita koskevan johdonmukaisuuden varmistamiseksi antaa 38 a artiklan mukaisesti tämän direktiivin täydentämiseksi delegoituja säädöksiä ottamalla käyttöön yhdenmukaistettuja perusteita, joita jäsenvaltioiden on noudatettava, kun ne hyväksyvät 8 a artiklan 4 kohdan b alakohdan mukaisia rahoitusosuuksia.

Viimeistään [kahdentoista kuukauden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta] komissio hyväksyy tutkimuksen perusteella ja foorumin tulokset huomioon ottaen suuntaviivoja 8 a artiklan 4 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen rahoitusosuuksien määrittämiseksi. Komissio voi sisämarkkinoita koskevan johdonmukaisuuden varmistamiseksi antaa 38 a artiklan mukaisesti tämän direktiivin täydentämiseksi delegoituja säädöksiä ottamalla käyttöön yhdenmukaistettuja perusteita, joita jäsenvaltioiden on noudatettava, kun ne hyväksyvät 8 a artiklan 4 kohdan b alakohdan mukaisia rahoitusosuuksia.

Tarkistus 127

Tarkistus 127

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 8 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 8 alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

8 a artikla – otsikko

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Laajennettua tuottajan vastuuta koskevien järjestelmien
  yleisvaatimukset | Laajennettua tuottajan vastuuta koskevien järjestelmien
  yleiset vähimmäisvaatimukset |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Laajennettua tuottajan vastuuta koskevien järjestelmien
  yleisvaatimukset

yleisvaatimukset

Laajennettua tuottajan vastuuta koskevien järjestelmien
  yleiset vähimmäisvaatimukset

yleiset vähimmäisvaatimukset

Tarkistus 128

Tarkistus 128

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 8 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 8 alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

8 a artikla – 1 kohta – 1 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | määritellään selkeästi unionin markkinoille tavaroita saattavien tuotteiden tuottajien, heidän puolestaan laajennettua tuottajan vastuuta täytäntöönpanevien organisaatioiden, yksityisten tai julkisten jätealan
  toiminnanahrjoittajien
  ,
  paikallisten viranomaisten
  ja tarvittaessa hyväksyttyjen uudelleenkäyttöön valmistelevien toiminnanharjoittajien roolit ja vastuut; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

määritellään selkeästi unionin markkinoille tavaroita saattavien tuotteiden tuottajien, heidän puolestaan laajennettua tuottajan vastuuta täytäntöönpanevien organisaatioiden, yksityisten tai julkisten jätealan
  toiminnanahrjoittajien
  ,
  paikallisten viranomaisten
  ja tarvittaessa hyväksyttyjen uudelleenkäyttöön valmistelevien toiminnanharjoittajien roolit ja vastuut;

toiminnanahrjoittajien

paikallisten viranomaisten

| — | määritellään selkeästi
  kaikkien asianosaisten toimijoiden, kuten
  unionin markkinoille tavaroita saattavien tuotteiden tuottajien, heidän puolestaan laajennettua tuottajan vastuuta
  yhteisissä järjestelmissä
  täytäntöönpanevien organisaatioiden, yksityisten tai julkisten jätealan
  toiminnanharjoittajien
  ,
  jakelijoiden, alue- ja paikallisviranomaisten
  ja tarvittaessa
  uudelleenkäyttö- ja korjausverkostojen, yhteisötalouden yritysten ja
  hyväksyttyjen uudelleenkäyttöön valmistelevien toiminnanharjoittajien roolit ja vastuut; |
| --- | --- |

—

määritellään selkeästi
  kaikkien asianosaisten toimijoiden, kuten
  unionin markkinoille tavaroita saattavien tuotteiden tuottajien, heidän puolestaan laajennettua tuottajan vastuuta
  yhteisissä järjestelmissä
  täytäntöönpanevien organisaatioiden, yksityisten tai julkisten jätealan
  toiminnanharjoittajien
  ,
  jakelijoiden, alue- ja paikallisviranomaisten
  ja tarvittaessa
  uudelleenkäyttö- ja korjausverkostojen, yhteisötalouden yritysten ja
  hyväksyttyjen uudelleenkäyttöön valmistelevien toiminnanharjoittajien roolit ja vastuut;

kaikkien asianosaisten toimijoiden, kuten

yhteisissä järjestelmissä

toiminnanharjoittajien

jakelijoiden, alue- ja paikallisviranomaisten

uudelleenkäyttö- ja korjausverkostojen, yhteisötalouden yritysten ja

Tarkistus 129

Tarkistus 129

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 8 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 8 alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

8 a artikla – 1 kohta – 2 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | määritellään mitattavissa olevat jätehierarkian mukaiset jätehuoltotavoitteet, joiden tavoitteena on saavuttaa vähintään järjestelmää koskevat määrälliset tavoitteet, joista on säädetty tässä direktiivissä, direktiivissä 94/62/EY, direktiivissä 2000/53/EY, direktiivissä 2006/66/EY ja direktiivissä 2012/19/EU; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

määritellään mitattavissa olevat jätehierarkian mukaiset jätehuoltotavoitteet, joiden tavoitteena on saavuttaa vähintään järjestelmää koskevat määrälliset tavoitteet, joista on säädetty tässä direktiivissä, direktiivissä 94/62/EY, direktiivissä 2000/53/EY, direktiivissä 2006/66/EY ja direktiivissä 2012/19/EU;

| — | määritellään mitattavissa olevat jätehierarkian mukaiset
  jätteenvähennys- ja
  jätehuoltotavoitteet, joiden tavoitteena on saavuttaa vähintään järjestelmää koskevat määrälliset tavoitteet, joista on säädetty tässä direktiivissä, direktiivissä 94/62/EY, direktiivissä 2000/53/EY, direktiivissä 2006/66/EY ja direktiivissä 2012/19/EU; |
| --- | --- |

—

määritellään mitattavissa olevat jätehierarkian mukaiset
  jätteenvähennys- ja
  jätehuoltotavoitteet, joiden tavoitteena on saavuttaa vähintään järjestelmää koskevat määrälliset tavoitteet, joista on säädetty tässä direktiivissä, direktiivissä 94/62/EY, direktiivissä 2000/53/EY, direktiivissä 2006/66/EY ja direktiivissä 2012/19/EU;

jätteenvähennys- ja

Tarkistus 130

Tarkistus 130

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 8 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 8 alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

8 a artikla – 1 kohta – 3 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | otetaan käyttöön raportointijärjestelmä tietojen keräämiseksi tuotteista, jotka laajennetun tuottajan vastuun soveltamisalaan kuuluvat tuottajat saattavat unionin markkinoille. Raportointijärjestelmällä on varmistettava, että kun näistä tuotteista tulee jätettä, niiden keräämisestä ja käsittelystä kerätään tietoja, joissa yksilöidään tarvittaessa jätemateriaalivirrat; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

otetaan käyttöön raportointijärjestelmä tietojen keräämiseksi tuotteista, jotka laajennetun tuottajan vastuun soveltamisalaan kuuluvat tuottajat saattavat unionin markkinoille. Raportointijärjestelmällä on varmistettava, että kun näistä tuotteista tulee jätettä, niiden keräämisestä ja käsittelystä kerätään tietoja, joissa yksilöidään tarvittaessa jätemateriaalivirrat;

| — | otetaan käyttöön raportointijärjestelmä
  luotettavien ja paikkansapitävien
  tietojen keräämiseksi tuotteista, jotka laajennetun tuottajan vastuun soveltamisalaan kuuluvat tuottajat saattavat unionin markkinoille. Raportointijärjestelmällä on varmistettava, että kun näistä tuotteista tulee jätettä, niiden keräämisestä ja käsittelystä kerätään
  luotettavia ja paikkansapitäviä
  tietoja, joissa yksilöidään tarvittaessa jätemateriaalivirrat; |
| --- | --- |

—

otetaan käyttöön raportointijärjestelmä
  luotettavien ja paikkansapitävien
  tietojen keräämiseksi tuotteista, jotka laajennetun tuottajan vastuun soveltamisalaan kuuluvat tuottajat saattavat unionin markkinoille. Raportointijärjestelmällä on varmistettava, että kun näistä tuotteista tulee jätettä, niiden keräämisestä ja käsittelystä kerätään
  luotettavia ja paikkansapitäviä
  tietoja, joissa yksilöidään tarvittaessa jätemateriaalivirrat;

luotettavien ja paikkansapitävien

luotettavia ja paikkansapitäviä

Tarkistus 131

Tarkistus 131

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 8 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 8 alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

8 a artikla – 1 kohta – 4 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | varmistetaan tuotteiden tuottajien sekä pienten ja keskisuurten yritysten tasapuolinen ja syrjimätön kohtelu. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

varmistetaan tuotteiden tuottajien sekä pienten ja keskisuurten yritysten tasapuolinen ja syrjimätön kohtelu.

| — | varmistetaan tuotteiden tuottajien
  , keräämis-, kuljetus- ja käsittelypalvelujen tarjoajien
  sekä pienten ja keskisuurten yritysten tasapuolinen ja syrjimätön kohtelu. |
| --- | --- |

—

varmistetaan tuotteiden tuottajien
  , keräämis-, kuljetus- ja käsittelypalvelujen tarjoajien
  sekä pienten ja keskisuurten yritysten tasapuolinen ja syrjimätön kohtelu.

, keräämis-, kuljetus- ja käsittelypalvelujen tarjoajien

Tarkistus 132

Tarkistus 132

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 8 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 8 alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

8 a artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että niille jätteenhaltijoille, joille 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti perustetut laajennetun tuottajan vastuun järjestelmät on suunnattu, kerrotaan käytettävissä olevista jätteenkeräysjärjestelmistä ja roskaantumisen ehkäisemisestä. Jäsenvaltioiden on tarvittaessa toteutettava toimenpiteitä myös kannustimien luomiseksi käytössä oleviin erilliskeräysjärjestelmiin
  osallistuville jätteenhaltijoille
  , tarvittaessa taloudellisten kannustimien tai määräysten avulla. | 2.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että niille jätteenhaltijoille, joille 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti perustetut laajennetun tuottajan vastuun järjestelmät on suunnattu, kerrotaan käytettävissä olevista
  takaisinottamisjärjestelmistä, uudelleenkäyttö- ja korjausverkostoista, hyväksytyistä uudelleenkäytön valmistelevista toiminnanharjoittajista,
  jätteenkeräysjärjestelmistä ja roskaantumisen ehkäisemisestä. Jäsenvaltioiden on tarvittaessa toteutettava toimenpiteitä myös kannustimien luomiseksi
  jätteenhaltijoille, jotta nämä huolehtisivat vastuustaan toimittaa jätteensä
  käytössä oleviin erilliskeräysjärjestelmiin, tarvittaessa taloudellisten kannustimien tai määräysten avulla. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että niille jätteenhaltijoille, joille 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti perustetut laajennetun tuottajan vastuun järjestelmät on suunnattu, kerrotaan käytettävissä olevista jätteenkeräysjärjestelmistä ja roskaantumisen ehkäisemisestä. Jäsenvaltioiden on tarvittaessa toteutettava toimenpiteitä myös kannustimien luomiseksi käytössä oleviin erilliskeräysjärjestelmiin
  osallistuville jätteenhaltijoille
  , tarvittaessa taloudellisten kannustimien tai määräysten avulla.

2.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että niille jätteenhaltijoille, joille 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti perustetut laajennetun tuottajan vastuun järjestelmät on suunnattu, kerrotaan käytettävissä olevista
  takaisinottamisjärjestelmistä, uudelleenkäyttö- ja korjausverkostoista, hyväksytyistä uudelleenkäytön valmistelevista toiminnanharjoittajista,
  jätteenkeräysjärjestelmistä ja roskaantumisen ehkäisemisestä. Jäsenvaltioiden on tarvittaessa toteutettava toimenpiteitä myös kannustimien luomiseksi
  jätteenhaltijoille, jotta nämä huolehtisivat vastuustaan toimittaa jätteensä
  käytössä oleviin erilliskeräysjärjestelmiin, tarvittaessa taloudellisten kannustimien tai määräysten avulla.

Tarkistus 133

Tarkistus 133

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 8 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 8 alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

8 a artikla – 3 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | organisaatioiden maantieteellinen kattavuus sekä tuote- ja materiaalivalikoima on selkeästi määritelty; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

organisaatioiden maantieteellinen kattavuus sekä tuote- ja materiaalivalikoima on selkeästi määritelty;

| a) | organisaatioiden maantieteellinen kattavuus sekä tuote- ja materiaalivalikoima on selkeästi määritelty
  myyntialueen perusteella ja rajoittamatta näitä alueita sellaisiin alueisiin, joilla jätteen kerääminen ja jätehuolto ovat kannattavia
  ; |
| --- | --- |

a)

organisaatioiden maantieteellinen kattavuus sekä tuote- ja materiaalivalikoima on selkeästi määritelty
  myyntialueen perusteella ja rajoittamatta näitä alueita sellaisiin alueisiin, joilla jätteen kerääminen ja jätehuolto ovat kannattavia
  ;

myyntialueen perusteella ja rajoittamatta näitä alueita sellaisiin alueisiin, joilla jätteen kerääminen ja jätehuolto ovat kannattavia

Tarkistus 134

Tarkistus 134

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 8 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 8 alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

8 a artikla – 3 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | organisaatioilla on tarvittavat toiminnalliset ja taloudelliset keinot täyttää laajennettua tuottajan vastuuta koskevat velvollisuutensa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

organisaatioilla on tarvittavat toiminnalliset ja taloudelliset keinot täyttää laajennettua tuottajan vastuuta koskevat velvollisuutensa;

| b) | organisaatioilla on tarvittavat toiminnalliset ja
  /tai
  taloudelliset keinot täyttää laajennettua tuottajan vastuuta koskevat velvollisuutensa; |
| --- | --- |

b)

organisaatioilla on tarvittavat toiminnalliset ja
  /tai
  taloudelliset keinot täyttää laajennettua tuottajan vastuuta koskevat velvollisuutensa;

/tai

Tarkistus 135

Tarkistus 135

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 8 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 8 alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

8 a artikla – 3 kohta – d alakohta – 2 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | tuottajien maksamat rahoitusosuudet; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

tuottajien maksamat rahoitusosuudet;

| — | tuottajien
  yhteisissä järjestelmissä
  maksamat rahoitusosuudet
  myytyä yksikköä tai tonneina ilmoitettua markkinoille saatettujen tuotteiden määrää kohti
  ; |
| --- | --- |

—

tuottajien
  yhteisissä järjestelmissä
  maksamat rahoitusosuudet
  myytyä yksikköä tai tonneina ilmoitettua markkinoille saatettujen tuotteiden määrää kohti
  ;

yhteisissä järjestelmissä

myytyä yksikköä tai tonneina ilmoitettua markkinoille saatettujen tuotteiden määrää kohti

Tarkistus 136

Tarkistus 136

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 8 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 8 alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

8 a artikla – 3 kohta – d alakohta – 3 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | jätehuoltotoimijoiden valintamenettely. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

jätehuoltotoimijoiden valintamenettely.

| — | jätehuoltotoimijoiden valintamenettely
  yhteisissä järjestelmissä
  . |
| --- | --- |

—

jätehuoltotoimijoiden valintamenettely
  yhteisissä järjestelmissä
  .

yhteisissä järjestelmissä

Tarkistus 137

Tarkistus 137

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 8 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 8 alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

8 a artikla – 3 kohta – d alakohta – 3 a luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | edellä 1 kohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetut jätteen syntymisen vähentämistä koskevat tavoitteet ja jätehuoltotavoitteet ja niiden saavuttaminen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

edellä 1 kohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetut jätteen syntymisen vähentämistä koskevat tavoitteet ja jätehuoltotavoitteet ja niiden saavuttaminen.

edellä 1 kohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetut jätteen syntymisen vähentämistä koskevat tavoitteet ja jätehuoltotavoitteet ja niiden saavuttaminen.

Tarkistus 139

Tarkistus 139

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 8 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 8 alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

8 a artikla – 4 kohta – a alakohta – johdantokappale ja 1 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | kattavat sen unionin markkinoille saattamien tuotteiden
  koko
  jätehuollon
  , mukaan lukien
  seuraavat: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

kattavat sen unionin markkinoille saattamien tuotteiden
  koko
  jätehuollon
  , mukaan lukien
  seuraavat:

koko

, mukaan lukien

| a) | kattavat sen unionin markkinoille saattamien tuotteiden jätehuollon seuraavat
  kustannukset
  : |
| --- | --- |

a)

kattavat sen unionin markkinoille saattamien tuotteiden jätehuollon seuraavat
  kustannukset
  :

kustannukset

| | — | sellaisten erilliskeräys-, lajittelu- ja käsittelytoimintojen kustannukset,
  jotka ovat tarpeen 1 kohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitettujen jätehuoltotavoitteiden saavuttamiseksi
  , ottaen huomioon uudelleenkäytöstä tai tuotteista saatujen uusioraaka-aineiden myynnistä saatavat tulot; |
| --- | --- | --- |

—

sellaisten erilliskeräys-, lajittelu- ja käsittelytoimintojen kustannukset,
  jotka ovat tarpeen 1 kohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitettujen jätehuoltotavoitteiden saavuttamiseksi
  , ottaen huomioon uudelleenkäytöstä tai tuotteista saatujen uusioraaka-aineiden myynnistä saatavat tulot;

jotka ovat tarpeen 1 kohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitettujen jätehuoltotavoitteiden saavuttamiseksi

| | — | sellaisten erilliskeräys-, lajittelu-
  , kuljetus-
  ja käsittelytoimintojen kustannukset,
  joilla varmistetaan asianmukainen jätehuolto
  , ottaen huomioon uudelleenkäytöstä tai tuotteista saatujen uusioraaka-aineiden myynnistä saatavat tulot; |
| --- | --- | --- |

—

sellaisten erilliskeräys-, lajittelu-
  , kuljetus-
  ja käsittelytoimintojen kustannukset,
  joilla varmistetaan asianmukainen jätehuolto
  , ottaen huomioon uudelleenkäytöstä tai tuotteista saatujen uusioraaka-aineiden myynnistä saatavat tulot;

, kuljetus-

joilla varmistetaan asianmukainen jätehuolto

Tarkistus 140

Tarkistus 140

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 8 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 8 alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

8 a artikla – 4 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| b) | perustuvat todellisiin
  yksittäisen
  tuotteiden tai toisiaan vastaavien tuotteiden ryhmien
  todellisiin
  käyttöiän loppuessa aiheutuviin kustannuksiin ottaen erityisesti huomioon tuotteiden uudelleenkäyttö- ja kierrätysmahdollisuudet; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b)

perustuvat todellisiin
  yksittäisen
  tuotteiden tai toisiaan vastaavien tuotteiden ryhmien
  todellisiin
  käyttöiän loppuessa aiheutuviin kustannuksiin ottaen erityisesti huomioon tuotteiden uudelleenkäyttö- ja kierrätysmahdollisuudet;

yksittäisen

todellisiin

| b) | perustuvat
  yhteisissä järjestelmissä
  todellisiin
  yksittäisten
  tuotteiden tai toisiaan vastaavien tuotteiden ryhmien käyttöiän loppuessa aiheutuviin kustannuksiin ottaen erityisesti huomioon tuotteiden
  kestävyys-, korjattavuus-,
  uudelleenkäyttö- ja kierrätysmahdollisuudet
  sekä elinkaariajattelun ja asiaa koskevaan unionin lainsäädäntöön mukautettujen ja saatavilla olevien yhdenmukaisten kriteerien mukaan määriteltyjen vaarallisten aineiden ilmenemisen sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan varmistamiseksi
  ; |
| --- | --- |

b)

perustuvat
  yhteisissä järjestelmissä
  todellisiin
  yksittäisten
  tuotteiden tai toisiaan vastaavien tuotteiden ryhmien käyttöiän loppuessa aiheutuviin kustannuksiin ottaen erityisesti huomioon tuotteiden
  kestävyys-, korjattavuus-,
  uudelleenkäyttö- ja kierrätysmahdollisuudet
  sekä elinkaariajattelun ja asiaa koskevaan unionin lainsäädäntöön mukautettujen ja saatavilla olevien yhdenmukaisten kriteerien mukaan määriteltyjen vaarallisten aineiden ilmenemisen sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan varmistamiseksi
  ;

yhteisissä järjestelmissä

yksittäisten

kestävyys-, korjattavuus-,

sekä elinkaariajattelun ja asiaa koskevaan unionin lainsäädäntöön mukautettujen ja saatavilla olevien yhdenmukaisten kriteerien mukaan määriteltyjen vaarallisten aineiden ilmenemisen sisämarkkinoiden moitteettoman toiminnan varmistamiseksi

Tarkistus 141

Tarkistus 141

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 8 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 8 alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

8 a artikla – 4 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | perustuvat tarjottujen palvelujen optimoituihin kustannuksiin tapauksissa, joissa julkiset jätehuoltotoimijat ovat vastuussa toiminnallisten tehtävien suorittamisesta laajennettua tuottajan vastuuta koskevan järjestelmän puolesta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

perustuvat tarjottujen palvelujen optimoituihin kustannuksiin tapauksissa, joissa julkiset jätehuoltotoimijat ovat vastuussa toiminnallisten tehtävien suorittamisesta laajennettua tuottajan vastuuta koskevan järjestelmän puolesta.

| c) | perustuvat tarjottujen palvelujen optimoituihin kustannuksiin tapauksissa, joissa julkiset jätehuoltotoimijat ovat vastuussa toiminnallisten tehtävien suorittamisesta laajennettua tuottajan vastuuta koskevan järjestelmän puolesta.
  Palvelun optimoitujen kustannusten on oltava avoimia ja vastattava jätehuoltoalan julkisille toimijoille aiheutuvia kustannuksia, kun ne hoitavat toiminnallisia tehtäviä laajennettua tuottajan vastuuta koskevien järjestelmien puolesta. |
| --- | --- |

c)

perustuvat tarjottujen palvelujen optimoituihin kustannuksiin tapauksissa, joissa julkiset jätehuoltotoimijat ovat vastuussa toiminnallisten tehtävien suorittamisesta laajennettua tuottajan vastuuta koskevan järjestelmän puolesta.
  Palvelun optimoitujen kustannusten on oltava avoimia ja vastattava jätehuoltoalan julkisille toimijoille aiheutuvia kustannuksia, kun ne hoitavat toiminnallisia tehtäviä laajennettua tuottajan vastuuta koskevien järjestelmien puolesta.

Palvelun optimoitujen kustannusten on oltava avoimia ja vastattava jätehuoltoalan julkisille toimijoille aiheutuvia kustannuksia, kun ne hoitavat toiminnallisia tehtäviä laajennettua tuottajan vastuuta koskevien järjestelmien puolesta.

Tarkistus 142

Tarkistus 142

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 8 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 8 alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

8 a artikla – 5 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden on otettava käyttöön riittävä tarkkailu- ja valvontakehys sen varmistamiseksi, että tuotteiden tuottajat täyttävät laajennettuun tuottajan vastuuseen liittyvät velvoitteensa, varoja käytetään asianmukaisesti ja että kaikki järjestelmän täytäntöönpanoon osallistuvat toimijat toimittavat luotettavia tietoja. | Jäsenvaltioiden on otettava käyttöön riittävä tarkkailu- ja valvontakehys sen varmistamiseksi, että tuotteiden tuottajat täyttävät laajennettuun tuottajan vastuuseen liittyvät velvoitteensa
  myös etämyynnin yhteydessä
  varoja käytetään asianmukaisesti ja että kaikki järjestelmän täytäntöönpanoon osallistuvat toimijat toimittavat luotettavia tietoja. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Jäsenvaltioiden on otettava käyttöön riittävä tarkkailu- ja valvontakehys sen varmistamiseksi, että tuotteiden tuottajat täyttävät laajennettuun tuottajan vastuuseen liittyvät velvoitteensa, varoja käytetään asianmukaisesti ja että kaikki järjestelmän täytäntöönpanoon osallistuvat toimijat toimittavat luotettavia tietoja.

Jäsenvaltioiden on otettava käyttöön riittävä tarkkailu- ja valvontakehys sen varmistamiseksi, että tuotteiden tuottajat täyttävät laajennettuun tuottajan vastuuseen liittyvät velvoitteensa
  myös etämyynnin yhteydessä
  varoja käytetään asianmukaisesti ja että kaikki järjestelmän täytäntöönpanoon osallistuvat toimijat toimittavat luotettavia tietoja.

myös etämyynnin yhteydessä

Tarkistus 143

Tarkistus 143

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 8 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 8 alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

8 a artikla – 5 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Jos useat organisaatiot täyttävät
  laajennettuun tuottajan vastuuseen
  liittyviä velvoitteita tuottajien puolesta jäsenvaltion alueella
  ,
  on jäsenvaltion perustettava riippumaton viranomainen, joka valvoo laajennettuun tuottajan vastuuseen liittyvien velvoitteiden täyttämistä
  . | Jäsenvaltioiden on nimitettävä tai perustettava riippumaton viranomainen valvomaan
  laajennettuun tuottajan vastuuseen
  liittyvien velvoitteiden noudattamista ja erityisesti varmistamaan
  ,
  että laajennetun tuottajan vastuun organisaatiot noudattavat tässä direktiivissä asetettuja velvoitteita
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Jos useat organisaatiot täyttävät
  laajennettuun tuottajan vastuuseen
  liittyviä velvoitteita tuottajien puolesta jäsenvaltion alueella
  ,
  on jäsenvaltion perustettava riippumaton viranomainen, joka valvoo laajennettuun tuottajan vastuuseen liittyvien velvoitteiden täyttämistä
  .

Jos useat organisaatiot täyttävät

liittyviä velvoitteita tuottajien puolesta jäsenvaltion alueella

on jäsenvaltion perustettava riippumaton viranomainen, joka valvoo laajennettuun tuottajan vastuuseen liittyvien velvoitteiden täyttämistä

Jäsenvaltioiden on nimitettävä tai perustettava riippumaton viranomainen valvomaan
  laajennettuun tuottajan vastuuseen
  liittyvien velvoitteiden noudattamista ja erityisesti varmistamaan
  ,
  että laajennetun tuottajan vastuun organisaatiot noudattavat tässä direktiivissä asetettuja velvoitteita
  .

Jäsenvaltioiden on nimitettävä tai perustettava riippumaton viranomainen valvomaan

liittyvien velvoitteiden noudattamista ja erityisesti varmistamaan

että laajennetun tuottajan vastuun organisaatiot noudattavat tässä direktiivissä asetettuja velvoitteita

Tarkistus 144

Tarkistus 144

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 8 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 8 alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

8 a artikla – 6 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 6.   Jäsenvaltioiden on perustettava foorumi laajennetun tuottajan vastuun täytäntöönpanoon osallistuvien sidosryhmien, mukaan lukien yksityiset ja julkiset jätealan toiminnanharjoittajat, paikallisviranomaiset ja soveltuvin osin hyväksytyt uudelleenkäyttöön valmistelevat toiminnanharjoittajat,
  välisen säännöllisen vuoropuhelun varmistamiseksi
  . | 6.   Jäsenvaltioiden on perustettava foorumi
  kaikkien
  laajennetun tuottajan vastuun täytäntöönpanoon osallistuvien sidosryhmien, mukaan lukien
  tuottajat ja jakelijat,
  yksityiset ja julkiset jätealan toiminnanharjoittajat,
  yhteisötalouden toimijat,
  paikallisviranomaiset
  , kansalaisyhteiskunnan järjestöt
  ja soveltuvin osin
  uudelleenkäyttö- ja korjausverkostot sekä
  hyväksytyt uudelleenkäyttöön valmistelevat toiminnanharjoittajat. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6.   Jäsenvaltioiden on perustettava foorumi laajennetun tuottajan vastuun täytäntöönpanoon osallistuvien sidosryhmien, mukaan lukien yksityiset ja julkiset jätealan toiminnanharjoittajat, paikallisviranomaiset ja soveltuvin osin hyväksytyt uudelleenkäyttöön valmistelevat toiminnanharjoittajat,
  välisen säännöllisen vuoropuhelun varmistamiseksi
  .

6.   Jäsenvaltioiden on perustettava foorumi
  kaikkien
  laajennetun tuottajan vastuun täytäntöönpanoon osallistuvien sidosryhmien, mukaan lukien
  tuottajat ja jakelijat,
  yksityiset ja julkiset jätealan toiminnanharjoittajat,
  yhteisötalouden toimijat,
  paikallisviranomaiset
  , kansalaisyhteiskunnan järjestöt
  ja soveltuvin osin
  uudelleenkäyttö- ja korjausverkostot sekä
  hyväksytyt uudelleenkäyttöön valmistelevat toiminnanharjoittajat.

Tarkistus 145

Tarkistus 145

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 9 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 9 alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

9 artikla – - 1 kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Jäsenvaltioiden on jätteen syntymisen ehkäisemiseksi pyrittävä ainakin seuraaviin tavoitteisiin: |
| | a) | jätteen syntymisen merkittävä vähentäminen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

-1.
     
  Jäsenvaltioiden on jätteen syntymisen ehkäisemiseksi pyrittävä ainakin seuraaviin tavoitteisiin:

a)

jätteen syntymisen merkittävä vähentäminen;

jätteen syntymisen merkittävä vähentäminen;

| b) | jätteen syntymisen irrottaminen talouskasvusta; |
| --- | --- |

b)

jätteen syntymisen irrottaminen talouskasvusta;

jätteen syntymisen irrottaminen talouskasvusta;

| c) | asetuksen (EY) N:o 1907/2006 57 artiklassa tarkoitettujen erityistä huolta aiheuttavien aineiden vaiheittainen korvaaminen, jos on olemassa soveltuvia vaihtoehtoisia aineita ja menetelmiä, jotka ovat taloudellisesti ja teknisesti käyttökelpoisia; |
| --- | --- |

c)

asetuksen (EY) N:o 1907/2006 57 artiklassa tarkoitettujen erityistä huolta aiheuttavien aineiden vaiheittainen korvaaminen, jos on olemassa soveltuvia vaihtoehtoisia aineita ja menetelmiä, jotka ovat taloudellisesti ja teknisesti käyttökelpoisia;

asetuksen (EY) N:o 1907/2006 57 artiklassa tarkoitettujen erityistä huolta aiheuttavien aineiden vaiheittainen korvaaminen, jos on olemassa soveltuvia vaihtoehtoisia aineita ja menetelmiä, jotka ovat taloudellisesti ja teknisesti käyttökelpoisia;

| d) | unionin elintarvikejätteen vähentäminen 30 prosentilla vuoteen 2025 mennessä ja 50 prosentilla vuoteen 2030 mennessä, kun perustaso pohjautuu vuoteen 2014; |
| --- | --- |

d)

unionin elintarvikejätteen vähentäminen 30 prosentilla vuoteen 2025 mennessä ja 50 prosentilla vuoteen 2030 mennessä, kun perustaso pohjautuu vuoteen 2014;

unionin elintarvikejätteen vähentäminen 30 prosentilla vuoteen 2025 mennessä ja 50 prosentilla vuoteen 2030 mennessä, kun perustaso pohjautuu vuoteen 2014;

| e) | unionin merien roskaamisen vähentäminen 30 prosentilla vuoteen 2025 mennessä ja 50 prosentilla vuoteen 2030 mennessä, kun perustaso pohjautuu vuoteen 2014. |
| --- | --- |

e)

unionin merien roskaamisen vähentäminen 30 prosentilla vuoteen 2025 mennessä ja 50 prosentilla vuoteen 2030 mennessä, kun perustaso pohjautuu vuoteen 2014.

unionin merien roskaamisen vähentäminen 30 prosentilla vuoteen 2025 mennessä ja 50 prosentilla vuoteen 2030 mennessä, kun perustaso pohjautuu vuoteen 2014.

Tarkistus 146

Tarkistus 146

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 9 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 9 alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

9 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   
  Jäsenvaltioiden on toteutettava toimia jätteen syntymisen ehkäisemiseksi. Näillä toimenpiteillä on: | 1.   
  Edellä - 1 kohdassa määriteltyjen tavoitteiden saavuttamiseksi jäsenvaltioiden on ainakin |
| — | edistettävä resurssitehokkaiden, kestävien, korjattavien ja kierrätettävien tuotteiden käyttöä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   
  Jäsenvaltioiden on toteutettava toimia jätteen syntymisen ehkäisemiseksi. Näillä toimenpiteillä on:

1.   
  Edellä - 1 kohdassa määriteltyjen tavoitteiden saavuttamiseksi jäsenvaltioiden on ainakin

—

edistettävä resurssitehokkaiden, kestävien, korjattavien ja kierrätettävien tuotteiden käyttöä;

| — | edistettävä
  ja tuettava
  resurssitehokkaiden, kestävien,
  helposti jaettavien, uudelleenkäytettävien,
  korjattavien ja kierrätettävien tuotteiden
  kestäviä kulutus- ja tuotantomalleja ja
  käyttöä; |
| --- | --- |

—

edistettävä
  ja tuettava
  resurssitehokkaiden, kestävien,
  helposti jaettavien, uudelleenkäytettävien,
  korjattavien ja kierrätettävien tuotteiden
  kestäviä kulutus- ja tuotantomalleja ja
  käyttöä;

ja tuettava

helposti jaettavien, uudelleenkäytettävien,

kestäviä kulutus- ja tuotantomalleja ja

| — | kannustettava luopumaan sellaisten tuotteiden markkinoille saattamisesta, joiden on suunniteltu vanhenevan; |
| --- | --- |

—

kannustettava luopumaan sellaisten tuotteiden markkinoille saattamisesta, joiden on suunniteltu vanhenevan;

kannustettava luopumaan sellaisten tuotteiden markkinoille saattamisesta, joiden on suunniteltu vanhenevan;

| — | yksilöitävä tuotteet, jotka ovat unionin talouden kannalta erittäin tärkeiden raaka-aineiden merkittäviä lähteitä ja joiden tarjontaan liittyy korkea riski, ja kohdistettava toimet niihin, jottei näistä materiaaleista tulisi jätettä; |
| --- | --- |

—

yksilöitävä tuotteet, jotka ovat unionin talouden kannalta erittäin tärkeiden raaka-aineiden merkittäviä lähteitä ja joiden tarjontaan liittyy korkea riski, ja kohdistettava toimet niihin, jottei näistä materiaaleista tulisi jätettä;

| — | yksilöitävä tuotteet, jotka ovat unionin talouden kannalta erittäin tärkeiden raaka-aineiden merkittäviä lähteitä ja joiden tarjontaan liittyy korkea riski, ja kohdistettava toimet niihin, jottei näistä materiaaleista tulisi jätettä; |
| --- | --- |

—

yksilöitävä tuotteet, jotka ovat unionin talouden kannalta erittäin tärkeiden raaka-aineiden merkittäviä lähteitä ja joiden tarjontaan liittyy korkea riski, ja kohdistettava toimet niihin, jottei näistä materiaaleista tulisi jätettä;

| — | rohkaistava ottamaan käyttöön järjestelmiä
  , joilla edistetään
  uudelleenkäyttötoimenpiteitä, mukaan lukien erityisesti sähkö- ja elektroniikkalaitteet, tekstiilit ja huonekalut
  ; |
| --- | --- |

—

rohkaistava ottamaan käyttöön järjestelmiä
  , joilla edistetään
  uudelleenkäyttötoimenpiteitä, mukaan lukien erityisesti sähkö- ja elektroniikkalaitteet, tekstiilit ja huonekalut
  ;

rohkaistava ottamaan käyttöön järjestelmiä

uudelleenkäyttötoimenpiteitä, mukaan lukien erityisesti sähkö- ja elektroniikkalaitteet, tekstiilit ja huonekalut

| — | kannustamalla tuotteiden elinkaaren pidentämiseen, kun se on ekologisesti suotuista, ja tukemalla sellaisten järjestelmien perustamista
  , joilla edistetään
  9 a artiklan mukaisia korjaamis- ja uudelleenkäyttötoimenpiteitä ja uudelleenvalmistamis- ja kunnostamistoimenpiteitä
  ; |
| --- | --- |

—

kannustamalla tuotteiden elinkaaren pidentämiseen, kun se on ekologisesti suotuista, ja tukemalla sellaisten järjestelmien perustamista
  , joilla edistetään
  9 a artiklan mukaisia korjaamis- ja uudelleenkäyttötoimenpiteitä ja uudelleenvalmistamis- ja kunnostamistoimenpiteitä
  ;

kannustamalla tuotteiden elinkaaren pidentämiseen, kun se on ekologisesti suotuista, ja tukemalla sellaisten järjestelmien perustamista

9 a artiklan mukaisia korjaamis- ja uudelleenkäyttötoimenpiteitä ja uudelleenvalmistamis- ja kunnostamistoimenpiteitä

| — | vähennettävä jätteen syntymistä prosesseissa, jotka liittyvät teollisuustuotantoon, mineraalien louhintaan sekä rakentamiseen ja purkamiseen, ottaen huomioon parhaat käytettävissä olevat tekniikat; |
| --- | --- |

—

vähennettävä jätteen syntymistä prosesseissa, jotka liittyvät teollisuustuotantoon, mineraalien louhintaan sekä rakentamiseen ja purkamiseen, ottaen huomioon parhaat käytettävissä olevat tekniikat;

| — | vähennettävä jätteen syntymistä prosesseissa, jotka liittyvät teollisuustuotantoon,
  valmistukseen,
  mineraalien louhintaan sekä rakentamiseen ja purkamiseen,
  mukaan lukien purkamisten ennakkotarkastukset ja kauppaan ja palveluihin liittyvät prosessit ja
  ottaen huomioon parhaat käytettävissä olevat tekniikat; |
| --- | --- |

—

vähennettävä jätteen syntymistä prosesseissa, jotka liittyvät teollisuustuotantoon,
  valmistukseen,
  mineraalien louhintaan sekä rakentamiseen ja purkamiseen,
  mukaan lukien purkamisten ennakkotarkastukset ja kauppaan ja palveluihin liittyvät prosessit ja
  ottaen huomioon parhaat käytettävissä olevat tekniikat;

valmistukseen,

mukaan lukien purkamisten ennakkotarkastukset ja kauppaan ja palveluihin liittyvät prosessit ja

| — | vähennettävä elintarvikejätteen syntymistä
  primäärituotannossa, jalostus- ja valmistusteollisuudessa, vähittäismyynnissä ja muussa elintarvikkeiden jakelutoiminnassa, ravintoloissa ja ravitsemistoiminnassa sekä kotitalouksissa. |
| --- | --- |

—

vähennettävä elintarvikejätteen syntymistä
  primäärituotannossa, jalostus- ja valmistusteollisuudessa, vähittäismyynnissä ja muussa elintarvikkeiden jakelutoiminnassa, ravintoloissa ja ravitsemistoiminnassa sekä kotitalouksissa.

primäärituotannossa, jalostus- ja valmistusteollisuudessa, vähittäismyynnissä ja muussa elintarvikkeiden jakelutoiminnassa, ravintoloissa ja ravitsemistoiminnassa sekä kotitalouksissa.

| — | vähennettävä
  kaiken
  elintarvikejätteen syntymistä; |
| --- | --- |

—

vähennettävä
  kaiken
  elintarvikejätteen syntymistä;

kaiken

| — | vähennettävä hävikkiä koko toimitusketjussa, mukaan lukien alkutuotanto, kuljetus ja varastointi; |
| --- | --- |

—

vähennettävä hävikkiä koko toimitusketjussa, mukaan lukien alkutuotanto, kuljetus ja varastointi;

vähennettävä hävikkiä koko toimitusketjussa, mukaan lukien alkutuotanto, kuljetus ja varastointi;

| — | ehkäistävä roskaamista määrittämällä tuotteet, jotka muodostavat luonnonympäristöön, myös meriympäristöön, eniten päätyviä roskia, ja toteutettava toimenpiteitä näistä lähteistä peräisin olevien roskien vähentämiseksi; |
| --- | --- |

—

ehkäistävä roskaamista määrittämällä tuotteet, jotka muodostavat luonnonympäristöön, myös meriympäristöön, eniten päätyviä roskia, ja toteutettava toimenpiteitä näistä lähteistä peräisin olevien roskien vähentämiseksi;

ehkäistävä roskaamista määrittämällä tuotteet, jotka muodostavat luonnonympäristöön, myös meriympäristöön, eniten päätyviä roskia, ja toteutettava toimenpiteitä näistä lähteistä peräisin olevien roskien vähentämiseksi;

| — | varmistettava, että kuluttajille ja jätehuoltoalan toimijoille tiedotetaan toimitusketjussa olevista erittäin suurta huolta aiheuttavista aineista; |
| --- | --- |

—

varmistettava, että kuluttajille ja jätehuoltoalan toimijoille tiedotetaan toimitusketjussa olevista erittäin suurta huolta aiheuttavista aineista;

varmistettava, että kuluttajille ja jätehuoltoalan toimijoille tiedotetaan toimitusketjussa olevista erittäin suurta huolta aiheuttavista aineista;

| — | kehitettävä ja tuettava tiedotuskampanjoita jätteen syntymisen ja roskaamisen estämiseen liittyviä kysymyksiä koskevan tietämyksen parantamiseksi. |
| --- | --- |

—

kehitettävä ja tuettava tiedotuskampanjoita jätteen syntymisen ja roskaamisen estämiseen liittyviä kysymyksiä koskevan tietämyksen parantamiseksi.

kehitettävä ja tuettava tiedotuskampanjoita jätteen syntymisen ja roskaamisen estämiseen liittyviä kysymyksiä koskevan tietämyksen parantamiseksi.

Tarkistus 147

Tarkistus 147

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 9 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 9 alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

9 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Jäsenvaltioiden on seurattava jätteen syntymisen ehkäisemistä koskevia toimenpiteitä ja arvioitava ne. Tässä tarkoituksessa niiden on käytettävä asianmukaisia laatua ja määrää kuvaavia indikaattoreita ja tavoitteita, erityisesti koskien loppukäsitellyn tai energiana hyödynnetyn yhdyskuntajätteen määrää henkeä kohden mitattuna. | 2.   Jäsenvaltioiden on seurattava jätteen syntymisen ehkäisemistä koskevia toimenpiteitä ja arvioitava ne. Tässä tarkoituksessa niiden on käytettävä asianmukaisia laatua ja määrää kuvaavia indikaattoreita ja tavoitteita, erityisesti koskien
  syntyneen yhdyskuntajätteen ja
  loppukäsitellyn tai energiana hyödynnetyn yhdyskuntajätteen määrää henkeä kohden mitattuna. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Jäsenvaltioiden on seurattava jätteen syntymisen ehkäisemistä koskevia toimenpiteitä ja arvioitava ne. Tässä tarkoituksessa niiden on käytettävä asianmukaisia laatua ja määrää kuvaavia indikaattoreita ja tavoitteita, erityisesti koskien loppukäsitellyn tai energiana hyödynnetyn yhdyskuntajätteen määrää henkeä kohden mitattuna.

2.   Jäsenvaltioiden on seurattava jätteen syntymisen ehkäisemistä koskevia toimenpiteitä ja arvioitava ne. Tässä tarkoituksessa niiden on käytettävä asianmukaisia laatua ja määrää kuvaavia indikaattoreita ja tavoitteita, erityisesti koskien
  syntyneen yhdyskuntajätteen ja
  loppukäsitellyn tai energiana hyödynnetyn yhdyskuntajätteen määrää henkeä kohden mitattuna.

Tarkistus 148

Tarkistus 148

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 9 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 9 alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

9 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a)
     
  Komissio hyväksyy tämän direktiivin täydentämiseksi 38 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joissa vahvistetaan indikaattoreita, joilla mitataan edistymistä jätteen syntymisen vähentämisessä sekä tämän artiklan 1 kohdassa olevien jätteen syntymisen ehkäisemistä koskevien toimenpiteiden täytäntöönpanossa. Kyseiset delegoidut säädökset hyväksytään 18 kuukauden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a)
     
  Komissio hyväksyy tämän direktiivin täydentämiseksi 38 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joissa vahvistetaan indikaattoreita, joilla mitataan edistymistä jätteen syntymisen vähentämisessä sekä tämän artiklan 1 kohdassa olevien jätteen syntymisen ehkäisemistä koskevien toimenpiteiden täytäntöönpanossa. Kyseiset delegoidut säädökset hyväksytään 18 kuukauden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta.

Tarkistus 149

Tarkistus 149

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 9 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 9 alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

9 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Jäsenvaltioiden on seurattava ja arvioitava elintarvikejätteen syntymisen ehkäisemistä koskevien toimenpiteittensä täytäntöönpanoa määrittämällä elintarvikejätteen
  määrä 4 kohdan mukaisesti vahvistetuilla menetelmillä
  . | 3.   Jäsenvaltioiden on seurattava ja arvioitava elintarvikejätteen syntymisen ehkäisemistä koskevien toimenpiteittensä täytäntöönpanoa määrittämällä elintarvikejätteen
  taso yhteisen menetelmän perusteella
  .
  Komissio hyväksyy tämän direktiivin täydentämiseksi 31 päivään joulukuuta 2017 mennessä 38 a artiklan mukaisesti delegoidun säädöksen, jolla otetaan käyttöön menetelmä, mukaan lukien laatua koskevat vähimmäisvaatimukset, elintarvikejätteen tason yhdenmukaista mittaamista varten. Kyseisessä menetelmässä on otettava huomioon jätteen syntymisen ehkäiseminen lahjoittamisen tai muiden elintarvikkeiden jätteiksi päätymistä ehkäisevien toimenpiteiden avulla. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Jäsenvaltioiden on seurattava ja arvioitava elintarvikejätteen syntymisen ehkäisemistä koskevien toimenpiteittensä täytäntöönpanoa määrittämällä elintarvikejätteen
  määrä 4 kohdan mukaisesti vahvistetuilla menetelmillä
  .

3.   Jäsenvaltioiden on seurattava ja arvioitava elintarvikejätteen syntymisen ehkäisemistä koskevien toimenpiteittensä täytäntöönpanoa määrittämällä elintarvikejätteen
  taso yhteisen menetelmän perusteella
  .
  Komissio hyväksyy tämän direktiivin täydentämiseksi 31 päivään joulukuuta 2017 mennessä 38 a artiklan mukaisesti delegoidun säädöksen, jolla otetaan käyttöön menetelmä, mukaan lukien laatua koskevat vähimmäisvaatimukset, elintarvikejätteen tason yhdenmukaista mittaamista varten. Kyseisessä menetelmässä on otettava huomioon jätteen syntymisen ehkäiseminen lahjoittamisen tai muiden elintarvikkeiden jätteiksi päätymistä ehkäisevien toimenpiteiden avulla.

Tarkistus 236

Tarkistus 236

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 9 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 9 alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

9 artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Komissio tarkastelee 31 päivään joulukuuta 2020 mennessä mahdollisuutta asettaa koko unionissa elintarvikejätteen syntymisen ehkäisemistä koskevia sitovia tavoitteita vuosille 2025 ja 2030, ja tavoitteet perustuvat mittauksiin, jotka on laskettu 3 kohdan mukaisesti käyttöön otetun yhteisen menetelmän mukaisesti. Komissio laatii tätä varten kertomuksen, jonka liitteenä on tarvittaessa lainsäädäntöehdotus ja joka toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 a.
     
  Komissio tarkastelee 31 päivään joulukuuta 2020 mennessä mahdollisuutta asettaa koko unionissa elintarvikejätteen syntymisen ehkäisemistä koskevia sitovia tavoitteita vuosille 2025 ja 2030, ja tavoitteet perustuvat mittauksiin, jotka on laskettu 3 kohdan mukaisesti käyttöön otetun yhteisen menetelmän mukaisesti. Komissio laatii tätä varten kertomuksen, jonka liitteenä on tarvittaessa lainsäädäntöehdotus ja joka toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

Tarkistus 150

Tarkistus 150

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 9 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 9 alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

9 artikla – 3 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 b.
     
  Jäsenvaltioiden on seurattava ja arvioitava maalla syntyvien merien roskien syntymisen ehkäisemistä koskevien toimenpiteittensä täytäntöönpanoa mittaamalla maalla syntyvien merien roskien määrän tasoja yhteisen menetelmän perusteella. Komissio hyväksyy 31 päivään joulukuuta 2017 mennessä 38 a artiklan mukaisesti delegoidun säädöksen, jolla otetaan käyttöön menetelmä, mukaan lukien laatua koskevat vähimmäisvaatimukset, maalla syntyvien merien roskien yhdenmukaista mittaamista varten. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 b.
     
  Jäsenvaltioiden on seurattava ja arvioitava maalla syntyvien merien roskien syntymisen ehkäisemistä koskevien toimenpiteittensä täytäntöönpanoa mittaamalla maalla syntyvien merien roskien määrän tasoja yhteisen menetelmän perusteella. Komissio hyväksyy 31 päivään joulukuuta 2017 mennessä 38 a artiklan mukaisesti delegoidun säädöksen, jolla otetaan käyttöön menetelmä, mukaan lukien laatua koskevat vähimmäisvaatimukset, maalla syntyvien merien roskien yhdenmukaista mittaamista varten.

Tarkistus 151

Tarkistus 151

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 9 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 9 alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

9 artikla – 3 c kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 c.
     
  Komissio tarkastelee 31 päivään joulukuuta 2018 mennessä mahdollisuutta asettaa koko unionissa jätteen syntymisen ehkäisemistä koskevia tavoitteita vuosille 2025 ja 2030 soveltaen yhteistä indikaattoria, joka lasketaan viittaamalla henkeä kohti lasketun yhdyskuntajätteen kokonaismäärään. Komissio laatii tätä varten kertomuksen, jonka liitteenä on tarvittaessa lainsäädäntöehdotus ja joka toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 c.
     
  Komissio tarkastelee 31 päivään joulukuuta 2018 mennessä mahdollisuutta asettaa koko unionissa jätteen syntymisen ehkäisemistä koskevia tavoitteita vuosille 2025 ja 2030 soveltaen yhteistä indikaattoria, joka lasketaan viittaamalla henkeä kohti lasketun yhdyskuntajätteen kokonaismäärään. Komissio laatii tätä varten kertomuksen, jonka liitteenä on tarvittaessa lainsäädäntöehdotus ja joka toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

Tarkistus 152

Tarkistus 152

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 9 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 9 alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

9 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   
  Komissio voi hyväksyä täytäntöönpanosäädöksiä vahvistaakseen indikaattoreita, joilla voidaan mitata edistymistä jätteen syntymisen ehkäisemistä koskevien toimenpiteiden täytäntöönpanossa. Varmistaakseen elintarvikejätetasojen yhdenmukaisen mittaamisen komissio antaa täytäntöönpanosäädöksen, jossa säädetään yhteisestä menetelmästä ja vähimmäislaatuvaatimuksista. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 39 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. | Poistetaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   
  Komissio voi hyväksyä täytäntöönpanosäädöksiä vahvistaakseen indikaattoreita, joilla voidaan mitata edistymistä jätteen syntymisen ehkäisemistä koskevien toimenpiteiden täytäntöönpanossa. Varmistaakseen elintarvikejätetasojen yhdenmukaisen mittaamisen komissio antaa täytäntöönpanosäädöksen, jossa säädetään yhteisestä menetelmästä ja vähimmäislaatuvaatimuksista. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 39 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 153

Tarkistus 153

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 9 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 9 alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

9 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   
  Euroopan ympäristökeskus julkaisee vuosittain kertomuksen, jossa kuvataan edistymistä jätteen syntymisen ehkäisemisessä kussakin jäsenvaltiossa ja koko unionin alueella, mukaan lukien jätteen syntymisen kytkeminen irti talouskasvusta ja siirtyminen kohti kiertotaloutta”; | Poistetaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.   
  Euroopan ympäristökeskus julkaisee vuosittain kertomuksen, jossa kuvataan edistymistä jätteen syntymisen ehkäisemisessä kussakin jäsenvaltiossa ja koko unionin alueella, mukaan lukien jätteen syntymisen kytkeminen irti talouskasvusta ja siirtyminen kohti kiertotaloutta”;

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 154

Tarkistus 154

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 9 a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 9 a alakohta (uusi)

Direktiivi 2008/98/EY

9 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 9 a) | Lisätään artikla seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

9 a)

9 a)

Lisätään artikla seuraavasti:

”9 a artikla

”9 a artikla

Uudelleenkäyttö

Uudelleenkäyttö

1.   
  Jäsenvaltioiden on tuettava sellaisten järjestelmien perustamista, joilla edistetään uudelleenkäyttötoimintoja ja tuotteiden elinkaaren pidentämistä, edellyttäen että tällä ei vaaranneta tuotteiden laatua eikä turvallisuutta.

2.   
  Jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteitä edistääkseen tuotteiden ja erityisesti kriittisiä raaka-aineita merkittävissä määrin sisältävien tuotteiden uudelleenkäyttöä. Näihin toimenpiteisiin voivat kuulua kannustaminen hyväksyttyjen uudelleenkäyttöverkostojen, panttijärjestelmien ja palauttamista ja uudelleentäyttöä koskevien järjestelmien perustamiseen ja niiden tukeminen sekä kannustaminen tuotteiden uudelleen valmistamiseen, kunnostamiseen ja käyttötarkoituksen muuttamiseen.

Jäsenvaltioiden on myös hyödynnettävä taloudellisia välineitä ja sovellettava taloudellisia toimenpiteitä, ja ne voivat asettaa määrällisiä tavoitteita.

Jäsenvaltioiden on myös hyödynnettävä taloudellisia välineitä ja sovellettava taloudellisia toimenpiteitä, ja ne voivat asettaa määrällisiä tavoitteita.

3.   
  Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, jotta uudelleenkäytön alan toiminnanharjoittajat voivat saada uudelleenkäyttöön tarvittavia käyttöohjeita, varaosia, teknisiä tietoja tai muita välineitä, laitteita tai ohjelmistoja, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tekijänoikeuksien soveltamista.”;

Tarkistus 155

Tarkistus 155

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 9 b alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 9 b alakohta (uusi)

Direktiivi 2008/98/EY

9 b artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 9 b) | Lisätään artikla seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

9 b)

9 b)

Lisätään artikla seuraavasti:

”9 b artikla

”9 b artikla

Jakamistalouden alustat

Jakamistalouden alustat

1.   
  Komissio edistää aktiivisesti jakamistalouden alustoja liiketoimintamallina. Komissio luo vahvan yhteyden näiden alustojen ja yhteisötaloutta koskevien uusien suuntaviivojen välille ja tutkii kaikki mahdolliset toimenpiteet kannustimien tarjoamiseksi, mukaan lukien laajennettu tuottajan vastuu, julkiset hankinnat ja ekologinen suunnittelu.

2.   
  Jäsenvaltioiden on tuettava jakamistalouden alustoja edistävien järjestelmien perustamista kaikilla aloilla.”;

Tarkistus 156

Tarkistus 156

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 9 c alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 9 c alakohta (uusi)

Direktiivi 2008/98/EY

10 artikla – 2 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 9 c) | Korvataan 10 artiklan 2 kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

9 c)

9 c)

Korvataan 10 artiklan 2 kohta seuraavasti:

2.   
  Jos se on tarpeen
  1 kohdan noudattamiseksi ja hyödyntämisen helpottamiseksi tai parantamiseksi, jätteet on kerättävä erillään muista jätteistä
  , mikäli se on teknisesti, ympäristön kannalta ja taloudellisesti toteutettavissa,
  eikä niitä saa sekoittaa muihin jätteisiin tai muihin materiaaleihin, joilla on erilaisia ominaisuuksia.

”2.   
  Edellä olevan
  1 kohdan noudattamiseksi ja hyödyntämisen helpottamiseksi tai parantamiseksi, jätteet on kerättävä erillään muista jätteistä eikä niitä saa sekoittaa muihin jätteisiin tai muihin materiaaleihin, joilla on erilaisia ominaisuuksia.

Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat olla soveltamatta säännöstä harvaan asuttuihin alueisiin, joilla erilliskeräyksen ei ole todettu johtavan ympäristön kannalta parhaaseen mahdolliseen kokonaistulokseen, kun otetaan huomioon elinkaariajattelu.

Poiketen siitä, mitä ensimmäisessä alakohdassa säädetään, jäsenvaltiot voivat olla soveltamatta säännöstä harvaan asuttuihin alueisiin, joilla erilliskeräyksen ei ole todettu johtavan ympäristön kannalta parhaaseen mahdolliseen kokonaistulokseen, kun otetaan huomioon elinkaariajattelu.

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle aikomuksestaan soveltaa tätä poikkeusta. Komission on tarkistettava ilmoitus ja arvioitava, onko poikkeus perusteltu tämän direktiivin tavoitteet huomioon ottaen. Jos komissio ei vastusta poikkeusta yhdeksän kuukauden kuluessa ilmoituksesta, se katsotaan hyväksytyksi. Jos komissio vastustaa poikkeusta, se tekee tätä koskevan päätöksen ja ilmoittaa asiasta kyseiselle jäsenvaltiolle.”;

Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle aikomuksestaan soveltaa tätä poikkeusta. Komission on tarkistettava ilmoitus ja arvioitava, onko poikkeus perusteltu tämän direktiivin tavoitteet huomioon ottaen. Jos komissio ei vastusta poikkeusta yhdeksän kuukauden kuluessa ilmoituksesta, se katsotaan hyväksytyksi. Jos komissio vastustaa poikkeusta, se tekee tätä koskevan päätöksen ja ilmoittaa asiasta kyseiselle jäsenvaltiolle.”;

Tarkistus 157

Tarkistus 157

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 9 d alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 9 d alakohta (uusi)

Direktiivi 2008/98/EY

10 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 9 d) | Lisätään 10 artiklaan kohta seuraavasti:




  ”2 a.
     
  Jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteitä varmistaakseen, että 11 artiklan 1 kohdan ja 22 artiklan mukaisesti erikseen kerättyä jätettä ei hyväksytä jätteenpolttolaitokseen, lukuun ottamatta kyseisen jätteen lajittelusta aiheutuvia jäämiä.”; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

9 d)

9 d)

Lisätään 10 artiklaan kohta seuraavasti:

”2 a.
     
  Jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteitä varmistaakseen, että 11 artiklan 1 kohdan ja 22 artiklan mukaisesti erikseen kerättyä jätettä ei hyväksytä jätteenpolttolaitokseen, lukuun ottamatta kyseisen jätteen lajittelusta aiheutuvia jäämiä.”;

Tarkistus 158

Tarkistus 158

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 9 e alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 9 e alakohta (uusi)

Direktiivi 2008/98/EY

10 artikla – 2 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 9 e) | Lisätään 10 artiklaan kohta seuraavasti:




  ”2 b.
     
  Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet puhdistaakseen tarvittaessa vaaralliset jätteet ennen hyödyntämistä.”; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

9 e)

9 e)

Lisätään 10 artiklaan kohta seuraavasti:

”2 b.
     
  Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet puhdistaakseen tarvittaessa vaaralliset jätteet ennen hyödyntämistä.”;

Tarkistus 159

Tarkistus 159

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 10 alakohta – -a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 10 alakohta – -a alakohta (uusi)

Direktiivi 2008/98/EY

11 artikla – otsikko

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | -a) | korvataan otsikko seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

-a)

-a)

korvataan otsikko seuraavasti:

Uudelleenkäyttö
  ja kierrätys

Uudelleenkäyttö

”Valmistelu uudelleenkäyttöön
  ja kierrätys”

Tarkistus 160

Tarkistus 160

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 10 alakohta – a alakohta

1 artikla – 1 kohta – 10 alakohta – a alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

11 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava
  tarvittavia
  toimenpiteitä uudelleenkäyttöön valmistelua koskevien toimien edistämiseksi,
  erityisesti rohkaisemalla ja tukemalla uudelleenkäyttö-, ja korjausverkostojen perustamista
  ja helpottamalla tällaisten verkostojen pääsyä jätteenkeräyspisteisiin sekä edistämällä taloudellisten välineiden, julkisten hankintojen perusteiden, määrällisten tavoitteiden tai muiden toimenpiteiden
  käyttöä
  . | 1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteitä uudelleenkäyttöön valmistelua koskevien toimien edistämiseksi,
  muun muassa helpottamalla uudelleenkäyttöä valmistelevien toiminnanharjoittajien ja verkostojen toiminnan käynnistämistä ja hyväksymistä erityisesti yhteisötalouden yrityksinä
  ja helpottamalla tällaisten
  hyväksyttyjen toimijoiden ja
  verkostojen pääsyä jätteenkeräyspisteisiin sekä edistämällä taloudellisten välineiden, julkisten hankintojen perusteiden, määrällisten tavoitteiden tai muiden toimenpiteiden
  soveltamista. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava
  tarvittavia
  toimenpiteitä uudelleenkäyttöön valmistelua koskevien toimien edistämiseksi,
  erityisesti rohkaisemalla ja tukemalla uudelleenkäyttö-, ja korjausverkostojen perustamista
  ja helpottamalla tällaisten verkostojen pääsyä jätteenkeräyspisteisiin sekä edistämällä taloudellisten välineiden, julkisten hankintojen perusteiden, määrällisten tavoitteiden tai muiden toimenpiteiden
  käyttöä
  .

1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteitä uudelleenkäyttöön valmistelua koskevien toimien edistämiseksi,
  muun muassa helpottamalla uudelleenkäyttöä valmistelevien toiminnanharjoittajien ja verkostojen toiminnan käynnistämistä ja hyväksymistä erityisesti yhteisötalouden yrityksinä
  ja helpottamalla tällaisten
  hyväksyttyjen toimijoiden ja
  verkostojen pääsyä jätteenkeräyspisteisiin sekä edistämällä taloudellisten välineiden, julkisten hankintojen perusteiden, määrällisten tavoitteiden tai muiden toimenpiteiden
  soveltamista.

Tarkistus 161

Tarkistus 161

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 10 alakohta – a alakohta

1 artikla – 1 kohta – 10 alakohta – a alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

11 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteitä korkealaatuisen kierrätyksen edistämiseksi ja perustettava tätä varten jätteen erilliskeräysjärjestelmiä
  , jos se on teknisesti, ympäristön kannalta ja taloudellisesti toteutettavissa sekä asianmukaista
  asianomaisten kierrätysalojen osalta
  sekä 2 kohdassa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi
  . | Jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteitä korkealaatuisen kierrätyksen edistämiseksi ja perustettava tätä varten
  10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja
  jätteen erilliskeräysjärjestelmiä asianomaisten kierrätysalojen osalta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteitä korkealaatuisen kierrätyksen edistämiseksi ja perustettava tätä varten jätteen erilliskeräysjärjestelmiä
  , jos se on teknisesti, ympäristön kannalta ja taloudellisesti toteutettavissa sekä asianmukaista
  asianomaisten kierrätysalojen osalta
  sekä 2 kohdassa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi
  .

, jos se on teknisesti, ympäristön kannalta ja taloudellisesti toteutettavissa sekä asianmukaista

sekä 2 kohdassa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi

Jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteitä korkealaatuisen kierrätyksen edistämiseksi ja perustettava tätä varten
  10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja
  jätteen erilliskeräysjärjestelmiä asianomaisten kierrätysalojen osalta.

10 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja

Tarkistus 162

Tarkistus 162

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 10 alakohta – a a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 10 alakohta – a a alakohta (uusi)

Direktiivi 2008/98/EY

11 artikla – 1 kohta – 2 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | a a) | lisätään 1 kohtaan alakohta seuraavasti:




  ”Jäsenvaltioiden on hyödynnettävä riittäviä sääntelyvälineitä ja taloudellisia välineitä uusioraaka-aineiden käyttöönottoon kannustamiseksi.”; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a a)

a a)

lisätään 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

lisätään 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Jäsenvaltioiden on hyödynnettävä riittäviä sääntelyvälineitä ja taloudellisia välineitä uusioraaka-aineiden käyttöönottoon kannustamiseksi.”;

”Jäsenvaltioiden on hyödynnettävä riittäviä sääntelyvälineitä ja taloudellisia välineitä uusioraaka-aineiden käyttöönottoon kannustamiseksi.”;

Tarkistus 164

Tarkistus 164

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 10 alakohta – a b alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 10 alakohta – a b alakohta (uusi)

Direktiivi 2008/98/EY

11 artikla – 1 kohta – 3 alakohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | a b) | korvataan 1 kohdan kolmas alakohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

a b)

a b)

korvataan 1 kohdan kolmas alakohta seuraavasti:

korvataan 1 kohdan kolmas alakohta seuraavasti:

Jollei 10 artiklan 2 kohdasta muuta johdu, vuoteen 2015 mennessä on perustettava erilliskeräysjärjestelmät ainakin seuraaville: paperi, metalli, muovi ja lasi.

| | ”Jollei 10 artiklan 2 kohdasta muuta johdu, vuoteen 2015 mennessä on perustettava erilliskeräysjärjestelmät ainakin seuraaville: paperi, metalli, muovi ja lasi.
  Lisäksi jäsenvaltioiden on otettava käyttöön pakollinen tekstiilien erilliskeräys vuoteen 2020 mennessä.”; |
| --- | --- |

”Jollei 10 artiklan 2 kohdasta muuta johdu, vuoteen 2015 mennessä on perustettava erilliskeräysjärjestelmät ainakin seuraaville: paperi, metalli, muovi ja lasi.
  Lisäksi jäsenvaltioiden on otettava käyttöön pakollinen tekstiilien erilliskeräys vuoteen 2020 mennessä.”;

Lisäksi jäsenvaltioiden on otettava käyttöön pakollinen tekstiilien erilliskeräys vuoteen 2020 mennessä.”;

Tarkistus 165

Tarkistus 165

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 10 alakohta – b alakohta

1 artikla – 1 kohta – 10 alakohta – b alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

11 artikla – 1 kohta – 4 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteitä rakennus- ja purkujätteen
  lajittelujärjestelmien edistämiseksi
  ainakin seuraavien jätteiden osalta: puu,
  kiviaines
  , metalli, lasi
  , muovi
  ja laasti. | Jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteitä
  varmistaakseen
  rakennus- ja purkujätteen
  lajittelun
  ainakin seuraavien jätteiden osalta: puu,
  mineraalifraktiot (betoni
  ,
  tiilet, laatat ja keramiikka),
  metalli,
  muovi, kipsi,
  lasi ja laasti.
  Jäsenvaltiot voivat soveltaa liitteessä IV a tarkoitettuja toimenpiteitä. |
| | Jäsenvaltioiden on kannustettava purkamista edeltävien tarkistusten suorittamiseen, jotta voidaan minimoida pilaavien aineiden ja muiden epäsuotavien aineiden pitoisuus rakennus- ja purkujätteessä ja edistää siten laadukkaampaa kierrätystä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteitä rakennus- ja purkujätteen
  lajittelujärjestelmien edistämiseksi
  ainakin seuraavien jätteiden osalta: puu,
  kiviaines
  , metalli, lasi
  , muovi
  ja laasti.

lajittelujärjestelmien edistämiseksi

kiviaines

, muovi

Jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteitä
  varmistaakseen
  rakennus- ja purkujätteen
  lajittelun
  ainakin seuraavien jätteiden osalta: puu,
  mineraalifraktiot (betoni
  ,
  tiilet, laatat ja keramiikka),
  metalli,
  muovi, kipsi,
  lasi ja laasti.
  Jäsenvaltiot voivat soveltaa liitteessä IV a tarkoitettuja toimenpiteitä.

varmistaakseen

lajittelun

mineraalifraktiot (betoni

tiilet, laatat ja keramiikka),

muovi, kipsi,

Jäsenvaltiot voivat soveltaa liitteessä IV a tarkoitettuja toimenpiteitä.

Jäsenvaltioiden on kannustettava purkamista edeltävien tarkistusten suorittamiseen, jotta voidaan minimoida pilaavien aineiden ja muiden epäsuotavien aineiden pitoisuus rakennus- ja purkujätteessä ja edistää siten laadukkaampaa kierrätystä.

Jäsenvaltioiden on kannustettava purkamista edeltävien tarkistusten suorittamiseen, jotta voidaan minimoida pilaavien aineiden ja muiden epäsuotavien aineiden pitoisuus rakennus- ja purkujätteessä ja edistää siten laadukkaampaa kierrätystä.

Tarkistus 166

Tarkistus 166

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 10 alakohta – b a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 10 alakohta – b a alakohta (uusi)

Direktiivi 2008/98/EY

11 artikla – 1 kohta – 4 a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | b a) | lisätään 1 kohtaan alakohta seuraavasti:




  ”Jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteitä kaupan ja teollisuuden jätteen lajittelujärjestelmien edistämiseksi ainakin seuraavien jätteiden osalta: metalli, muovi, paperi ja pahvi, biojäte, lasi ja puu.”; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b a)

b a)

lisätään 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

lisätään 1 kohtaan alakohta seuraavasti:

”Jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteitä kaupan ja teollisuuden jätteen lajittelujärjestelmien edistämiseksi ainakin seuraavien jätteiden osalta: metalli, muovi, paperi ja pahvi, biojäte, lasi ja puu.”;

”Jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteitä kaupan ja teollisuuden jätteen lajittelujärjestelmien edistämiseksi ainakin seuraavien jätteiden osalta: metalli, muovi, paperi ja pahvi, biojäte, lasi ja puu.”;

Tarkistus 167

Tarkistus 167

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 10 alakohta – b b alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 10 alakohta – b b alakohta (uusi)

Direktiivi 2008/98/EY

11 artikla – 2 kohta – johdantokappale

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | b b) | korvataan 2 kohdan johdantokappale seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

b b)

b b)

korvataan 2 kohdan johdantokappale seuraavasti:

korvataan 2 kohdan johdantokappale seuraavasti:

Tämän direktiivin tavoitteiden saavuttamiseksi ja luonnonvaroja tehokkaasti hyödyntävään Euroopan
  kierrätysyhteiskuntaan
  siirtymiseksi jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, joiden tarkoituksena on seuraavien tavoitteiden saavuttaminen:

kierrätysyhteiskuntaan

| | ”Tämän direktiivin tavoitteiden saavuttamiseksi ja luonnonvaroja tehokkaasti hyödyntävään Euroopan
  kiertotalouteen
  siirtymiseksi jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, joiden tarkoituksena on seuraavien tavoitteiden saavuttaminen:”; |
| --- | --- |

”Tämän direktiivin tavoitteiden saavuttamiseksi ja luonnonvaroja tehokkaasti hyödyntävään Euroopan
  kiertotalouteen
  siirtymiseksi jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, joiden tarkoituksena on seuraavien tavoitteiden saavuttaminen:”;

Tarkistus 168

Tarkistus 168

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 10 alakohta – d alakohta

1 artikla – 1 kohta – 10 alakohta – d alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

11 artikla – 2 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | vuoteen 2025 mennessä yhdyskuntajätteen valmistelua
  uudelleenkäytettäväksi
  ja kierrätystä on lisättävä vähintään 60 painoprosenttiin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

vuoteen 2025 mennessä yhdyskuntajätteen valmistelua
  uudelleenkäytettäväksi
  ja kierrätystä on lisättävä vähintään 60 painoprosenttiin.

uudelleenkäytettäväksi

| c) | vuoteen 2025 mennessä yhdyskuntajätteen valmistelua
  uudelleenkäyttöön
  ja kierrätystä on lisättävä vähintään 60 painoprosenttiin
  syntyneestä yhdyskuntajätteestä niin, että vähintään 3 prosenttia kaikesta yhdyskuntajätteestä valmistellaan uudelleenkäyttöön
  . |
| --- | --- |

c)

vuoteen 2025 mennessä yhdyskuntajätteen valmistelua
  uudelleenkäyttöön
  ja kierrätystä on lisättävä vähintään 60 painoprosenttiin
  syntyneestä yhdyskuntajätteestä niin, että vähintään 3 prosenttia kaikesta yhdyskuntajätteestä valmistellaan uudelleenkäyttöön
  .

uudelleenkäyttöön

syntyneestä yhdyskuntajätteestä niin, että vähintään 3 prosenttia kaikesta yhdyskuntajätteestä valmistellaan uudelleenkäyttöön

Tarkistus 169

Tarkistus 169

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 10 alakohta – d alakohta

1 artikla – 1 kohta – 10 alakohta – d alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

11 artikla – 2 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| d) | vuoteen 2030 mennessä yhdyskuntajätteen valmistelua
  uudelleenkäytettäväksi
  ja kierrätystä on lisättävä vähintään
  65
  painoprosenttiin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d)

vuoteen 2030 mennessä yhdyskuntajätteen valmistelua
  uudelleenkäytettäväksi
  ja kierrätystä on lisättävä vähintään
  65
  painoprosenttiin.

uudelleenkäytettäväksi

65

| d) | vuoteen 2030 mennessä yhdyskuntajätteen valmistelua
  uudelleenkäyttöön
  ja kierrätystä on lisättävä vähintään
  70
  painoprosenttiin
  syntyneestä yhdyskuntajätteestä niin, että vähintään 5 prosenttia kaikesta yhdyskuntajätteestä valmistellaan uudelleenkäyttöön
  . |
| --- | --- |

d)

vuoteen 2030 mennessä yhdyskuntajätteen valmistelua
  uudelleenkäyttöön
  ja kierrätystä on lisättävä vähintään
  70
  painoprosenttiin
  syntyneestä yhdyskuntajätteestä niin, että vähintään 5 prosenttia kaikesta yhdyskuntajätteestä valmistellaan uudelleenkäyttöön
  .

uudelleenkäyttöön

70

syntyneestä yhdyskuntajätteestä niin, että vähintään 5 prosenttia kaikesta yhdyskuntajätteestä valmistellaan uudelleenkäyttöön

Tarkistus 170

Tarkistus 170

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 10 alakohta – e alakohta

1 artikla – 1 kohta – 10 alakohta – e alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

11 artikla – 3 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   
  Kreikka, Kroatia, Latvia, Malta, Romania, Slovakia ja Viro voivat saada viisi vuotta lisäaikaa 2 kohdan c ja d alakohdassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamiseen. Jäsenvaltioiden
  on
  ilmoitettava
  komissiolle
  aikomuksestaan hyödyntää tätä säännöstä vähintään
  24 kuukautta ennen 2 kohdan c
  ja d
  alakohdassa
  säädettyjä määräaikoja. Jos jäsenvaltio aikoo käyttää määräajan pidennystä, sen on toteutettava tarvittavat toimenpiteet lisätäkseen yhdyskuntajätteen valmistelua uudelleenkäytettäväksi ja kierrätystä vähintään 50 painoprosenttiin vuoteen 2025 mennessä ja vähintään 60 painoprosenttiin vuoteen 2030 mennessä. | 3.   
  Jäsenvaltio voi 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetut tavoitteet saavuttaakseen pyytää määräajan pidennystä viidellä vuodella, jos se täyttää seuraavat edellytykset: |
| | a) | se valmisteli vuonna 2013 uudelleenkäyttöön ja kierrätti alle 20 prosenttia yhdyskuntajätteestään; ja |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   
  Kreikka, Kroatia, Latvia, Malta, Romania, Slovakia ja Viro voivat saada viisi vuotta lisäaikaa 2 kohdan c ja d alakohdassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamiseen. Jäsenvaltioiden
  on
  ilmoitettava
  komissiolle
  aikomuksestaan hyödyntää tätä säännöstä vähintään
  24 kuukautta ennen 2 kohdan c
  ja d
  alakohdassa
  säädettyjä määräaikoja. Jos jäsenvaltio aikoo käyttää määräajan pidennystä, sen on toteutettava tarvittavat toimenpiteet lisätäkseen yhdyskuntajätteen valmistelua uudelleenkäytettäväksi ja kierrätystä vähintään 50 painoprosenttiin vuoteen 2025 mennessä ja vähintään 60 painoprosenttiin vuoteen 2030 mennessä.

3.   
  Jäsenvaltio voi 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetut tavoitteet saavuttaakseen pyytää määräajan pidennystä viidellä vuodella, jos se täyttää seuraavat edellytykset:

a)

se valmisteli vuonna 2013 uudelleenkäyttöön ja kierrätti alle 20 prosenttia yhdyskuntajätteestään; ja

se valmisteli vuonna 2013 uudelleenkäyttöön ja kierrätti alle 20 prosenttia yhdyskuntajätteestään; ja

| b) | se ei kuulu luetteloon jäsenvaltioista, jotka eivät mahdollisesti saavuta 11 b artiklan 2 kohdan b alakohdassa asetettua tavoitetta, jonka mukaan vuoteen 2025 mennessä on valmisteltava uudelleenkäyttöön ja kierrätettävä vähintään 50 prosenttia yhdyskuntajätteestä. |
| --- | --- |

b)

se ei kuulu luetteloon jäsenvaltioista, jotka eivät mahdollisesti saavuta 11 b artiklan 2 kohdan b alakohdassa asetettua tavoitetta, jonka mukaan vuoteen 2025 mennessä on valmisteltava uudelleenkäyttöön ja kierrätettävä vähintään 50 prosenttia yhdyskuntajätteestä.

se ei kuulu luetteloon jäsenvaltioista, jotka eivät mahdollisesti saavuta 11 b artiklan 2 kohdan b alakohdassa asetettua tavoitetta, jonka mukaan vuoteen 2025 mennessä on valmisteltava uudelleenkäyttöön ja kierrätettävä vähintään 50 prosenttia yhdyskuntajätteestä.

Jäsenvaltion
  on
  esitettävä määräajan pidentämistä koskeva pyyntö
  komissiolle
  viimeistään
  24 kuukautta ennen 2 kohdan c alakohdassa
  säädettyä määräaikaa, mutta ei ennen 11 b artiklassa tarkoitetun, tässä kohdassa asetettujen tavoitteiden saavuttamista käsittelevän kertomuksen julkaisemista.

Jäsenvaltion

esitettävä määräajan pidentämistä koskeva pyyntö

viimeistään

säädettyä määräaikaa, mutta ei ennen 11 b artiklassa tarkoitetun, tässä kohdassa asetettujen tavoitteiden saavuttamista käsittelevän kertomuksen julkaisemista.

Tarkistus 171

Tarkistus 171

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 10 alakohta – e alakohta

1 artikla – 1 kohta – 10 alakohta – e alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

11 artikla – 3 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Ilmoitukseen
  on liitettävä täytäntöönpanosuunnitelma, jossa esitetään toimenpiteet, jotka ovat tarpeen
  tavoitteiden
  saavuttamiseksi ennen määräaikaa.
  Suunnitelmaan
  on sisällyttävä myös ehdotettujen toimenpiteiden täytäntöönpanon yksityiskohtainen aikataulu ja arvio niiden odotetuista vaikutuksista. | Määräajan pidentämistä koskevaan pyyntöön
  on liitettävä täytäntöönpanosuunnitelma, jossa esitetään toimenpiteet, jotka ovat tarpeen
  tavoitteen
  saavuttamiseksi ennen
  uutta
  määräaikaa.
  Suunnitelma on laadittava voimassa olevien jätehuoltosuunnitelmien arvioinnin perusteella, ja siihen
  on sisällyttävä myös ehdotettujen toimenpiteiden täytäntöönpanon yksityiskohtainen aikataulu ja arvio niiden odotetuista vaikutuksista. |
| | Lisäksi kolmannessa alakohdassa tarkoitetun suunnitelman on täytettävä vähintään seuraavat vaatimukset: |
| | a) | suunnitelmassa käytetään asianmukaisia taloudellisia välineitä, joilla kannustetaan tämän direktiivin 4 artiklan 1 kohdan mukaisen jätehierarkian soveltamiseen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Ilmoitukseen
  on liitettävä täytäntöönpanosuunnitelma, jossa esitetään toimenpiteet, jotka ovat tarpeen
  tavoitteiden
  saavuttamiseksi ennen määräaikaa.
  Suunnitelmaan
  on sisällyttävä myös ehdotettujen toimenpiteiden täytäntöönpanon yksityiskohtainen aikataulu ja arvio niiden odotetuista vaikutuksista.

Ilmoitukseen

tavoitteiden

Suunnitelmaan

Määräajan pidentämistä koskevaan pyyntöön
  on liitettävä täytäntöönpanosuunnitelma, jossa esitetään toimenpiteet, jotka ovat tarpeen
  tavoitteen
  saavuttamiseksi ennen
  uutta
  määräaikaa.
  Suunnitelma on laadittava voimassa olevien jätehuoltosuunnitelmien arvioinnin perusteella, ja siihen
  on sisällyttävä myös ehdotettujen toimenpiteiden täytäntöönpanon yksityiskohtainen aikataulu ja arvio niiden odotetuista vaikutuksista.

Määräajan pidentämistä koskevaan pyyntöön

tavoitteen

uutta

Suunnitelma on laadittava voimassa olevien jätehuoltosuunnitelmien arvioinnin perusteella, ja siihen

Lisäksi kolmannessa alakohdassa tarkoitetun suunnitelman on täytettävä vähintään seuraavat vaatimukset:

Lisäksi kolmannessa alakohdassa tarkoitetun suunnitelman on täytettävä vähintään seuraavat vaatimukset:

a)

suunnitelmassa käytetään asianmukaisia taloudellisia välineitä, joilla kannustetaan tämän direktiivin 4 artiklan 1 kohdan mukaisen jätehierarkian soveltamiseen;

suunnitelmassa käytetään asianmukaisia taloudellisia välineitä, joilla kannustetaan tämän direktiivin 4 artiklan 1 kohdan mukaisen jätehierarkian soveltamiseen;

| b) | suunnitelmassa osoitetaan rakenne- ja koheesiorahastojen tehokas ja vaikuttava käyttö ja muiden toimenpiteiden soveltaminen osoitettavissa olevien pitkän aikavälin investointien avulla, kun pyritään rahoittamaan asiaa koskevien tavoitteiden saavuttamiseen tarvittavan jätehuollon infrastruktuurin kehittämistä; |
| --- | --- |

b)

suunnitelmassa osoitetaan rakenne- ja koheesiorahastojen tehokas ja vaikuttava käyttö ja muiden toimenpiteiden soveltaminen osoitettavissa olevien pitkän aikavälin investointien avulla, kun pyritään rahoittamaan asiaa koskevien tavoitteiden saavuttamiseen tarvittavan jätehuollon infrastruktuurin kehittämistä;

suunnitelmassa osoitetaan rakenne- ja koheesiorahastojen tehokas ja vaikuttava käyttö ja muiden toimenpiteiden soveltaminen osoitettavissa olevien pitkän aikavälin investointien avulla, kun pyritään rahoittamaan asiaa koskevien tavoitteiden saavuttamiseen tarvittavan jätehuollon infrastruktuurin kehittämistä;

| c) | suunnitelmalla tuotetaan laadukkaita tilastoja ja laaditaan selkeitä ennusteita jätehuoltokapasiteetista sekä tämän direktiivin 11 artiklan 2 kohdassa, direktiivin 94/62/EY 6 artiklan 1 kohdassa ja direktiivin 1999/31/EY 5 artiklan 2 a, 2 b ja 2 c kohdassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamisesta; |
| --- | --- |

c)

suunnitelmalla tuotetaan laadukkaita tilastoja ja laaditaan selkeitä ennusteita jätehuoltokapasiteetista sekä tämän direktiivin 11 artiklan 2 kohdassa, direktiivin 94/62/EY 6 artiklan 1 kohdassa ja direktiivin 1999/31/EY 5 artiklan 2 a, 2 b ja 2 c kohdassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamisesta;

suunnitelmalla tuotetaan laadukkaita tilastoja ja laaditaan selkeitä ennusteita jätehuoltokapasiteetista sekä tämän direktiivin 11 artiklan 2 kohdassa, direktiivin 94/62/EY 6 artiklan 1 kohdassa ja direktiivin 1999/31/EY 5 artiklan 2 a, 2 b ja 2 c kohdassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamisesta;

| d) | suunnitelmassa on vahvistettu tämän direktiivin 29 artiklassa tarkoitettu jätteen syntymisen ehkäisemistä koskeva ohjelma. |
| --- | --- |

d)

suunnitelmassa on vahvistettu tämän direktiivin 29 artiklassa tarkoitettu jätteen syntymisen ehkäisemistä koskeva ohjelma.

suunnitelmassa on vahvistettu tämän direktiivin 29 artiklassa tarkoitettu jätteen syntymisen ehkäisemistä koskeva ohjelma.

Komissio arvioi, täyttyvätkö neljännen alakohdan a–d alakohdassa asetetut vaatimukset. Ellei komissio vastusta esitettyä suunnitelmaa viiden kuukauden kuluessa sen vastaanottamisesta, lisäaikaa koskeva pyyntö katsotaan hyväksytyksi.

Komissio arvioi, täyttyvätkö neljännen alakohdan a–d alakohdassa asetetut vaatimukset. Ellei komissio vastusta esitettyä suunnitelmaa viiden kuukauden kuluessa sen vastaanottamisesta, lisäaikaa koskeva pyyntö katsotaan hyväksytyksi.

Jos komissio vastustaa esitettyä suunnitelmaa, se pyytää kyseessä olevaa jäsenvaltiota toimittamaan tarkistetun suunnitelman kahden kuukauden kuluessa komission vastalauseiden vastaanottamisesta.

Jos komissio vastustaa esitettyä suunnitelmaa, se pyytää kyseessä olevaa jäsenvaltiota toimittamaan tarkistetun suunnitelman kahden kuukauden kuluessa komission vastalauseiden vastaanottamisesta.

Komissio arvioi tarkistetun suunnitelman kahden kuukauden kuluessa sen vastaanottamisesta ja ilmoittaa lisäaikaa koskevan pyynnön hyväksymisestä tai hylkäämisestä kirjallisesti. Jos komissio ei ole tehnyt päätöstä määräajan kuluessa, lisäaikaa koskeva pyyntö katsotaan hyväksytyksi.

Komissio arvioi tarkistetun suunnitelman kahden kuukauden kuluessa sen vastaanottamisesta ja ilmoittaa lisäaikaa koskevan pyynnön hyväksymisestä tai hylkäämisestä kirjallisesti. Jos komissio ei ole tehnyt päätöstä määräajan kuluessa, lisäaikaa koskeva pyyntö katsotaan hyväksytyksi.

Komissio ilmoittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle päätöksistään kahden kuukauden kuluessa kyseisten päätösten tekemisestä.

Komissio ilmoittaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle päätöksistään kahden kuukauden kuluessa kyseisten päätösten tekemisestä.

Jos ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu määräajan pidennys hyväksytään mutta jäsenvaltio ei vuoteen 2025 mennessä valmistele uudelleenkäyttöön tai kierrätä vähintään 50:tä prosenttia yhdyskuntajätteestään, määräajan pidennys katsotaan automaattisesti peruutetuksi.

Jos ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettu määräajan pidennys hyväksytään mutta jäsenvaltio ei vuoteen 2025 mennessä valmistele uudelleenkäyttöön tai kierrätä vähintään 50:tä prosenttia yhdyskuntajätteestään, määräajan pidennys katsotaan automaattisesti peruutetuksi.

Tarkistus 172

Tarkistus 172

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 10 alakohta – e alakohta

1 artikla – 1 kohta – 10 alakohta – e alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

11 artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Jäsenvaltio voi 2 kohdan d alakohdassa tarkoitetut tavoitteet saavuttaakseen pyytää määräajan pidennystä viidellä vuodella, jos se täyttää seuraavat edellytykset: |
| | a) | se täyttää 3 kohdan ensimmäisen alakohdan a ja b alakohdassa tarkoitetut edellytykset; ja |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 a.
     
  Jäsenvaltio voi 2 kohdan d alakohdassa tarkoitetut tavoitteet saavuttaakseen pyytää määräajan pidennystä viidellä vuodella, jos se täyttää seuraavat edellytykset:

a)

se täyttää 3 kohdan ensimmäisen alakohdan a ja b alakohdassa tarkoitetut edellytykset; ja

se täyttää 3 kohdan ensimmäisen alakohdan a ja b alakohdassa tarkoitetut edellytykset; ja

| b) | se ei kuulu luetteloon jäsenvaltioista, jotka eivät mahdollisesti saavuta 11 b artiklan 2 kohdan b alakohdassa asetettua tavoitetta, jonka mukaan vuoteen 2030 mennessä on valmisteltava uudelleenkäyttöön ja kierrätettävä vähintään 60 prosenttia yhdyskuntajätteestä. |
| --- | --- |

b)

se ei kuulu luetteloon jäsenvaltioista, jotka eivät mahdollisesti saavuta 11 b artiklan 2 kohdan b alakohdassa asetettua tavoitetta, jonka mukaan vuoteen 2030 mennessä on valmisteltava uudelleenkäyttöön ja kierrätettävä vähintään 60 prosenttia yhdyskuntajätteestä.

se ei kuulu luetteloon jäsenvaltioista, jotka eivät mahdollisesti saavuta 11 b artiklan 2 kohdan b alakohdassa asetettua tavoitetta, jonka mukaan vuoteen 2030 mennessä on valmisteltava uudelleenkäyttöön ja kierrätettävä vähintään 60 prosenttia yhdyskuntajätteestä.

Jäsenvaltion on tämän artiklan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua lisäaikaa pyytääkseen esitettävä pyyntönsä tämän artiklan 3 kohdan mukaisesti komissiolle viimeistään 24 kuukautta ennen tämän artiklan 2 kohdan d alakohdassa säädettyä määräaikaa, mutta ei ennen 11 b artiklassa tarkoitetun, tässä kohdassa asetettujen tavoitteiden saavuttamista käsittelevän kertomuksen julkaisemista.

Jäsenvaltion on tämän artiklan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua lisäaikaa pyytääkseen esitettävä pyyntönsä tämän artiklan 3 kohdan mukaisesti komissiolle viimeistään 24 kuukautta ennen tämän artiklan 2 kohdan d alakohdassa säädettyä määräaikaa, mutta ei ennen 11 b artiklassa tarkoitetun, tässä kohdassa asetettujen tavoitteiden saavuttamista käsittelevän kertomuksen julkaisemista.

Jos lisäaika hyväksytään, mutta jäsenvaltio ei vuoteen 2030 mennessä valmistele uudelleenkäyttöön tai kierrätä vähintään 60:tä prosenttia yhdyskuntajätteestään, lisäaika katsotaan automaattisesti peruutetuksi.

Jos lisäaika hyväksytään, mutta jäsenvaltio ei vuoteen 2030 mennessä valmistele uudelleenkäyttöön tai kierrätä vähintään 60:tä prosenttia yhdyskuntajätteestään, lisäaika katsotaan automaattisesti peruutetuksi.

Tarkistus 173

Tarkistus 173

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 10 alakohta – e alakohta

1 artikla – 1 kohta – 10 alakohta – e alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

11 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Komissio tutkii 31 päivään joulukuuta 2024 mennessä 2 kohdan d alakohdassa vahvistettua tavoitetta
  sen tiukentamiseksi ja harkitsee tavoitteiden asettamista muille jätevirroille
  . Komission kertomus, jonka liitteenä on tarvittaessa ehdotus, lähetetään Euroopan parlamentille ja neuvostolle. | 4.   Komissio tutkii 31 päivään joulukuuta 2024 mennessä 2 kohdan d alakohdassa vahvistettua tavoitetta
  ja ottaa huomioon jäsenvaltioiden käyttämät parhaat käytännöt ja toimenpiteet tavoitteen saavuttamiseksi
  . Komission kertomus, jonka liitteenä on tarvittaessa ehdotus, lähetetään Euroopan parlamentille ja neuvostolle. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   Komissio tutkii 31 päivään joulukuuta 2024 mennessä 2 kohdan d alakohdassa vahvistettua tavoitetta
  sen tiukentamiseksi ja harkitsee tavoitteiden asettamista muille jätevirroille
  . Komission kertomus, jonka liitteenä on tarvittaessa ehdotus, lähetetään Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

4.   Komissio tutkii 31 päivään joulukuuta 2024 mennessä 2 kohdan d alakohdassa vahvistettua tavoitetta
  ja ottaa huomioon jäsenvaltioiden käyttämät parhaat käytännöt ja toimenpiteet tavoitteen saavuttamiseksi
  . Komission kertomus, jonka liitteenä on tarvittaessa ehdotus, lähetetään Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

Tarkistus 174

Tarkistus 174

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 10 alakohta – e alakohta

1 artikla – 1 kohta – 10 alakohta – e alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

11 artikla – 4 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4 a.
     
  Komissio tarkastelee mahdollisuutta laatia uudelleenkäyttöön valmistelua ja kierrätystä koskevia tavoitteita, joita sovelletaan kaupan jätteeseen, vaarattomaan teollisuusjätteeseen ja muihin jätevirtoihin ja jotka on saavutettava vuoteen 2025 ja vuoteen 2030 mennessä. Komissio laatii tätä varten 31 päivään joulukuuta 2018 mennessä kertomuksen, jonka liitteenä on tarvittaessa lainsäädäntöehdotus ja joka toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4 a.
     
  Komissio tarkastelee mahdollisuutta laatia uudelleenkäyttöön valmistelua ja kierrätystä koskevia tavoitteita, joita sovelletaan kaupan jätteeseen, vaarattomaan teollisuusjätteeseen ja muihin jätevirtoihin ja jotka on saavutettava vuoteen 2025 ja vuoteen 2030 mennessä. Komissio laatii tätä varten 31 päivään joulukuuta 2018 mennessä kertomuksen, jonka liitteenä on tarvittaessa lainsäädäntöehdotus ja joka toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

Tarkistus 175

Tarkistus 175

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 10 alakohta – e alakohta

1 artikla – 1 kohta – 10 alakohta – e alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

11 artikla – 4 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4 b.
     
  Komissio harkitsee mahdollisuutta laatia uudelleenkäyttöön valmistelua ja kierrätystä koskevia tavoitteita, joita sovelletaan rakennus- ja purkujätteeseen ja jotka on saavutettava vuoteen 2025 ja vuoteen 2030 mennessä. Komissio laatii tätä varten 31 päivään joulukuuta 2018 mennessä kertomuksen, jonka liitteenä on tarvittaessa lainsäädäntöehdotus ja joka toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4 b.
     
  Komissio harkitsee mahdollisuutta laatia uudelleenkäyttöön valmistelua ja kierrätystä koskevia tavoitteita, joita sovelletaan rakennus- ja purkujätteeseen ja jotka on saavutettava vuoteen 2025 ja vuoteen 2030 mennessä. Komissio laatii tätä varten 31 päivään joulukuuta 2018 mennessä kertomuksen, jonka liitteenä on tarvittaessa lainsäädäntöehdotus ja joka toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

Tarkistus 176

Tarkistus 176

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 11 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 11 alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

11 a artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Sen laskemiseksi, onko 11 artiklan 2 kohdan c ja d alakohdassa ja 11 artiklan 3 kohdassa asetetut tavoitteet saavutettu, | 1.   Sen laskemiseksi, onko 11 artiklan 2 kohdan c ja d alakohdassa ja 11 artiklan 3 kohdassa asetetut tavoitteet saavutettu, |
| a) | kierrätetyn yhdyskuntajätteen
  painona pidetään
  lopulliseen kierrätysprosessiin toimitetun jätteen
  painoa
  ; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Sen laskemiseksi, onko 11 artiklan 2 kohdan c ja d alakohdassa ja 11 artiklan 3 kohdassa asetetut tavoitteet saavutettu,

1.   Sen laskemiseksi, onko 11 artiklan 2 kohdan c ja d alakohdassa ja 11 artiklan 3 kohdassa asetetut tavoitteet saavutettu,

a)

kierrätetyn yhdyskuntajätteen
  painona pidetään
  lopulliseen kierrätysprosessiin toimitetun jätteen
  painoa
  ;

painona pidetään

painoa

| a) | kierrätetyn yhdyskuntajätteen
  painoksi lasketaan
  lopulliseen kierrätysprosessiin toimitetun jätteen
  paino tiettynä vuonna
  ; |
| --- | --- |

a)

kierrätetyn yhdyskuntajätteen
  painoksi lasketaan
  lopulliseen kierrätysprosessiin toimitetun jätteen
  paino tiettynä vuonna
  ;

painoksi lasketaan

paino tiettynä vuonna

| b) | uudelleenkäyttöä varten valmistellun yhdyskuntajätteen
  painona pidetään
  hyväksytyn uudelleenkäyttöön valmistelevan toiminnanharjoittajan
  talteenottaman
  ja keräämän yhdyskuntajätteen, jolle on tehty kaikki tarvittavat uudelleenkäytön mahdollistavat tarkistus-, puhdistus- ja korjaustoimenpiteet, painoa; |
| --- | --- |

b)

uudelleenkäyttöä varten valmistellun yhdyskuntajätteen
  painona pidetään
  hyväksytyn uudelleenkäyttöön valmistelevan toiminnanharjoittajan
  talteenottaman
  ja keräämän yhdyskuntajätteen, jolle on tehty kaikki tarvittavat uudelleenkäytön mahdollistavat tarkistus-, puhdistus- ja korjaustoimenpiteet, painoa;

painona pidetään

talteenottaman

| b) | uudelleenkäyttöä varten valmistellun yhdyskuntajätteen
  painoksi lasketaan
  hyväksytyn uudelleenkäyttöön valmistelevan toiminnanharjoittajan
  tiettynä vuonna hyödyntämän
  ja keräämän yhdyskuntajätteen, jolle on tehty kaikki tarvittavat uudelleenkäytön mahdollistavat tarkistus-, puhdistus- ja korjaustoimenpiteet, painoa. |
| --- | --- |

b)

uudelleenkäyttöä varten valmistellun yhdyskuntajätteen
  painoksi lasketaan
  hyväksytyn uudelleenkäyttöön valmistelevan toiminnanharjoittajan
  tiettynä vuonna hyödyntämän
  ja keräämän yhdyskuntajätteen, jolle on tehty kaikki tarvittavat uudelleenkäytön mahdollistavat tarkistus-, puhdistus- ja korjaustoimenpiteet, painoa.

painoksi lasketaan

tiettynä vuonna hyödyntämän

| c) | Jäsenvaltiot voivat sisällyttää laskelmiin tuotteet ja osat, jotka hyväksytyt uudelleenkäyttöä valmistelevat toiminnanharjoittajat tai panttijärjestelmät ovat valmistelleet uudelleenkäyttöön. Jäsenvaltioiden on käytettävä uudelleenkäyttöön valmistellun ja kierrätetyn yhdyskuntajätteen mukautetun määrän laskemiseen toiminnanharjoittajilta saatuja todennettuja tietoja sekä liitteessä VI esitettyä kaavaa. |
| --- | --- |

c)

Jäsenvaltiot voivat sisällyttää laskelmiin tuotteet ja osat, jotka hyväksytyt uudelleenkäyttöä valmistelevat toiminnanharjoittajat tai panttijärjestelmät ovat valmistelleet uudelleenkäyttöön. Jäsenvaltioiden on käytettävä uudelleenkäyttöön valmistellun ja kierrätetyn yhdyskuntajätteen mukautetun määrän laskemiseen toiminnanharjoittajilta saatuja todennettuja tietoja sekä liitteessä VI esitettyä kaavaa.

Jäsenvaltiot voivat sisällyttää laskelmiin tuotteet ja osat, jotka hyväksytyt uudelleenkäyttöä valmistelevat toiminnanharjoittajat tai panttijärjestelmät ovat valmistelleet uudelleenkäyttöön. Jäsenvaltioiden on käytettävä uudelleenkäyttöön valmistellun ja kierrätetyn yhdyskuntajätteen mukautetun määrän laskemiseen toiminnanharjoittajilta saatuja todennettuja tietoja sekä liitteessä VI esitettyä kaavaa.

Tarkistus 177

Tarkistus 177

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 11 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 11 alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

11 a artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Komissio pyytää 31 päivään joulukuuta 2018 mennessä eurooppalaisia standardointijärjestöjä kehittämään eurooppalaisia laatustandardeja lopulliseen kierrätysprosessiin saapuvia jätemateriaaleja sekä uusioraaka-aineita, etenkin muoveja, varten parhaiden käytäntöjen mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 a.
     
  Komissio pyytää 31 päivään joulukuuta 2018 mennessä eurooppalaisia standardointijärjestöjä kehittämään eurooppalaisia laatustandardeja lopulliseen kierrätysprosessiin saapuvia jätemateriaaleja sekä uusioraaka-aineita, etenkin muoveja, varten parhaiden käytäntöjen mukaisesti.

Tarkistus 178

Tarkistus 178

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 11 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 11 alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

11 a artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Varmistaakseen yhdenmukaiset edellytykset 1 kohdan b
  ja c
  alakohdan
  ja liitteen VI
  soveltamiselle komissio antaa 38 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joissa säädetään hyväksyttyjen uudelleenkäyttöön valmistelevien toiminnanharjoittajien ja
  panttijärjestelmien
  määrittämiseen sovellettavista laadullisista ja toiminnallisista vähimmäisvaatimuksista, mukaan lukien tietojen keräämistä, todentamista ja toimittamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt. | 2.   Varmistaakseen yhdenmukaiset edellytykset 1 kohdan
  a ja
  b alakohdan soveltamiselle komissio antaa 38 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joissa säädetään hyväksyttyjen uudelleenkäyttöön valmistelevien toiminnanharjoittajien ja
  lopullisen kierrätyksen toiminnanharjoittajien
  määrittämiseen sovellettavista laadullisista ja toiminnallisista vähimmäisvaatimuksista, mukaan lukien tietojen keräämistä,
  jäljitettävyyttä,
  todentamista ja toimittamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Varmistaakseen yhdenmukaiset edellytykset 1 kohdan b
  ja c
  alakohdan
  ja liitteen VI
  soveltamiselle komissio antaa 38 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joissa säädetään hyväksyttyjen uudelleenkäyttöön valmistelevien toiminnanharjoittajien ja
  panttijärjestelmien
  määrittämiseen sovellettavista laadullisista ja toiminnallisista vähimmäisvaatimuksista, mukaan lukien tietojen keräämistä, todentamista ja toimittamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt.

2.   Varmistaakseen yhdenmukaiset edellytykset 1 kohdan
  a ja
  b alakohdan soveltamiselle komissio antaa 38 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joissa säädetään hyväksyttyjen uudelleenkäyttöön valmistelevien toiminnanharjoittajien ja
  lopullisen kierrätyksen toiminnanharjoittajien
  määrittämiseen sovellettavista laadullisista ja toiminnallisista vähimmäisvaatimuksista, mukaan lukien tietojen keräämistä,
  jäljitettävyyttä,
  todentamista ja toimittamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt.

Tarkistus 179

Tarkistus 179

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 11 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 11 alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

11 a artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   
  Edellä 1 kohdasta poiketen lajittelutoiminnan tuotoksen painona voidaan raportoida kierrätetyn yhdyskuntajätteen paino sillä edellytyksellä, että | 3.   
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että pidetään kirjaa tuotteiden ja materiaalien painosta sillä hetkellä, kun ne poistuvat (tuotoksena) hyödyntämis- tai kierrätyslaitoksesta tai uudelleenkäyttöön valmistelevasta laitoksesta. |
| a) | kyseinen jätemäärä toimitettiin lopulliseen kierrätysprosessin; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   
  Edellä 1 kohdasta poiketen lajittelutoiminnan tuotoksen painona voidaan raportoida kierrätetyn yhdyskuntajätteen paino sillä edellytyksellä, että

3.   
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että pidetään kirjaa tuotteiden ja materiaalien painosta sillä hetkellä, kun ne poistuvat (tuotoksena) hyödyntämis- tai kierrätyslaitoksesta tai uudelleenkäyttöön valmistelevasta laitoksesta.

a)

kyseinen jätemäärä toimitettiin lopulliseen kierrätysprosessin;

kyseinen jätemäärä toimitettiin lopulliseen kierrätysprosessin;

| b) | niiden materiaalien tai aineiden paino, joita ei sijoiteta lopulliseen kierrätysprosessiin ja jotka loppukäsitellään tai jotka hyödynnetään energiana, on alle 10 prosenttia kierrätetyksi raportoidun jätteen kokonaispainosta. |
| --- | --- |

b)

niiden materiaalien tai aineiden paino, joita ei sijoiteta lopulliseen kierrätysprosessiin ja jotka loppukäsitellään tai jotka hyödynnetään energiana, on alle 10 prosenttia kierrätetyksi raportoidun jätteen kokonaispainosta.

niiden materiaalien tai aineiden paino, joita ei sijoiteta lopulliseen kierrätysprosessiin ja jotka loppukäsitellään tai jotka hyödynnetään energiana, on alle 10 prosenttia kierrätetyksi raportoidun jätteen kokonaispainosta.

Tarkistus 180

Tarkistus 180

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 11 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 11 alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

11 a artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Jäsenvaltioiden on otettava käyttöön tehokas järjestelmä yhdyskuntajätteen laadun valvomiseksi ja jäljittämiseksi, jotta voidaan varmistaa, että
  3
  kohdan
  a ja b alakohdassa vahvistetut perusteet täyttyvät
  . Järjestelmä voi koostua 35 artiklan 4 kohdan mukaisesti perustetuista sähköisistä rekistereistä, jaotellun jätteen laatuvaatimuksia koskevista teknisistä eritelmistä tai vastaavista toimenpiteistä, joilla voidaan varmistaa kierrätetystä jätteestä kerättyjen tietojen luotettavuus ja oikeellisuus. | 4.   Jäsenvaltioiden on
  2 kohdan mukaisesti
  otettava käyttöön tehokas järjestelmä yhdyskuntajätteen laadun valvomiseksi ja jäljittämiseksi, jotta voidaan varmistaa, että
  1
   kohdan
  säännöksiä noudatetaan
  . Järjestelmä voi koostua 35 artiklan 4 kohdan mukaisesti perustetuista sähköisistä rekistereistä, jaotellun jätteen laatuvaatimuksia koskevista teknisistä eritelmistä tai vastaavista toimenpiteistä, joilla voidaan varmistaa kierrätetystä jätteestä kerättyjen tietojen luotettavuus ja oikeellisuus.
  Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle valitsemastaan laadunvalvontaa ja jäljitettävyyttä koskevasta menetelmästä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   Jäsenvaltioiden on otettava käyttöön tehokas järjestelmä yhdyskuntajätteen laadun valvomiseksi ja jäljittämiseksi, jotta voidaan varmistaa, että
  3
  kohdan
  a ja b alakohdassa vahvistetut perusteet täyttyvät
  . Järjestelmä voi koostua 35 artiklan 4 kohdan mukaisesti perustetuista sähköisistä rekistereistä, jaotellun jätteen laatuvaatimuksia koskevista teknisistä eritelmistä tai vastaavista toimenpiteistä, joilla voidaan varmistaa kierrätetystä jätteestä kerättyjen tietojen luotettavuus ja oikeellisuus.

4.   Jäsenvaltioiden on
  2 kohdan mukaisesti
  otettava käyttöön tehokas järjestelmä yhdyskuntajätteen laadun valvomiseksi ja jäljittämiseksi, jotta voidaan varmistaa, että
  1
   kohdan
  säännöksiä noudatetaan
  . Järjestelmä voi koostua 35 artiklan 4 kohdan mukaisesti perustetuista sähköisistä rekistereistä, jaotellun jätteen laatuvaatimuksia koskevista teknisistä eritelmistä tai vastaavista toimenpiteistä, joilla voidaan varmistaa kierrätetystä jätteestä kerättyjen tietojen luotettavuus ja oikeellisuus.
  Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle valitsemastaan laadunvalvontaa ja jäljitettävyyttä koskevasta menetelmästä.

Tarkistus 181

Tarkistus 181

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 11 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 11 alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

11 a artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   Sen laskemiseksi, ovatko jäsenvaltiot saavuttaneet 11 artiklan 2 kohdan c ja d alakohdassa ja 11 artiklan 3 kohdassa vahvistetut tavoitteet, ne voivat ottaa huomioon jätteenpolton yhteydessä tapahtuvan metallien kierrätyksen sen mukaan, mikä on yhdyskuntajätteiden osuus poltetusta jätteestä, mikäli kierrätetyt metallit täyttävät tietyt laatuvaatimukset. | 5.   Sen laskemiseksi, ovatko jäsenvaltiot saavuttaneet 11 artiklan 2 kohdan c ja d alakohdassa ja 11 artiklan 3 kohdassa vahvistetut tavoitteet, ne voivat
  komission hyväksyttyä tämän artiklan 6 kohdassa tarkoitetun delegoidun säädöksen
  ottaa huomioon jätteenpolton
  tai rinnakkaispolton
  yhteydessä tapahtuvan metallien kierrätyksen sen mukaan, mikä on yhdyskuntajätteiden osuus poltetusta tai rinnakkaispoltetusta jätteestä, mikäli kierrätetyt metallit täyttävät tietyt laatuvaatimukset
  , jäte on lajiteltu etukäteen poltettavaksi tai on noudatettu paperin, metallin, muovin, lasin ja biojätteen erilliskeräystä koskevaa velvoitetta
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.   Sen laskemiseksi, ovatko jäsenvaltiot saavuttaneet 11 artiklan 2 kohdan c ja d alakohdassa ja 11 artiklan 3 kohdassa vahvistetut tavoitteet, ne voivat ottaa huomioon jätteenpolton yhteydessä tapahtuvan metallien kierrätyksen sen mukaan, mikä on yhdyskuntajätteiden osuus poltetusta jätteestä, mikäli kierrätetyt metallit täyttävät tietyt laatuvaatimukset.

5.   Sen laskemiseksi, ovatko jäsenvaltiot saavuttaneet 11 artiklan 2 kohdan c ja d alakohdassa ja 11 artiklan 3 kohdassa vahvistetut tavoitteet, ne voivat
  komission hyväksyttyä tämän artiklan 6 kohdassa tarkoitetun delegoidun säädöksen
  ottaa huomioon jätteenpolton
  tai rinnakkaispolton
  yhteydessä tapahtuvan metallien kierrätyksen sen mukaan, mikä on yhdyskuntajätteiden osuus poltetusta tai rinnakkaispoltetusta jätteestä, mikäli kierrätetyt metallit täyttävät tietyt laatuvaatimukset
  , jäte on lajiteltu etukäteen poltettavaksi tai on noudatettu paperin, metallin, muovin, lasin ja biojätteen erilliskeräystä koskevaa velvoitetta
  .

Tarkistus 182

Tarkistus 182

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 11 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 11 alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

11 a artikla – 6 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 6.   Varmistaakseen yhdenmukaiset edellytykset 5 kohdan soveltamiselle komissio antaa 38 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan jätteenpolton yhteydessä kierrätettyjen metallien painon laskemista koskevat yhteiset menetelmät ja kierrätettyjen metallien laatuperusteet. | 6.   Varmistaakseen yhdenmukaiset edellytykset 5 kohdan soveltamiselle komissio antaa 38 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan jätteenpolton
  tai rinnakkaispolton
  yhteydessä kierrätettyjen metallien painon laskemista koskevat yhteiset menetelmät ja kierrätettyjen metallien laatuperusteet. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6.   Varmistaakseen yhdenmukaiset edellytykset 5 kohdan soveltamiselle komissio antaa 38 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan jätteenpolton yhteydessä kierrätettyjen metallien painon laskemista koskevat yhteiset menetelmät ja kierrätettyjen metallien laatuperusteet.

6.   Varmistaakseen yhdenmukaiset edellytykset 5 kohdan soveltamiselle komissio antaa 38 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan jätteenpolton
  tai rinnakkaispolton
  yhteydessä kierrätettyjen metallien painon laskemista koskevat yhteiset menetelmät ja kierrätettyjen metallien laatuperusteet.

Tarkistus 183

Tarkistus 183

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 12 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 12 alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

11 b artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Komissio laatii yhteistyössä Euroopan ympäristökeskuksen kanssa kertomuksia 11 artiklan 2 kohdan c ja d alakohdassa ja 3 kohdassa asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa tapahtuneesta edistymisestä viimeistään kolme vuotta ennen kutakin näissä säännöksissä vahvistettua määräaikaa. | 1.   Komissio laatii yhteistyössä Euroopan ympäristökeskuksen kanssa kertomuksia 11 artiklan 2 kohdan c ja d alakohdassa ja 3
  ja 3 a
  kohdassa
  sekä 21 artiklan 1 a kohdassa
  asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa tapahtuneesta edistymisestä viimeistään kolme vuotta ennen kutakin näissä säännöksissä vahvistettua määräaikaa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Komissio laatii yhteistyössä Euroopan ympäristökeskuksen kanssa kertomuksia 11 artiklan 2 kohdan c ja d alakohdassa ja 3 kohdassa asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa tapahtuneesta edistymisestä viimeistään kolme vuotta ennen kutakin näissä säännöksissä vahvistettua määräaikaa.

1.   Komissio laatii yhteistyössä Euroopan ympäristökeskuksen kanssa kertomuksia 11 artiklan 2 kohdan c ja d alakohdassa ja 3
  ja 3 a
  kohdassa
  sekä 21 artiklan 1 a kohdassa
  asetettujen tavoitteiden saavuttamisessa tapahtuneesta edistymisestä viimeistään kolme vuotta ennen kutakin näissä säännöksissä vahvistettua määräaikaa.

Tarkistus 184

Tarkistus 184

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 12 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 12 alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

11 b artikla – 2 kohta – b a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | b a) | esimerkkejä parhaista käytännöistä, joita käytetään eri puolilla unionia ja jotka voivat auttaa tavoitteiden saavuttamisessa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b a)

b a)

esimerkkejä parhaista käytännöistä, joita käytetään eri puolilla unionia ja jotka voivat auttaa tavoitteiden saavuttamisessa.

esimerkkejä parhaista käytännöistä, joita käytetään eri puolilla unionia ja jotka voivat auttaa tavoitteiden saavuttamisessa.

Tarkistus 185

Tarkistus 185

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 12 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 12 alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

11 b artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a)
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitetuissa kertomuksissa käsitellään tarvittaessa tässä direktiivissä asetettujen muiden vaatimusten noudattamista, kuten 29 artiklassa tarkoitettuihin jätteen syntymisen ehkäisemistä koskeviin ohjelmiin sisältyvien tavoitteiden saavuttamista koskevia ennusteita sekä loppukäsitellyn tai energiana hyödynnetyn yhdyskuntajätteen prosenttiosuutta ja määrää henkeä kohden mitattuna. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a)
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitetuissa kertomuksissa käsitellään tarvittaessa tässä direktiivissä asetettujen muiden vaatimusten noudattamista, kuten 29 artiklassa tarkoitettuihin jätteen syntymisen ehkäisemistä koskeviin ohjelmiin sisältyvien tavoitteiden saavuttamista koskevia ennusteita sekä loppukäsitellyn tai energiana hyödynnetyn yhdyskuntajätteen prosenttiosuutta ja määrää henkeä kohden mitattuna.

Tarkistus 186

Tarkistus 186

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 12 a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 12 a alakohta (uusi)

Direktiivi 2008/98/EY

12 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 12 a) | Lisätään 12 artiklaan kohta seuraavasti:




  ”1 a.
     
  Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että vuoteen 2030 mennessä loppukäsiteltävän yhdyskuntajätteen määrä vähenee korkeintaan 10 prosenttiin syntyvän yhdyskuntajätteen kokonaismäärästä.”; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

12 a)

12 a)

Lisätään 12 artiklaan kohta seuraavasti:

”1 a.
     
  Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että vuoteen 2030 mennessä loppukäsiteltävän yhdyskuntajätteen määrä vähenee korkeintaan 10 prosenttiin syntyvän yhdyskuntajätteen kokonaismäärästä.”;

Tarkistus 187

Tarkistus 187

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 12 b alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 12 b alakohta (uusi)

Direktiivi 2008/98/EY

12 artikla – 1 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 12 b) | Lisätään 12 artiklaan kohta seuraavasti:




  ”1 b.
     
  Komissio tarkastelee uudelleen liitteessä I tarkoitettuja loppukäsittelytoimia. Komissio antaa tämän direktiivin täydentämiseksi delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan tekniset perusteet ja toimintamenetelmät loppukäsittelytoimia D2, D3, D4, D6, D7 ja D12 varten. Kyseisissä delegoiduissa säädöksissä kielletään tarvittaessa loppukäsittelytoimet, jotka eivät täytä 13 artiklassa asetettuja edellytyksiä.”; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

12 b)

12 b)

Lisätään 12 artiklaan kohta seuraavasti:

”1 b.
     
  Komissio tarkastelee uudelleen liitteessä I tarkoitettuja loppukäsittelytoimia. Komissio antaa tämän direktiivin täydentämiseksi delegoituja säädöksiä, joilla vahvistetaan tekniset perusteet ja toimintamenetelmät loppukäsittelytoimia D2, D3, D4, D6, D7 ja D12 varten. Kyseisissä delegoiduissa säädöksissä kielletään tarvittaessa loppukäsittelytoimet, jotka eivät täytä 13 artiklassa asetettuja edellytyksiä.”;

Tarkistus 188

Tarkistus 188

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 12 c alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 12 c alakohta (uusi)

Direktiivi 2008/98/EY

12 artikla – 1 c kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 12 c) | Lisätään 12 artiklaan kohta seuraavasti:




  ”1 c.
     
  Jäsenvaltioiden on toteutettava erityisiä toimenpiteitä, joilla estetään jätteiden sekä suora että epäsuora sijoittaminen meriympäristöön. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle tiedot tämän kohdan täytäntöönpanemiseksi toteutettavista toimenpiteistä 18 kuukauden kuluessa tämän direktiivin voimaantulosta ja kahden vuoden välein mainitun päivämäärän jälkeen. Komissio julkaisee toimitettujen tietojen pohjalta kaksivuotiskertomuksen kuuden kuukauden kuluessa.




  Komissio antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan tämän kohdan täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja indikaattorit. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 39 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.”; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

12 c)

12 c)

Lisätään 12 artiklaan kohta seuraavasti:

”1 c.
     
  Jäsenvaltioiden on toteutettava erityisiä toimenpiteitä, joilla estetään jätteiden sekä suora että epäsuora sijoittaminen meriympäristöön. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle tiedot tämän kohdan täytäntöönpanemiseksi toteutettavista toimenpiteistä 18 kuukauden kuluessa tämän direktiivin voimaantulosta ja kahden vuoden välein mainitun päivämäärän jälkeen. Komissio julkaisee toimitettujen tietojen pohjalta kaksivuotiskertomuksen kuuden kuukauden kuluessa.

Komissio antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan tämän kohdan täytäntöönpanoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja indikaattorit. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 39 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.”;

Tarkistus 189

Tarkistus 189

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 12 d alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 12 d alakohta (uusi)

Direktiivi 2008/98/EY

15 artikla – 4 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 12 d) | Lisätään 15 artiklaan kohta seuraavasti:




  ”4 a.
     
  Jäsenvaltiot voivat direktiivin 2014/24/EU mukaisesti toteuttaa toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että paikallisten viranomaisten sekä laajennettua tuottajan vastuuta tuotteiden tuottajan puolesta soveltavien organisaatioiden suorittama jätehuoltotoimijoiden valintamenettely sisältää sosiaalisia lausekkeita, joiden avulla tuetaan yhteisötalouden ja yhteisvastuullisten yritysten ja foorumien asemaa.”; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

12 d)

12 d)

Lisätään 15 artiklaan kohta seuraavasti:

”4 a.
     
  Jäsenvaltiot voivat direktiivin 2014/24/EU mukaisesti toteuttaa toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että paikallisten viranomaisten sekä laajennettua tuottajan vastuuta tuotteiden tuottajan puolesta soveltavien organisaatioiden suorittama jätehuoltotoimijoiden valintamenettely sisältää sosiaalisia lausekkeita, joiden avulla tuetaan yhteisötalouden ja yhteisvastuullisten yritysten ja foorumien asemaa.”;

Tarkistus 190

Tarkistus 190

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 12 e alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 12 e alakohta (uusi)

Direktiivi 2008/98/EY

18 artikla – 3 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 12 e) | Korvataan 18 artiklan 3 kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

12 e)

12 e)

Korvataan 18 artiklan 3 kohta seuraavasti:

3.   Jos vaarallista jätettä on sekoitettu 1 kohdan säännösten vastaisesti, jätteet on tarvittaessa ja silloin kuin se on mahdollista eroteltava 13 artiklan noudattamiseksi, jollei teknistä ja taloudellista toteutettavuutta koskevista perusteista muuta johdu.

| | ”3.   Jos vaarallista jätettä on sekoitettu 1 kohdan säännösten vastaisesti, jäsenvaltioiden on varmistettava, että jätteet erotellaan silloin kuin se on teknisesti mahdollista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 36 artiklan soveltamista.


  Jos erottelu ei ole teknisesti mahdollista, sekoitettu jäte on käsiteltävä laitoksissa, jotka ovat saaneet luvan tällaisten sekoitusten ja niiden erillisten osien käsittelyyn.”; |
| --- | --- |

”3.   Jos vaarallista jätettä on sekoitettu 1 kohdan säännösten vastaisesti, jäsenvaltioiden on varmistettava, että jätteet erotellaan silloin kuin se on teknisesti mahdollista, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 36 artiklan soveltamista.

Jos erottelu ei ole teknisesti mahdollista, sekoitettu jäte on käsiteltävä laitoksissa, jotka ovat saaneet luvan tällaisten sekoitusten ja niiden erillisten osien käsittelyyn.”;

Tarkistus 191

Tarkistus 191

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 12 f alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 12 f alakohta (uusi)

Direktiivi 2008/98/EY

20 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 12 f) | Lisätään 20 artiklaan kohta seuraavasti:



  ”Jäsenvaltioiden on otettava 1 päivään tammikuuta 2020 mennessä käyttöön kotitalouksista peräisin olevan vaarallisen jätteen virtaa varten erilliskeräys- ja vastaanottojärjestelmiä, jotta voidaan varmistaa, että vaarallista jätettä käsitellään asianmukaisesti eikä se pilaa muita yhdyskuntajätevirtoja.”; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

12 f)

12 f)

Lisätään 20 artiklaan kohta seuraavasti:

”Jäsenvaltioiden on otettava 1 päivään tammikuuta 2020 mennessä käyttöön kotitalouksista peräisin olevan vaarallisen jätteen virtaa varten erilliskeräys- ja vastaanottojärjestelmiä, jotta voidaan varmistaa, että vaarallista jätettä käsitellään asianmukaisesti eikä se pilaa muita yhdyskuntajätevirtoja.”;

”Jäsenvaltioiden on otettava 1 päivään tammikuuta 2020 mennessä käyttöön kotitalouksista peräisin olevan vaarallisen jätteen virtaa varten erilliskeräys- ja vastaanottojärjestelmiä, jotta voidaan varmistaa, että vaarallista jätettä käsitellään asianmukaisesti eikä se pilaa muita yhdyskuntajätevirtoja.”;

Tarkistus 192

Tarkistus 192

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 12 g alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 12 g alakohta (uusi)

Direktiivi 2008/98/EY

20 artikla – 1 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 12 g) | Lisätään 20 artiklaan kohta seuraavasti:



  ”Komissio laatii ... [18 kuukauden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta] suuntaviivoja, jolla autetaan ja helpotetaan jäsenvaltioita kotitalouksista peräisin olevan vaarallisen jätteen keräämisessä ja turvallisessa käsittelyssä.”; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

12 g)

12 g)

Lisätään 20 artiklaan kohta seuraavasti:

”Komissio laatii ... [18 kuukauden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta] suuntaviivoja, jolla autetaan ja helpotetaan jäsenvaltioita kotitalouksista peräisin olevan vaarallisen jätteen keräämisessä ja turvallisessa käsittelyssä.”;

”Komissio laatii ... [18 kuukauden kuluttua tämän direktiivin voimaantulosta] suuntaviivoja, jolla autetaan ja helpotetaan jäsenvaltioita kotitalouksista peräisin olevan vaarallisen jätteen keräämisessä ja turvallisessa käsittelyssä.”;

Tarkistus 193

Tarkistus 193

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 12 h alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 12 h alakohta (uusi)

Direktiivi 2008/98/EY

21 artikla – 1 kohta – a alakohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 12 h) | Korvataan 21 artiklan 1 kohdan a alakohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

12 h)

12 h)

Korvataan 21 artiklan 1 kohdan a alakohta seuraavasti:

| a) | jäteöljyt kerätään erikseen
  , jos se on teknisesti mahdollista
  ; |
| --- | --- |

a)

jäteöljyt kerätään erikseen
  , jos se on teknisesti mahdollista
  ;

, jos se on teknisesti mahdollista

| | ”a) | jäteöljyt kerätään erikseen;” |
| --- | --- | --- |

”a)

jäteöljyt kerätään erikseen;”

Tarkistus 194

Tarkistus 194

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 12 i alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 12 i alakohta (uusi)

Direktiivi 2008/98/EY

21 artikla – 1 kohta – c alakohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 12 i) | Korvataan 21 artiklan 1 kohdan c alakohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

12 i)

12 i)

Korvataan 21 artiklan 1 kohdan c alakohta seuraavasti:

| c) | ominaisuuksiltaan erilaisia jäteöljyjä ei sekoiteta eikä jäteöljyjä sekoiteta muunlaisten jätteiden tai aineiden kanssa, jos
  se on teknisesti mahdollista ja taloudellisesti hyväksyttävää tai jos
  tällainen sekoittaminen haittaa niiden
  käsittelyä
  . |
| --- | --- |

c)

ominaisuuksiltaan erilaisia jäteöljyjä ei sekoiteta eikä jäteöljyjä sekoiteta muunlaisten jätteiden tai aineiden kanssa, jos
  se on teknisesti mahdollista ja taloudellisesti hyväksyttävää tai jos
  tällainen sekoittaminen haittaa niiden
  käsittelyä
  .

se on teknisesti mahdollista ja taloudellisesti hyväksyttävää tai jos

käsittelyä

| | ”c) | ominaisuuksiltaan erilaisia jäteöljyjä ei sekoiteta eikä jäteöljyjä sekoiteta muunlaisten jätteiden tai aineiden kanssa, jos tällainen sekoittaminen haittaa niiden
  uudistamista
  .”; |
| --- | --- | --- |

”c)

ominaisuuksiltaan erilaisia jäteöljyjä ei sekoiteta eikä jäteöljyjä sekoiteta muunlaisten jätteiden tai aineiden kanssa, jos tällainen sekoittaminen haittaa niiden
  uudistamista
  .”;

uudistamista

Tarkistus 195

Tarkistus 195

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 12 j alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 12 j alakohta (uusi)

Direktiivi 2008/98/EY

21 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 12 j) | Lisätään 21 artiklaan kohta seuraavasti:




  ”1 a.
     
  Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, joilla pyritään saavuttamaan tavoite, jonka mukaan jäteöljyjen uudistamisen aste nostetaan vuoteen 2025 mennessä vähintään 85 prosenttiin syntyneestä jäteöljystä.




  Toiseen jäsenvaltioon uudistamista varten lähetetty jäteöljy voidaan ottaa huomioon ainoastaan kyseisen jäteöljyn keränneen jäsenvaltion tavoitteen saavuttamista koskevissa laskelmissa ja edellyttäen, että on noudatettu asetuksessa (EY) N:o 1013/2006 vahvistettuja vaatimuksia, jotka koskevat vaarallisten jätteiden siirtoa.




  Uudistamista, valmistelua uudelleenkäyttöön tai kierrätystä varten unionista viety jäteöljy voidaan ottaa huomioon ainoastaan jäteöljyn keränneen jäsenvaltion tavoitteen saavuttamista koskevissa laskelmissa, jos viejä voi osoittaa, että jätteen siirrossa on noudatettu asetuksen (EY) N:o 1013/2006 vaatimuksia ja että jäteöljyn uudistamiskäsittely unionin ulkopuolella on suoritettu asiaa koskevan unionin ympäristölainsäädännön vaatimuksia vastaavien edellytysten mukaisesti.”; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

12 j)

12 j)

Lisätään 21 artiklaan kohta seuraavasti:

”1 a.
     
  Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, joilla pyritään saavuttamaan tavoite, jonka mukaan jäteöljyjen uudistamisen aste nostetaan vuoteen 2025 mennessä vähintään 85 prosenttiin syntyneestä jäteöljystä.

Toiseen jäsenvaltioon uudistamista varten lähetetty jäteöljy voidaan ottaa huomioon ainoastaan kyseisen jäteöljyn keränneen jäsenvaltion tavoitteen saavuttamista koskevissa laskelmissa ja edellyttäen, että on noudatettu asetuksessa (EY) N:o 1013/2006 vahvistettuja vaatimuksia, jotka koskevat vaarallisten jätteiden siirtoa.

Uudistamista, valmistelua uudelleenkäyttöön tai kierrätystä varten unionista viety jäteöljy voidaan ottaa huomioon ainoastaan jäteöljyn keränneen jäsenvaltion tavoitteen saavuttamista koskevissa laskelmissa, jos viejä voi osoittaa, että jätteen siirrossa on noudatettu asetuksen (EY) N:o 1013/2006 vaatimuksia ja että jäteöljyn uudistamiskäsittely unionin ulkopuolella on suoritettu asiaa koskevan unionin ympäristölainsäädännön vaatimuksia vastaavien edellytysten mukaisesti.”;

Tarkistus 196

Tarkistus 196

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 12 k alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 12 k alakohta (uusi)

Direktiivi 2008/98/EY

21 artikla – 2 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 12 k) | Korvataan 21 artiklan 2 kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

12 k)

12 k)

Korvataan 21 artiklan 2 kohta seuraavasti:

2.   
  Jäteöljyjen erillistä keräilyä ja jäteöljyjen asianmukaista käsittelyä varten
  jäsenvaltiot voivat kansallisten edellytystensä mukaisesti
  soveltaa
  lisätoimenpiteitä, kuten teknisiä vaatimuksia, tuottajan vastuuta, taloudellisia ohjauskeinoja tai vapaaehtoisia sopimuksia.

| | ”2.   Jäsenvaltiot voivat
  1 ja 1 a kohdassa tarkoitettuja vaatimuksia noudattaakseen soveltaa
  kansallisten edellytystensä mukaisesti lisätoimenpiteitä, kuten teknisiä vaatimuksia, tuottajan vastuuta, taloudellisia ohjauskeinoja tai vapaaehtoisia sopimuksia.”; |
| --- | --- |

”2.   Jäsenvaltiot voivat
  1 ja 1 a kohdassa tarkoitettuja vaatimuksia noudattaakseen soveltaa
  kansallisten edellytystensä mukaisesti lisätoimenpiteitä, kuten teknisiä vaatimuksia, tuottajan vastuuta, taloudellisia ohjauskeinoja tai vapaaehtoisia sopimuksia.”;

Tarkistus 197

Tarkistus 197

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 12 l alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 12 l alakohta (uusi)

Direktiivi 2008/98/EY

21 artikla – 3 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 12 l) | Korvataan 21 artiklan 3 kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

12 l)

12 l)

Korvataan 21 artiklan 3 kohta seuraavasti:

3.   
  Jos jäteöljyille on kansallisessa lainsäädännössä asetettu uudistamista koskevia vaatimuksia,
  jäsenvaltiot voivat
  säätää, että tällaiset jäteöljyt on uudistettava, jos se on teknisesti mahdollista, ja, jos sovelletaan
  asetuksen (EY) N:o 1013/2006 11 ja 12 artiklaa, rajoittaa jäteöljyjen rajatylittäviä siirtoja alueeltaan polttolaitokseen tai rinnakkaispolttolaitokseen asettaakseen jäteöljyjen uudistamisen etusijalle.

| | ”3.   Jäsenvaltiot voivat asetuksen (EY) N:o 1013/2006 11 ja 12 artiklaa
  sovellettaessa
  rajoittaa jäteöljyjen rajatylittäviä siirtoja alueeltaan polttolaitokseen tai rinnakkaispolttolaitokseen asettaakseen jäteöljyjen uudistamisen etusijalle.”; |
| --- | --- |

”3.   Jäsenvaltiot voivat asetuksen (EY) N:o 1013/2006 11 ja 12 artiklaa
  sovellettaessa
  rajoittaa jäteöljyjen rajatylittäviä siirtoja alueeltaan polttolaitokseen tai rinnakkaispolttolaitokseen asettaakseen jäteöljyjen uudistamisen etusijalle.”;

Tarkistus 198

Tarkistus 198

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 13 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 13 alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

22 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden on varmistettava biojätteen erilliskeräys
  , jos se on teknisesti, ympäristön kannalta ja taloudellisesti toteutettavissa sekä asianmukaista, kompostia koskevien laatuvaatimusten varmistamiseksi ja 11 artiklan 2 kohdan a, c ja d alakohdan sekä 11 artiklan 3 kohdan tavoitteiden saavuttamiseksi
  . | 1. | Jäsenvaltioiden on
  10 artiklan 2 kohdan mukaisesti
  varmistettava biojätteen erilliskeräys
  sen syntypaikalla
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Jäsenvaltioiden on varmistettava biojätteen erilliskeräys
  , jos se on teknisesti, ympäristön kannalta ja taloudellisesti toteutettavissa sekä asianmukaista, kompostia koskevien laatuvaatimusten varmistamiseksi ja 11 artiklan 2 kohdan a, c ja d alakohdan sekä 11 artiklan 3 kohdan tavoitteiden saavuttamiseksi
  .

, jos se on teknisesti, ympäristön kannalta ja taloudellisesti toteutettavissa sekä asianmukaista, kompostia koskevien laatuvaatimusten varmistamiseksi ja 11 artiklan 2 kohdan a, c ja d alakohdan sekä 11 artiklan 3 kohdan tavoitteiden saavuttamiseksi

1.

Jäsenvaltioiden on
  10 artiklan 2 kohdan mukaisesti
  varmistettava biojätteen erilliskeräys
  sen syntypaikalla
  .

10 artiklan 2 kohdan mukaisesti

sen syntypaikalla

Tarkistus 199

Tarkistus 199

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 13 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 13 alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

22 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Jäsenvaltioiden on kannustettava kotikompostointiin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 a.
     
  Jäsenvaltioiden on kannustettava kotikompostointiin.

Tarkistus 237

Tarkistus 237

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 13 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 13 alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

22 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Niiden
  on
  tarvittaessa
  toteutettava 4 ja 13 artiklan mukaisesti toimenpiteitä,
  joiden tarkoituksena on edistää seuraavia toimia: | 2.   
  Jäsenvaltioiden
  on toteutettava 4 ja 13 artiklan mukaisesti toimenpiteitä,
  mukaan lukien jäljitettävyys- sekä panoksiin ja tuotoksiin perustuvat laadunvalmistusjärjestelmät, varmistaakseen biojätteen orgaanisen kierrätyksen siten, että huolehditaan korkeatasoisesta ympäristönsuojelusta ja asiaa koskevien tiukkojen laatuvaatimusten mukaisesta tuotoksesta. |
| a) | biojätteen kierrätys, myös kompostointi, ja mädättäminen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Niiden
  on
  tarvittaessa
  toteutettava 4 ja 13 artiklan mukaisesti toimenpiteitä,
  joiden tarkoituksena on edistää seuraavia toimia:

Niiden

tarvittaessa

joiden tarkoituksena on edistää seuraavia toimia:

2.   
  Jäsenvaltioiden
  on toteutettava 4 ja 13 artiklan mukaisesti toimenpiteitä,
  mukaan lukien jäljitettävyys- sekä panoksiin ja tuotoksiin perustuvat laadunvalmistusjärjestelmät, varmistaakseen biojätteen orgaanisen kierrätyksen siten, että huolehditaan korkeatasoisesta ympäristönsuojelusta ja asiaa koskevien tiukkojen laatuvaatimusten mukaisesta tuotoksesta.

a)

biojätteen kierrätys, myös kompostointi, ja mädättäminen;

biojätteen kierrätys, myös kompostointi, ja mädättäminen;

| b) | biojätteen käsittely korkeatasoisen ympäristönsuojelun vaatimukset täyttävällä tavalla; |
| --- | --- |

b)

biojätteen käsittely korkeatasoisen ympäristönsuojelun vaatimukset täyttävällä tavalla;

biojätteen käsittely korkeatasoisen ympäristönsuojelun vaatimukset täyttävällä tavalla;

| c) | biojätteestä tuotettujen, ympäristön kannalta turvallisten materiaalien käyttö. |
| --- | --- |

c)

biojätteestä tuotettujen, ympäristön kannalta turvallisten materiaalien käyttö.

biojätteestä tuotettujen, ympäristön kannalta turvallisten materiaalien käyttö.

Tarkistus 242

Tarkistus 242

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 13 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 13 alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

22 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Kierrätetyn biojätteen painona pidetään orgaaniseen kierrätysprosessiin toimitetun jätteen painoa tiettynä vuonna. |
| | Niiden materiaalien tai aineiden painoa, joita ei sijoiteta lopulliseen kierrätysprosessiin ja jotka loppukäsitellään tai jotka hyödynnetään energiana, ei saa ilmoittaa kierrätetyksi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a.
     
  Kierrätetyn biojätteen painona pidetään orgaaniseen kierrätysprosessiin toimitetun jätteen painoa tiettynä vuonna.

Niiden materiaalien tai aineiden painoa, joita ei sijoiteta lopulliseen kierrätysprosessiin ja jotka loppukäsitellään tai jotka hyödynnetään energiana, ei saa ilmoittaa kierrätetyksi.

Niiden materiaalien tai aineiden painoa, joita ei sijoiteta lopulliseen kierrätysprosessiin ja jotka loppukäsitellään tai jotka hyödynnetään energiana, ei saa ilmoittaa kierrätetyksi.

Tarkistus 201

Tarkistus 201

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 13 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 13 alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

22 artikla – 2 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 b.
     
  Komissio ehdottaa 31 päivään joulukuuta 2018 mennessä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2150/2002

   (1 a)

  muuttamista siten, että siinä otetaan käyttöön syntymispaikalla erotellun yhdyskuntien biojätteen eurooppalaiset jätekoodit. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 b.
     
  Komissio ehdottaa 31 päivään joulukuuta 2018 mennessä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 2150/2002

   (1 a)

  muuttamista siten, että siinä otetaan käyttöön syntymispaikalla erotellun yhdyskuntien biojätteen eurooppalaiset jätekoodit.

Tarkistus 238

Tarkistus 238

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 13 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 13 alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

22 artikla – 2 c kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 c.
     
  Komissio pyytää 31 päivään joulukuuta 2018 mennessä eurooppalaisia standardointijärjestöjä kehittämään eurooppalaisia laatustandardeja orgaaniseen kierrätysprosessiin saapuvaa biojätettä sekä kompostia ja mädätettä varten parhaiden käytäntöjen mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 c.
     
  Komissio pyytää 31 päivään joulukuuta 2018 mennessä eurooppalaisia standardointijärjestöjä kehittämään eurooppalaisia laatustandardeja orgaaniseen kierrätysprosessiin saapuvaa biojätettä sekä kompostia ja mädätettä varten parhaiden käytäntöjen mukaisesti.

Tarkistus 202

Tarkistus 202

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 13 a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 13 a alakohta (uusi)

Direktiivi 2008/98/EY

24 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 13 a) | Korvataan 24 artiklan b alakohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

13 a)

13 a)

Korvataan 24 artiklan b alakohta seuraavasti:

| b) | jätteen hyödyntäminen. |
| --- | --- |

b)

jätteen hyödyntäminen.

| | ”b) | vaarattoman jätteen hyödyntäminen.”; |
| --- | --- | --- |

”b)

vaarattoman jätteen hyödyntäminen.”;

vaarattoman jätteen hyödyntäminen.”;

Tarkistus 203

Tarkistus 203

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 14 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 14 alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

26 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltiot voivat vapauttaa toimivaltaiset viranomaiset pitämästä rekistereitä sellaisista laitoksista tai yrityksistä, jotka keräävät tai kuljettavat korkeintaan 20 tonnia vaarattomia jätteitä vuodessa. | Jäsenvaltiot voivat vapauttaa toimivaltaiset viranomaiset pitämästä rekistereitä sellaisista laitoksista tai yrityksistä, jotka keräävät tai kuljettavat korkeintaan 20 tonnia vaarattomia jätteitä vuodessa
  ja korkeintaan kaksi tonnia vaarallisia jätteitä vuodessa
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Jäsenvaltiot voivat vapauttaa toimivaltaiset viranomaiset pitämästä rekistereitä sellaisista laitoksista tai yrityksistä, jotka keräävät tai kuljettavat korkeintaan 20 tonnia vaarattomia jätteitä vuodessa.

Jäsenvaltiot voivat vapauttaa toimivaltaiset viranomaiset pitämästä rekistereitä sellaisista laitoksista tai yrityksistä, jotka keräävät tai kuljettavat korkeintaan 20 tonnia vaarattomia jätteitä vuodessa
  ja korkeintaan kaksi tonnia vaarallisia jätteitä vuodessa
  .

ja korkeintaan kaksi tonnia vaarallisia jätteitä vuodessa

Tarkistus 204

Tarkistus 204

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 14 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 14 alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

26 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Komissio voi antaa delegoituja säädöksiä 38 a artiklan mukaisesti vaarattoman jätteen määriä koskevien kynnysarvojen mukauttamiseksi. | Poistetaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Komissio voi antaa delegoituja säädöksiä 38 a artiklan mukaisesti vaarattoman jätteen määriä koskevien kynnysarvojen mukauttamiseksi.

Komissio voi antaa delegoituja säädöksiä 38 a artiklan mukaisesti vaarattoman jätteen määriä koskevien kynnysarvojen mukauttamiseksi.

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 205

Tarkistus 205

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 15 alakohta – a alakohta

1 artikla – 1 kohta – 15 alakohta – a alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

27 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Siirretään komissiolle valta antaa 38 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat sellaisten teknisten vähimmäisnormien asettamista, joita sovelletaan käsittelytoimintoihin, jotka edellyttävät 23 artiklan nojalla lupaa, jos voidaan todistaa, että ihmisten terveyden ja ympäristön suojelu hyötyisivät tällaisista vähimmäisnormeista. | 1.   Siirretään komissiolle valta antaa 38 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat sellaisten teknisten vähimmäisnormien asettamista, joita sovelletaan
  kaikkiin
  käsittelytoimintoihin
  , erityisesti jätteen erilliskeräykseen, lajitteluun ja kierrätykseen
  , jotka edellyttävät 23 artiklan nojalla lupaa, jos voidaan todistaa, että ihmisten terveyden ja ympäristön suojelu hyötyisivät tällaisista vähimmäisnormeista. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Siirretään komissiolle valta antaa 38 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat sellaisten teknisten vähimmäisnormien asettamista, joita sovelletaan käsittelytoimintoihin, jotka edellyttävät 23 artiklan nojalla lupaa, jos voidaan todistaa, että ihmisten terveyden ja ympäristön suojelu hyötyisivät tällaisista vähimmäisnormeista.

1.   Siirretään komissiolle valta antaa 38 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, jotka koskevat sellaisten teknisten vähimmäisnormien asettamista, joita sovelletaan
  kaikkiin
  käsittelytoimintoihin
  , erityisesti jätteen erilliskeräykseen, lajitteluun ja kierrätykseen
  , jotka edellyttävät 23 artiklan nojalla lupaa, jos voidaan todistaa, että ihmisten terveyden ja ympäristön suojelu hyötyisivät tällaisista vähimmäisnormeista.

Tarkistus 206

Tarkistus 206

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 16 alakohta – a alakohta – ii alakohta

1 artikla – 1 kohta – 16 alakohta – a alakohta – ii alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

28 artikla – 3 kohta – f alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| f) | toimenpiteet kaiken tyyppisen roskaantumisen estämiseksi ja kaiken tyyppisen roskaantumisen puhdistamiseksi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

f)

toimenpiteet kaiken tyyppisen roskaantumisen estämiseksi ja kaiken tyyppisen roskaantumisen puhdistamiseksi.

| f) | toimenpiteet kaiken tyyppisen roskaantumisen estämiseksi
  ja ehkäisemiseksi
  ja kaiken tyyppisen roskaantumisen puhdistamiseksi. |
| --- | --- |

f)

toimenpiteet kaiken tyyppisen roskaantumisen estämiseksi
  ja ehkäisemiseksi
  ja kaiken tyyppisen roskaantumisen puhdistamiseksi.

ja ehkäisemiseksi

Tarkistus 207

Tarkistus 207

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 16 alakohta – a alakohta – ii a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 16 alakohta – a alakohta – ii a alakohta (uusi)

Direktiivi 2008/98/EY

28 artikla – 3 kohta – f a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | ii a) | lisätään kohta seuraavasti:









  ”f a) | riittävät rahoitusmahdollisuudet paikallisviranomaisille jätteen syntymisen ehkäisemistä ja optimaalisten erilliskeräysjärjestelmien ja -infrastruktuurien kehittämistä varten, jotta voidaan täyttää tässä direktiivissä asetetut tavoitteet.”; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

ii a)

ii a)

lisätään kohta seuraavasti:

”f a)

”f a)

riittävät rahoitusmahdollisuudet paikallisviranomaisille jätteen syntymisen ehkäisemistä ja optimaalisten erilliskeräysjärjestelmien ja -infrastruktuurien kehittämistä varten, jotta voidaan täyttää tässä direktiivissä asetetut tavoitteet.”;

riittävät rahoitusmahdollisuudet paikallisviranomaisille jätteen syntymisen ehkäisemistä ja optimaalisten erilliskeräysjärjestelmien ja -infrastruktuurien kehittämistä varten, jotta voidaan täyttää tässä direktiivissä asetetut tavoitteet.”;

Tarkistus 208

Tarkistus 208

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 16 alakohta – b alakohta

1 artikla – 1 kohta – 16 alakohta – b alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

28 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   Jätehuoltosuunnitelmien on oltava direktiivin 94/62/EY 14 artiklassa ja tämän direktiivin 11 artiklan 2
  ja 3
  kohdassa asetettujen tavoitteiden sekä direktiivin 1999/31/EY 5 artiklassa asetettujen vaatimusten mukaisia. | 5.   Jätehuoltosuunnitelmien on oltava direktiivin 94/62/EY 14 artiklassa ja tämän direktiivin 11 artiklan 2 kohdassa asetettujen tavoitteiden sekä direktiivin 1999/31/EY 5 artiklassa asetettujen vaatimusten mukaisia. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.   Jätehuoltosuunnitelmien on oltava direktiivin 94/62/EY 14 artiklassa ja tämän direktiivin 11 artiklan 2
  ja 3
  kohdassa asetettujen tavoitteiden sekä direktiivin 1999/31/EY 5 artiklassa asetettujen vaatimusten mukaisia.

5.   Jätehuoltosuunnitelmien on oltava direktiivin 94/62/EY 14 artiklassa ja tämän direktiivin 11 artiklan 2 kohdassa asetettujen tavoitteiden sekä direktiivin 1999/31/EY 5 artiklassa asetettujen vaatimusten mukaisia.

Tarkistus 209

Tarkistus 209

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 17 alakohta – a alakohta

1 artikla – 1 kohta – 17 alakohta – a alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

29 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Jäsenvaltioiden on
  hyväksyttävä jätteiden
  syntymisen ehkäisemistä koskevia ohjelmia
  , joissa vahvistetaan 1, 4 ja
  9 artiklan mukaisia jätteen syntymisen ehkäisemistä koskevia toimenpiteitä. | 1.   
  Edistääkseen ainakin 1 artiklassa, 4 artiklassa ja 9 artiklan - 1 kohdassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamista
  jäsenvaltioiden on
  käynnistettävä jätteen
  syntymisen ehkäisemistä koskevia ohjelmia
  ja vähintään käynnistettävä
  9 artiklan
  1 kohdan
  mukaisia jätteen syntymisen ehkäisemistä koskevia toimenpiteitä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Jäsenvaltioiden on
  hyväksyttävä jätteiden
  syntymisen ehkäisemistä koskevia ohjelmia
  , joissa vahvistetaan 1, 4 ja
  9 artiklan mukaisia jätteen syntymisen ehkäisemistä koskevia toimenpiteitä.

1.   
  Edistääkseen ainakin 1 artiklassa, 4 artiklassa ja 9 artiklan - 1 kohdassa tarkoitettujen tavoitteiden saavuttamista
  jäsenvaltioiden on
  käynnistettävä jätteen
  syntymisen ehkäisemistä koskevia ohjelmia
  ja vähintään käynnistettävä
  9 artiklan
  1 kohdan
  mukaisia jätteen syntymisen ehkäisemistä koskevia toimenpiteitä.

Tarkistus 210

Tarkistus 210

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 17 alakohta – a a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 17 alakohta – a a alakohta (uusi)

Direktiivi 2008/98/EY

29 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | a a) | korvataan 1 kohdan toinen alakohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

a a)

a a)

korvataan 1 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

korvataan 1 kohdan toinen alakohta seuraavasti:

Tällaiset ohjelmat on tarpeen mukaan joko sisällytettävä 28 artiklassa säädettyihin jätehuoltosuunnitelmiin tai ympäristöpolitiikkaa koskeviin muihin ohjelmiin, tai niiden on oltava erillisiä ohjelmia. Jos tällainen ohjelma sisältyy jätehuoltosuunnitelmaan tai muihin ohjelmiin, jätteen syntymisen ehkäisemistä koskevat toimenpiteet on osoitettava selkeästi.

| | ”Tällaiset ohjelmat on tarpeen mukaan joko sisällytettävä 28 artiklassa säädettyihin jätehuoltosuunnitelmiin tai ympäristöpolitiikkaa koskeviin muihin ohjelmiin, tai niiden on oltava erillisiä ohjelmia. Jos tällainen ohjelma sisältyy jätehuoltosuunnitelmaan tai muihin ohjelmiin, jätteen syntymisen ehkäisemistä koskevat
  tavoitteet ja
  toimenpiteet on osoitettava selkeästi.”; |
| --- | --- |

”Tällaiset ohjelmat on tarpeen mukaan joko sisällytettävä 28 artiklassa säädettyihin jätehuoltosuunnitelmiin tai ympäristöpolitiikkaa koskeviin muihin ohjelmiin, tai niiden on oltava erillisiä ohjelmia. Jos tällainen ohjelma sisältyy jätehuoltosuunnitelmaan tai muihin ohjelmiin, jätteen syntymisen ehkäisemistä koskevat
  tavoitteet ja
  toimenpiteet on osoitettava selkeästi.”;

Tarkistus 211

Tarkistus 211

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 17 alakohta – a b alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 17 alakohta – a b alakohta (uusi)

Direktiivi 2008/98/EY

29 artikla – 2 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | a b) | korvataan 2 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

a b)

a b)

korvataan 2 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

korvataan 2 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti:

2.   
  Edellä
  1 kohdassa
  säädetyissä ohjelmissa on vahvistettava jätteiden
  syntymisen ehkäisemistä
  koskevat tavoitteet
  . Jäsenvaltioiden on kuvattava
  nykyiset jätteen syntymisen ehkäisemistä koskevat toimenpiteet
  ja arvioitava liitteessä IV esitettyjä toimenpiteitä koskevien esimerkkien tai muiden aiheellisten toimenpiteiden hyödyllisyys.

| | ”2.   
  Jäsenvaltioiden on
  1 kohdassa
  tarkoitetuissa ohjelmissa kuvattava vähintään 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen jätteen
  syntymisen ehkäisemistä
  koskevien toimenpiteiden täytäntöönpano ja niiden osuus 9 artiklan - 1 kohdassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamisessa
  . Jäsenvaltioiden on
  tarvittaessa
  kuvattava
  liitteessä IV a lueteltujen välineiden ja toimenpiteiden vaikutus
  ja arvioitava liitteessä IV esitettyjä toimenpiteitä koskevien esimerkkien tai muiden aiheellisten toimenpiteiden hyödyllisyys.”; |
| --- | --- |

”2.   
  Jäsenvaltioiden on
  1 kohdassa
  tarkoitetuissa ohjelmissa kuvattava vähintään 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen jätteen
  syntymisen ehkäisemistä
  koskevien toimenpiteiden täytäntöönpano ja niiden osuus 9 artiklan - 1 kohdassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamisessa
  . Jäsenvaltioiden on
  tarvittaessa
  kuvattava
  liitteessä IV a lueteltujen välineiden ja toimenpiteiden vaikutus
  ja arvioitava liitteessä IV esitettyjä toimenpiteitä koskevien esimerkkien tai muiden aiheellisten toimenpiteiden hyödyllisyys.”;

Tarkistus 212

Tarkistus 212

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 17 alakohta – a c alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 17 alakohta – a c alakohta (uusi)

Direktiivi 2008/98/EY

29 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | a c) | lisätään kohta seuraavasti:





  ”2 a.
     
  Jäsenvaltioiden on hyväksyttävä tässä artiklassa tarkoitettujen jätteiden syntymisen ehkäisemistä koskevien ohjelmien puitteissa erityisiä elintarvikejätteen syntymisen ehkäisemistä koskevia ohjelmia.”; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a c)

a c)

lisätään kohta seuraavasti:

lisätään kohta seuraavasti:

”2 a.
     
  Jäsenvaltioiden on hyväksyttävä tässä artiklassa tarkoitettujen jätteiden syntymisen ehkäisemistä koskevien ohjelmien puitteissa erityisiä elintarvikejätteen syntymisen ehkäisemistä koskevia ohjelmia.”;

Tarkistus 213

Tarkistus 213

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 17 a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 17 a alakohta (uusi)

Direktiivi 2008/98/EY

30 artikla – 2 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 17 a) | Korvataan 30 artiklan 2 kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

17 a)

17 a)

Korvataan 30 artiklan 2 kohta seuraavasti:

2.   Euroopan
  ympäristökeskusta kehotetaan tarkastelemaan
  jätteen syntymisen ehkäisemistä koskevien ohjelmien
  noudattamisen
  ja täytäntöönpanon edistymistä
  vuotuisessa kertomuksessaan.

| | ”2.   Euroopan
  ympäristökeskuksen on julkaistava kahden vuoden välein kertomus, jossa arvioidaan
  jätteen syntymisen ehkäisemistä koskevien ohjelmien
  toteuttamisen
  ja täytäntöönpanon edistymistä
  sekä kunkin jäsenvaltion ja koko unionin saavutuksia kyseisten ohjelmien tavoitteiden suhteen, mukaan lukien jätteen syntymisen irrottaminen talouskasvusta ja kiertotalouteen siirtyminen
  .”; |
| --- | --- |

”2.   Euroopan
  ympäristökeskuksen on julkaistava kahden vuoden välein kertomus, jossa arvioidaan
  jätteen syntymisen ehkäisemistä koskevien ohjelmien
  toteuttamisen
  ja täytäntöönpanon edistymistä
  sekä kunkin jäsenvaltion ja koko unionin saavutuksia kyseisten ohjelmien tavoitteiden suhteen, mukaan lukien jätteen syntymisen irrottaminen talouskasvusta ja kiertotalouteen siirtyminen
  .”;

Tarkistus 214

Tarkistus 214

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 19 alakohta – b alakohta

1 artikla – 1 kohta – 19 alakohta – b alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

35 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Jäsenvaltioiden on perustettava sähköinen rekisteri tai yhteen sovitettuja rekistereitä 1 kohdassa tarkoitettuja vaarallisia jätteitä ja tarvittaessa muita jätevirtoja koskevien koko kyseessä olevan jäsenvaltion maantieteellisen alueen kattavien tietojen tallettamiseksi.
  Jäsenvaltiot voivat perustaa
  tällaisia rekistereitä
  myös
  muille jätevirroille,
  erityisesti sellaisille jätevirroille,
  joille on unionin lainsäädännössä asetettu tavoitteita. Jäsenvaltioiden on käytettävä jätetietoja, jotka teollisuuden toiminnanharjoittajat ovat toimittaneet Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 166/2006 nojalla perustetun epäpuhtauksien päästöjä ja siirtoja koskevaan eurooppalaiseen rekisteriin (*). | 4.   Jäsenvaltioiden on perustettava sähköinen rekisteri tai yhteen sovitettuja rekistereitä
  tai käytettävä jo vakiintuneita sähköisiä rekistereitä tai yhteen sovitettuja rekistereitä
  1 kohdassa tarkoitettuja vaarallisia jätteitä ja tarvittaessa muita jätevirtoja koskevien koko kyseessä olevan jäsenvaltion maantieteellisen alueen kattavien tietojen tallettamiseksi.
  Jäsenvaltioiden on ainakin perustettava
  tällaisia rekistereitä muille jätevirroille, joille on unionin lainsäädännössä asetettu tavoitteita. Jäsenvaltioiden on käytettävä jätetietoja, jotka teollisuuden toiminnanharjoittajat ovat toimittaneet Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 166/2006 nojalla perustetun epäpuhtauksien päästöjä ja siirtoja koskevaan eurooppalaiseen rekisteriin (*). |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   Jäsenvaltioiden on perustettava sähköinen rekisteri tai yhteen sovitettuja rekistereitä 1 kohdassa tarkoitettuja vaarallisia jätteitä ja tarvittaessa muita jätevirtoja koskevien koko kyseessä olevan jäsenvaltion maantieteellisen alueen kattavien tietojen tallettamiseksi.
  Jäsenvaltiot voivat perustaa
  tällaisia rekistereitä
  myös
  muille jätevirroille,
  erityisesti sellaisille jätevirroille,
  joille on unionin lainsäädännössä asetettu tavoitteita. Jäsenvaltioiden on käytettävä jätetietoja, jotka teollisuuden toiminnanharjoittajat ovat toimittaneet Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 166/2006 nojalla perustetun epäpuhtauksien päästöjä ja siirtoja koskevaan eurooppalaiseen rekisteriin (*).

4.   Jäsenvaltioiden on perustettava sähköinen rekisteri tai yhteen sovitettuja rekistereitä
  tai käytettävä jo vakiintuneita sähköisiä rekistereitä tai yhteen sovitettuja rekistereitä
  1 kohdassa tarkoitettuja vaarallisia jätteitä ja tarvittaessa muita jätevirtoja koskevien koko kyseessä olevan jäsenvaltion maantieteellisen alueen kattavien tietojen tallettamiseksi.
  Jäsenvaltioiden on ainakin perustettava
  tällaisia rekistereitä muille jätevirroille, joille on unionin lainsäädännössä asetettu tavoitteita. Jäsenvaltioiden on käytettävä jätetietoja, jotka teollisuuden toiminnanharjoittajat ovat toimittaneet Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 166/2006 nojalla perustetun epäpuhtauksien päästöjä ja siirtoja koskevaan eurooppalaiseen rekisteriin (*).

Tarkistus 215

Tarkistus 215

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 21 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 21 alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

37 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Jäsenvaltioiden on toimitettava 11 artiklan 2 kohdan a–d alakohdassa
  ja 11 artiklan
  3 kohdassa vahvistettujen tavoitteiden
  täytäntöönpanoa
  koskevat tiedot kultakin kalenterivuodelta. Niiden on
  toimitettava
  nämä tiedot sähköisesti
  18
  kuukauden kuluessa sen raportointivuoden päättymisestä, jolta tiedot on kerätty. Tiedot on toimitettava komission 6 kohdan mukaisesti vahvistamassa muodossa. Ensimmäisen kertomuksen on katettava 1 päivän tammikuuta 2020 ja 31 päivän joulukuuta 2020 välinen aika. | 1.   Jäsenvaltioiden on toimitettava
  9 artiklan - 1 kohdassa,
  11 artiklan 2 kohdan a–d alakohdassa, 3
  ja 3 a
  kohdassa
  ja 21 artiklassa
  vahvistettujen tavoitteiden
  täytäntöönpanon edistymistä
  koskevat tiedot kultakin kalenterivuodelta. Niiden on
  kerättävä ja käsiteltävä
  nämä tiedot
  tämän artiklan 6 kohdassa tarkoitetun yhteisen menetelmän mukaisesti ja toimitettava ne
  sähköisesti
  12
  kuukauden kuluessa sen raportointivuoden päättymisestä, jolta tiedot on kerätty. Tiedot on toimitettava komission 6 kohdan mukaisesti vahvistamassa muodossa. Ensimmäisen kertomuksen
  11 artiklan 2 kohdan c ja d alakohdan sekä 3 kohdan mukaisten tavoitteiden noudattamisesta
  on katettava 1 päivän tammikuuta 2020 ja 31 päivän joulukuuta 2020 välinen aika. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Jäsenvaltioiden on toimitettava 11 artiklan 2 kohdan a–d alakohdassa
  ja 11 artiklan
  3 kohdassa vahvistettujen tavoitteiden
  täytäntöönpanoa
  koskevat tiedot kultakin kalenterivuodelta. Niiden on
  toimitettava
  nämä tiedot sähköisesti
  18
  kuukauden kuluessa sen raportointivuoden päättymisestä, jolta tiedot on kerätty. Tiedot on toimitettava komission 6 kohdan mukaisesti vahvistamassa muodossa. Ensimmäisen kertomuksen on katettava 1 päivän tammikuuta 2020 ja 31 päivän joulukuuta 2020 välinen aika.

1.   Jäsenvaltioiden on toimitettava
  9 artiklan - 1 kohdassa,
  11 artiklan 2 kohdan a–d alakohdassa, 3
  ja 3 a
  kohdassa
  ja 21 artiklassa
  vahvistettujen tavoitteiden
  täytäntöönpanon edistymistä
  koskevat tiedot kultakin kalenterivuodelta. Niiden on
  kerättävä ja käsiteltävä
  nämä tiedot
  tämän artiklan 6 kohdassa tarkoitetun yhteisen menetelmän mukaisesti ja toimitettava ne
  sähköisesti
  12
  kuukauden kuluessa sen raportointivuoden päättymisestä, jolta tiedot on kerätty. Tiedot on toimitettava komission 6 kohdan mukaisesti vahvistamassa muodossa. Ensimmäisen kertomuksen
  11 artiklan 2 kohdan c ja d alakohdan sekä 3 kohdan mukaisten tavoitteiden noudattamisesta
  on katettava 1 päivän tammikuuta 2020 ja 31 päivän joulukuuta 2020 välinen aika.

Tarkistus 216

Tarkistus 216

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 21 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 21 alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

37 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   
  Jäsenvaltioiden on toimitettava 9 artiklan 4 kohdan täytäntöönpanoa koskevat tiedot komissiolle joka toinen vuosi. Niiden on toimitettava nämä tiedot sähköisesti 18 kuukauden kuluessa sen raportointikauden päättymisestä, jolta tiedot on kerätty. Tiedot on toimitettava komission 6 kohdan mukaisesti vahvistamassa muodossa. Ensimmäisen kertomuksen on katettava 1 päivän tammikuuta 2020 ja 31 päivän joulukuuta 2020 välinen aika. | Poistetaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   
  Jäsenvaltioiden on toimitettava 9 artiklan 4 kohdan täytäntöönpanoa koskevat tiedot komissiolle joka toinen vuosi. Niiden on toimitettava nämä tiedot sähköisesti 18 kuukauden kuluessa sen raportointikauden päättymisestä, jolta tiedot on kerätty. Tiedot on toimitettava komission 6 kohdan mukaisesti vahvistamassa muodossa. Ensimmäisen kertomuksen on katettava 1 päivän tammikuuta 2020 ja 31 päivän joulukuuta 2020 välinen aika.

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 217

Tarkistus 217

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 21 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 21 alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

37 artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Uudelleenkäyttöön valmistellun jätteen määrä on raportoitava erillään kierrätetystä jätteestä 11 artiklan 2 kohdan c ja d alakohdan noudattamisen todentamiseksi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 a.
     
  Uudelleenkäyttöön valmistellun jätteen määrä on raportoitava erillään kierrätetystä jätteestä 11 artiklan 2 kohdan c ja d alakohdan noudattamisen todentamiseksi.

Tarkistus 218

Tarkistus 218

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 21 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 21 alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

37 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   Komissio tarkastelee tämän artiklan mukaisesti toimitettuja tietoja ja julkaisee tarkastelun tuloksista kertomuksen. Kyseisessä kertomuksessa arvioidaan tietojenkeruun järjestämistä, tietolähteitä ja jäsenvaltioissa käytettyjä menetelmiä
  sekä
  kyseisten tietojen täydellisyyttä, luotettavuutta, ajankohtaisuutta ja johdonmukaisuutta. Arviointiin voi sisältyä erityisiä parannussuosituksia. Kertomus laaditaan kolmen vuoden välein. | 5.   Komissio tarkastelee tämän artiklan mukaisesti toimitettuja tietoja ja julkaisee tarkastelun tuloksista kertomuksen. Kyseisessä kertomuksessa arvioidaan tietojenkeruun järjestämistä, tietolähteitä ja jäsenvaltioissa käytettyjä menetelmiä
  , kunnes 6 artiklassa tarkoitettu delegoitu säädös on hyväksytty. Komissio arvioi joka tapauksessa myös
  kyseisten tietojen täydellisyyttä, luotettavuutta, ajankohtaisuutta ja johdonmukaisuutta. Arviointiin voi sisältyä erityisiä parannussuosituksia. Kertomus laaditaan
  yhdeksän kuukautta jäsenvaltioiden ensimmäisen kertomuksen jälkeen ja sen jälkeen
  kolmen vuoden välein. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.   Komissio tarkastelee tämän artiklan mukaisesti toimitettuja tietoja ja julkaisee tarkastelun tuloksista kertomuksen. Kyseisessä kertomuksessa arvioidaan tietojenkeruun järjestämistä, tietolähteitä ja jäsenvaltioissa käytettyjä menetelmiä
  sekä
  kyseisten tietojen täydellisyyttä, luotettavuutta, ajankohtaisuutta ja johdonmukaisuutta. Arviointiin voi sisältyä erityisiä parannussuosituksia. Kertomus laaditaan kolmen vuoden välein.

5.   Komissio tarkastelee tämän artiklan mukaisesti toimitettuja tietoja ja julkaisee tarkastelun tuloksista kertomuksen. Kyseisessä kertomuksessa arvioidaan tietojenkeruun järjestämistä, tietolähteitä ja jäsenvaltioissa käytettyjä menetelmiä
  , kunnes 6 artiklassa tarkoitettu delegoitu säädös on hyväksytty. Komissio arvioi joka tapauksessa myös
  kyseisten tietojen täydellisyyttä, luotettavuutta, ajankohtaisuutta ja johdonmukaisuutta. Arviointiin voi sisältyä erityisiä parannussuosituksia. Kertomus laaditaan
  yhdeksän kuukautta jäsenvaltioiden ensimmäisen kertomuksen jälkeen ja sen jälkeen
  kolmen vuoden välein.

Tarkistus 219

Tarkistus 219

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 21 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 21 alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

37 artikla – 5 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 5 a.
     
  Komissio sisällyttää 5 kohdassa tarkoitettuun kertomukseen tietoja tämän direktiivin täytäntöönpanosta kokonaisuudessaan ja sen vaikutuksista ihmisten terveyteen ja ympäristöön. Kertomukseen voidaan liittää ehdotus tämän direktiivin muuttamiseksi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5 a.
     
  Komissio sisällyttää 5 kohdassa tarkoitettuun kertomukseen tietoja tämän direktiivin täytäntöönpanosta kokonaisuudessaan ja sen vaikutuksista ihmisten terveyteen ja ympäristöön. Kertomukseen voidaan liittää ehdotus tämän direktiivin muuttamiseksi.

Tarkistus 220

Tarkistus 220

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 21 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 21 alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

37 artikla – 6 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 6.   Komissio hyväksyy
  täytäntöönpanosäädöksiä
  1
  ja 2
  kohdan mukaisesti toimitettavien tietojen ja maantäyttötoimia koskevien tietojen raportointimuotojen vahvistamiseksi.
  Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 39 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen. | 6.   Komissio hyväksyy
  38 a artiklan mukaisesti tämän asetuksen täydentämiseksi delegoituja säädöksiä, joissa vahvistetaan yhteinen menetelmä tietojen keräämistä ja käsittelemistä, tietojen keräämisen organisointia ja tietolähteitä varten sekä säännöt
  1 kohdan mukaisesti toimitettavien tietojen ja
  valmistelua uudelleenkäyttöön ja
  maantäyttötoimia koskevien tietojen raportointimuotojen vahvistamiseksi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6.   Komissio hyväksyy
  täytäntöönpanosäädöksiä
  1
  ja 2
  kohdan mukaisesti toimitettavien tietojen ja maantäyttötoimia koskevien tietojen raportointimuotojen vahvistamiseksi.
  Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 39 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

6.   Komissio hyväksyy
  38 a artiklan mukaisesti tämän asetuksen täydentämiseksi delegoituja säädöksiä, joissa vahvistetaan yhteinen menetelmä tietojen keräämistä ja käsittelemistä, tietojen keräämisen organisointia ja tietolähteitä varten sekä säännöt
  1 kohdan mukaisesti toimitettavien tietojen ja
  valmistelua uudelleenkäyttöön ja
  maantäyttötoimia koskevien tietojen raportointimuotojen vahvistamiseksi.

Tarkistus 221

Tarkistus 221

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 21 a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 21 a alakohta (uusi)

Direktiivi 2008/98/EY

37 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 21 a) | Lisätään artikla seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

21 a)

21 a)

Lisätään artikla seuraavasti:

”37 a artikla

”37 a artikla

Kiertotalouden järjestelmä

Kiertotalouden järjestelmä

Tukeakseen 1 artiklassa tarkoitettuja toimenpiteitä komissio viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2018

Tukeakseen 1 artiklassa tarkoitettuja toimenpiteitä komissio viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2018

| a) | laatii kertomuksen, jossa arvioidaan unionin tavoitteiden ja erityisesti resurssitehokkuutta koskevan tavoitteen sekä kokonaisvaltaisten sääntelytoimenpiteiden tarvetta kestävän kulutuksen ja tuotannon alalla; kertomukseen liitetään tarvittaessa lainsäädäntöehdotus; |
| --- | --- |

a)

laatii kertomuksen, jossa arvioidaan unionin tavoitteiden ja erityisesti resurssitehokkuutta koskevan tavoitteen sekä kokonaisvaltaisten sääntelytoimenpiteiden tarvetta kestävän kulutuksen ja tuotannon alalla; kertomukseen liitetään tarvittaessa lainsäädäntöehdotus;

laatii kertomuksen, jossa arvioidaan unionin tavoitteiden ja erityisesti resurssitehokkuutta koskevan tavoitteen sekä kokonaisvaltaisten sääntelytoimenpiteiden tarvetta kestävän kulutuksen ja tuotannon alalla; kertomukseen liitetään tarvittaessa lainsäädäntöehdotus;

| b) | laatii kertomuksen, jossa tarkastellaan tuotteita, jätteitä ja kemikaaleja koskevien unionin sääntelykehysten johdonmukaisuutta, jotta voidaan havaita kiertotalouteen siirtymistä haittaavat esteet; |
| --- | --- |

b)

laatii kertomuksen, jossa tarkastellaan tuotteita, jätteitä ja kemikaaleja koskevien unionin sääntelykehysten johdonmukaisuutta, jotta voidaan havaita kiertotalouteen siirtymistä haittaavat esteet;

laatii kertomuksen, jossa tarkastellaan tuotteita, jätteitä ja kemikaaleja koskevien unionin sääntelykehysten johdonmukaisuutta, jotta voidaan havaita kiertotalouteen siirtymistä haittaavat esteet;

| c) | laatii kertomuksen, jossa paneudutaan sellaisten säädösten vuorovaikutukseen, jotka haittaavat synergiavaikutusten kehittymistä eri toimialojen välillä ja estävät sivutuotteiden myöhempää käyttöä sekä jätteen valmistelua uudelleenkäyttöön erityisiä sovelluksia varten; kertomukseen sisällytetään tarvittaessa lainsäädäntöehdotus tai ohjeita tunnistettujen esteiden poistamiseen sekä sivutuotteiden ja uusioraaka-aineiden markkinapotentiaalin vapauttamiseen; |
| --- | --- |

c)

laatii kertomuksen, jossa paneudutaan sellaisten säädösten vuorovaikutukseen, jotka haittaavat synergiavaikutusten kehittymistä eri toimialojen välillä ja estävät sivutuotteiden myöhempää käyttöä sekä jätteen valmistelua uudelleenkäyttöön erityisiä sovelluksia varten; kertomukseen sisällytetään tarvittaessa lainsäädäntöehdotus tai ohjeita tunnistettujen esteiden poistamiseen sekä sivutuotteiden ja uusioraaka-aineiden markkinapotentiaalin vapauttamiseen;

laatii kertomuksen, jossa paneudutaan sellaisten säädösten vuorovaikutukseen, jotka haittaavat synergiavaikutusten kehittymistä eri toimialojen välillä ja estävät sivutuotteiden myöhempää käyttöä sekä jätteen valmistelua uudelleenkäyttöön erityisiä sovelluksia varten; kertomukseen sisällytetään tarvittaessa lainsäädäntöehdotus tai ohjeita tunnistettujen esteiden poistamiseen sekä sivutuotteiden ja uusioraaka-aineiden markkinapotentiaalin vapauttamiseen;

| d) | esittää ekologista suunnittelua koskevasta unionin lainsäädännöstä kattavan uudelleentarkastelun, jotta sen soveltamisalaa laajennettaisiin kattamaan kaikki tärkeimmät tuoteryhmät, mukaan lukien muuhun kuin energiaan liittyvät tuoteryhmät, jotta pakollisiin tuotesuunnittelua koskeviin vaatimuksiin sisällytettäisiin vaiheittain kaikki asiaa koskevat resurssitehokkuuden olennaiset osatekijät ja jotta annettaisiin ympäristömerkintöjä koskevia säännöksiä.”; |
| --- | --- |

d)

esittää ekologista suunnittelua koskevasta unionin lainsäädännöstä kattavan uudelleentarkastelun, jotta sen soveltamisalaa laajennettaisiin kattamaan kaikki tärkeimmät tuoteryhmät, mukaan lukien muuhun kuin energiaan liittyvät tuoteryhmät, jotta pakollisiin tuotesuunnittelua koskeviin vaatimuksiin sisällytettäisiin vaiheittain kaikki asiaa koskevat resurssitehokkuuden olennaiset osatekijät ja jotta annettaisiin ympäristömerkintöjä koskevia säännöksiä.”;

esittää ekologista suunnittelua koskevasta unionin lainsäädännöstä kattavan uudelleentarkastelun, jotta sen soveltamisalaa laajennettaisiin kattamaan kaikki tärkeimmät tuoteryhmät, mukaan lukien muuhun kuin energiaan liittyvät tuoteryhmät, jotta pakollisiin tuotesuunnittelua koskeviin vaatimuksiin sisällytettäisiin vaiheittain kaikki asiaa koskevat resurssitehokkuuden olennaiset osatekijät ja jotta annettaisiin ympäristömerkintöjä koskevia säännöksiä.”;

Tarkistus 222

Tarkistus 222

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 21 a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 21 a alakohta (uusi)

Direktiivi 2008/98/EY

38 artikla – otsikko

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 21 a) | Korvataan 38 artiklan otsikko seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

21 a)

21 a)

Korvataan 38 artiklan otsikko seuraavasti:

Tulkinta ja mukauttaminen tekniseen kehitykseen

| | ”Tietojen ja hyvien käytäntöjen vaihto,
  tulkinta ja mukauttaminen tekniseen kehitykseen” |
| --- | --- |

”Tietojen ja hyvien käytäntöjen vaihto,
  tulkinta ja mukauttaminen tekniseen kehitykseen”

Tarkistus 223

Tarkistus 223

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 22 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 22 alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

38 artikla – - 1 kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Komissio ottaa käyttöön foorumin, jolla se ja jäsenvaltiot ja alue- ja kuntaviranomaiset vaihtavat säännöllisesti ja jäsennellysti keskenään tietoja ja parhaita käytäntöjä tämän direktiivin vaatimusten noudattamisesta käytännössä, jotta voidaan varmistaa asianmukainen hallinnointi, täytäntöönpano, rajatylittävät yhteistyö sekä parhaiden käytäntöjen ja innovointien levittäminen jätehuollon alalla. |
| | Foorumia on erityisesti käytettävä seuraaviin tarkoituksiin: |
| | — | tietojenvaihto ja parhaiden käytäntöjen jakaminen 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti käytettyjen välineiden ja kannustimien osalta, jotta voidaan edistää 4 artiklassa säädettyjen tavoitteiden vahvistamista; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

-1.
     
  Komissio ottaa käyttöön foorumin, jolla se ja jäsenvaltiot ja alue- ja kuntaviranomaiset vaihtavat säännöllisesti ja jäsennellysti keskenään tietoja ja parhaita käytäntöjä tämän direktiivin vaatimusten noudattamisesta käytännössä, jotta voidaan varmistaa asianmukainen hallinnointi, täytäntöönpano, rajatylittävät yhteistyö sekä parhaiden käytäntöjen ja innovointien levittäminen jätehuollon alalla.

Foorumia on erityisesti käytettävä seuraaviin tarkoituksiin:

Foorumia on erityisesti käytettävä seuraaviin tarkoituksiin:

—

tietojenvaihto ja parhaiden käytäntöjen jakaminen 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti käytettyjen välineiden ja kannustimien osalta, jotta voidaan edistää 4 artiklassa säädettyjen tavoitteiden vahvistamista;

tietojenvaihto ja parhaiden käytäntöjen jakaminen 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti käytettyjen välineiden ja kannustimien osalta, jotta voidaan edistää 4 artiklassa säädettyjen tavoitteiden vahvistamista;

| — | tietojenvaihto ja parhaiden käytäntöjen jakaminen 8 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädettyjen toimenpiteiden osalta; |
| --- | --- |

—

tietojenvaihto ja parhaiden käytäntöjen jakaminen 8 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädettyjen toimenpiteiden osalta;

tietojenvaihto ja parhaiden käytäntöjen jakaminen 8 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädettyjen toimenpiteiden osalta;

| — | tietojenvaihto ja parhaiden käytäntöjen jakaminen jätteiden syntymisen osalta ja sellaisten järjestelmien käyttöön ottamiseksi, joilla edistetään uudelleenkäyttöä ja elinkaaren pidentämistä; |
| --- | --- |

—

tietojenvaihto ja parhaiden käytäntöjen jakaminen jätteiden syntymisen osalta ja sellaisten järjestelmien käyttöön ottamiseksi, joilla edistetään uudelleenkäyttöä ja elinkaaren pidentämistä;

tietojenvaihto ja parhaiden käytäntöjen jakaminen jätteiden syntymisen osalta ja sellaisten järjestelmien käyttöön ottamiseksi, joilla edistetään uudelleenkäyttöä ja elinkaaren pidentämistä;

| — | tietojenvaihto ja parhaiden käytäntöjen jakaminen erilliskeräystä koskevien velvoitteiden noudattamiseksi; |
| --- | --- |

—

tietojenvaihto ja parhaiden käytäntöjen jakaminen erilliskeräystä koskevien velvoitteiden noudattamiseksi;

tietojenvaihto ja parhaiden käytäntöjen jakaminen erilliskeräystä koskevien velvoitteiden noudattamiseksi;

| — | tietojenvaihto ja parhaiden käytäntöjen jakaminen 11 artiklan 2 kohdan c ja d alakohdassa ja 21 artiklassa säädettyjen tavoitteiden saavuttamiseen soveltuvien välineiden ja kannustimien osalta; |
| --- | --- |

—

tietojenvaihto ja parhaiden käytäntöjen jakaminen 11 artiklan 2 kohdan c ja d alakohdassa ja 21 artiklassa säädettyjen tavoitteiden saavuttamiseen soveltuvien välineiden ja kannustimien osalta;

tietojenvaihto ja parhaiden käytäntöjen jakaminen 11 artiklan 2 kohdan c ja d alakohdassa ja 21 artiklassa säädettyjen tavoitteiden saavuttamiseen soveltuvien välineiden ja kannustimien osalta;

| — | parhaiden käytäntöjen jakaminen kehitettäessä toimenpiteitä ja järjestelmiä yhdyskuntajätevirtojen jäljittämiseksi lajittelusta aina lopulliseen kierrätysprosessiin, millä on suuri merkitys jätteen laadun valvonnassa sekä jätevirroissa ja kierrätysprosesseissa syntyvän hävikin mittaamisessa. |
| --- | --- |

—

parhaiden käytäntöjen jakaminen kehitettäessä toimenpiteitä ja järjestelmiä yhdyskuntajätevirtojen jäljittämiseksi lajittelusta aina lopulliseen kierrätysprosessiin, millä on suuri merkitys jätteen laadun valvonnassa sekä jätevirroissa ja kierrätysprosesseissa syntyvän hävikin mittaamisessa.

parhaiden käytäntöjen jakaminen kehitettäessä toimenpiteitä ja järjestelmiä yhdyskuntajätevirtojen jäljittämiseksi lajittelusta aina lopulliseen kierrätysprosessiin, millä on suuri merkitys jätteen laadun valvonnassa sekä jätevirroissa ja kierrätysprosesseissa syntyvän hävikin mittaamisessa.

Komissio julkaisee tällaisen tietojenvaihdon ja parhaiden käytäntöjen jakamisen tulokset.

Komissio julkaisee tällaisen tietojenvaihdon ja parhaiden käytäntöjen jakamisen tulokset.

Tarkistus 224

Tarkistus 224

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 22 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 22 alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

38 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Komissio
  voi laatia
  ohjeita, jotka koskevat hyödyntämisen ja loppukäsittelyn määritelmien tulkintaa. | Komissio
  laatii
  ohjeita, jotka koskevat
  jätteen ja yhdyskuntajätteen, niiden syntymisen ehkäisemisen, uudelleenkäytön, valmistelun uudelleenkäyttöön,
  hyödyntämisen ja loppukäsittelyn määritelmien tulkintaa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Komissio
  voi laatia
  ohjeita, jotka koskevat hyödyntämisen ja loppukäsittelyn määritelmien tulkintaa.

voi laatia

Komissio
  laatii
  ohjeita, jotka koskevat
  jätteen ja yhdyskuntajätteen, niiden syntymisen ehkäisemisen, uudelleenkäytön, valmistelun uudelleenkäyttöön,
  hyödyntämisen ja loppukäsittelyn määritelmien tulkintaa.

laatii

jätteen ja yhdyskuntajätteen, niiden syntymisen ehkäisemisen, uudelleenkäytön, valmistelun uudelleenkäyttöön,

Tarkistus 225

Tarkistus 225

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 22 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 22 alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

38 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   
  Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 38 a artiklan mukaisesti liitteen VI muuttamiseksi. | Poistetaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   
  Siirretään komissiolle valta antaa delegoituja säädöksiä 38 a artiklan mukaisesti liitteen VI muuttamiseksi.

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 226

Tarkistus 226

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 23 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 23 alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

38 a artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Siirretään 5 artiklan 2 kohdassa, 6 artiklan 2 kohdassa, 7 artiklan 1 kohdassa, 11 a artiklan 2
  kohdassa, 11 a artiklan
  6 kohdassa,
  26 artiklassa
  , 27 artiklan 1
  kohdassa, 27 artiklan
  4 kohdassa, 38 artiklan 1
  kohdassa, 38 artiklan
  2 kohdassa
  ja 38 artiklan 3 kohdassa
  tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä komissiolle määräämättömäksi ajaksi [tämän direktiivin voimaantulopäivä] alkaen. | 2.   Siirretään 5 artiklan 2 kohdassa, 6 artiklan 2
  ja 4
  kohdassa, 7 artiklan 1 kohdassa,
  8 artiklan 5 kohdassa
  ,
  9 artiklan 2 a, 3 ja 3 a kohdassa
  , 11 a artiklan 2
  ja
  6 kohdassa,
  12 artiklan 1 b kohdassa
  , 27 artiklan 1
  ja
  4 kohdassa,
  37 artiklan 6 kohdassa ja
  38 artiklan 1
  ja 2
  kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä komissiolle määräämättömäksi ajaksi [tämän direktiivin voimaantulopäivä] alkaen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Siirretään 5 artiklan 2 kohdassa, 6 artiklan 2 kohdassa, 7 artiklan 1 kohdassa, 11 a artiklan 2
  kohdassa, 11 a artiklan
  6 kohdassa,
  26 artiklassa
  , 27 artiklan 1
  kohdassa, 27 artiklan
  4 kohdassa, 38 artiklan 1
  kohdassa, 38 artiklan
  2 kohdassa
  ja 38 artiklan 3 kohdassa
  tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä komissiolle määräämättömäksi ajaksi [tämän direktiivin voimaantulopäivä] alkaen.

2.   Siirretään 5 artiklan 2 kohdassa, 6 artiklan 2
  ja 4
  kohdassa, 7 artiklan 1 kohdassa,
  8 artiklan 5 kohdassa
  ,
  9 artiklan 2 a, 3 ja 3 a kohdassa
  , 11 a artiklan 2
  ja
  6 kohdassa,
  12 artiklan 1 b kohdassa
  , 27 artiklan 1
  ja
  4 kohdassa,
  37 artiklan 6 kohdassa ja
  38 artiklan 1
  ja 2
  kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä komissiolle määräämättömäksi ajaksi [tämän direktiivin voimaantulopäivä] alkaen.

Tarkistus 227

Tarkistus 227

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 23 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 23 alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

38 a artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 5 artiklan 2 kohdassa, 6 artiklan 2 kohdassa, 7 artiklan 1 kohdassa, 11 a artiklan 2
  kohdassa, 11 a artiklan
  6 kohdassa,
  26 artiklassa,
  27 artiklan 1
  kohdassa, 27 artiklan
  4 kohdassa, 38 artiklan 1
  kohdassa, 38 artiklan
  2 kohdassa
  ja 38 artiklan 3 kohdassa
  tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen. | 3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 5 artiklan 2 kohdassa, 6 artiklan 2
  ja 4
  kohdassa, 7 artiklan 1 kohdassa,
  8 artiklan 5 kohdassa, 9 artiklan 2 a, 3 ja 3 a kohdassa,
  11 a artiklan 2
  ja
  6 kohdassa,
  12 artiklan 1 b kohdassa
  , 27 artiklan 1
  ja
  4 kohdassa,
  37 artiklan 6 kohdassa ja
  38 artiklan 1
  ja
  2 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 5 artiklan 2 kohdassa, 6 artiklan 2 kohdassa, 7 artiklan 1 kohdassa, 11 a artiklan 2
  kohdassa, 11 a artiklan
  6 kohdassa,
  26 artiklassa,
  27 artiklan 1
  kohdassa, 27 artiklan
  4 kohdassa, 38 artiklan 1
  kohdassa, 38 artiklan
  2 kohdassa
  ja 38 artiklan 3 kohdassa
  tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 5 artiklan 2 kohdassa, 6 artiklan 2
  ja 4
  kohdassa, 7 artiklan 1 kohdassa,
  8 artiklan 5 kohdassa, 9 artiklan 2 a, 3 ja 3 a kohdassa,
  11 a artiklan 2
  ja
  6 kohdassa,
  12 artiklan 1 b kohdassa
  , 27 artiklan 1
  ja
  4 kohdassa,
  37 artiklan 6 kohdassa ja
  38 artiklan 1
  ja
  2 kohdassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

Tarkistus 228

Tarkistus 228

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 23 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 23 alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

38 a artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 a.
     
  Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

Tarkistus 229

Tarkistus 229

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 23 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 23 alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

38 a artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   Edellä olevien 5 artiklan 2 kohdan, 6 artiklan 2 kohdan, 7 artiklan 1 kohdan, 11 a artiklan 2
  kohdan, 11 a artiklan
  6 kohdan,
  26 artiklan,
  27 artiklan 1
  kohdan, 27 artiklan
  4 kohdan, 38 artiklan 1
  kohdan, 38 artiklan
  2 kohdan
  ja 38 artiklan 3 kohdan
  mukaisesti annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, etteivät ne vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella. | 5.   Edellä olevien 5 artiklan 2 kohdan, 6 artiklan 2
  ja 4
  kohdan, 7 artiklan 1 kohdan,
  8 artiklan 5 kohdan, 9 artiklan 2 a, 3 ja 3 a kohdan,
  11 a artiklan 2
  ja
  6 kohdan,
  12 artiklan 1 b kohdan
  , 27 artiklan 1
  ja
  4 kohdan,
  37 artiklan 6 kohdan ja
  38 artiklan 1
  ja
  2 kohdan mukaisesti annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, etteivät ne vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.   Edellä olevien 5 artiklan 2 kohdan, 6 artiklan 2 kohdan, 7 artiklan 1 kohdan, 11 a artiklan 2
  kohdan, 11 a artiklan
  6 kohdan,
  26 artiklan,
  27 artiklan 1
  kohdan, 27 artiklan
  4 kohdan, 38 artiklan 1
  kohdan, 38 artiklan
  2 kohdan
  ja 38 artiklan 3 kohdan
  mukaisesti annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, etteivät ne vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

5.   Edellä olevien 5 artiklan 2 kohdan, 6 artiklan 2
  ja 4
  kohdan, 7 artiklan 1 kohdan,
  8 artiklan 5 kohdan, 9 artiklan 2 a, 3 ja 3 a kohdan,
  11 a artiklan 2
  ja
  6 kohdan,
  12 artiklan 1 b kohdan
  , 27 artiklan 1
  ja
  4 kohdan,
  37 artiklan 6 kohdan ja
  38 artiklan 1
  ja
  2 kohdan mukaisesti annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, etteivät ne vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

Tarkistus 230

Tarkistus 230

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 24 a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 24 a alakohta (uusi)

Direktiivi 2008/98/EY

Liite II – R13 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 24 a) | Lisätään liitteeseen II kohta seuraavasti:









  ”R13 a: | Valmistelu uudelleenkäyttöön”; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

24 a)

24 a)

Lisätään liitteeseen II kohta seuraavasti:

”R13 a:

”R13 a:

Valmistelu uudelleenkäyttöön”;

Tarkistus 231

Tarkistus 231

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 24 b alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 24 b alakohta (uusi)

Direktiivi 2008/98/EY

Liite IV a (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 24 b) | Lisätään liite IV a tämän direktiivin liitteen mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

24 b)

24 b)

Lisätään liite IV a tämän direktiivin liitteen mukaisesti.

Tarkistus 232

Tarkistus 232

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 25 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 25 alakohta

Direktiivi 2008/98/EY

Liite VI (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 25) | Lisätään liite VI tämän asetuksen liitteen mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

25)

Lisätään liite VI tämän asetuksen liitteen mukaisesti.

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 233

Tarkistus 233

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

Liite I

Liite I

Direktiivi 2008/98/EY

Liite VI

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Tuotteiden ja osien uudelleenkäytön valmistelua koskeva laskentamenetelmä 11 artiklan 2 kohdan c ja d alakohdan sekä 11 artiklan 3 kohdan soveltamiseksi | Poistetaan. |
| Kierrätyksen ja uudelleenkäytön valmistelun mukautetun määrän laskemiseksi 11 artiklan 2 kohdan c ja d alakohdan ja 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti jäsenvaltioiden on käytettävä seuraavaa kaavaa: | |
| E: mukautettu kierrätys- ja uudelleenkäyttöaste tiettynä vuotena; | |
| A: kierrätetyn tai uudelleenkäyttöön valmistellun yhdyskuntajätteen paino tiettynä vuotena; | |
| R: uudelleenkäyttöön valmisteltujen tuotteiden tai osien paino tiettynä vuotena; | |
| P: tiettynä vuotena syntyneen yhdyskuntajätteen määrä. | |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Tuotteiden ja osien uudelleenkäytön valmistelua koskeva laskentamenetelmä 11 artiklan 2 kohdan c ja d alakohdan sekä 11 artiklan 3 kohdan soveltamiseksi

Tuotteiden ja osien uudelleenkäytön valmistelua koskeva laskentamenetelmä 11 artiklan 2 kohdan c ja d alakohdan sekä 11 artiklan 3 kohdan soveltamiseksi

Poistetaan.

Poistetaan.

Kierrätyksen ja uudelleenkäytön valmistelun mukautetun määrän laskemiseksi 11 artiklan 2 kohdan c ja d alakohdan ja 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti jäsenvaltioiden on käytettävä seuraavaa kaavaa:

Kierrätyksen ja uudelleenkäytön valmistelun mukautetun määrän laskemiseksi 11 artiklan 2 kohdan c ja d alakohdan ja 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti jäsenvaltioiden on käytettävä seuraavaa kaavaa:

Formula

E: mukautettu kierrätys- ja uudelleenkäyttöaste tiettynä vuotena;

E: mukautettu kierrätys- ja uudelleenkäyttöaste tiettynä vuotena;

A: kierrätetyn tai uudelleenkäyttöön valmistellun yhdyskuntajätteen paino tiettynä vuotena;

A: kierrätetyn tai uudelleenkäyttöön valmistellun yhdyskuntajätteen paino tiettynä vuotena;

R: uudelleenkäyttöön valmisteltujen tuotteiden tai osien paino tiettynä vuotena;

R: uudelleenkäyttöön valmisteltujen tuotteiden tai osien paino tiettynä vuotena;

P: tiettynä vuotena syntyneen yhdyskuntajätteen määrä.

P: tiettynä vuotena syntyneen yhdyskuntajätteen määrä.

Tarkistus 234

Tarkistus 234

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

Liite -I (uusi)

Liite -I (uusi)

Direktiivi 2008/98/EY

Liite IV a (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Liite -I |
| | Lisätään liite IV a seuraavasti: |
| | ”Liite IV a |
| | Ohjeellinen luettelo välineistä toimivampaan kiertotalouteen siirtymisen edistämiseksi |
| | 1. | Taloudelliset välineet: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Liite -I

Liite -I

Lisätään liite IV a seuraavasti:

Lisätään liite IV a seuraavasti:

”Liite IV a

”Liite IV a

Ohjeellinen luettelo välineistä toimivampaan kiertotalouteen siirtymisen edistämiseksi

Ohjeellinen luettelo välineistä toimivampaan kiertotalouteen siirtymisen edistämiseksi

1.

Taloudelliset välineet:

| 1.1 | kaatopaikkaverojen ja/tai -maksujen nostaminen asteittain kaikissa jäteluokissa (yhdyskuntajäte, pysyvä jäte, muu jäte); |
| --- | --- |

1.1

kaatopaikkaverojen ja/tai -maksujen nostaminen asteittain kaikissa jäteluokissa (yhdyskuntajäte, pysyvä jäte, muu jäte);

| 1.2 | jätteenpolttoverojen ja/tai -maksujen käyttöönotto tai korottaminen; |
| --- | --- |

1.2

jätteenpolttoverojen ja/tai -maksujen käyttöönotto tai korottaminen;

| 1.3 | ’maksa itse omat jätekustannuksesi’ -järjestelmien käyttöön ottaminen; |
| --- | --- |

1.3

’maksa itse omat jätekustannuksesi’ -järjestelmien käyttöön ottaminen;

| 1.4 | toimenpiteet, joilla parannetaan nykyisten ja tulevien tuottajan vastuuta koskevien järjestelmien kustannustehokkuutta; |
| --- | --- |

1.4

toimenpiteet, joilla parannetaan nykyisten ja tulevien tuottajan vastuuta koskevien järjestelmien kustannustehokkuutta;

| 1.5 | rahoittajan ja/tai tuottajan vastuuta koskevien järjestelmien laajentaminen uusiin jätevirtoihin; |
| --- | --- |

1.5

rahoittajan ja/tai tuottajan vastuuta koskevien järjestelmien laajentaminen uusiin jätevirtoihin;

| 1.6 | taloudelliset kannustimet paikallisille viranomaisille jätteen syntymisen ehkäisemisen sekä erilliskeräysjärjestelmien kehittämisen ja lisäämisen edistämiseksi; |
| --- | --- |

1.6

taloudelliset kannustimet paikallisille viranomaisille jätteen syntymisen ehkäisemisen sekä erilliskeräysjärjestelmien kehittämisen ja lisäämisen edistämiseksi;

| 1.7 | toimenpiteet uudelleenkäyttösektorin kehittämisen tueksi; |
| --- | --- |

1.7

toimenpiteet uudelleenkäyttösektorin kehittämisen tueksi;

| 1.8 | toimenpiteet sellaisten tukien poistamiseksi, jotka eivät ole jätehierarkian mukaisia. |
| --- | --- |

1.8

toimenpiteet sellaisten tukien poistamiseksi, jotka eivät ole jätehierarkian mukaisia.

| 2. | Muut toimenpiteet: |
| --- | --- |

2.

Muut toimenpiteet:

| 2.1 | kestävät julkiset hankinnat, joilla edistetään kestävää tuotantoa ja kulutusta; |
| --- | --- |

2.1

kestävät julkiset hankinnat, joilla edistetään kestävää tuotantoa ja kulutusta;

| 2.2 | tekniset ja verotukselliset toimenpiteet uudelleenkäyttöön tulevien tuotteiden ja kierrätysmateriaalien (myös kompostoitujen materiaalien) markkinoiden kehittämiseksi sekä kierrätysmateriaalien laadun parantamiseksi; |
| --- | --- |

2.2

tekniset ja verotukselliset toimenpiteet uudelleenkäyttöön tulevien tuotteiden ja kierrätysmateriaalien (myös kompostoitujen materiaalien) markkinoiden kehittämiseksi sekä kierrätysmateriaalien laadun parantamiseksi;

| 2.3 | jätteiden käsittelyä koskevien parhaiden saatavilla olevien menetelmien soveltaminen, jolla pyritään erityistä huolta aiheuttavien aineiden poistamiseen, kun se on taloudellisesti ja teknisesti mahdollista; |
| --- | --- |

2.3

jätteiden käsittelyä koskevien parhaiden saatavilla olevien menetelmien soveltaminen, jolla pyritään erityistä huolta aiheuttavien aineiden poistamiseen, kun se on taloudellisesti ja teknisesti mahdollista;

| 2.4 | toimenpiteet yleisön tietämyksen lisäämiseksi asianmukaisesta jätehuollosta ja roskaamisen vähentämisestä, mukaan lukien tapauskohtaiset kampanjat sen varmistamiseksi, että jätteiden syntymistä estetään niiden lähteellä ja että erilliskeräysjärjestelmien käyttöaste on korkea; |
| --- | --- |

2.4

toimenpiteet yleisön tietämyksen lisäämiseksi asianmukaisesta jätehuollosta ja roskaamisen vähentämisestä, mukaan lukien tapauskohtaiset kampanjat sen varmistamiseksi, että jätteiden syntymistä estetään niiden lähteellä ja että erilliskeräysjärjestelmien käyttöaste on korkea;

| 2.5 | toimenpiteet, mukaan lukien digitaalisin keinoin toteutetut toimenpiteet, sen varmistamiseksi, että jätehuoltoon osallistuvien toimivaltaisten viranomaisten toimet sovitetaan asianmukaisesti yhteen ja että muut keskeiset sidosryhmät voivat osallistua; |
| --- | --- |

2.5

toimenpiteet, mukaan lukien digitaalisin keinoin toteutetut toimenpiteet, sen varmistamiseksi, että jätehuoltoon osallistuvien toimivaltaisten viranomaisten toimet sovitetaan asianmukaisesti yhteen ja että muut keskeiset sidosryhmät voivat osallistua;

| 2.6 | Euroopan rakenne- ja investointirahastoja käyttäminen asiaa koskevien tavoitteiden täyttämiseen tarvittavan jätehuoltoinfrastruktuurin kehittämisen rahoittamiseksi.”. |
| --- | --- |

2.6

Euroopan rakenne- ja investointirahastoja käyttäminen asiaa koskevien tavoitteiden täyttämiseen tarvittavan jätehuoltoinfrastruktuurin kehittämisen rahoittamiseksi.”.

---

(1)  Asia päätettiin palauttaa asiasta vastaavaan valiokuntaan toimielinten välisiä neuvotteluja varten työjärjestyksen 59 artiklan 4 kohdan neljännen alakohdan mukaisesti (A8-0034/2017).

1

(1 a)  
  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0266.

1 a

Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0266.

(14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/98/EY, annettu 19 päivänä marraskuuta 2008, jätteistä ja tiettyjen direktiivien kumoamisesta (EUVL L 312, 22.11.2008, s. 3).

14

(14)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/98/EY, annettu 19 päivänä marraskuuta 2008, jätteistä ja tiettyjen direktiivien kumoamisesta (EUVL L 312, 22.11.2008, s. 3).

14

(1 a)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/28/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä sekä direktiivien 2001/77/EY ja 2003/30/EY muuttamisesta ja myöhemmästä kumoamisesta (EUVL L 140, 5.6.2009, s. 16).

1 a

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/28/EY, annettu 23 päivänä huhtikuuta 2009, uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä sekä direktiivien 2001/77/EY ja 2003/30/EY muuttamisesta ja myöhemmästä kumoamisesta (EUVL L 140, 5.6.2009, s. 16).

(1 b)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1907/2006, annettu 18 päivänä joulukuuta 2006, kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista (REACH), Euroopan kemikaaliviraston perustamisesta, direktiivin 1999/45/EY muuttamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93, komission asetuksen (EY) N:o 1488/94, neuvoston direktiivin 76/769/ETY ja komission direktiivien 91/155/ETY, 93/67/ETY, 93/105/EY ja 2000/21/EY kumoamisesta (EUVL L 396, 30.12.2006, s. 1).

1 b

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1907/2006, annettu 18 päivänä joulukuuta 2006, kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista (REACH), Euroopan kemikaaliviraston perustamisesta, direktiivin 1999/45/EY muuttamisesta sekä neuvoston asetuksen (ETY) N:o 793/93, komission asetuksen (EY) N:o 1488/94, neuvoston direktiivin 76/769/ETY ja komission direktiivien 91/155/ETY, 93/67/ETY, 93/105/EY ja 2000/21/EY kumoamisesta (EUVL L 396, 30.12.2006, s. 1).

(1 a)  
  Komission päätös 2014/955/EU, annettu 18 päivänä joulukuuta 2014, jäteluettelosta annetun päätöksen 2000/532/EY muuttamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/98/EY mukaisesti (EUVL L 370, 30.12.2014, s. 44).

1 a

Komission päätös 2014/955/EU, annettu 18 päivänä joulukuuta 2014, jäteluettelosta annetun päätöksen 2000/532/EY muuttamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/98/EY mukaisesti (EUVL L 370, 30.12.2014, s. 44).

(1 b)  
  Komission asetus (EU) N:o 1357/2014, annettu 18 päivänä joulukuuta 2014, jätteistä ja tiettyjen direktiivien kumoamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/98/EY liitteen III korvaamisesta (EUVL L 365, 19.12.2014, s. 89).

1 b

Komission asetus (EU) N:o 1357/2014, annettu 18 päivänä joulukuuta 2014, jätteistä ja tiettyjen direktiivien kumoamisesta annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/98/EY liitteen III korvaamisesta (EUVL L 365, 19.12.2014, s. 89).

(17)  COM(2008)0699 ja COM(2014)0297.

17

(17)  COM(2008)0699 ja COM(2014)0297.

17

(18)  COM(2014)0297.

18

(18)  COM(2014)0297.

18

(1 a)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/56/EY, annettu 17 päivänä kesäkuuta 2008, yhteisön meriympäristöpolitiikan puitteista (meristrategiadirektiivi) (EUVL L 164, 25.6.2008, s. 19).

1 a

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/56/EY, annettu 17 päivänä kesäkuuta 2008, yhteisön meriympäristöpolitiikan puitteista (meristrategiadirektiivi) (EUVL L 164, 25.6.2008, s. 19).

(19)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

19

(19)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

19

(1 a)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).”;

1 a

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).”;

(*1)  EUVL L 241, 17.9.2015, s. 1.

*1

(*2)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2015/1535, annettu 9 päivänä syyskuuta 2015, teknisiä määräyksiä ja tietoyhteiskunnan palveluja koskevia määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä
  (EUVL L 241, 17.9.2015, s. 1).

*2

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2015/1535, annettu 9 päivänä syyskuuta 2015, teknisiä määräyksiä ja tietoyhteiskunnan palveluja koskevia määräyksiä koskevien tietojen toimittamisessa noudatettavasta menettelystä

(1 a)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 2150/2002, annettu 25 päivänä marraskuuta 2002, jätetilastoista (EYVL L 332, 9.12.2002, s. 1).

1 a

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 2150/2002, annettu 25 päivänä marraskuuta 2002, jätetilastoista (EYVL L 332, 9.12.2002, s. 1).

---

| 25.7.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 263/300 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 263/300

---

P8_TA(2017)0071

Kaatopaikat ***I

Euroopan parlamentin tarkistukset 14. maaliskuuta 2017 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi kaatopaikoista annetun direktiivin 1999/31/EY muuttamisesta (COM(2015)0594 – C8-0384/2015 – 2015/0274(COD)) (1)

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2018/C 263/31)

Tarkistus 1

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan - 1 kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (-1) | Koska unioni on riippuvainen raaka-aineiden tuonnista ja koska huomattava määrä luonnonvaroja on nopeasti ehtymässä lyhyellä aikavälillä, keskeisenä haasteena on ottaa talteen mahdollisimman paljon resursseja unionissa ja tehostaa siirtymistä kohti kiertotaloutta. |

Komission teksti

Tarkistus

(-1)

Koska unioni on riippuvainen raaka-aineiden tuonnista ja koska huomattava määrä luonnonvaroja on nopeasti ehtymässä lyhyellä aikavälillä, keskeisenä haasteena on ottaa talteen mahdollisimman paljon resursseja unionissa ja tehostaa siirtymistä kohti kiertotaloutta.

Tarkistus 2

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan - 1 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (-1 a) | Jätehuolto on muutettava kestäväksi materiaalihallinnaksi. Kaatopaikkadirektiivin tarkistaminen tarjoaa siihen mahdollisuuden. |

Komission teksti

Tarkistus

(-1 a)

Jätehuolto on muutettava kestäväksi materiaalihallinnaksi. Kaatopaikkadirektiivin tarkistaminen tarjoaa siihen mahdollisuuden.

Tarkistus 3

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 1 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (1) | Unionin jätehuoltoa olisi parannettava ympäristön suojelemiseksi ja säilyttämiseksi sekä sen laadun parantamiseksi, ihmisten terveyden suojelemiseksi sekä luonnonvarojen harkitun ja järkevän käytön varmistamiseksi
  ja
  tehokkaamman kiertotalouden edistämiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(1)

Unionin jätehuoltoa olisi parannettava ympäristön suojelemiseksi ja säilyttämiseksi sekä sen laadun parantamiseksi, ihmisten terveyden suojelemiseksi sekä luonnonvarojen harkitun ja järkevän käytön varmistamiseksi
  ja
  tehokkaamman kiertotalouden edistämiseksi.

| (1) | Unionin jätehuoltoa olisi parannettava ympäristön suojelemiseksi ja säilyttämiseksi sekä sen laadun parantamiseksi, ihmisten terveyden suojelemiseksi sekä luonnonvarojen harkitun ja järkevän käytön varmistamiseksi, tehokkaamman kiertotalouden edistämiseksi
  , energiatehokkuuden parantamiseksi ja unionin resurssiriippuvuuden vähentämiseksi
  . |
| --- | --- |

(1)

Unionin jätehuoltoa olisi parannettava ympäristön suojelemiseksi ja säilyttämiseksi sekä sen laadun parantamiseksi, ihmisten terveyden suojelemiseksi sekä luonnonvarojen harkitun ja järkevän käytön varmistamiseksi, tehokkaamman kiertotalouden edistämiseksi
  , energiatehokkuuden parantamiseksi ja unionin resurssiriippuvuuden vähentämiseksi
  .

Tarkistus 51

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 1 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (1 a) | Kiertotaloudessa olisi toteutettava seitsemännen ympäristöä koskevan toimintaohjelman nimenomaiset vaatimukset, joiden mukaan on kehitettävä myrkyttömien materiaalien kiertoa niin, että kierrätettyä jätettä voidaan käyttää tärkeänä ja luotettavana raaka-ainelähteenä unionissa. |

Komission teksti

Tarkistus

(1 a)

Kiertotaloudessa olisi toteutettava seitsemännen ympäristöä koskevan toimintaohjelman nimenomaiset vaatimukset, joiden mukaan on kehitettävä myrkyttömien materiaalien kiertoa niin, että kierrätettyä jätettä voidaan käyttää tärkeänä ja luotettavana raaka-ainelähteenä unionissa.

Tarkistus 5

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 2 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (2) | Neuvoston direktiivissä 1999/31/EY (14) vahvistettuja tavoitteita, jotka asettavat jätteen sijoittamista kaatopaikoille koskevia rajoituksia, olisi
  muutettava
  , niin että ne vastaavat paremmin EU:n tavoitteita siirtyä kiertotalouteen ja edetä raaka-ainealoitteen (15) täytäntöönpanossa,
  vähentämällä
  jätteen
  sijoittamista
  tavanomaiselle jätteelle tarkoitetulle kaatopaikalle. |

Komission teksti

Tarkistus

(2)

Neuvoston direktiivissä 1999/31/EY (14) vahvistettuja tavoitteita, jotka asettavat jätteen sijoittamista kaatopaikoille koskevia rajoituksia, olisi
  muutettava
  , niin että ne vastaavat paremmin EU:n tavoitteita siirtyä kiertotalouteen ja edetä raaka-ainealoitteen (15) täytäntöönpanossa,
  vähentämällä
  jätteen
  sijoittamista
  tavanomaiselle jätteelle tarkoitetulle kaatopaikalle.

| (2) | Neuvoston direktiivissä 1999/31/EY (14) vahvistettuja tavoitteita, jotka asettavat jätteen sijoittamista kaatopaikoille koskevia rajoituksia, olisi
  lujitettava
  , niin että ne vastaavat paremmin EU:n tavoitteita siirtyä kiertotalouteen ja edetä raaka-ainealoitteen (15) täytäntöönpanossa,
  minimoimalla asteittain
  jätteen
  sijoittaminen
  tavanomaiselle jätteelle tarkoitetulle kaatopaikalle.
  Komission ja jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että tämä sopii yhdennettyyn politiikkaan, jonka avulla taataan jätehierarkian moitteeton soveltaminen, tehostetaan siirtymistä kohti jätteen syntymisen ehkäisemistä, uudelleenkäyttöä ja kierrätystä ja estetään siirtyminen kaatopaikalle sijoittamisesta kohti jätteenpolttoa. |
| --- | --- |

(2)

Neuvoston direktiivissä 1999/31/EY (14) vahvistettuja tavoitteita, jotka asettavat jätteen sijoittamista kaatopaikoille koskevia rajoituksia, olisi
  lujitettava
  , niin että ne vastaavat paremmin EU:n tavoitteita siirtyä kiertotalouteen ja edetä raaka-ainealoitteen (15) täytäntöönpanossa,
  minimoimalla asteittain
  jätteen
  sijoittaminen
  tavanomaiselle jätteelle tarkoitetulle kaatopaikalle.
  Komission ja jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että tämä sopii yhdennettyyn politiikkaan, jonka avulla taataan jätehierarkian moitteeton soveltaminen, tehostetaan siirtymistä kohti jätteen syntymisen ehkäisemistä, uudelleenkäyttöä ja kierrätystä ja estetään siirtyminen kaatopaikalle sijoittamisesta kohti jätteenpolttoa.

Tarkistus 6

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 4 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (4) | Jätelainsäädännön yhdenmukaistamiseksi direktiivin 1999/31/EY määritelmät olisi yhdenmukaistettava Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/98/EY (16) määritelmien kanssa. |

Komission teksti

Tarkistus

(4)

Jätelainsäädännön yhdenmukaistamiseksi direktiivin 1999/31/EY määritelmät olisi yhdenmukaistettava Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/98/EY (16) määritelmien kanssa.

| (4) | Jätelainsäädännön yhdenmukaistamiseksi direktiivin 1999/31/EY määritelmät olisi
  tarvittaessa
  yhdenmukaistettava Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/98/EY (16) määritelmien kanssa. |
| --- | --- |

(4)

Jätelainsäädännön yhdenmukaistamiseksi direktiivin 1999/31/EY määritelmät olisi
  tarvittaessa
  yhdenmukaistettava Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/98/EY (16) määritelmien kanssa.

Tarkistus 7

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 5 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (5) | Rajoittamalla kaatopaikalle sijoittamista edelleen aloittaen jätevirroista, joihin sovelletaan erilliskeräystä (esimerkiksi muovit, metallit, lasi, paperi, biojäte), saataisiin selviä ympäristöetuja sekä taloudellisia ja sosiaalisia etuja.
  Pantaessa näitä kaatopaikkarajoituksia täytäntöön olisi otettava huomioon, miten erikseen kerätyn jätteen kierrätys tai siitä
  jäävän jäännösjätteen muu hyödyntäminen
  on
  teknisesti, ympäristön kannalta
  ja
  taloudellisesti toteutettavissa. |

Komission teksti

Tarkistus

(5)

Rajoittamalla kaatopaikalle sijoittamista edelleen aloittaen jätevirroista, joihin sovelletaan erilliskeräystä (esimerkiksi muovit, metallit, lasi, paperi, biojäte), saataisiin selviä ympäristöetuja sekä taloudellisia ja sosiaalisia etuja.
  Pantaessa näitä kaatopaikkarajoituksia täytäntöön olisi otettava huomioon, miten erikseen kerätyn jätteen kierrätys tai siitä
  jäävän jäännösjätteen muu hyödyntäminen
  on
  teknisesti, ympäristön kannalta
  ja
  taloudellisesti toteutettavissa.

| (5) | Rajoittamalla kaatopaikalle sijoittamista edelleen aloittaen jätevirroista, joihin sovelletaan erilliskeräystä (esimerkiksi muovit, metallit, lasi, paperi, biojäte), saataisiin selviä ympäristöetuja sekä taloudellisia ja sosiaalisia etuja
  , ja tavoitteena olisi oltava, että kaatopaikalle hyväksytään vain jäännösjätettä
  .
  Pitkäaikaisilla investoinneilla infrastruktuuriin sekä tutkimukseen ja innovointiin on keskeinen asema vähennettäessä erikseen kerätystä jätteestä
  jäävän
  sellaisen
  jäännösjätteen
  määrää, jonka kierrätys tai
  muu hyödyntäminen
  ei ole
  teknisesti, ympäristön kannalta
  tai
  taloudellisesti toteutettavissa
  tällä hetkellä
  . |
| --- | --- |

(5)

Rajoittamalla kaatopaikalle sijoittamista edelleen aloittaen jätevirroista, joihin sovelletaan erilliskeräystä (esimerkiksi muovit, metallit, lasi, paperi, biojäte), saataisiin selviä ympäristöetuja sekä taloudellisia ja sosiaalisia etuja
  , ja tavoitteena olisi oltava, että kaatopaikalle hyväksytään vain jäännösjätettä
  .
  Pitkäaikaisilla investoinneilla infrastruktuuriin sekä tutkimukseen ja innovointiin on keskeinen asema vähennettäessä erikseen kerätystä jätteestä
  jäävän
  sellaisen
  jäännösjätteen
  määrää, jonka kierrätys tai
  muu hyödyntäminen
  ei ole
  teknisesti, ympäristön kannalta
  tai
  taloudellisesti toteutettavissa
  tällä hetkellä
  .

Tarkistus 8

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 5 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (5 a) | Poliittisten ja yhteiskunnallisten kannustimien, joilla rajoitetaan edelleen kaatopaikalle sijoittamista kestävänä keinona luonnonvarojen käsittelemiseksi kiertotaloudessa, olisi noudatettava direktiivin 2008/98/EY 4 artiklassa säädettyä jätehuollon hierarkiaa, ja niissä olisi sovellettava ehdottomasti lähestymistapaa, jossa jätteen syntymisen ehkäiseminen on etusijalla ja jossa kunnioitetaan ennalta varautumisen periaatetta. |

Komission teksti

Tarkistus

(5 a)

Poliittisten ja yhteiskunnallisten kannustimien, joilla rajoitetaan edelleen kaatopaikalle sijoittamista kestävänä keinona luonnonvarojen käsittelemiseksi kiertotaloudessa, olisi noudatettava direktiivin 2008/98/EY 4 artiklassa säädettyä jätehuollon hierarkiaa, ja niissä olisi sovellettava ehdottomasti lähestymistapaa, jossa jätteen syntymisen ehkäiseminen on etusijalla ja jossa kunnioitetaan ennalta varautumisen periaatetta.

Tarkistus 9

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 6 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (6) | Biohajoava yhdyskuntajäte muodostaa suuren osan yhdyskuntajätteestä. Käsittelemättömän biohajoavan jätteen sijoittamisella kaatopaikalle on huomattavia kielteisiä ympäristövaikutuksia, sillä se aiheuttaa kasvihuonekaasujen päästöjä ja pinta- ja pohjaveden, maaperän ja ilman pilaantumista. Vaikka direktiivissä 1999/31/EY vahvistetaan biohajoavan jätteen kaatopaikalle sijoittamisen vähentämistä koskevat tavoitteet, on aiheellista ottaa käyttöön biohajoavan jätteen sijoittamista kaatopaikalle koskevia uusia rajoituksia kieltämällä sellaisen biohajoavan jätteen sijoittaminen kaatopaikalle, joka
  on kerätty
  erikseen direktiivin 2008/98/EY 22 artiklan mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

(6)

Biohajoava yhdyskuntajäte muodostaa suuren osan yhdyskuntajätteestä. Käsittelemättömän biohajoavan jätteen sijoittamisella kaatopaikalle on huomattavia kielteisiä ympäristövaikutuksia, sillä se aiheuttaa kasvihuonekaasujen päästöjä ja pinta- ja pohjaveden, maaperän ja ilman pilaantumista. Vaikka direktiivissä 1999/31/EY vahvistetaan biohajoavan jätteen kaatopaikalle sijoittamisen vähentämistä koskevat tavoitteet, on aiheellista ottaa käyttöön biohajoavan jätteen sijoittamista kaatopaikalle koskevia uusia rajoituksia kieltämällä sellaisen biohajoavan jätteen sijoittaminen kaatopaikalle, joka
  on kerätty
  erikseen direktiivin 2008/98/EY 22 artiklan mukaisesti.

| (6) | Biohajoava yhdyskuntajäte muodostaa suuren osan yhdyskuntajätteestä. Käsittelemättömän biohajoavan jätteen sijoittamisella kaatopaikalle on huomattavia kielteisiä ympäristövaikutuksia, sillä se aiheuttaa kasvihuonekaasujen päästöjä ja pinta- ja pohjaveden, maaperän ja ilman pilaantumista. Vaikka direktiivissä 1999/31/EY vahvistetaan biohajoavan jätteen kaatopaikalle sijoittamisen vähentämistä koskevat tavoitteet, on aiheellista ottaa käyttöön biohajoavan jätteen sijoittamista kaatopaikalle koskevia uusia rajoituksia kieltämällä sellaisen biohajoavan jätteen sijoittaminen kaatopaikalle, joka
  kerätään
  erikseen direktiivin 2008/98/EY 22 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(6)

Biohajoava yhdyskuntajäte muodostaa suuren osan yhdyskuntajätteestä. Käsittelemättömän biohajoavan jätteen sijoittamisella kaatopaikalle on huomattavia kielteisiä ympäristövaikutuksia, sillä se aiheuttaa kasvihuonekaasujen päästöjä ja pinta- ja pohjaveden, maaperän ja ilman pilaantumista. Vaikka direktiivissä 1999/31/EY vahvistetaan biohajoavan jätteen kaatopaikalle sijoittamisen vähentämistä koskevat tavoitteet, on aiheellista ottaa käyttöön biohajoavan jätteen sijoittamista kaatopaikalle koskevia uusia rajoituksia kieltämällä sellaisen biohajoavan jätteen sijoittaminen kaatopaikalle, joka
  kerätään
  erikseen direktiivin 2008/98/EY 22 artiklan mukaisesti.

Tarkistus 10

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 7 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (7) | Useat jäsenvaltiot eivät ole vielä kehittäneet tarvittavaa jätehuoltoinfrastruktuuria täysin valmiiksi. Kaatopaikkarajoituksia koskevien tavoitteiden asettaminen helpottaa edelleen
  jätteen
  erilliskeräystä, lajittelua ja kierrätystä, ja siten
  voidaan
  välttää mahdollisesti kierrätettävien materiaalien jääminen
  alimmaksi
  jätehierarkiassa. |

Komission teksti

Tarkistus

(7)

Useat jäsenvaltiot eivät ole vielä kehittäneet tarvittavaa jätehuoltoinfrastruktuuria täysin valmiiksi. Kaatopaikkarajoituksia koskevien tavoitteiden asettaminen helpottaa edelleen
  jätteen
  erilliskeräystä, lajittelua ja kierrätystä, ja siten
  voidaan
  välttää mahdollisesti kierrätettävien materiaalien jääminen
  alimmaksi
  jätehierarkiassa.

| (7) | Useat jäsenvaltiot eivät ole vielä kehittäneet tarvittavaa jätehuoltoinfrastruktuuria täysin valmiiksi. Kaatopaikkarajoituksia koskevien
  selkeiden ja kunnianhimoisten
  tavoitteiden asettaminen
  kannustaa investointeihin, jotta voidaan
  helpottaa edelleen erilliskeräystä, lajittelua ja kierrätystä ja siten välttää mahdollisesti kierrätettävien materiaalien jääminen
  alimmalle tasolle
  jätehierarkiassa. |
| --- | --- |

(7)

Useat jäsenvaltiot eivät ole vielä kehittäneet tarvittavaa jätehuoltoinfrastruktuuria täysin valmiiksi. Kaatopaikkarajoituksia koskevien
  selkeiden ja kunnianhimoisten
  tavoitteiden asettaminen
  kannustaa investointeihin, jotta voidaan
  helpottaa edelleen erilliskeräystä, lajittelua ja kierrätystä ja siten välttää mahdollisesti kierrätettävien materiaalien jääminen
  alimmalle tasolle
  jätehierarkiassa.

Tarkistus 11

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 8 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (8) | Kaatopaikalle sijoittamisen asteittainen
  vähentäminen
  on tarpeen, jotta estetään haitalliset vaikutukset ihmisten terveyteen ja ympäristöön ja varmistetaan taloudellisesti arvokkaiden jätemateriaalien asteittainen ja tehokas hyödyntäminen asianmukaisen jätehuollon avulla jätehierarkian mukaisesti.
  Vähentämisellä olisi estettävä liiallisen kapasiteetin kehittyminen jäännösjätettä käsitteleviin laitoksiin esimerkiksi käsittelemättömän yhdyskuntajätteen energian hyödyntämistä tai perustason mekaanis-biologista käsittelyä
  varten, sillä se voisi haitata yhdyskuntajätteen valmistelua uudelleenkäytettäväksi ja kierrätystä koskevien, direktiivin 2008/98/EY 11 artiklassa säädettyjen unionin pitkän aikavälin tavoitteiden toteuttamista. Vastaavasti, vaikka jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että kaatopaikoille sijoitetaan ainoastaan esikäsiteltyä jätettä, kyseisen velvoitteen täyttäminen ei saisi johtaa ylikapasiteetin luomiseen jäännösyhdyskuntajätteen käsittelyä varten. Tämän tarkoituksena on myös estää ihmisten terveyteen ja ympäristöön kohdistuvia haitallisia vaikutuksia. Jotta voitaisiin varmistaa direktiivin 2008/98/EY 11 artiklassa säädettyjen tavoitteiden ja tämän direktiivin 5 artiklassa määritellyn kaatopaikkoja koskevan vähentämistavoitteen välinen johdonmukaisuus sekä kyseisten tavoitteiden täyttämiseen tarvittavan infrastruktuurin ja investointien koordinoitu suunnittelu, niille jäsenvaltioille, jotka voivat saada lisäaikaa yhdyskuntajätteen kierrätystavoitteiden saavuttamiseen, olisi lisäksi annettava lisäaikaa myös tässä direktiivissä säädetyn kaatopaikoille sijoitettavan jätteen määrän vähentämistavoitteen täyttämiseen vuoteen 2030 mennessä. |

Komission teksti

Tarkistus

(8)

Kaatopaikalle sijoittamisen asteittainen
  vähentäminen
  on tarpeen, jotta estetään haitalliset vaikutukset ihmisten terveyteen ja ympäristöön ja varmistetaan taloudellisesti arvokkaiden jätemateriaalien asteittainen ja tehokas hyödyntäminen asianmukaisen jätehuollon avulla jätehierarkian mukaisesti.
  Vähentämisellä olisi estettävä liiallisen kapasiteetin kehittyminen jäännösjätettä käsitteleviin laitoksiin esimerkiksi käsittelemättömän yhdyskuntajätteen energian hyödyntämistä tai perustason mekaanis-biologista käsittelyä
  varten, sillä se voisi haitata yhdyskuntajätteen valmistelua uudelleenkäytettäväksi ja kierrätystä koskevien, direktiivin 2008/98/EY 11 artiklassa säädettyjen unionin pitkän aikavälin tavoitteiden toteuttamista. Vastaavasti, vaikka jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että kaatopaikoille sijoitetaan ainoastaan esikäsiteltyä jätettä, kyseisen velvoitteen täyttäminen ei saisi johtaa ylikapasiteetin luomiseen jäännösyhdyskuntajätteen käsittelyä varten. Tämän tarkoituksena on myös estää ihmisten terveyteen ja ympäristöön kohdistuvia haitallisia vaikutuksia. Jotta voitaisiin varmistaa direktiivin 2008/98/EY 11 artiklassa säädettyjen tavoitteiden ja tämän direktiivin 5 artiklassa määritellyn kaatopaikkoja koskevan vähentämistavoitteen välinen johdonmukaisuus sekä kyseisten tavoitteiden täyttämiseen tarvittavan infrastruktuurin ja investointien koordinoitu suunnittelu, niille jäsenvaltioille, jotka voivat saada lisäaikaa yhdyskuntajätteen kierrätystavoitteiden saavuttamiseen, olisi lisäksi annettava lisäaikaa myös tässä direktiivissä säädetyn kaatopaikoille sijoitettavan jätteen määrän vähentämistavoitteen täyttämiseen vuoteen 2030 mennessä.

| (8) | Kaatopaikalle sijoittamisen asteittainen
  minimointi
  on tarpeen, jotta estetään haitalliset vaikutukset ihmisten terveyteen ja ympäristöön ja varmistetaan taloudellisesti arvokkaiden jätemateriaalien asteittainen ja tehokas hyödyntäminen asianmukaisen jätehuollon avulla
  direktiivissä 2008/98/EY säädetyn
  jätehierarkian mukaisesti.
  Tällainen kaatopaikalle sijoittamisen asteittainen minimointi edellyttää merkittäviä muutoksia jätehuoltoon monissa jäsenvaltioissa. Parantamalla jätteen keräystä ja käsittelyä koskevia tilastoja ja jätevirtojen jäljitettävyyttä olisi voitava estää liiallisen kapasiteetin kehittyminen jäännösjätteen käsittelyyn esimerkiksi energian hyödyntämistä
  varten, sillä se voisi haitata yhdyskuntajätteen valmistelua uudelleenkäytettäväksi ja kierrätystä koskevien, direktiivin 2008/98/EY 11 artiklassa säädettyjen unionin pitkän aikavälin tavoitteiden toteuttamista. Vastaavasti, vaikka jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että kaatopaikoille sijoitetaan ainoastaan esikäsiteltyä jätettä, kyseisen velvoitteen täyttäminen ei saisi johtaa ylikapasiteetin luomiseen jäännösyhdyskuntajätteen käsittelyä varten. Tämän tarkoituksena on myös estää ihmisten terveyteen ja ympäristöön kohdistuvia haitallisia vaikutuksia
  . Joissakin jäsenvaltioissa ylikapasiteettiin energian hyödyntämistä tai perustason mekaanis-biologista käsittelyä varten johtaneiden äskettäin tehtyjen investointien perusteella on erittäin tärkeää antaa selvä signaali jätealan toimijoille ja jäsenvaltioille, jotta vältytään investoinneilta, jotka eivät ole sopusoinnussa kaatopaikka- ja jätepuitedirektiiveissä säädettyjen pitkän aikavälin tavoitteiden kanssa. Näistä syistä voitaisiin harkita yhdyskuntajätteen polttorajoitusta valmistelua uudelleenkäytettäväksi ja kierrätystä koskevien, direktiivin 2008/98/EY 11 artiklassa ja direktiivin 1999/31/EY 5 artiklassa säädettyjen tavoitteiden mukaisesti.
  Jotta voitaisiin varmistaa direktiivin 2008/98/EY 11 artiklassa säädettyjen tavoitteiden ja tämän direktiivin 5 artiklassa määritellyn kaatopaikkoja koskevan vähentämistavoitteen välinen johdonmukaisuus sekä kyseisten tavoitteiden täyttämiseen tarvittavan infrastruktuurin ja investointien koordinoitu suunnittelu, niille jäsenvaltioille, jotka voivat saada lisäaikaa yhdyskuntajätteen kierrätystavoitteiden saavuttamiseen, olisi lisäksi annettava lisäaikaa myös tässä direktiivissä säädetyn kaatopaikoille sijoitettavan jätteen määrän vähentämistavoitteen täyttämiseen vuoteen 2030 mennessä. |
| --- | --- |

(8)

Kaatopaikalle sijoittamisen asteittainen
  minimointi
  on tarpeen, jotta estetään haitalliset vaikutukset ihmisten terveyteen ja ympäristöön ja varmistetaan taloudellisesti arvokkaiden jätemateriaalien asteittainen ja tehokas hyödyntäminen asianmukaisen jätehuollon avulla
  direktiivissä 2008/98/EY säädetyn
  jätehierarkian mukaisesti.
  Tällainen kaatopaikalle sijoittamisen asteittainen minimointi edellyttää merkittäviä muutoksia jätehuoltoon monissa jäsenvaltioissa. Parantamalla jätteen keräystä ja käsittelyä koskevia tilastoja ja jätevirtojen jäljitettävyyttä olisi voitava estää liiallisen kapasiteetin kehittyminen jäännösjätteen käsittelyyn esimerkiksi energian hyödyntämistä
  varten, sillä se voisi haitata yhdyskuntajätteen valmistelua uudelleenkäytettäväksi ja kierrätystä koskevien, direktiivin 2008/98/EY 11 artiklassa säädettyjen unionin pitkän aikavälin tavoitteiden toteuttamista. Vastaavasti, vaikka jäsenvaltioiden on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että kaatopaikoille sijoitetaan ainoastaan esikäsiteltyä jätettä, kyseisen velvoitteen täyttäminen ei saisi johtaa ylikapasiteetin luomiseen jäännösyhdyskuntajätteen käsittelyä varten. Tämän tarkoituksena on myös estää ihmisten terveyteen ja ympäristöön kohdistuvia haitallisia vaikutuksia
  . Joissakin jäsenvaltioissa ylikapasiteettiin energian hyödyntämistä tai perustason mekaanis-biologista käsittelyä varten johtaneiden äskettäin tehtyjen investointien perusteella on erittäin tärkeää antaa selvä signaali jätealan toimijoille ja jäsenvaltioille, jotta vältytään investoinneilta, jotka eivät ole sopusoinnussa kaatopaikka- ja jätepuitedirektiiveissä säädettyjen pitkän aikavälin tavoitteiden kanssa. Näistä syistä voitaisiin harkita yhdyskuntajätteen polttorajoitusta valmistelua uudelleenkäytettäväksi ja kierrätystä koskevien, direktiivin 2008/98/EY 11 artiklassa ja direktiivin 1999/31/EY 5 artiklassa säädettyjen tavoitteiden mukaisesti.
  Jotta voitaisiin varmistaa direktiivin 2008/98/EY 11 artiklassa säädettyjen tavoitteiden ja tämän direktiivin 5 artiklassa määritellyn kaatopaikkoja koskevan vähentämistavoitteen välinen johdonmukaisuus sekä kyseisten tavoitteiden täyttämiseen tarvittavan infrastruktuurin ja investointien koordinoitu suunnittelu, niille jäsenvaltioille, jotka voivat saada lisäaikaa yhdyskuntajätteen kierrätystavoitteiden saavuttamiseen, olisi lisäksi annettava lisäaikaa myös tässä direktiivissä säädetyn kaatopaikoille sijoitettavan jätteen määrän vähentämistavoitteen täyttämiseen vuoteen 2030 mennessä.

Tarkistus 12

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 8 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (8 a) | Tämän direktiivin tavoitteiden saavuttamiseksi ja kiertotalouteen siirtymisen vauhdittamiseksi komission olisi edistettävä koordinointia sekä tiedon ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa jäsenvaltioiden ja talouden eri alojen välillä. Vaihtoa voitaisiin helpottaa viestintäfoorumeilla, joiden avulla voitaisiin tiedottaa uusista teollisista ratkaisuista ja antaa parempi yleiskuva käytettävissä olevasta kapasiteetista, edistää yhteyksien luomista jätealan ja muiden alojen välille ja tukea teollista symbioosia. |

Komission teksti

Tarkistus

(8 a)

Tämän direktiivin tavoitteiden saavuttamiseksi ja kiertotalouteen siirtymisen vauhdittamiseksi komission olisi edistettävä koordinointia sekä tiedon ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa jäsenvaltioiden ja talouden eri alojen välillä. Vaihtoa voitaisiin helpottaa viestintäfoorumeilla, joiden avulla voitaisiin tiedottaa uusista teollisista ratkaisuista ja antaa parempi yleiskuva käytettävissä olevasta kapasiteetista, edistää yhteyksien luomista jätealan ja muiden alojen välille ja tukea teollista symbioosia.

Tarkistus 13

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 8 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (8 b) | Komission olisi edistettävä koordinointia sekä tiedon ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa jäsenvaltioiden, alueviranomaisten ja erityisesti paikallisviranomaisten välillä ottaen mukaan kaikki asiaankuuluvat kansalaisyhteiskunnan järjestöt, kuten työmarkkinaosapuolet ja ympäristö- ja kuluttajajärjestöt. |

Komission teksti

Tarkistus

(8 b)

Komission olisi edistettävä koordinointia sekä tiedon ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa jäsenvaltioiden, alueviranomaisten ja erityisesti paikallisviranomaisten välillä ottaen mukaan kaikki asiaankuuluvat kansalaisyhteiskunnan järjestöt, kuten työmarkkinaosapuolet ja ympäristö- ja kuluttajajärjestöt.

Tarkistus 14

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 8 c kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (8 c) | Jotta tämän direktiivin tavoitteet voidaan panna täytäntöön ja niitä voidaan valvoa asianmukaisesti, on tarpeen varmistaa, että kaatopaikkojen sijaintialueiden paikallisviranomaiset tunnustetaan asiaankuuluviksi toimijoiksi, koska nämä kärsivät välittömästi kaatopaikalle sijoittamisen seurauksista. Sen vuoksi olisi varmistettava ennalta tapahtuva julkinen ja demokraattinen kuuleminen kunnissa ja kuntarajat ylittävillä alueilla, joille kaatopaikka on tarkoitus sijoittaa, ja paikallisväestölle olisi taattava asianmukainen korvaus. |

Komission teksti

Tarkistus

(8 c)

Jotta tämän direktiivin tavoitteet voidaan panna täytäntöön ja niitä voidaan valvoa asianmukaisesti, on tarpeen varmistaa, että kaatopaikkojen sijaintialueiden paikallisviranomaiset tunnustetaan asiaankuuluviksi toimijoiksi, koska nämä kärsivät välittömästi kaatopaikalle sijoittamisen seurauksista. Sen vuoksi olisi varmistettava ennalta tapahtuva julkinen ja demokraattinen kuuleminen kunnissa ja kuntarajat ylittävillä alueilla, joille kaatopaikka on tarkoitus sijoittaa, ja paikallisväestölle olisi taattava asianmukainen korvaus.

Tarkistus 15

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 8 d kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (8 d) | Komission olisi taattava, että kaikki unionin kaatopaikat tarkastetaan, jotta varmistetaan unionin oikeuden ja kansallisen lainsäädännön asianmukainen täytäntöönpano. |

Komission teksti

Tarkistus

(8 d)

Komission olisi taattava, että kaikki unionin kaatopaikat tarkastetaan, jotta varmistetaan unionin oikeuden ja kansallisen lainsäädännön asianmukainen täytäntöönpano.

Tarkistus 16

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 9 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (9) | Tämän direktiivin paremman, nopeamman ja yhdenmukaisemman täytäntöönpanon varmistamiseksi sekä täytäntöönpanon heikkouksien ennakoimiseksi olisi otettava käyttöön varhaisvaroitusjärjestelmä, joka helpottaisi puutteiden löytämistä ja toimien toteuttamista ennen määräaikoja tavoitteiden saavuttamisen varmistamiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(9)

Tämän direktiivin paremman, nopeamman ja yhdenmukaisemman täytäntöönpanon varmistamiseksi sekä täytäntöönpanon heikkouksien ennakoimiseksi olisi otettava käyttöön varhaisvaroitusjärjestelmä, joka helpottaisi puutteiden löytämistä ja toimien toteuttamista ennen määräaikoja tavoitteiden saavuttamisen varmistamiseksi.

| (9) | Tämän direktiivin paremman, nopeamman ja yhdenmukaisemman täytäntöönpanon varmistamiseksi sekä täytäntöönpanon heikkouksien ennakoimiseksi olisi otettava käyttöön varhaisvaroitusjärjestelmä, joka helpottaisi puutteiden löytämistä ja toimien toteuttamista ennen määräaikoja tavoitteiden saavuttamisen varmistamiseksi
  , ja edistettävä parhaiden käytäntöjen vaihtoa eri toimijoiden välillä
  . |
| --- | --- |

(9)

Tämän direktiivin paremman, nopeamman ja yhdenmukaisemman täytäntöönpanon varmistamiseksi sekä täytäntöönpanon heikkouksien ennakoimiseksi olisi otettava käyttöön varhaisvaroitusjärjestelmä, joka helpottaisi puutteiden löytämistä ja toimien toteuttamista ennen määräaikoja tavoitteiden saavuttamisen varmistamiseksi
  , ja edistettävä parhaiden käytäntöjen vaihtoa eri toimijoiden välillä
  .

Tarkistus 17

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 11 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (11) | Jäsenvaltioiden raportoimat tilastotiedot ovat komissiolle oleellisia, jotta se voi arvioida jätelainsäädännön noudattamista eri jäsenvaltioissa.
  Tilastojen
  laatua, luotettavuutta ja vertailukelpoisuutta olisi parannettava ottamalla käyttöön yksi vastaanottopiste kaikelle jätetiedolle, poistamalla tarpeettomat raportointivaatimukset, vertailemalla kansallisia raportointimenetelmiä sekä ottamalla käyttöön tietojen laaduntarkastusta koskeva kertomus. Jätehuollon tilastotietojen raportoinnin luotettavuus on erittäin tärkeää tehokkaan täytäntöönpanon kannalta ja jäsenvaltioiden tietojen vertailukelpoisuuden varmistamiseksi. Tästä syystä
  jäsenvaltioilta
  olisi
  edellytettävä, että ne käyttävät
  direktiivissä 1999/31/EY vahvistettujen tavoitteiden noudattamista koskevia kertomuksia laatiessaan
  uusinta
  komission
  ja
  kansallisten tilastotoimistojen kehittämää menetelmää. |

Komission teksti

Tarkistus

(11)

Jäsenvaltioiden raportoimat tilastotiedot ovat komissiolle oleellisia, jotta se voi arvioida jätelainsäädännön noudattamista eri jäsenvaltioissa.
  Tilastojen
  laatua, luotettavuutta ja vertailukelpoisuutta olisi parannettava ottamalla käyttöön yksi vastaanottopiste kaikelle jätetiedolle, poistamalla tarpeettomat raportointivaatimukset, vertailemalla kansallisia raportointimenetelmiä sekä ottamalla käyttöön tietojen laaduntarkastusta koskeva kertomus. Jätehuollon tilastotietojen raportoinnin luotettavuus on erittäin tärkeää tehokkaan täytäntöönpanon kannalta ja jäsenvaltioiden tietojen vertailukelpoisuuden varmistamiseksi. Tästä syystä
  jäsenvaltioilta
  olisi
  edellytettävä, että ne käyttävät
  direktiivissä 1999/31/EY vahvistettujen tavoitteiden noudattamista koskevia kertomuksia laatiessaan
  uusinta
  komission
  ja
  kansallisten tilastotoimistojen kehittämää menetelmää.

| (11) | Jäsenvaltioiden raportoimat tilastotiedot ovat komissiolle oleellisia, jotta se voi arvioida jätelainsäädännön noudattamista eri jäsenvaltioissa.
  Raportoitujen tietojen
  laatua, luotettavuutta ja vertailukelpoisuutta olisi parannettava
  laatimalla yhteinen menetelmä luotettaviin lähteisiin perustuvan tiedon keräämistä ja käsittelyä varten sekä
  ottamalla käyttöön yksi vastaanottopiste kaikelle jätetiedolle, poistamalla tarpeettomat raportointivaatimukset, vertailemalla kansallisia raportointimenetelmiä sekä ottamalla käyttöön tietojen laaduntarkastusta koskeva kertomus. Jätehuollon tilastotietojen raportoinnin luotettavuus on erittäin tärkeää tehokkaan täytäntöönpanon kannalta ja jäsenvaltioiden tietojen vertailukelpoisuuden varmistamiseksi. Tästä syystä
  jäsenvaltioiden
  olisi
  käytettävä
  direktiivissä 1999/31/EY vahvistettujen tavoitteiden noudattamista koskevia kertomuksia laatiessaan komission
  yhteistyössä
  kansallisten tilastotoimistojen
  ja jätehuollosta vastaavien kansallisten viranomaisten kanssa
  kehittämää
  yhteistä
  menetelmää. |
| --- | --- |

(11)

Jäsenvaltioiden raportoimat tilastotiedot ovat komissiolle oleellisia, jotta se voi arvioida jätelainsäädännön noudattamista eri jäsenvaltioissa.
  Raportoitujen tietojen
  laatua, luotettavuutta ja vertailukelpoisuutta olisi parannettava
  laatimalla yhteinen menetelmä luotettaviin lähteisiin perustuvan tiedon keräämistä ja käsittelyä varten sekä
  ottamalla käyttöön yksi vastaanottopiste kaikelle jätetiedolle, poistamalla tarpeettomat raportointivaatimukset, vertailemalla kansallisia raportointimenetelmiä sekä ottamalla käyttöön tietojen laaduntarkastusta koskeva kertomus. Jätehuollon tilastotietojen raportoinnin luotettavuus on erittäin tärkeää tehokkaan täytäntöönpanon kannalta ja jäsenvaltioiden tietojen vertailukelpoisuuden varmistamiseksi. Tästä syystä
  jäsenvaltioiden
  olisi
  käytettävä
  direktiivissä 1999/31/EY vahvistettujen tavoitteiden noudattamista koskevia kertomuksia laatiessaan komission
  yhteistyössä
  kansallisten tilastotoimistojen
  ja jätehuollosta vastaavien kansallisten viranomaisten kanssa
  kehittämää
  yhteistä
  menetelmää.

Tarkistus 18

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 12 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (12) | Direktiivin 1999/31/EY
  täydentämiseksi tai
  muuttamiseksi
  ja erityisesti sen liitteiden mukauttamiseksi tieteen ja tekniikan kehitykseen
  komissiolle olisi siirrettävä
  perustamissopimuksen
  290 mukaisesti
  valta antaa 16 artiklaa koskevia
  säädöksiä. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla.
  Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava
  ,
  että asianomaiset asiakirjat toimitetaan
  Euroopan parlamentille ja neuvostolle
  yhtäaikaisesti
  ,
  hyvissä ajoin ja asianmukaisesti
  . Liitteitä olisi voitava muuttaa ainoastaan tämän direktiivin periaatteiden mukaisesti. Tätä varten liitteen II osalta komission olisi otettava huomioon liitteessä II esitetyt testausta ja kelpoisuusperusteita koskevat yleiset periaatteet ja menettelyt. Lisäksi jokaiselle kaatopaikkaluokalle olisi vahvistettava erityisperusteet ja testausmenetelmät ja niihin liittyvät raja-arvot, mukaan lukien tarvittaessa erityiset kaatopaikkatyypit kussakin luokassa, myös maanalaiset varastot.
  Komissio hyväksyy
  liitteisiin liittyvät valvonnan, näytteiden oton ja analyysimenetelmien standardointiehdotukset
  tarvittaessa
  kahden vuoden kuluessa tämän direktiivin voimaantulosta. |

Komission teksti

Tarkistus

(12)

Direktiivin 1999/31/EY
  täydentämiseksi tai
  muuttamiseksi
  ja erityisesti sen liitteiden mukauttamiseksi tieteen ja tekniikan kehitykseen
  komissiolle olisi siirrettävä
  perustamissopimuksen
  290 mukaisesti
  valta antaa 16 artiklaa koskevia
  säädöksiä. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla.
  Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava
  ,
  että asianomaiset asiakirjat toimitetaan
  Euroopan parlamentille ja neuvostolle
  yhtäaikaisesti
  ,
  hyvissä ajoin ja asianmukaisesti
  . Liitteitä olisi voitava muuttaa ainoastaan tämän direktiivin periaatteiden mukaisesti. Tätä varten liitteen II osalta komission olisi otettava huomioon liitteessä II esitetyt testausta ja kelpoisuusperusteita koskevat yleiset periaatteet ja menettelyt. Lisäksi jokaiselle kaatopaikkaluokalle olisi vahvistettava erityisperusteet ja testausmenetelmät ja niihin liittyvät raja-arvot, mukaan lukien tarvittaessa erityiset kaatopaikkatyypit kussakin luokassa, myös maanalaiset varastot.
  Komissio hyväksyy
  liitteisiin liittyvät valvonnan, näytteiden oton ja analyysimenetelmien standardointiehdotukset
  tarvittaessa
  kahden vuoden kuluessa tämän direktiivin voimaantulosta.

| (12) | Direktiivin 1999/31/EY muuttamiseksi komissiolle olisi siirrettävä
  valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen
  290
  artiklan
  mukaisesti
  säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja
  säädöksiä
  , jotka koskevat liitteiden mukauttamista tieteen ja tekniikan kehitykseen
  . On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla
  , ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti
  .
  Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun
  , Euroopan parlamentille ja neuvostolle
  toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin
  ja
  neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin
  ,
  joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä
  . Liitteitä olisi voitava muuttaa ainoastaan tämän direktiivin periaatteiden mukaisesti. Tätä varten liitteen II osalta komission olisi otettava huomioon liitteessä II esitetyt testausta ja kelpoisuusperusteita koskevat yleiset periaatteet ja menettelyt. Lisäksi jokaiselle kaatopaikkaluokalle olisi vahvistettava erityisperusteet ja testausmenetelmät ja niihin liittyvät raja-arvot, mukaan lukien tarvittaessa erityiset kaatopaikkatyypit kussakin luokassa, myös maanalaiset varastot.
  Komission olisi tarvittaessa hyväksyttävä
  liitteisiin liittyvät valvonnan, näytteiden oton ja analyysimenetelmien standardointiehdotukset kahden vuoden kuluessa tämän direktiivin voimaantulosta. |
| --- | --- |

(12)

Direktiivin 1999/31/EY muuttamiseksi komissiolle olisi siirrettävä
  valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen
  290
  artiklan
  mukaisesti
  säädösvallan siirron nojalla annettavia delegoituja
  säädöksiä
  , jotka koskevat liitteiden mukauttamista tieteen ja tekniikan kehitykseen
  . On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla
  , ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti
  .
  Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun
  , Euroopan parlamentille ja neuvostolle
  toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille, ja Euroopan parlamentin
  ja
  neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin
  ,
  joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä
  . Liitteitä olisi voitava muuttaa ainoastaan tämän direktiivin periaatteiden mukaisesti. Tätä varten liitteen II osalta komission olisi otettava huomioon liitteessä II esitetyt testausta ja kelpoisuusperusteita koskevat yleiset periaatteet ja menettelyt. Lisäksi jokaiselle kaatopaikkaluokalle olisi vahvistettava erityisperusteet ja testausmenetelmät ja niihin liittyvät raja-arvot, mukaan lukien tarvittaessa erityiset kaatopaikkatyypit kussakin luokassa, myös maanalaiset varastot.
  Komission olisi tarvittaessa hyväksyttävä
  liitteisiin liittyvät valvonnan, näytteiden oton ja analyysimenetelmien standardointiehdotukset kahden vuoden kuluessa tämän direktiivin voimaantulosta.

Tarkistus 19

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 13 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (13) | Jotta voidaan varmistaa direktiivin 1999/31/
  EC
  yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa
  3 artiklan 3 kohdan
  ,
  liitteessä I olevan 3.5 kohdan
  ja
  liitteessä II olevan 5 kohdan osalta
  .
  Täytäntöönpanovaltaa
  olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (17) mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

(13)

Jotta voidaan varmistaa direktiivin 1999/31/
  EC
  yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa
  3 artiklan 3 kohdan
  ,
  liitteessä I olevan 3.5 kohdan
  ja
  liitteessä II olevan 5 kohdan osalta
  .
  Täytäntöönpanovaltaa
  olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (17) mukaisesti.

| (13) | Jotta voidaan varmistaa direktiivin 1999/31/
  EY
  yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa
  , joka koskee tavanomaisen jätteen sijoittamisen määritelmää, kaatopaikkojen vedenläpäisykertoimen määrittelemiseen tietyissä olosuhteissa käytettävää menetelmää ja, koska jätteen näytteenotto saattaa olla näytteiden edustavuuden kannalta ja teknisesti hyvin ongelmallista eri jätetyyppien heterogeenisen luonteen vuoksi, jätteen näytteenoton eurooppalaisen standardin kehittämistä
  .
  Tätä valtaa
  olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (17) mukaisesti. |
| --- | --- |

(13)

Jotta voidaan varmistaa direktiivin 1999/31/
  EY
  yhdenmukainen täytäntöönpano, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa
  , joka koskee tavanomaisen jätteen sijoittamisen määritelmää, kaatopaikkojen vedenläpäisykertoimen määrittelemiseen tietyissä olosuhteissa käytettävää menetelmää ja, koska jätteen näytteenotto saattaa olla näytteiden edustavuuden kannalta ja teknisesti hyvin ongelmallista eri jätetyyppien heterogeenisen luonteen vuoksi, jätteen näytteenoton eurooppalaisen standardin kehittämistä
  .
  Tätä valtaa
  olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (17) mukaisesti.

Tarkistus 20

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 16 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (16 a) | Komission ja jäsenvaltioiden olisi varmistettava suunnitelmien laatiminen kaatopaikkojen ja niiden pilaamien alueiden kestävää ennallistamista ja kestävää vaihtoehtoista käyttöä varten. |

Komission teksti

Tarkistus

(16 a)

Komission ja jäsenvaltioiden olisi varmistettava suunnitelmien laatiminen kaatopaikkojen ja niiden pilaamien alueiden kestävää ennallistamista ja kestävää vaihtoehtoista käyttöä varten.

Tarkistus 21

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 16 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (16 b) | Tämä direktiivi on hyväksytty ottaen huomioon paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa annetut sitoumukset, ja se olisi pantava täytäntöön ja sitä olisi sovellettava kyseisen sopimuksen sisältämien ohjeiden mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

(16 b)

Tämä direktiivi on hyväksytty ottaen huomioon paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa annetut sitoumukset, ja se olisi pantava täytäntöön ja sitä olisi sovellettava kyseisen sopimuksen sisältämien ohjeiden mukaisesti.

Tarkistus 52/rev

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – - 1 alakohta (uusi)

Direktiivi 1999/31/EY

1 artikla – - 1 kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | -1) | Lisätään 1 artiklaan kohta seuraavasti:




  ”-1.
     
  Kierrätettävän ja hyödynnettävissä olevan jätteen kaatopaikalle sijoittamisen asteittainen lopettaminen on perusedellytys sille, että voidaan tukea unionin siirtymistä kohti kiertotaloutta.” |

Komission teksti

Tarkistus

-1)

”-1.
     
  Kierrätettävän ja hyödynnettävissä olevan jätteen kaatopaikalle sijoittamisen asteittainen lopettaminen on perusedellytys sille, että voidaan tukea unionin siirtymistä kohti kiertotaloutta.”

Tarkistus 23

Tarkistus 23

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – a alakohta

1 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – a alakohta

Direktiivi 1999/31/EY

2 artikla – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/98/EY (*1) 3 artiklassa säädettyjä ”jätteen”, ”yhdyskuntajätteen”, ”vaarallisen jätteen”, ”jätteen tuottajan”, ”jätteen haltijan”, ”jätehuollon”, ”erilliskeräyksen”, ”hyödyntämisen”, ”kierrätyksen” ja ”loppukäsittelyn” määritelmiä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/98/EY (*1) 3 artiklassa säädettyjä ”jätteen”, ”yhdyskuntajätteen”, ”vaarallisen jätteen”, ”jätteen tuottajan”, ”jätteen haltijan”, ”jätehuollon”, ”erilliskeräyksen”, ”hyödyntämisen”, ”kierrätyksen” ja ”loppukäsittelyn” määritelmiä;

*1

| a) | sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/98/EY (*2) 3 artiklassa säädettyjä ”jätteen”, ”yhdyskuntajätteen”, ”vaarallisen jätteen”,
  ”tavanomaisen jätteen”,
  ”jätteen tuottajan”, ”jätteen haltijan”, ”jätehuollon”, ”erilliskeräyksen”, ”hyödyntämisen”, ”kierrätyksen” ja ”loppukäsittelyn” määritelmiä; |
| --- | --- |

a)

sovelletaan Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/98/EY (*2) 3 artiklassa säädettyjä ”jätteen”, ”yhdyskuntajätteen”, ”vaarallisen jätteen”,
  ”tavanomaisen jätteen”,
  ”jätteen tuottajan”, ”jätteen haltijan”, ”jätehuollon”, ”erilliskeräyksen”, ”hyödyntämisen”, ”kierrätyksen” ja ”loppukäsittelyn” määritelmiä;

*2

”tavanomaisen jätteen”,

Tarkistus 24

Tarkistus 24

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – a alakohta (uusi)

Direktiivi 1999/31/EY

2 artikla – a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | a a) | lisätään a alakohta seuraavasti:










  ”a a) | ’jäännösjätteellä’ käsittelystä tai hyödyntämistoimesta, kierrätys mukaan luettuna, aiheutunutta jätettä, jota ei voida enää hyödyntää ja joka on näin ollen loppukäsiteltävä;” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a a)

a a)

lisätään a alakohta seuraavasti:

lisätään a alakohta seuraavasti:

”a a)

”a a)

’jäännösjätteellä’ käsittelystä tai hyödyntämistoimesta, kierrätys mukaan luettuna, aiheutunutta jätettä, jota ei voida enää hyödyntää ja joka on näin ollen loppukäsiteltävä;”

’jäännösjätteellä’ käsittelystä tai hyödyntämistoimesta, kierrätys mukaan luettuna, aiheutunutta jätettä, jota ei voida enää hyödyntää ja joka on näin ollen loppukäsiteltävä;”

Tarkistus 25

Tarkistus 25

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – b a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – b a alakohta (uusi)

Direktiivi 1999/31/EY

2 artikla – m alakohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | b a) | muutetaan m alakohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

b a)

b a)

muutetaan m alakohta seuraavasti:

muutetaan m alakohta seuraavasti:

| m) | ”biohajoavalla jätteellä” jätettä, joka voi hajota anaerobisesti tai aerobisesti
  , kuten elintarvike- ja puutarhajätteet sekä paperi ja kartonki
  ; |
| --- | --- |

m)

”biohajoavalla jätteellä” jätettä, joka voi hajota anaerobisesti tai aerobisesti
  , kuten elintarvike- ja puutarhajätteet sekä paperi ja kartonki
  ;

, kuten elintarvike- ja puutarhajätteet sekä paperi ja kartonki

| | ”m) | ’
  biohajoavalla jätteellä
  ’ elintarvike- ja puutarhajätettä
  ,
  paperia, kartonkia, puuta sekä mitä tahansa muuta
  jätettä, joka voi hajota anaerobisesti tai aerobisesti;” |
| --- | --- | --- |

”m)

’
  biohajoavalla jätteellä
  ’ elintarvike- ja puutarhajätettä
  ,
  paperia, kartonkia, puuta sekä mitä tahansa muuta
  jätettä, joka voi hajota anaerobisesti tai aerobisesti;”

’

’ elintarvike- ja puutarhajätettä

paperia, kartonkia, puuta sekä mitä tahansa muuta

Tarkistus 26

Tarkistus 26

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 1 a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 1 a alakohta (uusi)

Direktiivi 1999/31/EY

3 artikla – 3 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a) | Muutetaan 3 artiklan 3 kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 a)

1 a)

Muutetaan 3 artiklan 3 kohta seuraavasti:

3.   Jäsenvaltiot saavat harkintansa mukaan ilmoittaa, että
  tämän direktiivin 17 artiklalla perustetun komitean määrittelemien
  sellaisten tavanomaisten jätteiden sijoittaminen, jotka ovat muuta kuin pysyvää jätettä ja jotka syntyvät mineraalivarojen etsimisessä, louhinnassa, rikastamisessa ja varastoinnissa sekä louhostoiminnassa ja jotka sijoitetaan siten, ettei niistä aiheudu ympäristön pilaantumista tai vaaraa ihmisten terveydelle, voidaan vapauttaa liitteessä I olevan 2 kohdan ja 3 kohdan 1–3 alakohdan säännösten soveltamisesta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta direktiivin 75/442/ETY soveltamista.

| | ”3.   Jäsenvaltiot saavat harkintansa mukaan ilmoittaa, että sellaisten tavanomaisten jätteiden sijoittaminen, jotka ovat muuta kuin pysyvää jätettä ja jotka syntyvät mineraalivarojen etsimisessä, louhinnassa, rikastamisessa ja varastoinnissa sekä louhostoiminnassa ja jotka sijoitetaan siten, ettei niistä aiheudu ympäristön pilaantumista tai vaaraa ihmisten terveydelle, voidaan vapauttaa liitteessä I olevan 2 kohdan ja 3 kohdan 1–3 alakohdan säännösten soveltamisesta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta direktiivin 75/442/ETY soveltamista.
  Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksiä, joissa täsmennetään, mitä tarkoitetaan tavanomaisen jätteen sijoittamisella. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.” |
| --- | --- |

”3.   Jäsenvaltiot saavat harkintansa mukaan ilmoittaa, että sellaisten tavanomaisten jätteiden sijoittaminen, jotka ovat muuta kuin pysyvää jätettä ja jotka syntyvät mineraalivarojen etsimisessä, louhinnassa, rikastamisessa ja varastoinnissa sekä louhostoiminnassa ja jotka sijoitetaan siten, ettei niistä aiheudu ympäristön pilaantumista tai vaaraa ihmisten terveydelle, voidaan vapauttaa liitteessä I olevan 2 kohdan ja 3 kohdan 1–3 alakohdan säännösten soveltamisesta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta direktiivin 75/442/ETY soveltamista.
  Komissio hyväksyy täytäntöönpanosäädöksiä, joissa täsmennetään, mitä tarkoitetaan tavanomaisen jätteen sijoittamisella. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.”

Tarkistus 27

Tarkistus 27

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – -a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – -a alakohta (uusi)

Direktiivi 1999/31/EY

5 artikla – 1 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | -a) | korvataan 1 kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

-a)

-a)

korvataan 1 kohta seuraavasti:

1.   Jäsenvaltioiden on laadittava kansallinen strategia
  kaatopaikoille sijoitettavan
  biohajoavan jätteen
  määrän vähentämiseksi
  viimeistään kahden vuoden kuluttua 18 artiklan 1 kohdassa säädetystä päivästä ja ilmoitettava komissiolle tästä strategiasta. Strategian tulee sisältää erityisesti kierrätykseen, kompostointiin, biokaasun tuottamiseen
  tai
  materiaalien
  tai energian
  hyödyntämiseen liittyvät toimenpiteet 2 kohdassa mainittujen tavoitteiden toteuttamiseksi. Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle 30 kuukauden kuluessa 18 artiklan 1 kohdassa säädetystä päivästä kertomuksen, jossa se esittää yhteenvedon kansallisista strategioista.

| | ”1.   Jäsenvaltioiden on laadittava kansallinen strategia
  yhteistyössä jätehuollosta vastaavien alue- ja paikallisviranomaisten kanssa
  biohajoavan jätteen
  kaatopaikalle sijoittamisen asteittaiseksi lopettamiseksi
  viimeistään kahden vuoden kuluttua 18 artiklan 1 kohdassa säädetystä päivästä ja ilmoitettava komissiolle tästä strategiasta. Strategian tulee sisältää erityisesti kierrätykseen, kompostointiin, biokaasun tuottamiseen, materiaalien hyödyntämiseen
  tai edellä mainittujen ollessa mahdottomia energian talteenottoon
  liittyvät toimenpiteet 2 kohdassa mainittujen tavoitteiden toteuttamiseksi. Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle 30 kuukauden kuluessa 18 artiklan 1 kohdassa säädetystä päivästä kertomuksen, jossa se esittää yhteenvedon kansallisista strategioista.” |
| --- | --- |

”1.   Jäsenvaltioiden on laadittava kansallinen strategia
  yhteistyössä jätehuollosta vastaavien alue- ja paikallisviranomaisten kanssa
  biohajoavan jätteen
  kaatopaikalle sijoittamisen asteittaiseksi lopettamiseksi
  viimeistään kahden vuoden kuluttua 18 artiklan 1 kohdassa säädetystä päivästä ja ilmoitettava komissiolle tästä strategiasta. Strategian tulee sisältää erityisesti kierrätykseen, kompostointiin, biokaasun tuottamiseen, materiaalien hyödyntämiseen
  tai edellä mainittujen ollessa mahdottomia energian talteenottoon
  liittyvät toimenpiteet 2 kohdassa mainittujen tavoitteiden toteuttamiseksi. Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle 30 kuukauden kuluessa 18 artiklan 1 kohdassa säädetystä päivästä kertomuksen, jossa se esittää yhteenvedon kansallisista strategioista.”

Tarkistus 28

Tarkistus 28

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – b alakohta

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – b alakohta

Direktiivi 1999/31/EY

5 artikla – 3 kohta – f alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| f) | jäte, joka on kerätty erikseen direktiivin 2008/98/EY 11 artiklan 1 kohdan ja 22 artiklan nojalla. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

f)

jäte, joka on kerätty erikseen direktiivin 2008/98/EY 11 artiklan 1 kohdan ja 22 artiklan nojalla.

| f) | jäte, joka on kerätty erikseen direktiivin 2008/98/EY 11 artiklan 1 kohdan ja 22 artiklan nojalla
  , ja pakkaukset ja pakkausjäte, sellaisina kuin ne määritellään direktiivin 94/62/EY 3 artiklassa
  . |
| --- | --- |

f)

jäte, joka on kerätty erikseen direktiivin 2008/98/EY 11 artiklan 1 kohdan ja 22 artiklan nojalla
  , ja pakkaukset ja pakkausjäte, sellaisina kuin ne määritellään direktiivin 94/62/EY 3 artiklassa
  .

, ja pakkaukset ja pakkausjäte, sellaisina kuin ne määritellään direktiivin 94/62/EY 3 artiklassa

Tarkistus 29

Tarkistus 29

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – c alakohta

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – c alakohta

Direktiivi 1999/31/EY

5 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että vuoteen 2030 mennessä kaatopaikalle sijoitettavan yhdyskuntajätteen määrä vähenee
  10
  prosenttiin syntyvän yhdyskuntajätteen kokonaismäärästä. | 5.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että vuoteen 2030 mennessä kaatopaikalle sijoitettavan yhdyskuntajätteen määrä vähenee
  5
  prosenttiin syntyvän yhdyskuntajätteen kokonaismäärästä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että vuoteen 2030 mennessä kaatopaikalle sijoitettavan yhdyskuntajätteen määrä vähenee
  10
  prosenttiin syntyvän yhdyskuntajätteen kokonaismäärästä.

5.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että vuoteen 2030 mennessä kaatopaikalle sijoitettavan yhdyskuntajätteen määrä vähenee
  5
  prosenttiin syntyvän yhdyskuntajätteen kokonaismäärästä.

Tarkistus 30

Tarkistus 30

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – c alakohta

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – c alakohta

Direktiivi 1999/31/EY

5 artikla – 5 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 5 a.
     
  Jäsenvaltiot hyväksyvät 31 päivään joulukuuta 2030 mennessä tavanomaiselle jätteelle tarkoitetuille kaatopaikoille vain jäännösyhdyskuntajätettä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5 a.
     
  Jäsenvaltiot hyväksyvät 31 päivään joulukuuta 2030 mennessä tavanomaiselle jätteelle tarkoitetuille kaatopaikoille vain jäännösyhdyskuntajätettä.

Tarkistus 31

Tarkistus 31

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – c alakohta

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – c alakohta

Direktiivi 1999/31/EY

5 artikla – 6 kohta – 1 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Kreikalle, Kroatialle, Latvialle, Maltalle, Romanialle, Slovakialle ja Virolle voidaan myöntää viisi vuotta
  lisäaikaa 5 kohdassa tarkoitetun tavoitteen saavuttamiseen
  . Jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle aikomuksestaan soveltaa tätä säännöstä vähintään 24 kuukautta ennen 5 kohdassa säädettyä määräaikaa. Jos määräaikaa pidennetään, jäsenvaltion on toteutettava toimenpiteet, jotka tarvitaan kaatopaikalle sijoitettavan yhdyskuntajätteen määrän vähentämiseksi vuoteen 2030 mennessä 20 prosenttiin syntyvän yhdyskuntajätteen kokonaismäärästä. | Jäsenvaltio voi pyytää viiden vuoden
  lisäaikaa 5 kohdassa tarkoitetun tavoitteen saavuttamiseen
  , jos se on sijoittanut kaatopaikalle yli 65 prosenttia yhdyskuntajätteestään vuonna 2013
  . |
| | Jäsenvaltion on toimitettava komissiolle pyyntö tällaisen lisäajan saamiseksi viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2028. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Kreikalle, Kroatialle, Latvialle, Maltalle, Romanialle, Slovakialle ja Virolle voidaan myöntää viisi vuotta
  lisäaikaa 5 kohdassa tarkoitetun tavoitteen saavuttamiseen
  . Jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle aikomuksestaan soveltaa tätä säännöstä vähintään 24 kuukautta ennen 5 kohdassa säädettyä määräaikaa. Jos määräaikaa pidennetään, jäsenvaltion on toteutettava toimenpiteet, jotka tarvitaan kaatopaikalle sijoitettavan yhdyskuntajätteen määrän vähentämiseksi vuoteen 2030 mennessä 20 prosenttiin syntyvän yhdyskuntajätteen kokonaismäärästä.

Kreikalle, Kroatialle, Latvialle, Maltalle, Romanialle, Slovakialle ja Virolle voidaan myöntää viisi vuotta

. Jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle aikomuksestaan soveltaa tätä säännöstä vähintään 24 kuukautta ennen 5 kohdassa säädettyä määräaikaa. Jos määräaikaa pidennetään, jäsenvaltion on toteutettava toimenpiteet, jotka tarvitaan kaatopaikalle sijoitettavan yhdyskuntajätteen määrän vähentämiseksi vuoteen 2030 mennessä 20 prosenttiin syntyvän yhdyskuntajätteen kokonaismäärästä.

Jäsenvaltio voi pyytää viiden vuoden
  lisäaikaa 5 kohdassa tarkoitetun tavoitteen saavuttamiseen
  , jos se on sijoittanut kaatopaikalle yli 65 prosenttia yhdyskuntajätteestään vuonna 2013
  .

Jäsenvaltio voi pyytää viiden vuoden

, jos se on sijoittanut kaatopaikalle yli 65 prosenttia yhdyskuntajätteestään vuonna 2013

Jäsenvaltion on toimitettava komissiolle pyyntö tällaisen lisäajan saamiseksi viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2028.

Jäsenvaltion on toimitettava komissiolle pyyntö tällaisen lisäajan saamiseksi viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2028.

Tarkistus 32

Tarkistus 32

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – c alakohta

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – c alakohta

Direktiivi 1999/31/EY

5 artikla – 6 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Ilmoitukseen
  on liitettävä täytäntöönpanosuunnitelma, jossa esitetään
  tavoitteiden
  noudattamisen varmistamiseksi ennen uuden määräajan päättymistä tarvittavat toimenpiteet.
  Suunnitelmaan
  on sisällyttävä myös yksityiskohtainen aikataulu ehdotettujen toimenpiteiden toteuttamiseksi ja arvio odotetuista vaikutuksista. | Lisäaikaa koskevaan pyyntöön
  on liitettävä täytäntöönpanosuunnitelma, jossa esitetään
  tavoitteen
  noudattamisen varmistamiseksi ennen uuden määräajan päättymistä tarvittavat toimenpiteet.
  Suunnitelma on laadittava voimassa olevien jätehuoltosuunnitelmien arvioinnin perusteella, ja siihen
  on sisällyttävä myös yksityiskohtainen aikataulu ehdotettujen toimenpiteiden toteuttamiseksi ja arvio odotetuista vaikutuksista. |
| | Lisäksi kolmannessa alakohdassa tarkoitetun suunnitelman on täytettävä vähintään seuraavat vaatimukset: |
| | a) | suunnitelmassa käytetään asianmukaisia taloudellisia välineitä, joilla kannustetaan direktiivin 2008/98/EY 4 artiklan 1 kohdan mukaisen jätehierarkian soveltamiseen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Ilmoitukseen
  on liitettävä täytäntöönpanosuunnitelma, jossa esitetään
  tavoitteiden
  noudattamisen varmistamiseksi ennen uuden määräajan päättymistä tarvittavat toimenpiteet.
  Suunnitelmaan
  on sisällyttävä myös yksityiskohtainen aikataulu ehdotettujen toimenpiteiden toteuttamiseksi ja arvio odotetuista vaikutuksista.

Ilmoitukseen

tavoitteiden

Suunnitelmaan

Lisäaikaa koskevaan pyyntöön
  on liitettävä täytäntöönpanosuunnitelma, jossa esitetään
  tavoitteen
  noudattamisen varmistamiseksi ennen uuden määräajan päättymistä tarvittavat toimenpiteet.
  Suunnitelma on laadittava voimassa olevien jätehuoltosuunnitelmien arvioinnin perusteella, ja siihen
  on sisällyttävä myös yksityiskohtainen aikataulu ehdotettujen toimenpiteiden toteuttamiseksi ja arvio odotetuista vaikutuksista.

Lisäaikaa koskevaan pyyntöön

tavoitteen

Suunnitelma on laadittava voimassa olevien jätehuoltosuunnitelmien arvioinnin perusteella, ja siihen

Lisäksi kolmannessa alakohdassa tarkoitetun suunnitelman on täytettävä vähintään seuraavat vaatimukset:

Lisäksi kolmannessa alakohdassa tarkoitetun suunnitelman on täytettävä vähintään seuraavat vaatimukset:

a)

suunnitelmassa käytetään asianmukaisia taloudellisia välineitä, joilla kannustetaan direktiivin 2008/98/EY 4 artiklan 1 kohdan mukaisen jätehierarkian soveltamiseen;

suunnitelmassa käytetään asianmukaisia taloudellisia välineitä, joilla kannustetaan direktiivin 2008/98/EY 4 artiklan 1 kohdan mukaisen jätehierarkian soveltamiseen;

| b) | suunnitelmassa osoitetaan rakenne- ja koheesiorahastojen tehokas ja vaikuttava käyttö sellaisten osoitettavissa olevien pitkän aikavälin investointien avulla, joilla pyritään rahoittamaan asiaa koskevien tavoitteiden saavuttamiseen tarvittavan jätehuollon infrastruktuurin kehittämistä; |
| --- | --- |

b)

suunnitelmassa osoitetaan rakenne- ja koheesiorahastojen tehokas ja vaikuttava käyttö sellaisten osoitettavissa olevien pitkän aikavälin investointien avulla, joilla pyritään rahoittamaan asiaa koskevien tavoitteiden saavuttamiseen tarvittavan jätehuollon infrastruktuurin kehittämistä;

suunnitelmassa osoitetaan rakenne- ja koheesiorahastojen tehokas ja vaikuttava käyttö sellaisten osoitettavissa olevien pitkän aikavälin investointien avulla, joilla pyritään rahoittamaan asiaa koskevien tavoitteiden saavuttamiseen tarvittavan jätehuollon infrastruktuurin kehittämistä;

| c) | suunnitelmalla tuotetaan laadukkaita tilastoja ja laaditaan selkeitä ennusteita jätehuoltokapasiteetista sekä tämän artiklan 5 kohdassa, direktiivin 94/62/EY 5 ja 6 artiklassa ja direktiivin 2008/98/EY 11 artiklan 2 kohdassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamisesta; |
| --- | --- |

c)

suunnitelmalla tuotetaan laadukkaita tilastoja ja laaditaan selkeitä ennusteita jätehuoltokapasiteetista sekä tämän artiklan 5 kohdassa, direktiivin 94/62/EY 5 ja 6 artiklassa ja direktiivin 2008/98/EY 11 artiklan 2 kohdassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamisesta;

suunnitelmalla tuotetaan laadukkaita tilastoja ja laaditaan selkeitä ennusteita jätehuoltokapasiteetista sekä tämän artiklan 5 kohdassa, direktiivin 94/62/EY 5 ja 6 artiklassa ja direktiivin 2008/98/EY 11 artiklan 2 kohdassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamisesta;

| d) | suunnitelmassa on vahvistettu direktiivin 2008/98/EY 29 artiklassa tarkoitettu jätteen syntymisen ehkäisemistä koskeva ohjelma. |
| --- | --- |

d)

suunnitelmassa on vahvistettu direktiivin 2008/98/EY 29 artiklassa tarkoitettu jätteen syntymisen ehkäisemistä koskeva ohjelma.

suunnitelmassa on vahvistettu direktiivin 2008/98/EY 29 artiklassa tarkoitettu jätteen syntymisen ehkäisemistä koskeva ohjelma.

Komissio arvioi, täyttyvätkö neljännen alakohdan a–d alakohdassa asetetut vaatimukset.

Komissio arvioi, täyttyvätkö neljännen alakohdan a–d alakohdassa asetetut vaatimukset.

Ellei komissio vastusta esitettyä suunnitelmaa viiden kuukauden kuluessa sen vastaanottamisesta, lisäaikaa koskeva pyyntö katsotaan hyväksytyksi.

Ellei komissio vastusta esitettyä suunnitelmaa viiden kuukauden kuluessa sen vastaanottamisesta, lisäaikaa koskeva pyyntö katsotaan hyväksytyksi.

Jos komissio vastustaa esitettyä suunnitelmaa, se pyytää kyseessä olevaa jäsenvaltiota toimittamaan tarkistetun suunnitelman kahden kuukauden kuluessa vastalauseiden vastaanottamisesta.

Jos komissio vastustaa esitettyä suunnitelmaa, se pyytää kyseessä olevaa jäsenvaltiota toimittamaan tarkistetun suunnitelman kahden kuukauden kuluessa vastalauseiden vastaanottamisesta.

Komissio arvioi tarkistetun suunnitelman kahden kuukauden kuluessa sen vastaanottamisesta ja ilmoittaa lisäaikaa koskevan pyynnön hyväksymisestä tai hylkäämisestä kirjallisesti. Jos komissio ei ole tehnyt päätöstä määräajan kuluessa, lisäaikaa koskeva pyyntö katsotaan hyväksytyksi.

Komissio arvioi tarkistetun suunnitelman kahden kuukauden kuluessa sen vastaanottamisesta ja ilmoittaa lisäaikaa koskevan pyynnön hyväksymisestä tai hylkäämisestä kirjallisesti. Jos komissio ei ole tehnyt päätöstä määräajan kuluessa, lisäaikaa koskeva pyyntö katsotaan hyväksytyksi.

Komissio ilmoittaa neuvostolle ja Euroopan parlamentille päätöksistään kahden kuukauden kuluessa kyseisten päätösten tekemisestä.

Komissio ilmoittaa neuvostolle ja Euroopan parlamentille päätöksistään kahden kuukauden kuluessa kyseisten päätösten tekemisestä.

Tarkistus 33

Tarkistus 33

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – c alakohta

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – c alakohta

Direktiivi 1999/31/EY

5 artikla – 7 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 7.   Komissio tarkastelee viimeistään 31 päivänä joulukuuta
  2024
  mahdollisuutta
  tiukentaa 5 kohdassa vahvistettua tavoitetta ja
  ottaa käyttöön muuta kuin yhdyskuntajätettä olevan tavanomaisen jätteen kaatopaikalle sijoittamista
  koskevia
  rajoituksia. Tätä varten komission kertomus, jonka liitteenä on tarvittaessa
  ehdotus
  , lähetetään Euroopan parlamentille ja neuvostolle. | 7.   Komissio tarkastelee viimeistään 31 päivänä joulukuuta
  2018
  mahdollisuutta ottaa käyttöön muuta kuin yhdyskuntajätettä olevan tavanomaisen jätteen kaatopaikalle sijoittamista
  koskeva tavoite ja
  rajoituksia. Tätä varten komission kertomus, jonka liitteenä on tarvittaessa
  säädösehdotus
  , lähetetään Euroopan parlamentille ja neuvostolle. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

7.   Komissio tarkastelee viimeistään 31 päivänä joulukuuta
  2024
  mahdollisuutta
  tiukentaa 5 kohdassa vahvistettua tavoitetta ja
  ottaa käyttöön muuta kuin yhdyskuntajätettä olevan tavanomaisen jätteen kaatopaikalle sijoittamista
  koskevia
  rajoituksia. Tätä varten komission kertomus, jonka liitteenä on tarvittaessa
  ehdotus
  , lähetetään Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

7.   Komissio tarkastelee viimeistään 31 päivänä joulukuuta
  2018
  mahdollisuutta ottaa käyttöön muuta kuin yhdyskuntajätettä olevan tavanomaisen jätteen kaatopaikalle sijoittamista
  koskeva tavoite ja
  rajoituksia. Tätä varten komission kertomus, jonka liitteenä on tarvittaessa
  säädösehdotus
  , lähetetään Euroopan parlamentille ja neuvostolle.

Tarkistus 34

Tarkistus 34

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – c a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta – c a alakohta (uusi)

Direktiivi 1999/31/EY

5 artikla – 7 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | c a) | lisätään 5 artiklaan kohta seuraavasti:





  7 a.
     
  Komissio tarkastelee edelleen mahdollisuutta ehdottaa sääntelykehystä tehostetulle kaatopaikkalouhinnalle, jotta voidaan ottaa talteen nykyisillä kaatopaikoilla esiintyviä uusioraaka-aineita. Jäsenvaltioiden on 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä kartoitettava nykyiset kaatopaikat ja ilmoitettava niiden soveltuvuus tehostettuun kaatopaikkalouhintaan sekä jaettava tietoja. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c a)

c a)

lisätään 5 artiklaan kohta seuraavasti:

lisätään 5 artiklaan kohta seuraavasti:

7 a.
     
  Komissio tarkastelee edelleen mahdollisuutta ehdottaa sääntelykehystä tehostetulle kaatopaikkalouhinnalle, jotta voidaan ottaa talteen nykyisillä kaatopaikoilla esiintyviä uusioraaka-aineita. Jäsenvaltioiden on 31 päivään joulukuuta 2025 mennessä kartoitettava nykyiset kaatopaikat ja ilmoitettava niiden soveltuvuus tehostettuun kaatopaikkalouhintaan sekä jaettava tietoja.

Tarkistus 35

Tarkistus 35

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 3 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 3 alakohta

Direktiivi 1999/31/EY

5 a artikla – 2 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Edellä 1 kohdassa
  tarkoitettuihin kertomuksiin
  sisältyy | 2.   Edellä 1 kohdassa
  tarkoitetut kertomukset asetetaan julkisesti saataville, ja niihin
  sisältyy |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Edellä 1 kohdassa
  tarkoitettuihin kertomuksiin
  sisältyy

2.   Edellä 1 kohdassa
  tarkoitetut kertomukset asetetaan julkisesti saataville, ja niihin
  sisältyy

Tarkistus 36

Tarkistus 36

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 3 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 3 alakohta

Direktiivi 1999/31/EY

5 a artikla – 2 kohta – b a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | b a) | esimerkkejä parhaista käytännöistä, joita käytetään eri puolilla unionia ja jotka voivat auttaa etenemään kohti 5 artiklassa asetettujen tavoitteiden saavuttamista. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b a)

b a)

esimerkkejä parhaista käytännöistä, joita käytetään eri puolilla unionia ja jotka voivat auttaa etenemään kohti 5 artiklassa asetettujen tavoitteiden saavuttamista.

esimerkkejä parhaista käytännöistä, joita käytetään eri puolilla unionia ja jotka voivat auttaa etenemään kohti 5 artiklassa asetettujen tavoitteiden saavuttamista.

Tarkistus 37

Tarkistus 37

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 3 a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 3 a alakohta (uusi)

Direktiivi 1999/31/EY

5 b artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a) | Lisätään 5 b artikla seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 a)

3 a)

Lisätään 5 b artikla seuraavasti:

”5 b artikla

”5 b artikla

Parhaiden käytäntöjen ja tietojen vaihtaminen

Parhaiden käytäntöjen ja tietojen vaihtaminen

Komissio perustaa foorumin, jonka avulla komissio ja jäsenvaltiot voivat vaihtaa keskenään säännöllisesti ja jäsennellysti parhaita käytäntöjä ja tietoja tämän direktiivin vaatimusten käytännön täytäntöönpanosta. Tämän vaihdon avulla taataan riittävä hallinto, täytäntöönpanon valvonta, rajatylittävä yhteistyö, parhaiden käytäntöjen, kuten innovaatiosopimusten, vaihtaminen ja vertaisarviointi. Lisäksi foorumin avulla kannustetaan edelläkävijöitä ja mahdollistetaan nopea eteneminen. Komissio asettaa foorumin tulokset yleisön saataville.”

Komissio perustaa foorumin, jonka avulla komissio ja jäsenvaltiot voivat vaihtaa keskenään säännöllisesti ja jäsennellysti parhaita käytäntöjä ja tietoja tämän direktiivin vaatimusten käytännön täytäntöönpanosta. Tämän vaihdon avulla taataan riittävä hallinto, täytäntöönpanon valvonta, rajatylittävä yhteistyö, parhaiden käytäntöjen, kuten innovaatiosopimusten, vaihtaminen ja vertaisarviointi. Lisäksi foorumin avulla kannustetaan edelläkävijöitä ja mahdollistetaan nopea eteneminen. Komissio asettaa foorumin tulokset yleisön saataville.”

Tarkistus 38

Tarkistus 38

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 3 b alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 3 b alakohta (uusi)

Direktiivi 1999/31/EY

6 artikla – a alakohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 b) | Muutetaan 6 artiklan a alakohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 b)

3 b)

Muutetaan 6 artiklan a alakohta seuraavasti:

| a) | kaatopaikalle sijoitetaan ainoastaan esikäsiteltyä jätettä; kyseinen säännös ei koske pysyvää jätettä, jonka esikäsittely ei edistä 1 artiklan tavoitteiden saavuttamista vähentämällä jätteen määrää tai ihmisten terveydelle tai ympäristölle aiheutuvaa vaaraa; |
| --- | --- |

a)

kaatopaikalle sijoitetaan ainoastaan esikäsiteltyä jätettä; kyseinen säännös ei koske pysyvää jätettä, jonka esikäsittely ei edistä 1 artiklan tavoitteiden saavuttamista vähentämällä jätteen määrää tai ihmisten terveydelle tai ympäristölle aiheutuvaa vaaraa;

| | ”a) | kaatopaikalle sijoitetaan ainoastaan esikäsiteltyä jätettä; kyseinen säännös ei koske pysyvää jätettä, jonka esikäsittely ei
  ole teknisesti toteutettavissa, eikä muuta jätettä, jonka esikäsittely ei
  edistä
  tämän direktiivin
  1 artiklan tavoitteiden saavuttamista vähentämällä jätteen määrää tai ihmisten terveydelle tai ympäristölle aiheutuvaa vaaraa
  , edellyttäen, että kyseinen jäsenvaltio täyttää tämän direktiivin 5 artiklan 2 kohdan mukaiset vähennystavoitteet ja direktiivin 2008/98/EY 11 artiklan mukaiset kierrätystavoitteet
  ;” |
| --- | --- | --- |

”a)

kaatopaikalle sijoitetaan ainoastaan esikäsiteltyä jätettä; kyseinen säännös ei koske pysyvää jätettä, jonka esikäsittely ei
  ole teknisesti toteutettavissa, eikä muuta jätettä, jonka esikäsittely ei
  edistä
  tämän direktiivin
  1 artiklan tavoitteiden saavuttamista vähentämällä jätteen määrää tai ihmisten terveydelle tai ympäristölle aiheutuvaa vaaraa
  , edellyttäen, että kyseinen jäsenvaltio täyttää tämän direktiivin 5 artiklan 2 kohdan mukaiset vähennystavoitteet ja direktiivin 2008/98/EY 11 artiklan mukaiset kierrätystavoitteet
  ;”

ole teknisesti toteutettavissa, eikä muuta jätettä, jonka esikäsittely ei

tämän direktiivin

, edellyttäen, että kyseinen jäsenvaltio täyttää tämän direktiivin 5 artiklan 2 kohdan mukaiset vähennystavoitteet ja direktiivin 2008/98/EY 11 artiklan mukaiset kierrätystavoitteet

Tarkistus 39

Tarkistus 39

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 4 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 4 alakohta

Direktiivi 1999/31/EY

6 artikla – a alakohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4) | lisätään 6 artiklan a alakohtaan
  virke
  seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4)

lisätään 6 artiklan a alakohtaan
  virke
  seuraavasti:

virke

| 4) | Lisätään 6 artiklan a alakohtaan
  alakohta
  seuraavasti: |
| --- | --- |

4)

Lisätään 6 artiklan a alakohtaan
  alakohta
  seuraavasti:

alakohta

| | ”Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tämän alakohdan mukaisesti toteutettavat toimenpiteet eivät vaaranna direktiivin 2008/98/EY tavoitteiden ja erityisesti sen 11 artiklassa säädettyjen uudelleenkäytettäväksi valmistelun ja kierrätyksen lisäämistä koskevien tavoitteiden saavuttamista.”; |
| --- | --- |

”Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tämän alakohdan mukaisesti toteutettavat toimenpiteet eivät vaaranna direktiivin 2008/98/EY tavoitteiden ja erityisesti sen 11 artiklassa säädettyjen uudelleenkäytettäväksi valmistelun ja kierrätyksen lisäämistä koskevien tavoitteiden saavuttamista.”;

| | ”Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tämän alakohdan mukaisesti toteutettavat toimenpiteet eivät vaaranna direktiivin 2008/98/EY tavoitteiden ja erityisesti sen 11 artiklassa säädettyjen
  jätehierarkian sekä
  uudelleenkäytettäväksi valmistelun ja kierrätyksen lisäämistä koskevien tavoitteiden saavuttamista.”; |
| --- | --- |

”Jäsenvaltioiden on varmistettava, että tämän alakohdan mukaisesti toteutettavat toimenpiteet eivät vaaranna direktiivin 2008/98/EY tavoitteiden ja erityisesti sen 11 artiklassa säädettyjen
  jätehierarkian sekä
  uudelleenkäytettäväksi valmistelun ja kierrätyksen lisäämistä koskevien tavoitteiden saavuttamista.”;

Tarkistus 40

Tarkistus 40

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 6 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 6 alakohta

Direktiivi 1999/31/EY

15 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Jäsenvaltioiden on toimitettava 5 artiklan 2 ja 5 kohdan täytäntöönpanoa koskevat tiedot komissiolle kunkin kalenterivuoden osalta. Niiden on toimitettava nämä tiedot sähköisesti
  18
  kuukauden kuluessa sen raportointivuoden päättymisestä, jolta tiedot on kerätty. Tiedot on toimitettava komission 5 kohdan mukaisesti vahvistamassa muodossa. Ensimmäisen kertomuksen on katettava 1 päivän tammikuuta [enter year of transposition of this Directive + 1 year] ja 31 päivän joulukuuta [enter year of transposition of this Directive + 1 year] välinen ajanjakso. | 1.   Jäsenvaltioiden on toimitettava 5 artiklan 2 ja 5 kohdan täytäntöönpanoa koskevat tiedot komissiolle kunkin kalenterivuoden osalta. Niiden on toimitettava nämä tiedot sähköisesti
  12
  kuukauden kuluessa sen raportointivuoden päättymisestä, jolta tiedot on kerätty. Tiedot on toimitettava komission 5 kohdan mukaisesti vahvistamassa muodossa. Ensimmäisen
  , 5 artiklan 5 kohdan tavoitetta koskevan
  kertomuksen on katettava 1 päivän tammikuuta [enter year of transposition of this Directive + 1 year] ja 31 päivän joulukuuta [enter year of transposition of this Directive + 1 year] välinen ajanjakso. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Jäsenvaltioiden on toimitettava 5 artiklan 2 ja 5 kohdan täytäntöönpanoa koskevat tiedot komissiolle kunkin kalenterivuoden osalta. Niiden on toimitettava nämä tiedot sähköisesti
  18
  kuukauden kuluessa sen raportointivuoden päättymisestä, jolta tiedot on kerätty. Tiedot on toimitettava komission 5 kohdan mukaisesti vahvistamassa muodossa. Ensimmäisen kertomuksen on katettava 1 päivän tammikuuta [enter year of transposition of this Directive + 1 year] ja 31 päivän joulukuuta [enter year of transposition of this Directive + 1 year] välinen ajanjakso.

1.   Jäsenvaltioiden on toimitettava 5 artiklan 2 ja 5 kohdan täytäntöönpanoa koskevat tiedot komissiolle kunkin kalenterivuoden osalta. Niiden on toimitettava nämä tiedot sähköisesti
  12
  kuukauden kuluessa sen raportointivuoden päättymisestä, jolta tiedot on kerätty. Tiedot on toimitettava komission 5 kohdan mukaisesti vahvistamassa muodossa. Ensimmäisen
  , 5 artiklan 5 kohdan tavoitetta koskevan
  kertomuksen on katettava 1 päivän tammikuuta [enter year of transposition of this Directive + 1 year] ja 31 päivän joulukuuta [enter year of transposition of this Directive + 1 year] välinen ajanjakso.

Tarkistus 41

Tarkistus 41

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 6 a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 6 a alakohta (uusi)

Direktiivi 1999/31/EY

15 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 6 a) | Lisätään artikla seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6 a)

6 a)

Lisätään artikla seuraavasti:

”15 a artikla

”15 a artikla

Välineet toimivampaan kiertotalouteen siirtymisen edistämiseksi

Välineet toimivampaan kiertotalouteen siirtymisen edistämiseksi

Jäsenvaltioiden on tässä direktiivissä asetettujen tavoitteiden saavuttamista edistääkseen hyödynnettävä asianmukaisia taloudellisia välineitä ja toteutettava muita toimenpiteitä, joilla kannustetaan soveltamaan jätehierarkiaa. Tällaisia välineitä ja toimenpiteitä voivat olla esimerkiksi direktiivin 2008/98/EY liitteessä IV a luetellut välineet ja toimenpiteet.”

Jäsenvaltioiden on tässä direktiivissä asetettujen tavoitteiden saavuttamista edistääkseen hyödynnettävä asianmukaisia taloudellisia välineitä ja toteutettava muita toimenpiteitä, joilla kannustetaan soveltamaan jätehierarkiaa. Tällaisia välineitä ja toimenpiteitä voivat olla esimerkiksi direktiivin 2008/98/EY liitteessä IV a luetellut välineet ja toimenpiteet.”

Tarkistus 42

Tarkistus 42

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 6 b alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 6 b alakohta (uusi)

Direktiivi 1999/31/EY

15 b artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 6 b) | Lisätään 15 b artikla seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6 b)

6 b)

Lisätään 15 b artikla seuraavasti:

”15 b artikla

”15 b artikla

Kaatopaikkojen vedenläpäisykertoimen määritteleminen

Kaatopaikkojen vedenläpäisykertoimen määritteleminen

Komissio kehittää ja hyväksyy täytäntöönpanosäädöksillä menetelmän, jota käytetään kaatopaikkojen vedenläpäisykertoimen määrittelemiseen kenttäoloissa ja koko kaatopaikan alueella. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.”

Komissio kehittää ja hyväksyy täytäntöönpanosäädöksillä menetelmän, jota käytetään kaatopaikkojen vedenläpäisykertoimen määrittelemiseen kenttäoloissa ja koko kaatopaikan alueella. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen.”

Tarkistus 43

Tarkistus 43

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 6 c alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 6 c alakohta (uusi)

Direktiivi 1999/31/EY

15 c artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 6 c) | Lisätään 15 c artikla seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6 c)

6 c)

Lisätään 15 c artikla seuraavasti:

”15 c artikla

”15 c artikla

Jätteen näytteenoton eurooppalainen standardi

Jätteen näytteenoton eurooppalainen standardi

Komissio kehittää täytäntöönpanosäädöksillä jätteen näytteenoton eurooppalaisen standardin. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. Jäsenvaltiot voivat ennen näiden täytäntöönpanosäädösten hyväksymistä soveltaa kansallisia standardeja ja menettelyjä.”

Komissio kehittää täytäntöönpanosäädöksillä jätteen näytteenoton eurooppalaisen standardin. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua tarkastelumenettelyä noudattaen. Jäsenvaltiot voivat ennen näiden täytäntöönpanosäädösten hyväksymistä soveltaa kansallisia standardeja ja menettelyjä.”

Tarkistus 44

Tarkistus 44

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 9 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 9 alakohta

Direktiivi 1999/31/EY

17 a artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 a.
     
  Ennen kuin komissio hyväksyy delegoidun säädöksen, se kuulee kunkin jäsenvaltion nimeämiä asiantuntijoita paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti.

Tarkistus 45

Tarkistus 45

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 9 a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 9 a alakohta (uusi)

Direktiivi 1999/31/EY

Liite I – 3.5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 9 a) | Poistetaan liitteessä I oleva 3.5 kohta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

9 a)

9 a)

Poistetaan liitteessä I oleva 3.5 kohta.

Tarkistus 46

Tarkistus 46

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 9 b alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 9 b alakohta (uusi)

Direktiivi 1999/31/EY

Liite II – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 9 b) | Poistetaan liitteessä II oleva 5 kohta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

9 b)

9 b)

Poistetaan liitteessä II oleva 5 kohta.

---

(1)  Asia päätettiin palauttaa asiasta vastaavaan valiokuntaan toimielinten välisiä neuvotteluja varten työjärjestyksen 59 artiklan 4 kohdan neljännen alakohdan mukaisesti (A8-0031/2017).

1

(14)  Neuvoston direktiivi 1999/31/EY, annettu 26 päivänä huhtikuuta 1999, kaatopaikoista (EYVL L 182, 16.7.1999, s. 1).

14

(15)  
  KOM(2008) 699
  ja
  KOM(2014) 297
  .

15

KOM(2008) 699

KOM(2014) 297

(14)  Neuvoston direktiivi 1999/31/EY, annettu 26 päivänä huhtikuuta 1999, kaatopaikoista (EYVL L 182, 16.7.1999, s. 1).

14

(15)  
  COM(2008)0699
  ja
  COM(2014)0297.

15

COM(2008)0699

COM(2014)0297.

(16)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/98/EY, annettu 19 päivänä marraskuuta 2008, jätteistä ja tiettyjen direktiivien kumoamisesta (EUVL L 312, 22.11.2008, s. 3).

16

(16)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/98/EY, annettu 19 päivänä marraskuuta 2008, jätteistä ja tiettyjen direktiivien kumoamisesta (EUVL L 312, 22.11.2008, s. 3).

16

(17)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

17

(17)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

17

(*1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/98/EY, annettu 19 päivänä marraskuuta 2008, jätteistä ja tiettyjen direktiivien kumoamisesta (EUVL L 312, 22.11.2008, s. 3).

*1

(*2)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/98/EY, annettu 19 päivänä marraskuuta 2008, jätteistä ja tiettyjen direktiivien kumoamisesta (EUVL L 312, 22.11.2008, s. 3).

*2

---

| 25.7.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 263/322 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 263/322

---

P8_TA(2017)0072

Pakkaukset ja pakkausjätteet ***I

Euroopan parlamentin tarkistukset 14. maaliskuuta 2017 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi pakkauksista ja pakkausjätteistä annetun direktiivin 94/62/EY muuttamisesta (COM(2015)0596 – C8-0385/2015 – 2015/0276(COD)) (1)

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2018/C 263/32)

Tarkistus 1

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan - 1 kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (-1) | Koska unioni on riippuvainen raaka-aineiden tuonnista ja koska huomattava määrä luonnonvaroja on nopeasti ehtymässä lyhyellä aikavälillä, keskeisenä haasteena on ottaa talteen mahdollisimman paljon resursseja unionissa ja tehostaa siirtymistä kohti kiertotaloutta. |

Komission teksti

Tarkistus

(-1)

Koska unioni on riippuvainen raaka-aineiden tuonnista ja koska huomattava määrä luonnonvaroja on nopeasti ehtymässä lyhyellä aikavälillä, keskeisenä haasteena on ottaa talteen mahdollisimman paljon resursseja unionissa ja tehostaa siirtymistä kohti kiertotaloutta.

Tarkistus 2

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan - 1 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (-1 a) | Jätehuolto on muutettava kestäväksi materiaalien hallinnaksi. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/62/EY

   (1a)

  tarkistaminen tarjoaa siihen mahdollisuuden. |

Komission teksti

Tarkistus

(-1 a)

Jätehuolto on muutettava kestäväksi materiaalien hallinnaksi. Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 94/62/EY

   (1a)

  tarkistaminen tarjoaa siihen mahdollisuuden.

Tarkistus 3

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 1 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (1) | Unionin jätehuoltoa olisi parannettava ympäristön suojelemiseksi ja säilyttämiseksi
  ja
  sen laadun parantamiseksi, ihmisten terveyden suojelemiseksi sekä luonnonvarojen harkitun ja
  järkevän
  käytön varmistamiseksi
  sekä
  kiertotalouden edistämiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(1)

Unionin jätehuoltoa olisi parannettava ympäristön suojelemiseksi ja säilyttämiseksi
  ja
  sen laadun parantamiseksi, ihmisten terveyden suojelemiseksi sekä luonnonvarojen harkitun ja
  järkevän
  käytön varmistamiseksi
  sekä
  kiertotalouden edistämiseksi.

| (1) | Unionin jätehuoltoa olisi parannettava ympäristön suojelemiseksi ja säilyttämiseksi
  sekä
  sen laadun parantamiseksi, ihmisten terveyden suojelemiseksi sekä luonnonvarojen harkitun ja
  tehokkaan
  käytön varmistamiseksi, kiertotalouden
  periaatteiden
  edistämiseksi
  , uusiutuviin energialähteisiin perustuvan energian jakelun tehostamiseksi, energiatehokkuuden parantamiseksi, unionin tuontiresurssiriippuvuuden vähentämiseksi, uusien taloudellisten mahdollisuuksien luomiseksi ja pitkän aikavälin kilpailukyvystä huolehtimiseksi. Todellisen kiertotalouden aikaansaamiseksi on toteutettava kestävää tuotantoa ja kulutusta koskevia lisätoimenpiteitä, joissa keskitytään tuotteiden koko elinkaareen siten, että voidaan säästää resursseja ja tehdä kierrosta suljettu. Resurssien tehokkaampi käyttö tuottaisi myös tuntuvia nettosäästöjä unionin yrityksille, viranomaisille ja kuluttajille, samalla kun vähennettäisiin vuosittaisia kasvihuonekaasupäästöjä
  . |
| --- | --- |

(1)

Unionin jätehuoltoa olisi parannettava ympäristön suojelemiseksi ja säilyttämiseksi
  sekä
  sen laadun parantamiseksi, ihmisten terveyden suojelemiseksi sekä luonnonvarojen harkitun ja
  tehokkaan
  käytön varmistamiseksi, kiertotalouden
  periaatteiden
  edistämiseksi
  , uusiutuviin energialähteisiin perustuvan energian jakelun tehostamiseksi, energiatehokkuuden parantamiseksi, unionin tuontiresurssiriippuvuuden vähentämiseksi, uusien taloudellisten mahdollisuuksien luomiseksi ja pitkän aikavälin kilpailukyvystä huolehtimiseksi. Todellisen kiertotalouden aikaansaamiseksi on toteutettava kestävää tuotantoa ja kulutusta koskevia lisätoimenpiteitä, joissa keskitytään tuotteiden koko elinkaareen siten, että voidaan säästää resursseja ja tehdä kierrosta suljettu. Resurssien tehokkaampi käyttö tuottaisi myös tuntuvia nettosäästöjä unionin yrityksille, viranomaisille ja kuluttajille, samalla kun vähennettäisiin vuosittaisia kasvihuonekaasupäästöjä
  .

Tarkistus 4

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 1 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (1 a) | Hyödyntämistä ja kierrätystä kestävänä keinona luonnonvarojen käsittelemiseksi kiertotaloudessa edistävien poliittisten ja yhteiskunnallisten kannustimien olisi noudatettava Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/98/EY

   (1a)

  4 artiklassa säädettyä jätehuollon hierarkiaa, ja niissä olisi sovellettava ehdottomasti lähestymistapaa, jonka mukaan jätteen syntymisen ehkäiseminen on kierrätykseen nähden etusijalla. |

Komission teksti

Tarkistus

(1 a)

Hyödyntämistä ja kierrätystä kestävänä keinona luonnonvarojen käsittelemiseksi kiertotaloudessa edistävien poliittisten ja yhteiskunnallisten kannustimien olisi noudatettava Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/98/EY

   (1a)

  4 artiklassa säädettyä jätehuollon hierarkiaa, ja niissä olisi sovellettava ehdottomasti lähestymistapaa, jonka mukaan jätteen syntymisen ehkäiseminen on kierrätykseen nähden etusijalla.

Tarkistus 5

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 1 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (1 b) | Roskaamisella sekä pakkausten ja pakkausjätteiden epäasianmukaisella loppukäsittelyllä on kielteisiä vaikutuksia sekä meriympäristöön että unionin talouteen, ja se muodostaa tarpeettomia riskejä kansanterveydelle. Moniin rannoilta yleisimmin löytyneisiin esineisiin sisältyy pakkausjätettä, jolla on pitkäaikaisia vaikutuksia ympäristöön, mikä puolestaan vaikuttaa matkailuun ja ihmisten mahdollisuuteen nauttia näistä luonnonalueista. Lisäksi meriympäristöön päätyvä pakkausjäte kumoaa jätehierarkian ensisijaisuusjärjestyksen, erityisesti koska vältetään uudelleenkäytön valmistelu, kierrätys ja muu talteenotto ennen sen epäasianmukaista loppukäsittelyä. Jotta voidaan vähentää pakkausjätteiden suhteettoman suurta osuutta merien roskaantumisesta, olisi asetettava sitova tavoite, jota tuetaan jäsenvaltioiden kohdennetuilla toimilla. |

Komission teksti

Tarkistus

(1 b)

Roskaamisella sekä pakkausten ja pakkausjätteiden epäasianmukaisella loppukäsittelyllä on kielteisiä vaikutuksia sekä meriympäristöön että unionin talouteen, ja se muodostaa tarpeettomia riskejä kansanterveydelle. Moniin rannoilta yleisimmin löytyneisiin esineisiin sisältyy pakkausjätettä, jolla on pitkäaikaisia vaikutuksia ympäristöön, mikä puolestaan vaikuttaa matkailuun ja ihmisten mahdollisuuteen nauttia näistä luonnonalueista. Lisäksi meriympäristöön päätyvä pakkausjäte kumoaa jätehierarkian ensisijaisuusjärjestyksen, erityisesti koska vältetään uudelleenkäytön valmistelu, kierrätys ja muu talteenotto ennen sen epäasianmukaista loppukäsittelyä. Jotta voidaan vähentää pakkausjätteiden suhteettoman suurta osuutta merien roskaantumisesta, olisi asetettava sitova tavoite, jota tuetaan jäsenvaltioiden kohdennetuilla toimilla.

Tarkistus 6

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 2 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (2) | Euroopan parlamentin ja neuvoston
  direktiivissä 94/62/EY (13) vahvistettuja pakkausten ja pakkausjätteiden hyödyntämistä ja kierrätystä koskevia tavoitteita olisi muutettava lisäämällä pakkausjätteiden
  valmistelua uudelleenkäyttöön ja
  kierrätystä, jotta voidaan paremmin ilmentää unionin halua siirtyä kiertotalouteen. |

Komission teksti

Tarkistus

(2)

Euroopan parlamentin ja neuvoston
  direktiivissä 94/62/EY (13) vahvistettuja pakkausten ja pakkausjätteiden hyödyntämistä ja kierrätystä koskevia tavoitteita olisi muutettava lisäämällä pakkausjätteiden
  valmistelua uudelleenkäyttöön ja
  kierrätystä, jotta voidaan paremmin ilmentää unionin halua siirtyä kiertotalouteen.

| (2) | Direktiivissä 94/62/EY vahvistettuja pakkausten ja pakkausjätteiden hyödyntämistä ja kierrätystä koskevia tavoitteita olisi muutettava lisäämällä pakkausjätteiden kierrätystä, jotta voidaan paremmin ilmentää unionin halua siirtyä kiertotalouteen. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivissä 94/62/EY vahvistettuja pakkausten ja pakkausjätteiden hyödyntämistä ja kierrätystä koskevia tavoitteita olisi muutettava lisäämällä pakkausjätteiden kierrätystä, jotta voidaan paremmin ilmentää unionin halua siirtyä kiertotalouteen.

Tarkistus 7

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 2 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (2 a) | Olisi asetettava erillisiä uudelleenkäyttöä koskevia määrällisiä tavoitteita, jotka jäsenvaltioiden olisi pyrittävä saavuttamaan edistääkseen uudelleenkäytettäviä pakkauksia edistäen samalla työpaikkojen luomista ja resurssien säästöä. |

Komission teksti

Tarkistus

(2 a)

Olisi asetettava erillisiä uudelleenkäyttöä koskevia määrällisiä tavoitteita, jotka jäsenvaltioiden olisi pyrittävä saavuttamaan edistääkseen uudelleenkäytettäviä pakkauksia edistäen samalla työpaikkojen luomista ja resurssien säästöä.

Tarkistus 8

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 2 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (2 b) | Pakkausten uudelleenkäytön lisääminen voisi vähentää toimitusketjun yleisiä kustannuksia sekä pakkausjätteiden ympäristövaikutuksia. Jäsenvaltioiden olisi tuettava sellaisten uudelleenkäytettävien pakkausten markkinoille saattamista, jotka voidaan kierrättää elinkaarensa lopussa. |

Komission teksti

Tarkistus

(2 b)

Pakkausten uudelleenkäytön lisääminen voisi vähentää toimitusketjun yleisiä kustannuksia sekä pakkausjätteiden ympäristövaikutuksia. Jäsenvaltioiden olisi tuettava sellaisten uudelleenkäytettävien pakkausten markkinoille saattamista, jotka voidaan kierrättää elinkaarensa lopussa.

Tarkistus 9

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 2 c kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (2 c) | Tietyissä tilanteissa, kuten elintarvikepalveluissa, tarvitaan kertakäyttöisiä pakkauksia elintarvikehygienian ja kuluttajien terveyden ja turvallisuuden takaamiseksi. Jäsenvaltioiden olisi otettava tämä huomioon ehkäisevien toimien kehittämisessä ja edistettävä tällaisten pakkausten kierrättämisen helpottamista. |

Komission teksti

Tarkistus

(2 c)

Tietyissä tilanteissa, kuten elintarvikepalveluissa, tarvitaan kertakäyttöisiä pakkauksia elintarvikehygienian ja kuluttajien terveyden ja turvallisuuden takaamiseksi. Jäsenvaltioiden olisi otettava tämä huomioon ehkäisevien toimien kehittämisessä ja edistettävä tällaisten pakkausten kierrättämisen helpottamista.

Tarkistus 10

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 3 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (3) | Jätelainsäädännön yhdenmukaistamiseksi olisi direktiivin 94/62/EY määritelmät yhdenmukaistettava jätteisiin yleisesti sovellettavan
  Euroopan parlamentin ja neuvoston
  direktiivin 2008/98/EY (14) määritelmien kanssa. |

Komission teksti

Tarkistus

(3)

Jätelainsäädännön yhdenmukaistamiseksi olisi direktiivin 94/62/EY määritelmät yhdenmukaistettava jätteisiin yleisesti sovellettavan
  Euroopan parlamentin ja neuvoston
  direktiivin 2008/98/EY (14) määritelmien kanssa.

| (3) | Jätelainsäädännön yhdenmukaistamiseksi olisi direktiivin 94/62/EY määritelmät
  tarvittaessa
  yhdenmukaistettava jätteisiin yleisesti sovellettavan direktiivin 2008/98/EY määritelmien kanssa
  , sanotun kuitenkaan rajoittamatta pakkausten ja pakkausjätteiden erityispiirteitä
  . |
| --- | --- |

(3)

Jätelainsäädännön yhdenmukaistamiseksi olisi direktiivin 94/62/EY määritelmät
  tarvittaessa
  yhdenmukaistettava jätteisiin yleisesti sovellettavan direktiivin 2008/98/EY määritelmien kanssa
  , sanotun kuitenkaan rajoittamatta pakkausten ja pakkausjätteiden erityispiirteitä
  .

Tarkistus 11

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 4 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (4) | Direktiivissä 94/62/EY asetettujen pakkausjätteiden
  valmistelua uudelleenkäyttöön ja
  kierrätystä koskevien tavoitteiden tiukentamisesta saataisiin selkeitä ympäristöön liittyviä, taloudellisia ja sosiaalisia hyötyjä. |

Komission teksti

Tarkistus

(4)

Direktiivissä 94/62/EY asetettujen pakkausjätteiden
  valmistelua uudelleenkäyttöön ja
  kierrätystä koskevien tavoitteiden tiukentamisesta saataisiin selkeitä ympäristöön liittyviä, taloudellisia ja sosiaalisia hyötyjä.

| (4) | Direktiivissä 94/62/EY asetettujen pakkausjätteiden kierrätystä koskevien tavoitteiden tiukentamisesta saataisiin selkeitä ympäristöön liittyviä, taloudellisia ja sosiaalisia hyötyjä. |
| --- | --- |

(4)

Direktiivissä 94/62/EY asetettujen pakkausjätteiden kierrätystä koskevien tavoitteiden tiukentamisesta saataisiin selkeitä ympäristöön liittyviä, taloudellisia ja sosiaalisia hyötyjä.

Tarkistus 12

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 4 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (4 a) | Jätteen syntymisen ehkäiseminen on tehokkain tapa parantaa resurssitehokkuutta, vähentää jätteiden ympäristövaikutuksia ja edistää korkealaatuisia kierrätysmateriaaleja. Siksi jäsenvaltioiden olisi noudatettava elinkaariajattelua, jonka tavoitteena on vähentää tuotteiden ympäristövaikutuksia. Jäsenvaltioiden olisi toteutettava toimenpiteitä kannustaakseen uudelleenkäytettävien pakkausten käyttöön ja vähentääkseen sellaisten pakkausten kulutusta, joita ei voi kierrättää, ja liiallisia pakkauksia. Tätä varten jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä riittäviä taloudellisia välineitä ja muita toimenpiteitä jätehierarkian soveltamisen kannustamiseksi. Jäsenvaltioiden olisi voitava käyttää direktiivin 2008/98/EY liitteessä IV a olevia toimenpiteitä. Jätteiden syntymisen ehkäisemistä koskevilla ponnisteluilla ei myöskään pidä vaarantaa pakkausten tehtävää suojella kuluttajien hygieniaa tai turvallisuutta. |

Komission teksti

Tarkistus

(4 a)

Jätteen syntymisen ehkäiseminen on tehokkain tapa parantaa resurssitehokkuutta, vähentää jätteiden ympäristövaikutuksia ja edistää korkealaatuisia kierrätysmateriaaleja. Siksi jäsenvaltioiden olisi noudatettava elinkaariajattelua, jonka tavoitteena on vähentää tuotteiden ympäristövaikutuksia. Jäsenvaltioiden olisi toteutettava toimenpiteitä kannustaakseen uudelleenkäytettävien pakkausten käyttöön ja vähentääkseen sellaisten pakkausten kulutusta, joita ei voi kierrättää, ja liiallisia pakkauksia. Tätä varten jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä riittäviä taloudellisia välineitä ja muita toimenpiteitä jätehierarkian soveltamisen kannustamiseksi. Jäsenvaltioiden olisi voitava käyttää direktiivin 2008/98/EY liitteessä IV a olevia toimenpiteitä. Jätteiden syntymisen ehkäisemistä koskevilla ponnisteluilla ei myöskään pidä vaarantaa pakkausten tehtävää suojella kuluttajien hygieniaa tai turvallisuutta.

Tarkistus 13

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 4 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (4 b) | Jäsenvaltioiden olisi luotava riittävät kannustimet jätehierarkian noudattamiseen, erityisesti taloudellisilla ja verotuksellisilla kannustimilla, joilla pyritään edistämään tässä direktiivissä vahvistettujen, pakkausjätteiden syntymisen ehkäisemistä ja kierrätystä koskevien tavoitteiden saavuttamista. Näitä taloudellisia kannustimia ovat kaatopaikka- ja jätteenpolttomaksut, ”maksa itse omat jätekustannuksesi” -järjestelmät, laajennettua tuottajan vastuuta koskevat järjestelmät ja paikallisviranomaisille suunnatut kannustimet. Näiden toimenpiteiden olisi oltava osa kaikkien jäsenvaltioiden jätteen syntymisen ehkäisemistä koskevia ohjelmia. |

Komission teksti

Tarkistus

(4 b)

Jäsenvaltioiden olisi luotava riittävät kannustimet jätehierarkian noudattamiseen, erityisesti taloudellisilla ja verotuksellisilla kannustimilla, joilla pyritään edistämään tässä direktiivissä vahvistettujen, pakkausjätteiden syntymisen ehkäisemistä ja kierrätystä koskevien tavoitteiden saavuttamista. Näitä taloudellisia kannustimia ovat kaatopaikka- ja jätteenpolttomaksut, ”maksa itse omat jätekustannuksesi” -järjestelmät, laajennettua tuottajan vastuuta koskevat järjestelmät ja paikallisviranomaisille suunnatut kannustimet. Näiden toimenpiteiden olisi oltava osa kaikkien jäsenvaltioiden jätteen syntymisen ehkäisemistä koskevia ohjelmia.

Tarkistus 14

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 4 c kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (4 c) | Valtaosassa tapauksista pakkausten käyttäminen ja valitseminen riippuu pikemminkin tuottajasta kuin loppukäyttäjästä. Laajennettua tuottajan vastuuta koskevat järjestelmät ovat asianmukaisia sekä ehkäistäessä pakkausjätteiden muodostumista että luotaessa järjestelmiä, joilla varmistetaan kuluttajilta, muilta loppukäyttäjiltä tai jätevirroista saatavien käytettyjen pakkausten ja/tai pakkausjätteiden palauttaminen ja/tai keruu sekä kerättyjen pakkausten ja/tai pakkausjätteiden uudelleenkäyttö tai hyödyntäminen, mukaan lukien kierrätys. |

Komission teksti

Tarkistus

(4 c)

Valtaosassa tapauksista pakkausten käyttäminen ja valitseminen riippuu pikemminkin tuottajasta kuin loppukäyttäjästä. Laajennettua tuottajan vastuuta koskevat järjestelmät ovat asianmukaisia sekä ehkäistäessä pakkausjätteiden muodostumista että luotaessa järjestelmiä, joilla varmistetaan kuluttajilta, muilta loppukäyttäjiltä tai jätevirroista saatavien käytettyjen pakkausten ja/tai pakkausjätteiden palauttaminen ja/tai keruu sekä kerättyjen pakkausten ja/tai pakkausjätteiden uudelleenkäyttö tai hyödyntäminen, mukaan lukien kierrätys.

Tarkistus 15

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 4 d kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (4 d) | Jotta voidaan tehostaa pakkausjätteiden syntymisen ehkäisemistä ja vähentää niiden ympäristövaikutuksia edistäen samalla korkealaatuisia kierrätysmateriaaleja, tämän direktiivin liitteessä II vahvistettuja perusvaatimuksia olisi tarkasteltava uudestaan ja tarvittaessa muutettava, jotta voidaan lujittaa vaatimuksia, jotka parantavat uudelleenkäytettäväksi suunnittelua ja pakkausten korkealaatuista kierrätystä. |

Komission teksti

Tarkistus

(4 d)

Jotta voidaan tehostaa pakkausjätteiden syntymisen ehkäisemistä ja vähentää niiden ympäristövaikutuksia edistäen samalla korkealaatuisia kierrätysmateriaaleja, tämän direktiivin liitteessä II vahvistettuja perusvaatimuksia olisi tarkasteltava uudestaan ja tarvittaessa muutettava, jotta voidaan lujittaa vaatimuksia, jotka parantavat uudelleenkäytettäväksi suunnittelua ja pakkausten korkealaatuista kierrätystä.

Tarkistus 16

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 4 e kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (4 e) | Jäsenvaltioiden kansallisiin strategioihin olisi kuuluttava yleisen tietoisuuden lisääminen ja erilaiset kierrätetystä jätteestä valmistettujen tuotteiden kannustimet ja tuet, joilla kannustetaan investoimaan kierrätysteollisuuteen. |

Komission teksti

Tarkistus

(4 e)

Jäsenvaltioiden kansallisiin strategioihin olisi kuuluttava yleisen tietoisuuden lisääminen ja erilaiset kierrätetystä jätteestä valmistettujen tuotteiden kannustimet ja tuet, joilla kannustetaan investoimaan kierrätysteollisuuteen.

Tarkistus 17

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 4 f kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (4 f) | Kestävän biotalouden edistäminen voi vähentää Euroopan riippuvuutta raaka-aineiden tuonnista. Biopohjaisten kierrätettävien pakkausten ja kompostoitavien biologisesti hajoavien pakkausten markkinaolosuhteiden parantaminen ja kyseisten materiaalien käyttöä vaikeuttavan voimassa olevan lainsäädännön tarkistaminen tarjoaa mahdollisuuden edistää tutkimusta ja innovointia ja korvata fossiilisiin polttoaineisiin perustuvat raaka-aineet uusiutuvilla lähteillä pakkausten tuotannossa, kun se on hyödyllistä elinkaarinäkökulmasta katsottuna, ja tukea orgaanisen kierrätyksen jatkamista. |

Komission teksti

Tarkistus

(4 f)

Kestävän biotalouden edistäminen voi vähentää Euroopan riippuvuutta raaka-aineiden tuonnista. Biopohjaisten kierrätettävien pakkausten ja kompostoitavien biologisesti hajoavien pakkausten markkinaolosuhteiden parantaminen ja kyseisten materiaalien käyttöä vaikeuttavan voimassa olevan lainsäädännön tarkistaminen tarjoaa mahdollisuuden edistää tutkimusta ja innovointia ja korvata fossiilisiin polttoaineisiin perustuvat raaka-aineet uusiutuvilla lähteillä pakkausten tuotannossa, kun se on hyödyllistä elinkaarinäkökulmasta katsottuna, ja tukea orgaanisen kierrätyksen jatkamista.

Tarkistus 18

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 5 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (5) | Pakkausjätteiden
  valmistelua uudelleenkäyttöön ja
  kierrätystä koskevien voimassa olevien tavoitteiden vaiheittaisella tiukentamisella olisi varmistettava, että taloudellisesti arvokkaat jätemateriaalit hyödynnetään vaiheittain ja tehokkaasti asianmukaisen jätehuollon avulla ja jätehierarkian mukaisesti. Näin olisi varmistettava, että jätteen sisältämät arvokkaat materiaalit syötetään takaisin Euroopan talouteen ja edistetään näin raaka-ainealoitteen täytäntöönpanoa (15) ja kiertotalouden muodostumista. |

Komission teksti

Tarkistus

(5)

Pakkausjätteiden
  valmistelua uudelleenkäyttöön ja
  kierrätystä koskevien voimassa olevien tavoitteiden vaiheittaisella tiukentamisella olisi varmistettava, että taloudellisesti arvokkaat jätemateriaalit hyödynnetään vaiheittain ja tehokkaasti asianmukaisen jätehuollon avulla ja jätehierarkian mukaisesti. Näin olisi varmistettava, että jätteen sisältämät arvokkaat materiaalit syötetään takaisin Euroopan talouteen ja edistetään näin raaka-ainealoitteen täytäntöönpanoa (15) ja kiertotalouden muodostumista.

| (5) | Pakkausjätteiden kierrätystä koskevien voimassa olevien tavoitteiden vaiheittaisella tiukentamisella olisi varmistettava, että taloudellisesti arvokkaat jätemateriaalit hyödynnetään vaiheittain ja tehokkaasti asianmukaisen jätehuollon avulla ja jätehierarkian mukaisesti. Näin olisi varmistettava, että jätteen sisältämät arvokkaat materiaalit syötetään takaisin Euroopan talouteen ja edistetään näin raaka-ainealoitteen täytäntöönpanoa (15) ja kiertotalouden muodostumista
  , sanotun kuitenkaan vaikuttamatta elintarviketurvallisuutta, kuluttajien terveyttä ja elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvia materiaaleja koskevan lainsäädännön soveltamiseen
  . |
| --- | --- |

(5)

Pakkausjätteiden kierrätystä koskevien voimassa olevien tavoitteiden vaiheittaisella tiukentamisella olisi varmistettava, että taloudellisesti arvokkaat jätemateriaalit hyödynnetään vaiheittain ja tehokkaasti asianmukaisen jätehuollon avulla ja jätehierarkian mukaisesti. Näin olisi varmistettava, että jätteen sisältämät arvokkaat materiaalit syötetään takaisin Euroopan talouteen ja edistetään näin raaka-ainealoitteen täytäntöönpanoa (15) ja kiertotalouden muodostumista
  , sanotun kuitenkaan vaikuttamatta elintarviketurvallisuutta, kuluttajien terveyttä ja elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin joutuvia materiaaleja koskevan lainsäädännön soveltamiseen
  .

Tarkistus 89

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 5 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (5 a) | Kiertotaloudessa olisi toteutettava seitsemännen ympäristöä koskevan toimintaohjelman nimenomaiset vaatimukset, joiden mukaan on kehitettävä myrkyttömien materiaalien kiertoa niin, että kierrätettyä jätettä voidaan käyttää tärkeänä ja luotettavana raaka-ainelähteenä unionissa. |

Komission teksti

Tarkistus

(5 a)

Kiertotaloudessa olisi toteutettava seitsemännen ympäristöä koskevan toimintaohjelman nimenomaiset vaatimukset, joiden mukaan on kehitettävä myrkyttömien materiaalien kiertoa niin, että kierrätettyä jätettä voidaan käyttää tärkeänä ja luotettavana raaka-ainelähteenä unionissa.

Tarkistus 20

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 5 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (5 b) | Kierrätetyn materiaalin on täytettävä kaikki unionin kemikaalilainsäädännön vaatimukset sen jälkeen, kun se palautetaan taloudelliseen käyttöön sen perusteella, että sitä ei enää luokitella jätteeksi, joko siksi, että se täyttää tietyt jätteeksi luokittelun päättymistä koskevat vaatimukset, tai siksi, että se sisällytetään osaksi uutta tuotetta. |

Komission teksti

Tarkistus

(5 b)

Kierrätetyn materiaalin on täytettävä kaikki unionin kemikaalilainsäädännön vaatimukset sen jälkeen, kun se palautetaan taloudelliseen käyttöön sen perusteella, että sitä ei enää luokitella jätteeksi, joko siksi, että se täyttää tietyt jätteeksi luokittelun päättymistä koskevat vaatimukset, tai siksi, että se sisällytetään osaksi uutta tuotetta.

Tarkistus 21

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 5 c kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (5 c) | Kotitalouksien pakkausjätteet eroavat merkittävällä tavalla kaupan ja teollisuuden pakkausjätteistä. Jäsenvaltioiden olisi raportoitava molemmista jätevirroista erikseen, jotta niistä saadaan selkeä ja tarkka kuva. |

Komission teksti

Tarkistus

(5 c)

Kotitalouksien pakkausjätteet eroavat merkittävällä tavalla kaupan ja teollisuuden pakkausjätteistä. Jäsenvaltioiden olisi raportoitava molemmista jätevirroista erikseen, jotta niistä saadaan selkeä ja tarkka kuva.

Tarkistus 22

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 6 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (6) | Useat jäsenvaltiot eivät ole vielä saaneet
  tarvittavaa
  jätehuoltoinfrastruktuuria täysin valmiiksi. Näin ollen on tärkeää asettaa selkeät toimintapoliittiset tavoitteet sen välttämiseksi, että kierrätettävät materiaalit jäävät alimmaksi jätehierarkiassa. |

Komission teksti

Tarkistus

(6)

Useat jäsenvaltiot eivät ole vielä saaneet
  tarvittavaa
  jätehuoltoinfrastruktuuria täysin valmiiksi. Näin ollen on tärkeää asettaa selkeät toimintapoliittiset tavoitteet sen välttämiseksi, että kierrätettävät materiaalit jäävät alimmaksi jätehierarkiassa.

| (6) | Useat jäsenvaltiot eivät ole vielä saaneet
  kierrätyksen edellyttämää
  jätehuoltoinfrastruktuuria täysin valmiiksi. Näin ollen on tärkeää asettaa selkeät toimintapoliittiset tavoitteet
  jätteiden syntymisen ehkäisemisen sekä jätteiden uudelleenkäytön ja kierrätyksen edellyttämien jätteenkäsittelylaitosten ja -laitteiden rakentamiselle
  sen välttämiseksi, että kierrätettävät materiaalit jäävät alimmaksi jätehierarkiassa
  , ja asettaa kannustimia kierrätykseen liittyvään innovatiiviseen jätehuoltoinfrastruktuuriin tehtäville investoinneille
  . |
| --- | --- |

(6)

Useat jäsenvaltiot eivät ole vielä saaneet
  kierrätyksen edellyttämää
  jätehuoltoinfrastruktuuria täysin valmiiksi. Näin ollen on tärkeää asettaa selkeät toimintapoliittiset tavoitteet
  jätteiden syntymisen ehkäisemisen sekä jätteiden uudelleenkäytön ja kierrätyksen edellyttämien jätteenkäsittelylaitosten ja -laitteiden rakentamiselle
  sen välttämiseksi, että kierrätettävät materiaalit jäävät alimmaksi jätehierarkiassa
  , ja asettaa kannustimia kierrätykseen liittyvään innovatiiviseen jätehuoltoinfrastruktuuriin tehtäville investoinneille
  .

Tarkistus 23

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 6 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (6 a) | Tämän direktiivin tavoitteiden saavuttamiseksi ja kiertotalouteen siirtymisen vauhdittamiseksi komission olisi edistettävä koordinointia ja tiedon ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa jäsenvaltioiden ja talouden eri alojen välillä. Vaihtoa voitaisiin helpottaa viestintäfoorumeilla, joiden avulla voitaisiin tiedottaa uusista teollisista ratkaisuista ja mahdollistaa paremman yleiskuvan saaminen käytettävissä olevasta kapasiteetista ja jotka edistäisivät myös yhteyksien luomista jätealan ja muiden alojen välille ja tukisivat alojen symbioosia. |

Komission teksti

Tarkistus

(6 a)

Tämän direktiivin tavoitteiden saavuttamiseksi ja kiertotalouteen siirtymisen vauhdittamiseksi komission olisi edistettävä koordinointia ja tiedon ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa jäsenvaltioiden ja talouden eri alojen välillä. Vaihtoa voitaisiin helpottaa viestintäfoorumeilla, joiden avulla voitaisiin tiedottaa uusista teollisista ratkaisuista ja mahdollistaa paremman yleiskuvan saaminen käytettävissä olevasta kapasiteetista ja jotka edistäisivät myös yhteyksien luomista jätealan ja muiden alojen välille ja tukisivat alojen symbioosia.

Tarkistus 24

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 7 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (7) | Direktiivissä 2008/98/EY ja direktiivissä 1999/31/EY vahvistettujen kierrätystavoitteiden ja kaatopaikalle sijoittamista koskevien rajoitusten yhdistelmän johdosta direktiivissä 94/62/EY säädetyt unionin laajuiset pakkausjätteiden hyödyntämistä energiana
  ja kierrätystä
  koskevat tavoitteet eivät ole enää tarpeen. |

Komission teksti

Tarkistus

(7)

Direktiivissä 2008/98/EY ja direktiivissä 1999/31/EY vahvistettujen kierrätystavoitteiden ja kaatopaikalle sijoittamista koskevien rajoitusten yhdistelmän johdosta direktiivissä 94/62/EY säädetyt unionin laajuiset pakkausjätteiden hyödyntämistä energiana
  ja kierrätystä
  koskevat tavoitteet eivät ole enää tarpeen.

| (7) | Direktiivissä 2008/98/EY ja
  neuvoston
  direktiivissä 1999/31/EY (1a) vahvistettujen kierrätystavoitteiden ja kaatopaikalle sijoittamista koskevien rajoitusten yhdistelmän johdosta direktiivissä 94/62/EY säädetyt unionin laajuiset pakkausjätteiden hyödyntämistä energiana koskevat tavoitteet eivät ole enää tarpeen. |
| --- | --- |

(7)

Direktiivissä 2008/98/EY ja
  neuvoston
  direktiivissä 1999/31/EY (1a) vahvistettujen kierrätystavoitteiden ja kaatopaikalle sijoittamista koskevien rajoitusten yhdistelmän johdosta direktiivissä 94/62/EY säädetyt unionin laajuiset pakkausjätteiden hyödyntämistä energiana koskevat tavoitteet eivät ole enää tarpeen.

Tarkistus 25

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 8 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (8) | Tässä direktiivissä vahvistetaan unionin jätehuollon pitkän aikavälin tavoitteet ja annetaan taloudellisille toimijoille ja jäsenvaltioille selkeä suunta tämän direktiivin tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavia investointeja varten. Jäsenvaltioiden olisi kehittäessään kansallisia jätehuoltostrategioitaan ja suunnitellessaan investointeja jätehuoltoinfrastruktuuriin hyödynnettävä asianmukaisesti Euroopan rakenne- ja investointirahastoja jätehierarkian mukaisesti
  edistämällä
  jätteen syntymisen ehkäisemistä, uudelleenkäyttöä ja kierrätystä. |

Komission teksti

Tarkistus

(8)

Tässä direktiivissä vahvistetaan unionin jätehuollon pitkän aikavälin tavoitteet ja annetaan taloudellisille toimijoille ja jäsenvaltioille selkeä suunta tämän direktiivin tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavia investointeja varten. Jäsenvaltioiden olisi kehittäessään kansallisia jätehuoltostrategioitaan ja suunnitellessaan investointeja jätehuoltoinfrastruktuuriin hyödynnettävä asianmukaisesti Euroopan rakenne- ja investointirahastoja jätehierarkian mukaisesti
  edistämällä
  jätteen syntymisen ehkäisemistä, uudelleenkäyttöä ja kierrätystä.

| (8) | Tässä direktiivissä vahvistetaan unionin jätehuollon pitkän aikavälin tavoitteet ja annetaan taloudellisille toimijoille ja jäsenvaltioille selkeä suunta tämän direktiivin tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavia investointeja varten. Jäsenvaltioiden olisi kehittäessään kansallisia jätehuoltostrategioitaan ja suunnitellessaan investointeja jätehuoltoinfrastruktuuriin
  ja kiertotalouteen
  hyödynnettävä asianmukaisesti Euroopan rakenne- ja investointirahastoja jätehierarkian mukaisesti
  ja suunniteltava nämä strategiat ja investointisuunnitelmat siten, että ne suunnataan pääasiassa edistämään
  jätteen syntymisen ehkäisemistä
  ja jätteen
  uudelleenkäyttöä ja
  sen jälkeen
  kierrätystä
  jätehierarkian mukaisesti
  . |
| --- | --- |

(8)

Tässä direktiivissä vahvistetaan unionin jätehuollon pitkän aikavälin tavoitteet ja annetaan taloudellisille toimijoille ja jäsenvaltioille selkeä suunta tämän direktiivin tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavia investointeja varten. Jäsenvaltioiden olisi kehittäessään kansallisia jätehuoltostrategioitaan ja suunnitellessaan investointeja jätehuoltoinfrastruktuuriin
  ja kiertotalouteen
  hyödynnettävä asianmukaisesti Euroopan rakenne- ja investointirahastoja jätehierarkian mukaisesti
  ja suunniteltava nämä strategiat ja investointisuunnitelmat siten, että ne suunnataan pääasiassa edistämään
  jätteen syntymisen ehkäisemistä
  ja jätteen
  uudelleenkäyttöä ja
  sen jälkeen
  kierrätystä
  jätehierarkian mukaisesti
  .

Tarkistus 26

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 9 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (9 a) | Säännöksiä kierrätystavoitteiden nostamisesta vuodesta 2030 alkaen on tarkistettava tämän direktiivin soveltamisesta saatujen kokemusten perusteella. |

Komission teksti

Tarkistus

(9 a)

Säännöksiä kierrätystavoitteiden nostamisesta vuodesta 2030 alkaen on tarkistettava tämän direktiivin soveltamisesta saatujen kokemusten perusteella.

Tarkistus 28

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 11 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (11) | Sen laskemiseksi, onko valmistelua uudelleenkäyttöön ja kierrätystä koskevat tavoitteet saavutettu
  ,
  jäsenvaltioiden olisi voitava ottaa huomioon tuotteet ja osat
  ,
  jotka hyväksytyt uudelleenkäyttöä valmistelevat toiminnanharjoittajat
  ja
  panttijärjestelmät valmistelevat uudelleenkäyttöä varten
  .
  Näiden laskelmien yhdenmukaisten edellytysten varmistamiseksi komissio hyväksyy yksityiskohtaiset säännöt
  ,
  jotka koskevat hyväksyttyjen uudelleenkäyttöä valmistelevien toiminnanharjoittajien ja panttijärjestelmien määrittämistä sekä tietojen keräämistä, todentamista ja toimittamista koskevat säännöt
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(11)

Sen laskemiseksi, onko valmistelua uudelleenkäyttöön ja kierrätystä koskevat tavoitteet saavutettu
  ,
  jäsenvaltioiden olisi voitava ottaa huomioon tuotteet ja osat
  ,
  jotka hyväksytyt uudelleenkäyttöä valmistelevat toiminnanharjoittajat
  ja
  panttijärjestelmät valmistelevat uudelleenkäyttöä varten
  .
  Näiden laskelmien yhdenmukaisten edellytysten varmistamiseksi komissio hyväksyy yksityiskohtaiset säännöt
  ,
  jotka koskevat hyväksyttyjen uudelleenkäyttöä valmistelevien toiminnanharjoittajien ja panttijärjestelmien määrittämistä sekä tietojen keräämistä, todentamista ja toimittamista koskevat säännöt
  .

| (11) | Kierrätystä koskevien tietojen yhdenmukaisen laskennan varmistamiseksi komission olisi hyväksyttävä yksityiskohtaiset säännöt
  ,
  jotka koskevat kierrätyksen toiminnanharjoittajien määrittämistä sekä tietojen keräämistä
  ,
  jäljitettävyyttä, todentamista
  ja
  toimittamista
  .
  Yhdenmukaistetun menetelmän hyväksymisen jälkeen jäsenvaltioiden olisi voitava sen laskemiseksi
  ,
  onko kierrätystä koskevat tavoitteet saavutettu, ottaa huomioon jätteenpolton tai rinnakkaispolton yhteydessä tapahtuva metallien kierrätys
  . |
| --- | --- |

(11)

Kierrätystä koskevien tietojen yhdenmukaisen laskennan varmistamiseksi komission olisi hyväksyttävä yksityiskohtaiset säännöt
  ,
  jotka koskevat kierrätyksen toiminnanharjoittajien määrittämistä sekä tietojen keräämistä
  ,
  jäljitettävyyttä, todentamista
  ja
  toimittamista
  .
  Yhdenmukaistetun menetelmän hyväksymisen jälkeen jäsenvaltioiden olisi voitava sen laskemiseksi
  ,
  onko kierrätystä koskevat tavoitteet saavutettu, ottaa huomioon jätteenpolton tai rinnakkaispolton yhteydessä tapahtuva metallien kierrätys
  .

Tarkistus 29

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 12 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (12) | Valmistelua uudelleenkäyttöön
  koskevien tietojen luotettavuuden varmistamiseksi on oleellista vahvistaa tietojen toimittamista koskevat yhteiset säännöt. Vastaavasti on tärkeää säätää tarkemmin säännöistä, joiden mukaisesti jäsenvaltioiden olisi toimitettava tiedot siitä, mitä on tosiasiallisesti kierrätetty ja voidaan ottaa huomioon kierrätystavoitteen saavuttamisessa.
  Tästä syystä
  kierrätystavoitteiden saavuttamista koskevan raportoinnin on
  pääsääntöisesti
  perustuttava lopulliseen kierrätysprosessiin sijoitettavan jätteen määrään.
  Hallinnollisen taakan rajoittamiseksi jäsenvaltioiden olisi tiukkoja ehtoja soveltaen voitava toimittaa kierrätysasteita koskevat tiedot lajittelulaitosten tuotoksen perusteella
  . Kierrätetyksi jätteeksi ilmoitetun jätteen painosta ei pitäisi vähentää materiaalien tai aineiden painohävikkiä, joka johtuu lopulliseen kierrätysprosessiin sisältyvistä mekaanisista ja/tai kemiallisista muuntamisprosesseista. |

Komission teksti

Tarkistus

(12)

Valmistelua uudelleenkäyttöön
  koskevien tietojen luotettavuuden varmistamiseksi on oleellista vahvistaa tietojen toimittamista koskevat yhteiset säännöt. Vastaavasti on tärkeää säätää tarkemmin säännöistä, joiden mukaisesti jäsenvaltioiden olisi toimitettava tiedot siitä, mitä on tosiasiallisesti kierrätetty ja voidaan ottaa huomioon kierrätystavoitteen saavuttamisessa.
  Tästä syystä
  kierrätystavoitteiden saavuttamista koskevan raportoinnin on
  pääsääntöisesti
  perustuttava lopulliseen kierrätysprosessiin sijoitettavan jätteen määrään.
  Hallinnollisen taakan rajoittamiseksi jäsenvaltioiden olisi tiukkoja ehtoja soveltaen voitava toimittaa kierrätysasteita koskevat tiedot lajittelulaitosten tuotoksen perusteella
  . Kierrätetyksi jätteeksi ilmoitetun jätteen painosta ei pitäisi vähentää materiaalien tai aineiden painohävikkiä, joka johtuu lopulliseen kierrätysprosessiin sisältyvistä mekaanisista ja/tai kemiallisista muuntamisprosesseista.

| (12) | Kierrätystä
  koskevien tietojen luotettavuuden varmistamiseksi on oleellista vahvistaa tietojen
  keräämistä, jäljitettävyyttä, todentamista ja
  toimittamista koskevat yhteiset säännöt. Vastaavasti on tärkeää säätää tarkemmin säännöistä, joiden mukaisesti jäsenvaltioiden olisi toimitettava tiedot siitä, mitä on tosiasiallisesti kierrätetty ja voidaan ottaa huomioon kierrätystavoitteen saavuttamisessa.
  Tavoitteiden saavuttamisen laskennan olisi perustuttava yhteen yhdenmukaiseen menetelmään, jolla estetään hylätyn jätteen ilmoittaminen kierrätetyksi. Tätä varten
  kierrätystavoitteiden saavuttamista koskevan raportoinnin on perustuttava lopulliseen kierrätysprosessiin sijoitettavan jätteen määrään. Kierrätetyksi jätteeksi ilmoitetun jätteen painosta ei pitäisi vähentää materiaalien tai aineiden painohävikkiä, joka johtuu lopulliseen kierrätysprosessiin sisältyvistä mekaanisista ja/tai kemiallisista muuntamisprosesseista. |
| --- | --- |

(12)

Kierrätystä
  koskevien tietojen luotettavuuden varmistamiseksi on oleellista vahvistaa tietojen
  keräämistä, jäljitettävyyttä, todentamista ja
  toimittamista koskevat yhteiset säännöt. Vastaavasti on tärkeää säätää tarkemmin säännöistä, joiden mukaisesti jäsenvaltioiden olisi toimitettava tiedot siitä, mitä on tosiasiallisesti kierrätetty ja voidaan ottaa huomioon kierrätystavoitteen saavuttamisessa.
  Tavoitteiden saavuttamisen laskennan olisi perustuttava yhteen yhdenmukaiseen menetelmään, jolla estetään hylätyn jätteen ilmoittaminen kierrätetyksi. Tätä varten
  kierrätystavoitteiden saavuttamista koskevan raportoinnin on perustuttava lopulliseen kierrätysprosessiin sijoitettavan jätteen määrään. Kierrätetyksi jätteeksi ilmoitetun jätteen painosta ei pitäisi vähentää materiaalien tai aineiden painohävikkiä, joka johtuu lopulliseen kierrätysprosessiin sisältyvistä mekaanisista ja/tai kemiallisista muuntamisprosesseista.

Tarkistus 30

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 14 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (14) | Jäsenvaltioiden toimittamat
  tilastotiedot
  ovat välttämättömiä, jotta komissio voi arvioida jätelainsäädännön noudattamista kaikissa jäsenvaltioissa.
  Tilastojen
  laatua, luotettavuutta ja
  vertailukelpoisuutta
  olisi parannettava ottamalla käyttöön yksi vastaanottopiste
  kaikelle
  jätetiedolle, poistamalla tarpeettomat raportointivaatimukset, vertaamalla kansallisia raportointimenetelmiä sekä ottamalla käyttöön tiedon
  laaduntarkastusraportti
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(14)

Jäsenvaltioiden toimittamat
  tilastotiedot
  ovat välttämättömiä, jotta komissio voi arvioida jätelainsäädännön noudattamista kaikissa jäsenvaltioissa.
  Tilastojen
  laatua, luotettavuutta ja
  vertailukelpoisuutta
  olisi parannettava ottamalla käyttöön yksi vastaanottopiste
  kaikelle
  jätetiedolle, poistamalla tarpeettomat raportointivaatimukset, vertaamalla kansallisia raportointimenetelmiä sekä ottamalla käyttöön tiedon
  laaduntarkastusraportti
  .

| (14) | Jäsenvaltioiden toimittamat
  tiedot
  ovat välttämättömiä, jotta komissio voi arvioida jätelainsäädännön noudattamista kaikissa jäsenvaltioissa.
  Ilmoitettujen tietojen
  laatua, luotettavuutta ja
  vertailtavuutta
  olisi parannettava ottamalla käyttöön
  yhteinen menetelmä luotettaviin lähteisiin perustuvan tiedon keräämistä ja käsittelemistä varten sekä
  yksi vastaanottopiste jätetiedolle, poistamalla tarpeettomat raportointivaatimukset, vertaamalla kansallisia raportointimenetelmiä sekä ottamalla käyttöön tiedon
  laadun tarkastuksia koskeva raportointi
  . |
| --- | --- |

(14)

Jäsenvaltioiden toimittamat
  tiedot
  ovat välttämättömiä, jotta komissio voi arvioida jätelainsäädännön noudattamista kaikissa jäsenvaltioissa.
  Ilmoitettujen tietojen
  laatua, luotettavuutta ja
  vertailtavuutta
  olisi parannettava ottamalla käyttöön
  yhteinen menetelmä luotettaviin lähteisiin perustuvan tiedon keräämistä ja käsittelemistä varten sekä
  yksi vastaanottopiste jätetiedolle, poistamalla tarpeettomat raportointivaatimukset, vertaamalla kansallisia raportointimenetelmiä sekä ottamalla käyttöön tiedon
  laadun tarkastuksia koskeva raportointi
  .

Tarkistus 31

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 16 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (16) | Jätehuollon tilastotietojen raportoinnin luotettavuus on erittäin tärkeää tehokkaan täytäntöönpanon ja jäsenvaltioiden tietojen vertailukelpoisuuden kannalta. Tästä syystä olisi vaadittava, että jäsenvaltiot direktiivissä 94/
  51
  /EY vahvistettujen tavoitteiden noudattamista koskevia kertomuksia laatiessaan
  käytettävät uusinta komission
  ja kansallisten tilastotoimistojen
  kehittämää menetelmää
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(16)

Jätehuollon tilastotietojen raportoinnin luotettavuus on erittäin tärkeää tehokkaan täytäntöönpanon ja jäsenvaltioiden tietojen vertailukelpoisuuden kannalta. Tästä syystä olisi vaadittava, että jäsenvaltiot direktiivissä 94/
  51
  /EY vahvistettujen tavoitteiden noudattamista koskevia kertomuksia laatiessaan
  käytettävät uusinta komission
  ja kansallisten tilastotoimistojen
  kehittämää menetelmää
  .

| (16) | Jätehuollon tilastotietojen raportoinnin luotettavuus on erittäin tärkeää tehokkaan täytäntöönpanon ja jäsenvaltioiden tietojen vertailukelpoisuuden kannalta. Tästä syystä olisi vaadittava, että jäsenvaltiot direktiivissä 94/
  62
  /EY vahvistettujen tavoitteiden noudattamista koskevia kertomuksia laatiessaan
  käyttävät yhteistä tietojen keruu-
  ja
  käsittelymenetelmää, jonka komissio on kehittänyt yhteistyössä jäsenvaltioiden
  kansallisten
  , alueellisten ja paikallisten
  tilastotoimistojen
  ja jätehuollosta vastaavien kansallisten viranomaisten kanssa
  . |
| --- | --- |

(16)

Jätehuollon tilastotietojen raportoinnin luotettavuus on erittäin tärkeää tehokkaan täytäntöönpanon ja jäsenvaltioiden tietojen vertailukelpoisuuden kannalta. Tästä syystä olisi vaadittava, että jäsenvaltiot direktiivissä 94/
  62
  /EY vahvistettujen tavoitteiden noudattamista koskevia kertomuksia laatiessaan
  käyttävät yhteistä tietojen keruu-
  ja
  käsittelymenetelmää, jonka komissio on kehittänyt yhteistyössä jäsenvaltioiden
  kansallisten
  , alueellisten ja paikallisten
  tilastotoimistojen
  ja jätehuollosta vastaavien kansallisten viranomaisten kanssa
  .

Tarkistus 32

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 16 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (16 a) | Jäsenvaltioiden olisi toimitettava pyydettäessä viipymättä komissiolle kaikki tiedot, joiden avulla voidaan arvioida tämän direktiivin täytäntöönpanoa kokonaisuudessaan sekä vaikutuksia ympäristöön ja ihmisten terveyteen. |

Komission teksti

Tarkistus

(16 a)

Jäsenvaltioiden olisi toimitettava pyydettäessä viipymättä komissiolle kaikki tiedot, joiden avulla voidaan arvioida tämän direktiivin täytäntöönpanoa kokonaisuudessaan sekä vaikutuksia ympäristöön ja ihmisten terveyteen.

Tarkistus 33

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 17 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (17) | Direktiivin 94/62/EY täydentämiseksi
  tai muuttamiseksi
  komissiolle olisi siirrettävä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 mukaisesti valta antaa
  6 a artiklan 2 ja 5 kohtaa, 11 artiklan 3 kohtaa, 19 artiklan 2 kohtaa ja 20 artiklaa koskevia
  säädöksiä. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla
  . Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan
  Euroopan parlamentille ja neuvostolle
  yhtäaikaisesti
  ,
  hyvissä ajoin
  ja
  asianmukaisesti
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(17)

Direktiivin 94/62/EY täydentämiseksi
  tai muuttamiseksi
  komissiolle olisi siirrettävä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290 mukaisesti valta antaa
  6 a artiklan 2 ja 5 kohtaa, 11 artiklan 3 kohtaa, 19 artiklan 2 kohtaa ja 20 artiklaa koskevia
  säädöksiä. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla
  . Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan
  Euroopan parlamentille ja neuvostolle
  yhtäaikaisesti
  ,
  hyvissä ajoin
  ja
  asianmukaisesti
  .

| (17) | Direktiivin 94/62/EY täydentämiseksi komissiolle olisi siirrettävä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290
  artiklan
  mukaisesti valta antaa säädöksiä
  kierrätystavoitteiden saavuttamisen laskentasäännöistä, tietyistä poikkeuksista tiettyjen kierrätettävien materiaalien raskasmetallien enimmäispitoisuuksissa, tuotekierroista ja pakkaustyypeistä, tietojen keruuta ja käsittelyä koskevasta yhteisestä menetelmästä ja kierrätystavoitteiden saavuttamista koskevien tietojen toimittamismuodosta sekä pakkauksen määritelmästä laadittuun kuvaavien esimerkkien luetteloon tehtävistä muutoksista ja tämän direktiivin soveltamisessa havaituista vaikeuksista
  . On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla
  , ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun,
  Euroopan parlamentille ja neuvostolle
  toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille
  ,
  ja Euroopan parlamentin
  ja
  neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä
  . |
| --- | --- |

(17)

Direktiivin 94/62/EY täydentämiseksi komissiolle olisi siirrettävä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 290
  artiklan
  mukaisesti valta antaa säädöksiä
  kierrätystavoitteiden saavuttamisen laskentasäännöistä, tietyistä poikkeuksista tiettyjen kierrätettävien materiaalien raskasmetallien enimmäispitoisuuksissa, tuotekierroista ja pakkaustyypeistä, tietojen keruuta ja käsittelyä koskevasta yhteisestä menetelmästä ja kierrätystavoitteiden saavuttamista koskevien tietojen toimittamismuodosta sekä pakkauksen määritelmästä laadittuun kuvaavien esimerkkien luetteloon tehtävistä muutoksista ja tämän direktiivin soveltamisessa havaituista vaikeuksista
  . On erityisen tärkeää, että komissio asiaa valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla
  , ja että nämä kuulemiset toteutetaan paremmasta lainsäädännöstä 13 päivänä huhtikuuta 2016 tehdyssä toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistettujen periaatteiden mukaisesti. Jotta voitaisiin erityisesti varmistaa tasavertainen osallistuminen delegoitujen säädösten valmisteluun,
  Euroopan parlamentille ja neuvostolle
  toimitetaan kaikki asiakirjat samaan aikaan kuin jäsenvaltioiden asiantuntijoille
  ,
  ja Euroopan parlamentin
  ja
  neuvoston asiantuntijoilla on järjestelmällisesti oikeus osallistua komission asiantuntijaryhmien kokouksiin, joissa valmistellaan delegoituja säädöksiä
  .

Tarkistus 34

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 18 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (18) | Jotta voidaan varmistaa yhdenmukaiset edellytykset direktiivin 94/62/
  EC
  täytäntöönpanolle, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa
  12 artiklan 3 d kohdan
  ja
  19 artiklan osalta
  . Täytäntöönpanovaltaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (16) mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

(18)

Jotta voidaan varmistaa yhdenmukaiset edellytykset direktiivin 94/62/
  EC
  täytäntöönpanolle, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa
  12 artiklan 3 d kohdan
  ja
  19 artiklan osalta
  . Täytäntöönpanovaltaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (16) mukaisesti.

| (18) | Jotta voidaan varmistaa yhdenmukaiset edellytykset direktiivin 94/62/
  EY
  täytäntöönpanolle, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa
  mukautusten tekemiseksi käytettyjen pakkausmateriaalien luonnetta koskevaan tunnistamisjärjestelmään teknisen
  ja
  tieteellisen kehityksen johdosta
  . Täytäntöönpanovaltaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (16) mukaisesti. |
| --- | --- |

(18)

Jotta voidaan varmistaa yhdenmukaiset edellytykset direktiivin 94/62/
  EY
  täytäntöönpanolle, komissiolle olisi siirrettävä täytäntöönpanovaltaa
  mukautusten tekemiseksi käytettyjen pakkausmateriaalien luonnetta koskevaan tunnistamisjärjestelmään teknisen
  ja
  tieteellisen kehityksen johdosta
  . Täytäntöönpanovaltaa olisi käytettävä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (16) mukaisesti.

Tarkistus 35

Ehdotus direktiiviksi

Johdanto-osan 21 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (21 a) | Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että käyttöön otetaan kaikkia unionin työntekijöitä koskevia korkean tason työterveys- ja työturvallisuusvaatimuksia unionin nykyisten säännösten mukaisesti ja tavalla, joka vastaa joidenkin tuotanto-, kierrätys- ja jätealojen työntekijöihin kohdistuvia erityisiä riskejä. |

Komission teksti

Tarkistus

(21 a)

Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että käyttöön otetaan kaikkia unionin työntekijöitä koskevia korkean tason työterveys- ja työturvallisuusvaatimuksia unionin nykyisten säännösten mukaisesti ja tavalla, joka vastaa joidenkin tuotanto-, kierrätys- ja jätealojen työntekijöihin kohdistuvia erityisiä riskejä.

Tarkistus 36

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – - 1 alakohta (uusi)

Direktiivi 94/62/EY

1 artikla – 2 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | -1) | Korvataan 1 artiklan 2 kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Tarkistus

-1)

2.   Tätä varten tässä direktiivissä säädetään toimenpiteistä, joiden ensisijaisena tarkoituksena on pakkausjätteiden syntymisen ehkäiseminen ja muina perusperiaatteina pakkausten uudelleenkäyttö, kierrätys ja muunlainen pakkausjätteiden hyödyntäminen sekä sitä kautta näiden jätteiden loppusijoituksen vähentäminen.

| | ”2.   Tätä varten tässä direktiivissä säädetään toimenpiteistä, joiden ensisijaisena tarkoituksena on pakkausjätteiden syntymisen ehkäiseminen ja muina perusperiaatteina pakkausten uudelleenkäyttö, kierrätys ja muunlainen pakkausjätteiden hyödyntäminen sekä sitä kautta näiden jätteiden loppusijoituksen vähentäminen
  , jotta voidaan edistää siirtymistä kohti kiertotaloutta
  .” |
| --- | --- |

”2.   Tätä varten tässä direktiivissä säädetään toimenpiteistä, joiden ensisijaisena tarkoituksena on pakkausjätteiden syntymisen ehkäiseminen ja muina perusperiaatteina pakkausten uudelleenkäyttö, kierrätys ja muunlainen pakkausjätteiden hyödyntäminen sekä sitä kautta näiden jätteiden loppusijoituksen vähentäminen
  , jotta voidaan edistää siirtymistä kohti kiertotaloutta
  .”

Tarkistus 37

Tarkistus 37

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – b a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – b a alakohta (uusi)

Direktiivi 94/62/EY

3 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | b a) | lisätään kohta seuraavasti:





  ”2 a.
     
  ’biopohjaisella pakkauksella’ pakkausta, joka on valmistettu biologisista materiaaleista lukuun ottamatta geologisiin muodostumiin sisältyviä aineksia ja/tai fossiileja;” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b a)

b a)

lisätään kohta seuraavasti:

lisätään kohta seuraavasti:

”2 a.
     
  ’biopohjaisella pakkauksella’ pakkausta, joka on valmistettu biologisista materiaaleista lukuun ottamatta geologisiin muodostumiin sisältyviä aineksia ja/tai fossiileja;”

Tarkistus 38

Tarkistus 38

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – c alakohta

1 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – c alakohta

Direktiivi 94/62/EY

3 artikla – 3–10 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| c) | Poistetaan 3–10 kohta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

c)

Poistetaan 3–10 kohta;

| c) | poistetaan 3
  ja 4 kohta sekä 6
  –10 kohta; |
| --- | --- |

c)

poistetaan 3
  ja 4 kohta sekä 6
  –10 kohta;

ja 4 kohta sekä 6

Tarkistus 39

Tarkistus 39

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – d alakohta

1 artikla – 1 kohta – 1 alakohta – d alakohta

Direktiivi 94/62/EY

3 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Lisäksi sovelletaan direktiivin 2008/98/EY 3 artiklassa vahvistettuja ”jätteen”, ”jätteen tuottajan”, ”jätteen haltijan”, ”jätehuollon”, ”keräyksen”, ”erilliskeräyksen”, ”ehkäisemisen”,
  ”uudelleenkäytön”
  , ”käsittelyn”, ”hyödyntämisen”,
  ”uudelleenkäytön valmistelun”
  , ”kierrätyksen”, ”lopullisen kierrätysprosessin” ja ”loppukäsittelyn” määritelmiä. | Lisäksi sovelletaan direktiivin 2008/98/EY 3 artiklassa vahvistettuja ”jätteen”, ”jätteen tuottajan”, ”jätteen haltijan”, ”jätehuollon”, ”keräyksen”, ”erilliskeräyksen”, ”ehkäisemisen”,
  ”lajittelun”, ”yhdyskuntajätteen”, ”teollisuuden ja kaupan jätteen”
  , ”käsittelyn”, ”hyödyntämisen”, ”kierrätyksen”,
  ”orgaanisen kierrätyksen”
  , ”lopullisen kierrätysprosessin”
  ”roskien”
  ja ”loppukäsittelyn” määritelmiä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Lisäksi sovelletaan direktiivin 2008/98/EY 3 artiklassa vahvistettuja ”jätteen”, ”jätteen tuottajan”, ”jätteen haltijan”, ”jätehuollon”, ”keräyksen”, ”erilliskeräyksen”, ”ehkäisemisen”,
  ”uudelleenkäytön”
  , ”käsittelyn”, ”hyödyntämisen”,
  ”uudelleenkäytön valmistelun”
  , ”kierrätyksen”, ”lopullisen kierrätysprosessin” ja ”loppukäsittelyn” määritelmiä.

”uudelleenkäytön”

”uudelleenkäytön valmistelun”

Lisäksi sovelletaan direktiivin 2008/98/EY 3 artiklassa vahvistettuja ”jätteen”, ”jätteen tuottajan”, ”jätteen haltijan”, ”jätehuollon”, ”keräyksen”, ”erilliskeräyksen”, ”ehkäisemisen”,
  ”lajittelun”, ”yhdyskuntajätteen”, ”teollisuuden ja kaupan jätteen”
  , ”käsittelyn”, ”hyödyntämisen”, ”kierrätyksen”,
  ”orgaanisen kierrätyksen”
  , ”lopullisen kierrätysprosessin”
  ”roskien”
  ja ”loppukäsittelyn” määritelmiä.

”lajittelun”, ”yhdyskuntajätteen”, ”teollisuuden ja kaupan jätteen”

”orgaanisen kierrätyksen”

”roskien”

Tarkistus 40

Tarkistus 40

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

Direktiivi 94/62/EY

4 artikla – 1 kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Tällaisiin muihin toimenpiteisiin voivat kuulua kansalliset ohjelmat, laajennettuun tuottajan vastuuseen liittyvät aloitteet
  pakkausten
  ympäristövaikutusten
  minimoimiseksi
  tai niitä vastaavat toimenpiteet, joista päätetään tarvittaessa taloudellisia toimijoita kuullen,
  ja
  joiden avulla pyritään kokoamaan yhteen ja hyödyntämään jäsenvaltioissa toteutetut erilaiset pakkausjätteiden
  syntymisen ehkäisemistä
  koskevat aloitteet
  .
  Kyseisten toimenpiteiden
  on
  oltava tämän direktiivin tarkoituksen mukaisia, sellaisena kuin se on määriteltynä 1 artiklan 1 kohdassa
  . | Jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteitä
  pakkausten
  ympäristövaikutuksen
  minimoimiseksi ja
  direktiivin 2008/98/EY 9 artiklan - 1 kohdassa säädettyjen jätteen
  syntymisen ehkäisemistä
  koskevien tavoitteiden saavuttamisen edistämiseksi
  .
  Tällaisiin toimenpiteisiin
  on
  kuuluttava 8 artiklan 1 kohdan kolmannessa alakohdassa määritelty laajennettu tuottajan vastuu sekä kannustimet uudelleenkäytettävien pakkausten käytölle
  . |
| | Jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteitä vähentääkseen pysyvästi kierrätyskelvottomien ja liiallisten pakkausten kulutusta. Tällaisilla toimenpiteillä ei saa vaarantaa elintarvikehygieniaa tai -turvallisuutta. |
| | Lisäksi jäsenvaltiot voivat toteuttaa muita toimenpiteitä, joista päätetään taloudellisia toimijoita sekä kuluttaja- ja ympäristöjärjestöjä kuullen ja joiden avulla pyritään kokoamaan yhteen ja hyödyntämään jäsenvaltioissa toteutetut erilaiset pakkausjätteiden syntymisen ehkäisemistä koskevat aloitteet. |
| | Kyseisten toimenpiteiden on oltava tämän direktiivin tarkoituksen mukaisia, sellaisena kuin se on määriteltynä 1 artiklan 1 kohdassa. |
| | Jäsenvaltioiden on hyödynnettävä riittäviä taloudellisia välineitä ja toimenpiteitä jätehierarkian soveltamisen kannustamiseksi. Tällaisia välineitä ja toimenpiteitä voivat olla esimerkiksi direktiivin 2008/98/EY liitteessä IV a luetellut välineet ja toimenpiteet. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Tällaisiin muihin toimenpiteisiin voivat kuulua kansalliset ohjelmat, laajennettuun tuottajan vastuuseen liittyvät aloitteet
  pakkausten
  ympäristövaikutusten
  minimoimiseksi
  tai niitä vastaavat toimenpiteet, joista päätetään tarvittaessa taloudellisia toimijoita kuullen,
  ja
  joiden avulla pyritään kokoamaan yhteen ja hyödyntämään jäsenvaltioissa toteutetut erilaiset pakkausjätteiden
  syntymisen ehkäisemistä
  koskevat aloitteet
  .
  Kyseisten toimenpiteiden
  on
  oltava tämän direktiivin tarkoituksen mukaisia, sellaisena kuin se on määriteltynä 1 artiklan 1 kohdassa
  .

Tällaisiin muihin toimenpiteisiin voivat kuulua kansalliset ohjelmat, laajennettuun tuottajan vastuuseen liittyvät aloitteet

ympäristövaikutusten

tai niitä vastaavat toimenpiteet, joista päätetään tarvittaessa taloudellisia toimijoita kuullen,

joiden avulla pyritään kokoamaan yhteen ja hyödyntämään jäsenvaltioissa toteutetut erilaiset pakkausjätteiden

koskevat aloitteet

Kyseisten toimenpiteiden

oltava tämän direktiivin tarkoituksen mukaisia, sellaisena kuin se on määriteltynä 1 artiklan 1 kohdassa

Jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteitä
  pakkausten
  ympäristövaikutuksen
  minimoimiseksi ja
  direktiivin 2008/98/EY 9 artiklan - 1 kohdassa säädettyjen jätteen
  syntymisen ehkäisemistä
  koskevien tavoitteiden saavuttamisen edistämiseksi
  .
  Tällaisiin toimenpiteisiin
  on
  kuuluttava 8 artiklan 1 kohdan kolmannessa alakohdassa määritelty laajennettu tuottajan vastuu sekä kannustimet uudelleenkäytettävien pakkausten käytölle
  .

Jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteitä

ympäristövaikutuksen

direktiivin 2008/98/EY 9 artiklan - 1 kohdassa säädettyjen jätteen

koskevien tavoitteiden saavuttamisen edistämiseksi

Tällaisiin toimenpiteisiin

kuuluttava 8 artiklan 1 kohdan kolmannessa alakohdassa määritelty laajennettu tuottajan vastuu sekä kannustimet uudelleenkäytettävien pakkausten käytölle

Jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteitä vähentääkseen pysyvästi kierrätyskelvottomien ja liiallisten pakkausten kulutusta. Tällaisilla toimenpiteillä ei saa vaarantaa elintarvikehygieniaa tai -turvallisuutta.

Jäsenvaltioiden on toteutettava toimenpiteitä vähentääkseen pysyvästi kierrätyskelvottomien ja liiallisten pakkausten kulutusta. Tällaisilla toimenpiteillä ei saa vaarantaa elintarvikehygieniaa tai -turvallisuutta.

Lisäksi jäsenvaltiot voivat toteuttaa muita toimenpiteitä, joista päätetään taloudellisia toimijoita sekä kuluttaja- ja ympäristöjärjestöjä kuullen ja joiden avulla pyritään kokoamaan yhteen ja hyödyntämään jäsenvaltioissa toteutetut erilaiset pakkausjätteiden syntymisen ehkäisemistä koskevat aloitteet.

Lisäksi jäsenvaltiot voivat toteuttaa muita toimenpiteitä, joista päätetään taloudellisia toimijoita sekä kuluttaja- ja ympäristöjärjestöjä kuullen ja joiden avulla pyritään kokoamaan yhteen ja hyödyntämään jäsenvaltioissa toteutetut erilaiset pakkausjätteiden syntymisen ehkäisemistä koskevat aloitteet.

Kyseisten toimenpiteiden on oltava tämän direktiivin tarkoituksen mukaisia, sellaisena kuin se on määriteltynä 1 artiklan 1 kohdassa.

Kyseisten toimenpiteiden on oltava tämän direktiivin tarkoituksen mukaisia, sellaisena kuin se on määriteltynä 1 artiklan 1 kohdassa.

Jäsenvaltioiden on hyödynnettävä riittäviä taloudellisia välineitä ja toimenpiteitä jätehierarkian soveltamisen kannustamiseksi. Tällaisia välineitä ja toimenpiteitä voivat olla esimerkiksi direktiivin 2008/98/EY liitteessä IV a luetellut välineet ja toimenpiteet.

Jäsenvaltioiden on hyödynnettävä riittäviä taloudellisia välineitä ja toimenpiteitä jätehierarkian soveltamisen kannustamiseksi. Tällaisia välineitä ja toimenpiteitä voivat olla esimerkiksi direktiivin 2008/98/EY liitteessä IV a luetellut välineet ja toimenpiteet.

Tarkistus 41

Tarkistus 41

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 2 a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 2 a alakohta (uusi)

Direktiivi 94/62/EY

4 artikla – 3 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a) | Korvataan 4 artiklan 3 kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a)

2 a)

Korvataan 4 artiklan 3 kohta seuraavasti:

Korvataan 4 artiklan 3 kohta seuraavasti:

3.   Komissio antaa
  tarvittaessa
  ehdotuksia toimenpiteistä, joilla lujitetaan ja täydennetään
  olennaisten
  vaatimusten täytäntöönpanon valvontaa
  ja joilla
  varmistetaan, että uusi pakkaus saatetaan markkinoille vain, jos tuottaja on toteuttanut kaikki tarvittavat toimenpiteet sen ympäristövaikutusten minimoimiseksi pakkauksen perustehtäviä vaarantamatta.

| | ”3.   Komissio antaa
  viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2020
  ehdotuksia toimenpiteistä, joilla
  saatetaan olennaiset vaatimukset ajan tasalle,
  lujitetaan ja täydennetään
  näiden
  vaatimusten täytäntöönpanon valvontaa
  , jotta
  varmistetaan, että uusi pakkaus saatetaan markkinoille vain, jos tuottaja on toteuttanut kaikki tarvittavat toimenpiteet sen ympäristövaikutusten minimoimiseksi pakkauksen perustehtäviä vaarantamatta.
  Komissio esittää kaikkia sidosryhmiä kuultuaan säädösehdotuksen vaatimusten saattamiseksi ajan tasalle ja erityisesti uudelleenkäytettäväksi suunnittelun ja korkealaatuisen kierrätyksen parantamiseksi.” |
| --- | --- |

”3.   Komissio antaa
  viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2020
  ehdotuksia toimenpiteistä, joilla
  saatetaan olennaiset vaatimukset ajan tasalle,
  lujitetaan ja täydennetään
  näiden
  vaatimusten täytäntöönpanon valvontaa
  , jotta
  varmistetaan, että uusi pakkaus saatetaan markkinoille vain, jos tuottaja on toteuttanut kaikki tarvittavat toimenpiteet sen ympäristövaikutusten minimoimiseksi pakkauksen perustehtäviä vaarantamatta.
  Komissio esittää kaikkia sidosryhmiä kuultuaan säädösehdotuksen vaatimusten saattamiseksi ajan tasalle ja erityisesti uudelleenkäytettäväksi suunnittelun ja korkealaatuisen kierrätyksen parantamiseksi.”

Tarkistus 42

Tarkistus 42

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 2 b alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 2 b alakohta (uusi)

Direktiivi 94/62/EY

4 artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 b) | Lisätään 4 artiklaan kohta seuraavasti:





  ”3 a.
     
  Jäsenvaltioiden on kannustettava, kun se on elinkaarinäkökulmasta ympäristölle hyödyllistä, biopohjaisten kierrätettävien pakkausten ja biologisesti hajoavien kompostoitavien pakkausten käyttöä toteuttamalla esimerkiksi seuraavia toimia:








  a) | tällaisten pakkausten käytön edistäminen muun muassa taloudellisia välineitä hyödyntämällä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 b)

2 b)

Lisätään 4 artiklaan kohta seuraavasti:

Lisätään 4 artiklaan kohta seuraavasti:

”3 a.
     
  Jäsenvaltioiden on kannustettava, kun se on elinkaarinäkökulmasta ympäristölle hyödyllistä, biopohjaisten kierrätettävien pakkausten ja biologisesti hajoavien kompostoitavien pakkausten käyttöä toteuttamalla esimerkiksi seuraavia toimia:

a)

tällaisten pakkausten käytön edistäminen muun muassa taloudellisia välineitä hyödyntämällä;

| b) | tällaisten tuotteiden markkinaolosuhteiden parantaminen; |
| --- | --- |

b)

tällaisten tuotteiden markkinaolosuhteiden parantaminen;

| c) | näiden tuotteiden käyttöä haittaavan voimassaolevan lainsäädännön tarkistaminen.” |
| --- | --- |

c)

näiden tuotteiden käyttöä haittaavan voimassaolevan lainsäädännön tarkistaminen.”

Tarkistus 43

Tarkistus 43

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 2 c alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 2 c alakohta (uusi)

Direktiivi 94/62/EY

5 artikla – otsikko

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 c) | (Tarkistus ei vaikuta suomenkieliseen versioon.


  Uudelleenkäyttö |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 c)

2 c)

(Tarkistus ei vaikuta suomenkieliseen versioon.

(Tarkistus ei vaikuta suomenkieliseen versioon.

Uudelleenkäyttö

Tarkistus 44

Tarkistus 44

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 2 d alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 2 d alakohta (uusi)

Direktiivi 94/62/EY

5 artikla – 1 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 d) | Korvataan 5 artiklan 1 kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 d)

2 d)

Korvataan 5 artiklan 1 kohta seuraavasti:

Korvataan 5 artiklan 1 kohta seuraavasti:

Jäsenvaltiot voivat
  perustamissopimuksen mukaisesti
  edistää
  sellaisten pakkausten uudelleenkäyttöön liittyviä järjestelmiä, joita voidaan käyttää uudelleen aiheuttamatta vahinkoa ympäristölle.

Jäsenvaltiot voivat

edistää

| | ”1.   
  Jätehierarkian mukaisesti jäsenvaltioiden on edistettävä
  perustamissopimuksen mukaisesti sellaisten pakkausten uudelleenkäyttöön liittyviä järjestelmiä, joita voidaan käyttää uudelleen aiheuttamatta vahinkoa ympäristölle
  ja vaarantamatta elintarvikehygieniaa tai kuluttajien turvallisuutta
  .” |
| --- | --- |

”1.   
  Jätehierarkian mukaisesti jäsenvaltioiden on edistettävä
  perustamissopimuksen mukaisesti sellaisten pakkausten uudelleenkäyttöön liittyviä järjestelmiä, joita voidaan käyttää uudelleen aiheuttamatta vahinkoa ympäristölle
  ja vaarantamatta elintarvikehygieniaa tai kuluttajien turvallisuutta
  .”

Tarkistus 45

Tarkistus 45

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 2 e alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 2 e alakohta (uusi)

Direktiivi 94/62/EY

5 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 e) | Lisätään 5 artiklaan kohta seuraavasti:





  ”1 a.
     
  Jäsenvaltioiden on pyrittävä saavuttamaan seuraavat pakkausten uudelleenkäyttöä koskevat tavoitteet:








  a) | viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025 käytetään uudelleen vähintään 5 prosenttia kaikkien pakkausjätteiden painosta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 e)

2 e)

Lisätään 5 artiklaan kohta seuraavasti:

Lisätään 5 artiklaan kohta seuraavasti:

”1 a.
     
  Jäsenvaltioiden on pyrittävä saavuttamaan seuraavat pakkausten uudelleenkäyttöä koskevat tavoitteet:

a)

viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025 käytetään uudelleen vähintään 5 prosenttia kaikkien pakkausjätteiden painosta;

| b) | viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2030 käytetään uudelleen vähintään 10 prosenttia kaikkien pakkausjätteiden painosta.” |
| --- | --- |

b)

viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2030 käytetään uudelleen vähintään 10 prosenttia kaikkien pakkausjätteiden painosta.”

Tarkistus 46

Tarkistus 46

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 2 f alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 2 f alakohta (uusi)

Direktiivi 94/62/EY

5 artikla – 1 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 f) | Lisätään 5 artiklaan kohta seuraavasti:





  ”1 b.
     
  Uudelleenkäyttötoimien kannustamiseksi jäsenvaltiot voivat toteuttaa muun muassa seuraavia toimia:








  — | uudelleenkäytettävien pakkaustuotteiden pantillisen palautusjärjestelmän käyttö; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 f)

2 f)

Lisätään 5 artiklaan kohta seuraavasti:

Lisätään 5 artiklaan kohta seuraavasti:

”1 b.
     
  Uudelleenkäyttötoimien kannustamiseksi jäsenvaltiot voivat toteuttaa muun muassa seuraavia toimia:

—

uudelleenkäytettävien pakkaustuotteiden pantillisen palautusjärjestelmän käyttö;

| — | vuosittain markkinoille saatettavien uudelleenkäytettävien pakkausten pakkausvirtakohtaisen vähimmäisosuuden asettaminen; |
| --- | --- |

—

vuosittain markkinoille saatettavien uudelleenkäytettävien pakkausten pakkausvirtakohtaisen vähimmäisosuuden asettaminen;

| — | asianmukaisten taloudellisten kannustimien vahvistaminen uudelleenkäytettävien pakkausten valmistajille.” |
| --- | --- |

—

asianmukaisten taloudellisten kannustimien vahvistaminen uudelleenkäytettävien pakkausten valmistajille.”

Tarkistus 47

Tarkistus 47

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 2 g alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 2 g alakohta (uusi)

Direktiivi 94/62/EY

5 artikla – 1 c kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 g) | Lisätään 5 artiklaan kohta seuraavasti:





  ”1 c.
     
  Pakkaukset ja uudelleenkäytetyt pakkaukset, jotka on kerätty pantillisen palautusjärjestelmän avulla, voidaan ottaa huomioon laskettaessa kansallisten jätteen syntymisen ehkäisemistä koskevien ohjelmien tavoitteiden täyttymistä.” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 g)

2 g)

Lisätään 5 artiklaan kohta seuraavasti:

Lisätään 5 artiklaan kohta seuraavasti:

”1 c.
     
  Pakkaukset ja uudelleenkäytetyt pakkaukset, jotka on kerätty pantillisen palautusjärjestelmän avulla, voidaan ottaa huomioon laskettaessa kansallisten jätteen syntymisen ehkäisemistä koskevien ohjelmien tavoitteiden täyttymistä.”

Tarkistus 48

Tarkistus 48

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 3 alakohta – a alakohta

1 artikla – 1 kohta – 3 alakohta – a alakohta

Direktiivi 94/62/EY

6 artikla – otsikko

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| a) | Korvataan otsikko otsikolla ”Hyödyntäminen
  , uudelleenkäyttö
  ja kierrätys”; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a)

Korvataan otsikko otsikolla ”Hyödyntäminen
  , uudelleenkäyttö
  ja kierrätys”;

, uudelleenkäyttö

| a) | korvataan otsikko otsikolla ”Hyödyntäminen ja kierrätys”; |
| --- | --- |

a)

korvataan otsikko otsikolla ”Hyödyntäminen ja kierrätys”;

Tarkistus 49

Tarkistus 49

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 3 alakohta – a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 3 alakohta – a alakohta (uusi)

Direktiivi 94/62/EY

6 artikla – - 1 kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | a a) | lisätään 6 artiklaan - 1 kohta seuraavasti:





  ”-1.
     
  Jäsenvaltioiden on perustettava lajittelujärjestelmät kaikille pakkausmateriaaleille.” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

a a)

a a)

lisätään 6 artiklaan - 1 kohta seuraavasti:

lisätään 6 artiklaan - 1 kohta seuraavasti:

”-1.
     
  Jäsenvaltioiden on perustettava lajittelujärjestelmät kaikille pakkausmateriaaleille.”

Tarkistus 50

Tarkistus 50

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 3 alakohta – b alakohta

1 artikla – 1 kohta – 3 alakohta – b alakohta

Direktiivi 94/62/EY

6 artikla – 1 kohta – f alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| f) | viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025 on
  valmisteltava uudelleenkäyttöön ja
  kierrätettävä vähintään
  65
  prosenttia pakkausjätteiden painosta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

f)

viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025 on
  valmisteltava uudelleenkäyttöön ja
  kierrätettävä vähintään
  65
  prosenttia pakkausjätteiden painosta;

valmisteltava uudelleenkäyttöön ja

65

| f) | viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025 on kierrätettävä vähintään
  70
   prosenttia
  syntyneiden
  pakkausjätteiden painosta; |
| --- | --- |

f)

viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025 on kierrätettävä vähintään
  70
   prosenttia
  syntyneiden
  pakkausjätteiden painosta;

70

syntyneiden

Tarkistus 51

Tarkistus 51

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 3 alakohta – b alakohta

1 artikla – 1 kohta – 3 alakohta – b alakohta

Direktiivi 94/62/EY

6 artikla – 1 kohta – g alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| g) | viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025 on täytettävä
  valmistelua uudelleenkäyttöön ja
  kierrätystä koskevat painoon perustuvat vähimmäistavoitteet seuraavien pakkausjätteiden sisältämien erityismateriaalien osalta seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

g)

viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025 on täytettävä
  valmistelua uudelleenkäyttöön ja
  kierrätystä koskevat painoon perustuvat vähimmäistavoitteet seuraavien pakkausjätteiden sisältämien erityismateriaalien osalta seuraavasti:

valmistelua uudelleenkäyttöön ja

| g) | viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025 on täytettävä kierrätystä koskevat painoon perustuvat vähimmäistavoitteet seuraavien pakkausjätteiden sisältämien erityismateriaalien osalta seuraavasti: |
| --- | --- |

g)

viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2025 on täytettävä kierrätystä koskevat painoon perustuvat vähimmäistavoitteet seuraavien pakkausjätteiden sisältämien erityismateriaalien osalta seuraavasti:

| | i) | muovi:
  55
  prosenttia |
| --- | --- | --- |

i)

muovi:
  55
  prosenttia

55

| | i) | muovi:
  60
   prosenttia |
| --- | --- | --- |

i)

muovi:
  60
   prosenttia

60

| | ii) | puu:
  60
  prosenttia |
| --- | --- | --- |

ii)

puu:
  60
  prosenttia

60

| | ii) | puu:
  65
  prosenttia |
| --- | --- | --- |

ii)

puu:
  65
  prosenttia

65

| | iii) | rautametallit:
  75
  prosenttia |
| --- | --- | --- |

iii)

rautametallit:
  75
  prosenttia

75

| | iii) | rautametallit:
  80
  prosenttia |
| --- | --- | --- |

iii)

rautametallit:
  80
  prosenttia

80

| | iv) | alumiini:
  75
  prosenttia |
| --- | --- | --- |

iv)

alumiini:
  75
  prosenttia

75

| | iv) | alumiini:
  80
  prosenttia |
| --- | --- | --- |

iv)

alumiini:
  80
  prosenttia

80

| | v) | lasi:
  75
  prosenttia |
| --- | --- | --- |

v)

lasi:
  75
  prosenttia

75

| | v) | lasi:
  80
  prosenttia |
| --- | --- | --- |

v)

lasi:
  80
  prosenttia

80

| | vi) | paperi ja kartonki:
  75
  prosenttia; |
| --- | --- | --- |

vi)

paperi ja kartonki:
  75
  prosenttia;

75

| | vi) | paperi ja kartonki:
  90
  prosenttia; |
| --- | --- | --- |

vi)

paperi ja kartonki:
  90
  prosenttia;

90

Tarkistus 52

Tarkistus 52

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 3 alakohta – b alakohta

1 artikla – 1 kohta – 3 alakohta – b alakohta

Direktiivi 94/62/EY

6 artikla – 1 kohta – h alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| h) | viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2030 on
  valmisteltava uudelleenkäyttöön ja
  kierrätettävä vähintään
  75
  prosenttia pakkausjätteiden painosta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

h)

viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2030 on
  valmisteltava uudelleenkäyttöön ja
  kierrätettävä vähintään
  75
  prosenttia pakkausjätteiden painosta;

valmisteltava uudelleenkäyttöön ja

75

| h) | viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2030 on kierrätettävä vähintään
  80
   prosenttia
  syntyneiden
  pakkausjätteiden painosta; |
| --- | --- |

h)

viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2030 on kierrätettävä vähintään
  80
   prosenttia
  syntyneiden
  pakkausjätteiden painosta;

80

syntyneiden

Tarkistus 53

Tarkistus 53

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 3 alakohta – b alakohta

1 artikla – 1 kohta – 3 alakohta – b alakohta

Direktiivi 94/62/EY

6 artikla – 1 kohta – i alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| i) | viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2030 on täytettävä
  valmistelua uudelleenkäyttöön ja
  kierrätystä koskevat vähimmäistavoitteet seuraavien pakkausjätteen sisältämien erityismateriaalien osalta seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

i)

viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2030 on täytettävä
  valmistelua uudelleenkäyttöön ja
  kierrätystä koskevat vähimmäistavoitteet seuraavien pakkausjätteen sisältämien erityismateriaalien osalta seuraavasti:

valmistelua uudelleenkäyttöön ja

| i) | viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2030 on täytettävä kierrätystä koskevat
  painoon perustuvat
  vähimmäistavoitteet seuraavien pakkausjätteen sisältämien erityismateriaalien osalta seuraavasti: |
| --- | --- |

i)

viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2030 on täytettävä kierrätystä koskevat
  painoon perustuvat
  vähimmäistavoitteet seuraavien pakkausjätteen sisältämien erityismateriaalien osalta seuraavasti:

painoon perustuvat

| | i) | puu:
  75
  prosenttia |
| --- | --- | --- |

i)

puu:
  75
  prosenttia

75

| | i) | puu:
  80
  prosenttia |
| --- | --- | --- |

i)

puu:
  80
  prosenttia

80

| | ii) | rautametallit:
  85
  prosenttia |
| --- | --- | --- |

ii)

rautametallit:
  85
  prosenttia

85

| | ii) | rautametallit:
  90
  prosenttia |
| --- | --- | --- |

ii)

rautametallit:
  90
  prosenttia

90

| | iii) | alumiini:
  85
  prosenttia |
| --- | --- | --- |

iii)

alumiini:
  85
  prosenttia

85

| | iii) | alumiini:
  90
  prosenttia |
| --- | --- | --- |

iii)

alumiini:
  90
  prosenttia

90

| | iv) | lasi:
  85
  prosenttia |
| --- | --- | --- |

iv)

lasi:
  85
  prosenttia

85

| | iv) | lasi:
  90
  prosenttia |
| --- | --- | --- |

iv)

lasi:
  90
  prosenttia

90

| | v) | paperi ja kartonki: 85 prosenttia. |
| --- | --- | --- |

v)

paperi ja kartonki: 85 prosenttia.

paperi ja kartonki: 85 prosenttia.

Tarkistus 54

Tarkistus 54

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 3 alakohta – c alakohta

1 artikla – 1 kohta – 3 alakohta – c alakohta

Direktiivi 94/62/EY

6 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Pakkausjätteen, joka on toimitettu toiseen jäsenvaltioon
  uudelleenkäyttöön valmisteltavaksi,
  kierrätettäväksi
  tai hyödynnettäväksi
  kyseisessä jäsenvaltiossa, voi ottaa huomioon 1 kohdan f–i alakohdassa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi ainoastaan se jäsenvaltio, jossa pakkausjätteet kerättiin. | 3.   Pakkausjätteen, joka on toimitettu toiseen jäsenvaltioon kierrätettäväksi kyseisessä jäsenvaltiossa, voi ottaa huomioon 1 kohdan f–i alakohdassa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi ainoastaan se jäsenvaltio, jossa pakkausjätteet kerättiin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Pakkausjätteen, joka on toimitettu toiseen jäsenvaltioon
  uudelleenkäyttöön valmisteltavaksi,
  kierrätettäväksi
  tai hyödynnettäväksi
  kyseisessä jäsenvaltiossa, voi ottaa huomioon 1 kohdan f–i alakohdassa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi ainoastaan se jäsenvaltio, jossa pakkausjätteet kerättiin.

3.   Pakkausjätteen, joka on toimitettu toiseen jäsenvaltioon kierrätettäväksi kyseisessä jäsenvaltiossa, voi ottaa huomioon 1 kohdan f–i alakohdassa asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi ainoastaan se jäsenvaltio, jossa pakkausjätteet kerättiin.

Tarkistus 55

Tarkistus 55

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 3 alakohta – c a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 3 alakohta – c a alakohta (uusi)

Direktiivi 94/62/EY

6 artikla – 4 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | c a) | korvataan 6 artiklan 4 kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

c a)

c a)

korvataan 6 artiklan 4 kohta seuraavasti:

korvataan 6 artiklan 4 kohta seuraavasti:

4.   Jäsenvaltioiden on tarvittaessa edistettävä kierrätetyistä pakkausjätteistä saatavien materiaalien käyttöä pakkausten ja muiden tuotteiden tuotannossa

”4.   Jäsenvaltioiden on edistettävä kierrätetyistä pakkausjätteistä saatavien materiaalien käyttöä, kun se on elinkaarinäkökulmasta hyödyllistä ja jätehierarkian mukaista, pakkausten ja muiden tuotteiden tuotannossa

| a) | parantamalla kyseisten materiaalien markkinaedellytyksiä; |
| --- | --- |

a)

parantamalla kyseisten materiaalien markkinaedellytyksiä;

| a) | parantamalla kyseisten materiaalien markkinaedellytyksiä; |
| --- | --- |

a)

parantamalla kyseisten materiaalien markkinaedellytyksiä;

| b) | tarkistamalla nykyisiä säännöksiä, jotka estävät kyseisten materiaalien käytön. |
| --- | --- |

b)

tarkistamalla nykyisiä säännöksiä, jotka estävät kyseisten materiaalien käytön.

| b) | tarkistamalla nykyisiä säännöksiä, jotka estävät kyseisten materiaalien käytön; |
| --- | --- |

b)

tarkistamalla nykyisiä säännöksiä, jotka estävät kyseisten materiaalien käytön;

| b a) | käyttämällä uusioraaka-aineiden käyttöön kannustavia asianmukaisia taloudellisia välineitä, joista voidaan mainita tuotteiden kierrätettyä sisältöä edistävät toimenpiteet ja kestävien julkisten hankintojen kriteereiden soveltaminen; |
| --- | --- |

b a)

b a)

käyttämällä uusioraaka-aineiden käyttöön kannustavia asianmukaisia taloudellisia välineitä, joista voidaan mainita tuotteiden kierrätettyä sisältöä edistävät toimenpiteet ja kestävien julkisten hankintojen kriteereiden soveltaminen;

käyttämällä uusioraaka-aineiden käyttöön kannustavia asianmukaisia taloudellisia välineitä, joista voidaan mainita tuotteiden kierrätettyä sisältöä edistävät toimenpiteet ja kestävien julkisten hankintojen kriteereiden soveltaminen;

| b b) | edistämällä materiaaleja, jotka eivät kierrätettyinä vaaranna ihmisten terveyttä, kun niitä kierrätetään elintarvikkeiden kanssa kosketuksissa oleviksi materiaaleiksi.” |
| --- | --- |

b b)

b b)

edistämällä materiaaleja, jotka eivät kierrätettyinä vaaranna ihmisten terveyttä, kun niitä kierrätetään elintarvikkeiden kanssa kosketuksissa oleviksi materiaaleiksi.”

edistämällä materiaaleja, jotka eivät kierrätettyinä vaaranna ihmisten terveyttä, kun niitä kierrätetään elintarvikkeiden kanssa kosketuksissa oleviksi materiaaleiksi.”

Tarkistus 56

Tarkistus 56

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 3 alakohta – d alakohta

1 artikla – 1 kohta – 3 alakohta – d alakohta

Direktiivi 94/62/EY

6 artikla – 5, 8 ja 9 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| d) | Poistetaan 5
  , 8
  ja 9 kohta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

d)

Poistetaan 5
  , 8
  ja 9 kohta;

, 8

| d) | poistetaan 5 ja 9 kohta; |
| --- | --- |

d)

poistetaan 5 ja 9 kohta;

Tarkistus 57

Tarkistus 57

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 3 alakohta – d a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 3 alakohta – d a alakohta (uusi)

Direktiivi 94/62/EY

6 artikla – 8 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | d a) | korvataan 8 kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

d a)

d a)

korvataan 8 kohta seuraavasti:

korvataan 8 kohta seuraavasti:

8.   
  Komissio antaa mahdollisimman pian ja viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2005 Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän direktiivin täytäntöönpanon edistymisestä ja vaikutuksista ympäristöön sekä sisämarkkinoiden toiminnasta. Kertomuksessa otetaan huomioon kussakin jäsenvaltiossa vallitsevat olosuhteet. Kertomus kattaa seuraavat asiat:

”8.   
  Tätä varten komissio tarkastelee 31 päivään joulukuuta 2024 mennessä 6 artiklassa vahvistettuja tavoitteita ja niiden saavuttamisessa tapahtunutta edistymistä ottaen huomioon jäsenvaltioiden näiden tavoitteiden saavuttamiseksi toteuttamat parhaat käytännöt ja toimenpiteet.

Arviossaan komissio harkitsee seuraavien asettamista:

Arviossaan komissio harkitsee seuraavien asettamista:

| a) | olennaisten vaatimusten tehokkuuden, täytäntöönpanon ja noudattamisen arviointi; |
| --- | --- |

a)

olennaisten vaatimusten tehokkuuden, täytäntöönpanon ja noudattamisen arviointi;

olennaisten vaatimusten tehokkuuden, täytäntöönpanon ja noudattamisen arviointi;

| a) | muiden pakkausten jätevirtoja koskevat tavoitteet; |
| --- | --- |

a)

muiden pakkausten jätevirtoja koskevat tavoitteet;

muiden pakkausten jätevirtoja koskevat tavoitteet;

| b) | pakkausjätteiden syntymisen ehkäisemistä koskevat lisätoimenpiteet pakkausten ympäristövaikutusten mahdollisimman tehokkaaksi vähentämiseksi vaarantamatta kuitenkaan niiden perustehtäviä; |
| --- | --- |

b)

pakkausjätteiden syntymisen ehkäisemistä koskevat lisätoimenpiteet pakkausten ympäristövaikutusten mahdollisimman tehokkaaksi vähentämiseksi vaarantamatta kuitenkaan niiden perustehtäviä;

pakkausjätteiden syntymisen ehkäisemistä koskevat lisätoimenpiteet pakkausten ympäristövaikutusten mahdollisimman tehokkaaksi vähentämiseksi vaarantamatta kuitenkaan niiden perustehtäviä;

| b) | erilliset tavoitteet kotitalouksien pakkausjätteille ja kaupan ja teollisuuden pakkausjätteille. |
| --- | --- |

b)

erilliset tavoitteet kotitalouksien pakkausjätteille ja kaupan ja teollisuuden pakkausjätteille.

erilliset tavoitteet kotitalouksien pakkausjätteille ja kaupan ja teollisuuden pakkausjätteille.

| c) | ympäristöä koskevan pakkausindikaattorin mahdollinen kehittäminen pakkausjätteiden ehkäisemisen yksinkertaistamiseksi ja tehostamiseksi; |
| --- | --- |

c)

ympäristöä koskevan pakkausindikaattorin mahdollinen kehittäminen pakkausjätteiden ehkäisemisen yksinkertaistamiseksi ja tehostamiseksi;

ympäristöä koskevan pakkausindikaattorin mahdollinen kehittäminen pakkausjätteiden ehkäisemisen yksinkertaistamiseksi ja tehostamiseksi;

Komissio laatii tätä varten kertomuksen, jonka liitteenä on tarvittaessa lainsäädäntöehdotus ja joka toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle.”

Komissio laatii tätä varten kertomuksen, jonka liitteenä on tarvittaessa lainsäädäntöehdotus ja joka toimitetaan Euroopan parlamentille ja neuvostolle.”

| d) | pakkausjätteiden syntymisen ehkäisemistä koskevat suunnitelmat; |
| --- | --- |

d)

pakkausjätteiden syntymisen ehkäisemistä koskevat suunnitelmat;

pakkausjätteiden syntymisen ehkäisemistä koskevat suunnitelmat;

| e) | uudelleenkäytön edistäminen ja etenkin uudelleenkäytön ja kierrätyksen kustannusten ja hyödyn vertailu; |
| --- | --- |

e)

uudelleenkäytön edistäminen ja etenkin uudelleenkäytön ja kierrätyksen kustannusten ja hyödyn vertailu;

uudelleenkäytön edistäminen ja etenkin uudelleenkäytön ja kierrätyksen kustannusten ja hyödyn vertailu;

| f) | tuottajan vastuu sen rahoitukselliset näkökohdat mukaan lukien; |
| --- | --- |

f)

tuottajan vastuu sen rahoitukselliset näkökohdat mukaan lukien;

tuottajan vastuu sen rahoitukselliset näkökohdat mukaan lukien;

| g) | pyrkimykset vähentää entisestään ja tarvittaessa viime kädessä poistaa raskasmetallit ja muut vaaralliset aineet pakkauksista vuoteen 2010 mennessä. |
| --- | --- |

g)

pyrkimykset vähentää entisestään ja tarvittaessa viime kädessä poistaa raskasmetallit ja muut vaaralliset aineet pakkauksista vuoteen 2010 mennessä.

pyrkimykset vähentää entisestään ja tarvittaessa viime kädessä poistaa raskasmetallit ja muut vaaralliset aineet pakkauksista vuoteen 2010 mennessä.

Kertomukseen liitetään tarpeen mukaan ehdotuksia tämän direktiivin asiaan liittyvien säännösten tarkistamiseksi, jollei tällaisia ehdotuksia siihen mennessä ole annettu.

Kertomukseen liitetään tarpeen mukaan ehdotuksia tämän direktiivin asiaan liittyvien säännösten tarkistamiseksi, jollei tällaisia ehdotuksia siihen mennessä ole annettu.

Tarkistus 58

Tarkistus 58

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 4 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 4 alakohta

Direktiivi 94/62/EY

6 a artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Sen laskemiseksi, onko 6 artiklan 1 kohdan f–i alakohdassa asetetut tavoitteet saavutettu | 1.   Sen laskemiseksi, onko 6 artiklan 1 kohdan f–i alakohdassa asetetut tavoitteet saavutettu
  , kierrätetyn pakkausjätteen paino lasketaan lopulliseen kierrätysprosessiin tiettynä vuonna toimitetun jätteen painona. |
| a) | kierrätetyn pakkausjätteen painona pidetään lopulliseen kierrätysprosessiin toimitetun jätteen painoa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Sen laskemiseksi, onko 6 artiklan 1 kohdan f–i alakohdassa asetetut tavoitteet saavutettu

1.   Sen laskemiseksi, onko 6 artiklan 1 kohdan f–i alakohdassa asetetut tavoitteet saavutettu
  , kierrätetyn pakkausjätteen paino lasketaan lopulliseen kierrätysprosessiin tiettynä vuonna toimitetun jätteen painona.

a)

kierrätetyn pakkausjätteen painona pidetään lopulliseen kierrätysprosessiin toimitetun jätteen painoa;

kierrätetyn pakkausjätteen painona pidetään lopulliseen kierrätysprosessiin toimitetun jätteen painoa;

| b) | uudelleenkäyttöön valmistellun jätteen painona pidetään sellaisen hyväksytyn uudelleenkäyttöön valmistelevan toiminnanharjoittajan talteenottaman tai keräämän pakkausjätteen painoa, jolle on tehty kaikki tarvittavat tarkistus-, puhdistus- ja korjaustoimenpiteet, jotka mahdollistavat uudelleenkäytön ilman muuta lajittelua tai esikäsittelyä; |
| --- | --- |

b)

uudelleenkäyttöön valmistellun jätteen painona pidetään sellaisen hyväksytyn uudelleenkäyttöön valmistelevan toiminnanharjoittajan talteenottaman tai keräämän pakkausjätteen painoa, jolle on tehty kaikki tarvittavat tarkistus-, puhdistus- ja korjaustoimenpiteet, jotka mahdollistavat uudelleenkäytön ilman muuta lajittelua tai esikäsittelyä;

uudelleenkäyttöön valmistellun jätteen painona pidetään sellaisen hyväksytyn uudelleenkäyttöön valmistelevan toiminnanharjoittajan talteenottaman tai keräämän pakkausjätteen painoa, jolle on tehty kaikki tarvittavat tarkistus-, puhdistus- ja korjaustoimenpiteet, jotka mahdollistavat uudelleenkäytön ilman muuta lajittelua tai esikäsittelyä;

| c) | jäsenvaltiot voivat sisällyttää laskelmiin tuotteet ja osat, jotka hyväksytty uudelleenkäyttöön valmisteleva toiminnanharjoittaja tai panttijärjestelmä on valmistellut uudelleenkäyttöön. Jäsenvaltioiden on laskettava uudelleenkäyttöön valmistellun ja kierrätetyn jätteen mukautettu määrä toiminnanharjoittajilta saatujen todennettujen tietojen sekä liitteessä IV esitetyn kaavan perusteella ottaen tässä yhteydessä huomioon uudelleenkäyttöön valmisteltujen tuotteiden ja osien painon. |
| --- | --- |

c)

jäsenvaltiot voivat sisällyttää laskelmiin tuotteet ja osat, jotka hyväksytty uudelleenkäyttöön valmisteleva toiminnanharjoittaja tai panttijärjestelmä on valmistellut uudelleenkäyttöön. Jäsenvaltioiden on laskettava uudelleenkäyttöön valmistellun ja kierrätetyn jätteen mukautettu määrä toiminnanharjoittajilta saatujen todennettujen tietojen sekä liitteessä IV esitetyn kaavan perusteella ottaen tässä yhteydessä huomioon uudelleenkäyttöön valmisteltujen tuotteiden ja osien painon.

jäsenvaltiot voivat sisällyttää laskelmiin tuotteet ja osat, jotka hyväksytty uudelleenkäyttöön valmisteleva toiminnanharjoittaja tai panttijärjestelmä on valmistellut uudelleenkäyttöön. Jäsenvaltioiden on laskettava uudelleenkäyttöön valmistellun ja kierrätetyn jätteen mukautettu määrä toiminnanharjoittajilta saatujen todennettujen tietojen sekä liitteessä IV esitetyn kaavan perusteella ottaen tässä yhteydessä huomioon uudelleenkäyttöön valmisteltujen tuotteiden ja osien painon.

Tarkistus 59

Tarkistus 59

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 4 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 4 alakohta

Direktiivi 94/62/EY

6 a artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Komissio pyytää 31 päivään joulukuuta 2018 mennessä eurooppalaisia standardointijärjestöjä kehittämään eurooppalaisia laatustandardeja lopulliseen kierrätysprosessiin saapuvia jätemateriaaleja sekä uusioraaka-aineita, etenkin muoveja, varten parhaiden käytäntöjen mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 a.
     
  Komissio pyytää 31 päivään joulukuuta 2018 mennessä eurooppalaisia standardointijärjestöjä kehittämään eurooppalaisia laatustandardeja lopulliseen kierrätysprosessiin saapuvia jätemateriaaleja sekä uusioraaka-aineita, etenkin muoveja, varten parhaiden käytäntöjen mukaisesti.

Tarkistus 60

Tarkistus 60

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 4 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 4 alakohta

Direktiivi 94/62/EY

6 a artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Varmistaakseen yhdenmukaiset edellytykset 1 kohdan
  b ja c alakohdan ja liitteen IV
  soveltamiselle komissio antaa 21 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joissa säädetään
  hyväksyttyjen uudelleenkäyttöön valmistelevien
  toiminnanharjoittajien
  ja panttijärjestelmien
  määrittämiseen sovellettavista laadullisista ja toiminnallisista vähimmäisvaatimuksia, mukaan lukien tietojen keräämistä, todentamista ja toimittamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt. | 2.   Varmistaakseen yhdenmukaiset edellytykset 1 kohdan soveltamiselle komissio antaa 21 a artiklan mukaisesti
  tämän direktiivin täydentämiseksi
  delegoituja säädöksiä, joissa säädetään
  lopullisen kierrätyksen
  toiminnanharjoittajien määrittämiseen sovellettavista laadullisista ja toiminnallisista vähimmäisvaatimuksia, mukaan lukien tietojen keräämistä
  , jäljitettävyyttä
  , todentamista ja toimittamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Varmistaakseen yhdenmukaiset edellytykset 1 kohdan
  b ja c alakohdan ja liitteen IV
  soveltamiselle komissio antaa 21 a artiklan mukaisesti delegoituja säädöksiä, joissa säädetään
  hyväksyttyjen uudelleenkäyttöön valmistelevien
  toiminnanharjoittajien
  ja panttijärjestelmien
  määrittämiseen sovellettavista laadullisista ja toiminnallisista vähimmäisvaatimuksia, mukaan lukien tietojen keräämistä, todentamista ja toimittamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt.

2.   Varmistaakseen yhdenmukaiset edellytykset 1 kohdan soveltamiselle komissio antaa 21 a artiklan mukaisesti
  tämän direktiivin täydentämiseksi
  delegoituja säädöksiä, joissa säädetään
  lopullisen kierrätyksen
  toiminnanharjoittajien määrittämiseen sovellettavista laadullisista ja toiminnallisista vähimmäisvaatimuksia, mukaan lukien tietojen keräämistä
  , jäljitettävyyttä
  , todentamista ja toimittamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt.

Tarkistus 61

Tarkistus 61

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 4 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 4 alakohta

Direktiivi 94/62/EY

6 a artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Komissio tarkastelee mahdollisuuksia mukauttaa yhdistelmämateriaalipakkausten ilmoittaminen vastaamaan tämän direktiivin velvoitteita ja ehdottaa tarvittaessa sitä koskevia toimenpiteitä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a.
     
  Komissio tarkastelee mahdollisuuksia mukauttaa yhdistelmämateriaalipakkausten ilmoittaminen vastaamaan tämän direktiivin velvoitteita ja ehdottaa tarvittaessa sitä koskevia toimenpiteitä.

Tarkistus 62

Tarkistus 62

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 4 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 4 alakohta

Direktiivi 94/62/EY

6 a artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   
  Edellä olevasta 1 kohdasta poiketen lajittelutoiminnan tuotoksen painona voidaan ilmoittaa kierrätettyjen pakkausjätteiden paino edellyttäen, että | Poistetaan. |
| a) | kyseinen tuotos toimitettiin lopulliseen kierrätysprosessin; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   
  Edellä olevasta 1 kohdasta poiketen lajittelutoiminnan tuotoksen painona voidaan ilmoittaa kierrätettyjen pakkausjätteiden paino edellyttäen, että

Poistetaan.

Poistetaan.

a)

kyseinen tuotos toimitettiin lopulliseen kierrätysprosessin;

kyseinen tuotos toimitettiin lopulliseen kierrätysprosessin;

| b) | niiden materiaalien tai aineiden paino, joita ei toimiteta lopulliseen kierrätysprosessiin vaan loppukäsitellään tai jotka hyödynnetään energiana, on alle 10 prosenttia kierrätetyksi ilmoittavan jätteen kokonaispainosta. |
| --- | --- |

b)

niiden materiaalien tai aineiden paino, joita ei toimiteta lopulliseen kierrätysprosessiin vaan loppukäsitellään tai jotka hyödynnetään energiana, on alle 10 prosenttia kierrätetyksi ilmoittavan jätteen kokonaispainosta.

niiden materiaalien tai aineiden paino, joita ei toimiteta lopulliseen kierrätysprosessiin vaan loppukäsitellään tai jotka hyödynnetään energiana, on alle 10 prosenttia kierrätetyksi ilmoittavan jätteen kokonaispainosta.

Tarkistus 63

Tarkistus 63

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 4 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 4 alakohta

Direktiivi 94/62/EY

6 a artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Jäsenvaltioiden on otettava käyttöön tehokas järjestelmä pakkausjätteiden laadun valvomiseksi ja pakkausjätteiden jäljittämiseksi, jotta voidaan varmistaa
  3 kohdan a ja b alakohdassa
  vahvistettujen
  edellytysten täyttyminen
  . Järjestelmä voi koostua direktiivin 2008/98/EY 35 artiklan 4 kohdan mukaisesti perustetuista sähköisistä rekistereistä, lajitellun jätteen laatuvaatimuksia koskevista teknisistä eritelmistä tai vastaavista toimenpiteistä, joilla voidaan varmistaa kierrätetystä jätteestä kerättyjen tietojen luotettavuus ja oikeellisuus. | 4.   
  Edellä 2 kohdan mukaisesti hyväksyttyjen delegoitujen säädösten mukaisesti
  jäsenvaltioiden on otettava käyttöön tehokas järjestelmä pakkausjätteiden laadun valvomiseksi ja pakkausjätteiden jäljittämiseksi, jotta voidaan varmistaa
  1 kohdassa
  vahvistettujen
  sääntöjen noudattaminen
  . Järjestelmä voi koostua direktiivin 2008/98/EY 35 artiklan 4 kohdan mukaisesti perustetuista sähköisistä rekistereistä, lajitellun jätteen laatuvaatimuksia koskevista teknisistä eritelmistä tai vastaavista toimenpiteistä, joilla voidaan varmistaa kierrätetystä jätteestä kerättyjen tietojen luotettavuus ja oikeellisuus.
  Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle valitsemastaan laadunvalvontaa ja jäljitettävyyttä koskevasta järjestelmästä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   Jäsenvaltioiden on otettava käyttöön tehokas järjestelmä pakkausjätteiden laadun valvomiseksi ja pakkausjätteiden jäljittämiseksi, jotta voidaan varmistaa
  3 kohdan a ja b alakohdassa
  vahvistettujen
  edellytysten täyttyminen
  . Järjestelmä voi koostua direktiivin 2008/98/EY 35 artiklan 4 kohdan mukaisesti perustetuista sähköisistä rekistereistä, lajitellun jätteen laatuvaatimuksia koskevista teknisistä eritelmistä tai vastaavista toimenpiteistä, joilla voidaan varmistaa kierrätetystä jätteestä kerättyjen tietojen luotettavuus ja oikeellisuus.

4.   
  Edellä 2 kohdan mukaisesti hyväksyttyjen delegoitujen säädösten mukaisesti
  jäsenvaltioiden on otettava käyttöön tehokas järjestelmä pakkausjätteiden laadun valvomiseksi ja pakkausjätteiden jäljittämiseksi, jotta voidaan varmistaa
  1 kohdassa
  vahvistettujen
  sääntöjen noudattaminen
  . Järjestelmä voi koostua direktiivin 2008/98/EY 35 artiklan 4 kohdan mukaisesti perustetuista sähköisistä rekistereistä, lajitellun jätteen laatuvaatimuksia koskevista teknisistä eritelmistä tai vastaavista toimenpiteistä, joilla voidaan varmistaa kierrätetystä jätteestä kerättyjen tietojen luotettavuus ja oikeellisuus.
  Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle valitsemastaan laadunvalvontaa ja jäljitettävyyttä koskevasta järjestelmästä.

Tarkistus 64

Tarkistus 64

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 4 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 4 alakohta

Direktiivi 94/62/EY

6 a artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   Sen laskemiseksi, onko 6 artiklan 1 kohdan f–i alakohdassa vahvistetut tavoitteet saavutettu, jäsenvaltiot voivat ottaa huomioon jätteenpolton yhteydessä tapahtuvan metallien kierrätyksen, sen mukaan, mikä on pakkausjätteiden osuus poltetusta jätteestä, mikäli kierrätetyt metallit täyttävät tietyt laatuvaatimukset. Jäsenvaltioiden on käytettävä direktiivin 2008/98/EY 11 a artiklan 6 kohdan mukaisesti vahvistettua yhteistä menetelmää. | 5.   Sen laskemiseksi, onko 6 artiklan 1 kohdan f–i alakohdassa vahvistetut tavoitteet saavutettu, jäsenvaltiot voivat ottaa huomioon jätteenpolton
  tai rinnakkaispolton
  yhteydessä tapahtuvan metallien kierrätyksen
  vain, jos jätteet on lajiteltu ennen polttamista tai jos paperin, metallin, muovin, lasin ja biojätteen erilliskeräyksen käyttöönottoa koskevat velvoitteet on täytetty
  , sen mukaan, mikä on pakkausjätteiden osuus poltetusta
  tai rinnakkaispoltetusta
  jätteestä, mikäli kierrätetyt metallit täyttävät tietyt laatuvaatimukset. Jäsenvaltioiden on käytettävä direktiivin 2008/98/EY 11 a artiklan 6 kohdan mukaisesti vahvistettua yhteistä menetelmää. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.   Sen laskemiseksi, onko 6 artiklan 1 kohdan f–i alakohdassa vahvistetut tavoitteet saavutettu, jäsenvaltiot voivat ottaa huomioon jätteenpolton yhteydessä tapahtuvan metallien kierrätyksen, sen mukaan, mikä on pakkausjätteiden osuus poltetusta jätteestä, mikäli kierrätetyt metallit täyttävät tietyt laatuvaatimukset. Jäsenvaltioiden on käytettävä direktiivin 2008/98/EY 11 a artiklan 6 kohdan mukaisesti vahvistettua yhteistä menetelmää.

5.   Sen laskemiseksi, onko 6 artiklan 1 kohdan f–i alakohdassa vahvistetut tavoitteet saavutettu, jäsenvaltiot voivat ottaa huomioon jätteenpolton
  tai rinnakkaispolton
  yhteydessä tapahtuvan metallien kierrätyksen
  vain, jos jätteet on lajiteltu ennen polttamista tai jos paperin, metallin, muovin, lasin ja biojätteen erilliskeräyksen käyttöönottoa koskevat velvoitteet on täytetty
  , sen mukaan, mikä on pakkausjätteiden osuus poltetusta
  tai rinnakkaispoltetusta
  jätteestä, mikäli kierrätetyt metallit täyttävät tietyt laatuvaatimukset. Jäsenvaltioiden on käytettävä direktiivin 2008/98/EY 11 a artiklan 6 kohdan mukaisesti vahvistettua yhteistä menetelmää.

Tarkistus 65

Tarkistus 65

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 5 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 5 alakohta

Direktiivi 94/62/EY

6 b artikla – 1 kohta – b a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | b a) | esimerkkejä parhaista käytännöistä, joita käytetään eri puolilla unionia ja jotka voivat auttaa etenemään kohti tavoitteiden saavuttamista. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

b a)

b a)

esimerkkejä parhaista käytännöistä, joita käytetään eri puolilla unionia ja jotka voivat auttaa etenemään kohti tavoitteiden saavuttamista.

esimerkkejä parhaista käytännöistä, joita käytetään eri puolilla unionia ja jotka voivat auttaa etenemään kohti tavoitteiden saavuttamista.

Tarkistus 66

Tarkistus 66

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 5 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 5 alakohta

Direktiivi 94/62/EY

6 b artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Tarvittaessa 1 kohdassa tarkoitetuissa kertomuksissa on käsiteltävä myös sitä, miten on saavutettu tämän direktiivin muut kuin 1 kohdassa tarkoitetut vaatimukset, kuten jätteen syntymisen ehkäisemistä koskevien ohjelmien tavoitteiden saavuttamisen ennustaminen sekä loppukäsiteltävän tai energiana hyödynnettävän yhdyskuntajätteen prosentuaalinen ja henkeä kohti laskettu määrä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a.
     
  Tarvittaessa 1 kohdassa tarkoitetuissa kertomuksissa on käsiteltävä myös sitä, miten on saavutettu tämän direktiivin muut kuin 1 kohdassa tarkoitetut vaatimukset, kuten jätteen syntymisen ehkäisemistä koskevien ohjelmien tavoitteiden saavuttamisen ennustaminen sekä loppukäsiteltävän tai energiana hyödynnettävän yhdyskuntajätteen prosentuaalinen ja henkeä kohti laskettu määrä.

Tarkistus 67

Tarkistus 67

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 5 a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 5 a alakohta (uusi)

Direktiivi 94/62/EY

7 artikla – 1 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 5 a) | Korvataan 7 artiklan 1 kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

5 a)

5 a)

Korvataan 7 artiklan 1 kohta seuraavasti:

Korvataan 7 artiklan 1 kohta seuraavasti:

1.   Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet sellaisten järjestelmien käyttöön ottamiseksi, joilla varmistetaan:

”1.   Jäsenvaltioiden on
  tämän direktiivin tavoitteiden saavuttamiseksi
  toteutettava tarvittavat toimenpiteet sellaisten järjestelmien käyttöön ottamiseksi, joilla varmistetaan
  seuraavat ja kannustetaan niihin
  :

| a) | kuluttajilta, muilta loppukäyttäjiltä tai jätevirroista saatavien käytettyjen pakkausten ja/tai pakkausjätteiden palauttaminen ja/tai keruu, jotta ne voitaisiin käsitellä tarkoituksenmukaisimpien jätehuoltoratkaisujen mukaisesti, |
| --- | --- |

a)

kuluttajilta, muilta loppukäyttäjiltä tai jätevirroista saatavien käytettyjen pakkausten ja/tai pakkausjätteiden palauttaminen ja/tai keruu, jotta ne voitaisiin käsitellä tarkoituksenmukaisimpien jätehuoltoratkaisujen mukaisesti,

| a) | kuluttajilta, muilta loppukäyttäjiltä tai jätevirroista saatavien käytettyjen pakkausten ja/tai pakkausjätteiden palauttaminen ja/tai keruu, jotta ne voitaisiin käsitellä tarkoituksenmukaisimpien jätehuoltoratkaisujen mukaisesti, |
| --- | --- |

a)

kuluttajilta, muilta loppukäyttäjiltä tai jätevirroista saatavien käytettyjen pakkausten ja/tai pakkausjätteiden palauttaminen ja/tai keruu, jotta ne voitaisiin käsitellä tarkoituksenmukaisimpien jätehuoltoratkaisujen mukaisesti,

| b) | kerättyjen pakkausten ja/tai pakkausjätteiden uudelleenkäyttö tai hyödyntäminen, mukaan lukien kierrätys, |
| --- | --- |

b)

kerättyjen pakkausten ja/tai pakkausjätteiden uudelleenkäyttö tai hyödyntäminen, mukaan lukien kierrätys,

| b) | kerättyjen pakkausten ja/tai pakkausjätteiden uudelleenkäyttö tai hyödyntäminen, mukaan lukien kierrätys. |
| --- | --- |

b)

kerättyjen pakkausten ja/tai pakkausjätteiden uudelleenkäyttö tai hyödyntäminen, mukaan lukien kierrätys.

tämän direktiivin tavoitteiden saavuttamiseksi.

tämän direktiivin tavoitteiden saavuttamiseksi.

Asianomaisten alojen taloudellisten toimijoiden ja toimivaltaisten viranomaisten on voitava osallistua näihin järjestelmiin. Järjestelmiä on sovellettava syrjintää harjoittamatta myös tuontituotteisiin, myös järjestelmiin pääsyä koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen ja siitä mahdollisesti perittävien maksujen osalta, ja ne on suunniteltava siten, että vältetään kaupan esteet ja kilpailun vääristyminen perustamissopimuksen mukaisesti.

Asianomaisten alojen taloudellisten toimijoiden ja toimivaltaisten viranomaisten on voitava osallistua näihin järjestelmiin. Järjestelmiä on sovellettava syrjintää harjoittamatta myös tuontituotteisiin, myös järjestelmiin pääsyä koskevien yksityiskohtaisten sääntöjen ja siitä mahdollisesti perittävien maksujen osalta, ja ne on suunniteltava siten, että vältetään kaupan esteet ja kilpailun vääristyminen perustamissopimuksen mukaisesti.”

Tarkistus 68

Tarkistus 68

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 5 b alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 5 b alakohta (uusi)

Direktiivi 94/62/EY

7 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 5 b) | Lisätään artikla seuraavasti: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5 b)

5 b)

Lisätään artikla seuraavasti:

Lisätään artikla seuraavasti:

”7 a artikla

”7 a artikla

Palautus- ja keruujärjestelmiä koskevat toimenpiteet

Palautus- ja keruujärjestelmiä koskevat toimenpiteet

Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, jotta

Jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, jotta

| a) | varmistetaan ainakin paperista, metallista, muovista tai lasista koostuvien pakkausten tai pakkausjätteiden erilliskeräys; |
| --- | --- |

a)

varmistetaan ainakin paperista, metallista, muovista tai lasista koostuvien pakkausten tai pakkausjätteiden erilliskeräys;

varmistetaan ainakin paperista, metallista, muovista tai lasista koostuvien pakkausten tai pakkausjätteiden erilliskeräys;

| b) | komission päätöksessä 2005/270/EY tarkoitetut yhdistelmämateriaalipakkaukset kerätään olemassa olevien ja loppukierrätyksen edellyttämät laatuvaatimukset täyttävien keruujärjestelmien mukaisesti.” |
| --- | --- |

b)

komission päätöksessä 2005/270/EY tarkoitetut yhdistelmämateriaalipakkaukset kerätään olemassa olevien ja loppukierrätyksen edellyttämät laatuvaatimukset täyttävien keruujärjestelmien mukaisesti.”

komission päätöksessä 2005/270/EY tarkoitetut yhdistelmämateriaalipakkaukset kerätään olemassa olevien ja loppukierrätyksen edellyttämät laatuvaatimukset täyttävien keruujärjestelmien mukaisesti.”

Tarkistus 69

Tarkistus 69

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 5 c alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 5 c alakohta (uusi)

Direktiivi 94/62/EY

8 artikla – 2 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 5 c) | Korvataan 8 artiklan 2 kohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

5 c)

5 c)

Korvataan 8 artiklan 2 kohta seuraavasti:

Korvataan 8 artiklan 2 kohta seuraavasti:

2.   
  Pakkauksiin
  on niiden keräyksen, uudelleenkäytön ja hyödyntämisen, mukaan lukien kierrätys, helpottamiseksi merkittävä niissä käytetyt materiaalit, jotta ne voidaan tunnistaa ja luokitella kyseisellä teollisuuden alalla komission päätöksen 97/129/EY (1) perusteella.

”2.   
  Pakkauksissa
  on niiden keräyksen, uudelleenkäytön ja hyödyntämisen, mukaan lukien kierrätys, helpottamiseksi
  annettava tähän tarkoitukseen hyödyllistä tietoa. Pakkauksiin on
  merkittävä
  erityisesti
  niissä käytetyt materiaalit, jotta ne voidaan tunnistaa ja luokitella kyseisellä teollisuuden alalla komission päätöksen 97/129/EY (1) perusteella.

Tarkistus 70

Tarkistus 70

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 7 alakohta – d alakohta

1 artikla – 1 kohta – 7 alakohta – d alakohta

Direktiivi 94/62/EY

12 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3 a.   Jäsenvaltioiden on toimitettava 6 artiklan 1 kohdan a–i alakohdassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamista koskevat tiedot kultakin kalenterivuodelta. Niiden on
  toimitettava
  nämä tiedot sähköisesti
  18
  kuukauden kuluessa sen raportointivuoden päättymisestä, jolta tiedot on kerätty. | 3 a.   Jäsenvaltioiden on toimitettava 6 artiklan 1 kohdan a–i alakohdassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamista koskevat tiedot kultakin kalenterivuodelta. Niiden on
  kerättävä ja käsiteltävä
  nämä tiedot
  3 d kohdassa tarkoitetun yhteisen menetelmän mukaisesti ja toimitettava ne
  sähköisesti
  12
   kuukauden kuluessa sen raportointivuoden päättymisestä, jolta tiedot on kerätty. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 a.   Jäsenvaltioiden on toimitettava 6 artiklan 1 kohdan a–i alakohdassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamista koskevat tiedot kultakin kalenterivuodelta. Niiden on
  toimitettava
  nämä tiedot sähköisesti
  18
  kuukauden kuluessa sen raportointivuoden päättymisestä, jolta tiedot on kerätty.

3 a.   Jäsenvaltioiden on toimitettava 6 artiklan 1 kohdan a–i alakohdassa vahvistettujen tavoitteiden saavuttamista koskevat tiedot kultakin kalenterivuodelta. Niiden on
  kerättävä ja käsiteltävä
  nämä tiedot
  3 d kohdassa tarkoitetun yhteisen menetelmän mukaisesti ja toimitettava ne
  sähköisesti
  12
   kuukauden kuluessa sen raportointivuoden päättymisestä, jolta tiedot on kerätty.

Tarkistus 71

Tarkistus 71

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 7 alakohta – d alakohta

1 artikla – 1 kohta – 7 alakohta – d alakohta

Direktiivi 94/62/EY

12 artikla – 3 a kohta – 2 alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Tiedot on toimitettava komission 3 d kohdan mukaisesti vahvistamassa muodossa. Ensimmäisen raportoinnin on katettava tiedot 1 päivän tammikuuta [tämän direktiivin voimaantulovuosi + 1 vuosi] ja 31 päivän joulukuuta [tämän direktiivin voimaantulovuosi + 1 vuosi] väliseltä ajalta. | Tiedot on
  kerättävä ja käsiteltävä 3 d kohdassa tarkoitettua yhteistä menetelmää soveltaen ja
  toimitettava komission 3 d kohdan mukaisesti vahvistamassa muodossa. Ensimmäisen
  6 artiklan f–i kohdassa vahvistettujen tavoitteiden mukaisen
  raportoinnin on katettava tiedot 1 päivän tammikuuta [tämän direktiivin voimaantulovuosi + 1 vuosi] ja 31 päivän joulukuuta [tämän direktiivin voimaantulovuosi + 1 vuosi] väliseltä ajalta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Tiedot on toimitettava komission 3 d kohdan mukaisesti vahvistamassa muodossa. Ensimmäisen raportoinnin on katettava tiedot 1 päivän tammikuuta [tämän direktiivin voimaantulovuosi + 1 vuosi] ja 31 päivän joulukuuta [tämän direktiivin voimaantulovuosi + 1 vuosi] väliseltä ajalta.

Tiedot on
  kerättävä ja käsiteltävä 3 d kohdassa tarkoitettua yhteistä menetelmää soveltaen ja
  toimitettava komission 3 d kohdan mukaisesti vahvistamassa muodossa. Ensimmäisen
  6 artiklan f–i kohdassa vahvistettujen tavoitteiden mukaisen
  raportoinnin on katettava tiedot 1 päivän tammikuuta [tämän direktiivin voimaantulovuosi + 1 vuosi] ja 31 päivän joulukuuta [tämän direktiivin voimaantulovuosi + 1 vuosi] väliseltä ajalta.

kerättävä ja käsiteltävä 3 d kohdassa tarkoitettua yhteistä menetelmää soveltaen ja

6 artiklan f–i kohdassa vahvistettujen tavoitteiden mukaisen

Tarkistus 72

Tarkistus 72

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 7 alakohta – d alakohta

1 artikla – 1 kohta – 7 alakohta – d alakohta

Direktiivi 94/62/EY

12 artikla – 3 c kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3 c.   Komissio tarkastelee tämän artiklan mukaisesti toimitettuja tietoja ja julkaisee tarkastelunsa tuloksista kertomuksen. Kyseinen kertomus kattaa arvioinnin tietojenkeruun järjestämisestä, tietolähteistä ja jäsenvaltioissa käytetyistä menetelmistä
  sekä
  kyseisten tietojen
  täydellisyydestä
  ,
  luotettavuudesta
  ,
  ajankohtaisuudesta
  ja
  johdonmukaisuudesta
  . Arviointiin voi sisältyä erityisiä parannussuosituksia. Kertomus laaditaan kolmen vuoden välein. | 3 c.   Komissio tarkastelee tämän artiklan mukaisesti toimitettuja tietoja ja julkaisee tarkastelunsa tuloksista kertomuksen. Kyseinen kertomus kattaa arvioinnin tietojenkeruun järjestämisestä, tietolähteistä ja jäsenvaltioissa käytetyistä menetelmistä
  , kunnes käyttöön otetaan 3 d kohdassa tarkoitettu yhteinen menetelmä tietojen keruuta ja käsittelyä varten. Komissio arvioi myös
  kyseisten tietojen
  ja informaation täydellisyyttä
  ,
  luotettavuutta
  ,
  ajankohtaisuutta
  ja
  johdonmukaisuutta
  . Arviointiin voi sisältyä erityisiä parannussuosituksia. Kertomus laaditaan
  yhdeksän kuukautta jäsenvaltioiden ensimmäisen kertomuksen jälkeen ja sen jälkeen
  kolmen vuoden välein. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 c.   Komissio tarkastelee tämän artiklan mukaisesti toimitettuja tietoja ja julkaisee tarkastelunsa tuloksista kertomuksen. Kyseinen kertomus kattaa arvioinnin tietojenkeruun järjestämisestä, tietolähteistä ja jäsenvaltioissa käytetyistä menetelmistä
  sekä
  kyseisten tietojen
  täydellisyydestä
  ,
  luotettavuudesta
  ,
  ajankohtaisuudesta
  ja
  johdonmukaisuudesta
  . Arviointiin voi sisältyä erityisiä parannussuosituksia. Kertomus laaditaan kolmen vuoden välein.

3 c.   Komissio tarkastelee tämän artiklan mukaisesti toimitettuja tietoja ja julkaisee tarkastelunsa tuloksista kertomuksen. Kyseinen kertomus kattaa arvioinnin tietojenkeruun järjestämisestä, tietolähteistä ja jäsenvaltioissa käytetyistä menetelmistä
  , kunnes käyttöön otetaan 3 d kohdassa tarkoitettu yhteinen menetelmä tietojen keruuta ja käsittelyä varten. Komissio arvioi myös
  kyseisten tietojen
  ja informaation täydellisyyttä
  ,
  luotettavuutta
  ,
  ajankohtaisuutta
  ja
  johdonmukaisuutta
  . Arviointiin voi sisältyä erityisiä parannussuosituksia. Kertomus laaditaan
  yhdeksän kuukautta jäsenvaltioiden ensimmäisen kertomuksen jälkeen ja sen jälkeen
  kolmen vuoden välein.

Tarkistus 73

Tarkistus 73

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 7 alakohta – d alakohta

1 artikla – 1 kohta – 7 alakohta – d alakohta

Direktiivi 94/62/EY

12 artikla – 3 c a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 c a.
     
  Komissio sisällyttää kertomukseen tietoja koko direktiivin täytäntöönpanosta kokonaisuudessaan ja arvioi sen vaikutuksia ihmisten terveyteen, ympäristöön ja sisämarkkinoihin. Kertomukseen voidaan liittää ehdotus tämän direktiivin muuttamiseksi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 c a.
     
  Komissio sisällyttää kertomukseen tietoja koko direktiivin täytäntöönpanosta kokonaisuudessaan ja arvioi sen vaikutuksia ihmisten terveyteen, ympäristöön ja sisämarkkinoihin. Kertomukseen voidaan liittää ehdotus tämän direktiivin muuttamiseksi.

Tarkistus 74

Tarkistus 74

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 7 alakohta – d alakohta

1 artikla – 1 kohta – 7 alakohta – d alakohta

Direktiivi 94/62/EY

12 artikla – 3 d kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3 d.   Komissio
  antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan muoto tietojen toimittamiselle
  3 a 
  kohdan mukaisesti. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 21 artiklan 2
  kohdassa
  tarkoitettua menettelyä noudattaen
  . | 3 d.   Komissio
  hyväksyy 38 a artiklan mukaisesti tämän asetuksen täydentämiseksi delegoituja säädöksiä, joissa vahvistetaan yhteinen menetelmä tietojen keruuta ja käsittelyä varten sekä malli
  3 a kohdassa
  tarkoitettujen tietojen toimittamista varten
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 d.   Komissio
  antaa täytäntöönpanosäädöksiä, joissa vahvistetaan muoto tietojen toimittamiselle
  3 a 
  kohdan mukaisesti. Nämä täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 21 artiklan 2
  kohdassa
  tarkoitettua menettelyä noudattaen
  .

3 d.   Komissio
  hyväksyy 38 a artiklan mukaisesti tämän asetuksen täydentämiseksi delegoituja säädöksiä, joissa vahvistetaan yhteinen menetelmä tietojen keruuta ja käsittelyä varten sekä malli
  3 a kohdassa
  tarkoitettujen tietojen toimittamista varten
  .

Tarkistus 75

Tarkistus 75

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 12 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 12 alakohta

Direktiivi 94/62/EY

21 a artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Siirretään komissiolle [tämän direktiivin voimaantulopäivästä] määräämättömäksi ajaksi 6 a artiklan 2 kohdassa, 11 artiklan 3 kohdassa, 19 artiklan 2 kohdassa ja 20 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. | 2.   Siirretään komissiolle [tämän direktiivin voimaantulopäivästä] määräämättömäksi ajaksi 6 a artiklan 2 kohdassa, 11 artiklan 3 kohdassa,
  12 artiklan 3 d kohdassa,
  19 artiklan 2 kohdassa ja 20 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Siirretään komissiolle [tämän direktiivin voimaantulopäivästä] määräämättömäksi ajaksi 6 a artiklan 2 kohdassa, 11 artiklan 3 kohdassa, 19 artiklan 2 kohdassa ja 20 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä.

2.   Siirretään komissiolle [tämän direktiivin voimaantulopäivästä] määräämättömäksi ajaksi 6 a artiklan 2 kohdassa, 11 artiklan 3 kohdassa,
  12 artiklan 3 d kohdassa,
  19 artiklan 2 kohdassa ja 20 artiklassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä.

Tarkistus 76

Tarkistus 76

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 12 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 12 alakohta

Direktiivi 94/62/EY

21 a artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 6 a artiklan 2 kohdassa, 11 artiklan 3 kohdassa, 19 artiklan 2 kohdassa ja 20 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen. | 3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 6 a artiklan 2 kohdassa, 11 artiklan 3 kohdassa,
  12 artiklan 3 d kohdassa,
  19 artiklan 2 kohdassa ja 20 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 6 a artiklan 2 kohdassa, 11 artiklan 3 kohdassa, 19 artiklan 2 kohdassa ja 20 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

3.   Euroopan parlamentti tai neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 6 a artiklan 2 kohdassa, 11 artiklan 3 kohdassa,
  12 artiklan 3 d kohdassa,
  19 artiklan 2 kohdassa ja 20 artiklassa tarkoitetun säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.

Tarkistus 77

Tarkistus 77

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 12 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 12 alakohta

Direktiivi 94/62/EY

21 a artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   Edellä olevien 6 a artiklan 2 kohdan, 11 artiklan 3 kohdan, 19 artiklan 2 kohdan ja 20 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella. | 5.   Edellä olevien 6 a artiklan 2 kohdan, 11 artiklan 3 kohdan,
  12 artiklan 3 d kohdan,
  19 artiklan 2 kohdan ja 20 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.   Edellä olevien 6 a artiklan 2 kohdan, 11 artiklan 3 kohdan, 19 artiklan 2 kohdan ja 20 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

5.   Edellä olevien 6 a artiklan 2 kohdan, 11 artiklan 3 kohdan,
  12 artiklan 3 d kohdan,
  19 artiklan 2 kohdan ja 20 artiklan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle, ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.

Tarkistus 78

Tarkistus 78

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 12 a alakohta (uusi)

1 artikla – 1 kohta – 12 a alakohta (uusi)

Direktiivi 94/62/EY

Liite II

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 12 a) | Korvataan pakkauksista ja pakkausjätteistä annetun direktiiviin 94/62/EY liite II tämän direktiivin liitteen mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

12 a)

12 a)

Korvataan pakkauksista ja pakkausjätteistä annetun direktiiviin 94/62/EY liite II tämän direktiivin liitteen mukaisesti.

Korvataan pakkauksista ja pakkausjätteistä annetun direktiiviin 94/62/EY liite II tämän direktiivin liitteen mukaisesti.

Tarkistus 79

Tarkistus 79

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

1 artikla – 1 kohta – 14 alakohta

1 artikla – 1 kohta – 14 alakohta

Direktiivi 94/62/EY

Liite IV

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 14) | Lisätään pakkauksista ja pakkausjätteestä annettuun direktiiviin 94/62/EY liite IV tämän direktiivin liitteen mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

14)

Lisätään pakkauksista ja pakkausjätteestä annettuun direktiiviin 94/62/EY liite IV tämän direktiivin liitteen mukaisesti.

Lisätään pakkauksista ja pakkausjätteestä annettuun direktiiviin 94/62/EY liite IV tämän direktiivin liitteen mukaisesti.

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 80

Tarkistus 80

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

Liite – - 1 kohta (uusi)

Liite – - 1 kohta (uusi)

Direktiivi 94/62/EY

Liite II – 1 kohta – 1 luetelmakohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | -1) | Muutetaan liitteessä II olevan 1 kohdan ensimmäinen luetelmakohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

-1)

-1)

Muutetaan liitteessä II olevan 1 kohdan ensimmäinen luetelmakohta seuraavasti:

Muutetaan liitteessä II olevan 1 kohdan ensimmäinen luetelmakohta seuraavasti:

| — | Pakkaus on suunniteltava, valmistettava ja pidettävä kaupan siten, että sen uudelleenkäyttö tai hyödyntäminen, mukaan lukien kierrätys, on mahdollista, ja että sen vaikutukset ympäristöön pakkausjätteiden ja pakkausjätteistä huolehtimiseen liittyvistä toimista syntyvien jäännösten hävittämisen yhteydessä ovat mahdollisimman vähäiset. |
| --- | --- |

—

Pakkaus on suunniteltava, valmistettava ja pidettävä kaupan siten, että sen uudelleenkäyttö tai hyödyntäminen, mukaan lukien kierrätys, on mahdollista, ja että sen vaikutukset ympäristöön pakkausjätteiden ja pakkausjätteistä huolehtimiseen liittyvistä toimista syntyvien jäännösten hävittämisen yhteydessä ovat mahdollisimman vähäiset.

| | ”— | Pakkaus on suunniteltava, valmistettava ja pidettävä kaupan siten, että sen uudelleenkäyttö tai hyödyntäminen, mukaan lukien kierrätys, on
  jätehierarkian mukaisesti
  mahdollista, ja että sen vaikutukset ympäristöön pakkausjätteiden ja pakkausjätteistä huolehtimiseen liittyvistä toimista syntyvien jäännösten hävittämisen yhteydessä ovat mahdollisimman vähäiset.” |
| --- | --- | --- |

”—

Pakkaus on suunniteltava, valmistettava ja pidettävä kaupan siten, että sen uudelleenkäyttö tai hyödyntäminen, mukaan lukien kierrätys, on
  jätehierarkian mukaisesti
  mahdollista, ja että sen vaikutukset ympäristöön pakkausjätteiden ja pakkausjätteistä huolehtimiseen liittyvistä toimista syntyvien jäännösten hävittämisen yhteydessä ovat mahdollisimman vähäiset.”

jätehierarkian mukaisesti

Tarkistus 81

Tarkistus 81

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

Liite – - 1 a kohta (uusi)

Liite – - 1 a kohta (uusi)

Direktiivi 94/62/EY

Liite II – 1 kohta – 1 a luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | -1 a) | Lisätään liitteessä II olevaan 1 kohtaan 1 a luetelmakohta seuraavasti:








  ”— | Pakkaus on tuotettava siten, että minimoidaan sen hiilijalanjälki, myös käyttämällä biopohjaisia ja kestäviä biohajoavia materiaaleja.” |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

-1 a)

-1 a)

Lisätään liitteessä II olevaan 1 kohtaan 1 a luetelmakohta seuraavasti:

Lisätään liitteessä II olevaan 1 kohtaan 1 a luetelmakohta seuraavasti:

”—

Pakkaus on tuotettava siten, että minimoidaan sen hiilijalanjälki, myös käyttämällä biopohjaisia ja kestäviä biohajoavia materiaaleja.”

Pakkaus on tuotettava siten, että minimoidaan sen hiilijalanjälki, myös käyttämällä biopohjaisia ja kestäviä biohajoavia materiaaleja.”

Tarkistus 82

Tarkistus 82

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

Liite – - 1 b kohta (uusi)

Liite – - 1 b kohta (uusi)

Direktiivi 94/62/EY

Liite II – 3 kohta – c alakohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (Tarkistus ei vaikuta suomenkieliseen versioon.) |
| c) | Kompostoimalla hyödynnettävä pakkaus |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

(Tarkistus ei vaikuta suomenkieliseen versioon.)

(Tarkistus ei vaikuta suomenkieliseen versioon.)

c)

Kompostoimalla hyödynnettävä pakkaus

Kompostointia varten käsiteltävien pakkausjätteiden on oltava riittävän helposti biologisesti hajoavia, jotta ne eivät haittaa erillistä keräämistä, kompostointiprosessia tai toimintaa, johon ne käytetään.

Tarkistus 83

Tarkistus 83

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

Liite – - 1 c kohta (uusi)

Liite – - 1 c kohta (uusi)

Direktiivi 94/62/EY

Liite II – 3 kohta – d alakohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | -1 c) | Muutetaan liitteessä II olevan 3 kohdan d alakohta seuraavasti: |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

-1 c)

-1 c)

Muutetaan liitteessä II olevan 3 kohdan d alakohta seuraavasti:

Muutetaan liitteessä II olevan 3 kohdan d alakohta seuraavasti:

| d) | Biologisesti hajoava pakkaus |
| --- | --- |

d)

Biologisesti hajoava pakkaus

| ”d) | Biologisesti hajoava pakkaus |
| --- | --- |

”d)

Biologisesti hajoava pakkaus

Biologisesti hajoavien pakkausjätteiden on hajottava fyysisesti, kemiallisesti, termisesti tai biologisesti siten, että suurin osa syntyneestä kompostista hajoaa lopulta hiilidioksidiksi, biomassaksi ja vedeksi.

Biologisesti hajoavien pakkausjätteiden on hajottava fyysisesti, kemiallisesti, termisesti tai biologisesti siten, että suurin osa syntyneestä kompostista hajoaa lopulta hiilidioksidiksi, biomassaksi ja vedeksi.
  Oxo-hajoavaa muovipakkausta ei pidetä biohajoavana.”

Oxo-hajoavaa muovipakkausta ei pidetä biohajoavana.”

Tarkistus 84

Tarkistus 84

Ehdotus direktiiviksi

Ehdotus direktiiviksi

Liite – 2 kohta

Liite – 2 kohta

Direktiivi 94/62/EY

Liite IV

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Lisätään liite IV seuraavasti: | Poistetaan. |
| ”LIITE IV | |
| Tuotteiden ja osien uudelleenkäytön valmistelua koskeva laskentamenetelmä 6 artiklan 1 kohdan f–i alakohdan soveltamiseksi | |
| Kierrätyksen ja uudelleenkäytön valmistelun mukautetun määrän laskemiseksi 6 artiklan 1 kohdan f–i alakohdan mukaisesti jäsenvaltioiden on käytettävä seuraavaa kaavaa: | |
| ’E=’’(A+R)*100’ /’(P+R)’ | |
| E: mukautettu kierrätys- ja uudelleenkäyttöaste tiettynä vuotena; | |
| A: kierrätetyn tai uudelleenkäyttöön valmistellun pakkausjätteen paino tiettynä vuotena; | |
| R: uudelleenkäyttöön valmisteltujen tuotteiden tai osien paino tiettynä vuotena; | |
| P: tiettynä vuotena syntyneen pakkausjätteen määrä.” | |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Lisätään liite IV seuraavasti:

Lisätään liite IV seuraavasti:

Poistetaan.

Poistetaan.

”LIITE IV

”LIITE IV

Tuotteiden ja osien uudelleenkäytön valmistelua koskeva laskentamenetelmä 6 artiklan 1 kohdan f–i alakohdan soveltamiseksi

Tuotteiden ja osien uudelleenkäytön valmistelua koskeva laskentamenetelmä 6 artiklan 1 kohdan f–i alakohdan soveltamiseksi

Kierrätyksen ja uudelleenkäytön valmistelun mukautetun määrän laskemiseksi 6 artiklan 1 kohdan f–i alakohdan mukaisesti jäsenvaltioiden on käytettävä seuraavaa kaavaa:

Kierrätyksen ja uudelleenkäytön valmistelun mukautetun määrän laskemiseksi 6 artiklan 1 kohdan f–i alakohdan mukaisesti jäsenvaltioiden on käytettävä seuraavaa kaavaa:

’E=’’(A+R)*100’ /’(P+R)’

’E=’’(A+R)*100’ /’(P+R)’

E: mukautettu kierrätys- ja uudelleenkäyttöaste tiettynä vuotena;

E: mukautettu kierrätys- ja uudelleenkäyttöaste tiettynä vuotena;

A: kierrätetyn tai uudelleenkäyttöön valmistellun pakkausjätteen paino tiettynä vuotena;

A: kierrätetyn tai uudelleenkäyttöön valmistellun pakkausjätteen paino tiettynä vuotena;

R: uudelleenkäyttöön valmisteltujen tuotteiden tai osien paino tiettynä vuotena;

R: uudelleenkäyttöön valmisteltujen tuotteiden tai osien paino tiettynä vuotena;

P: tiettynä vuotena syntyneen pakkausjätteen määrä.”

P: tiettynä vuotena syntyneen pakkausjätteen määrä.”

---

(1)  Asia päätettiin palauttaa asiasta vastaavaan valiokuntaan toimielinten välisiä neuvotteluja varten työjärjestyksen 59 artiklan 4 kohdan neljännen alakohdan mukaisesti (A8-0029/2017).

1

(1a)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 94/62/EY, annettu 20 päivänä joulukuuta 1994, pakkauksista ja pakkausjätteistä (EYVL L 365, 31.12.1994, s. 10).

1a

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 94/62/EY, annettu 20 päivänä joulukuuta 1994, pakkauksista ja pakkausjätteistä (EYVL L 365, 31.12.1994, s. 10).

(1a)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/98/EY, annettu 19 päivänä marraskuuta 2008, jätteistä ja tiettyjen direktiivien kumoamisesta (EUVL L 312, 22.11.2008, s. 3).

1a

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/98/EY, annettu 19 päivänä marraskuuta 2008, jätteistä ja tiettyjen direktiivien kumoamisesta (EUVL L 312, 22.11.2008, s. 3).

(13)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 94/62/EY, annettu 20 päivänä joulukuuta 1994, pakkauksista ja pakkausjätteistä (EYVL L 365, 31.12.1994, s. 10).

13

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 94/62/EY, annettu 20 päivänä joulukuuta 1994, pakkauksista ja pakkausjätteistä (EYVL L 365, 31.12.1994, s. 10).

(14)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/98/EY, annettu 19 päivänä marraskuuta 2008, jätteistä ja tiettyjen direktiivien kumoamisesta (EUVL L 312, 22.11.2008, s. 3).

14

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/98/EY, annettu 19 päivänä marraskuuta 2008, jätteistä ja tiettyjen direktiivien kumoamisesta (EUVL L 312, 22.11.2008, s. 3).

(15)  COM(2013)0442.

15

(15)  COM(2013)0442.

15

(1a)  
  Neuvoston direktiivi 1999/31/EY, annettu 26 päivänä huhtikuuta 1999, kaatopaikoista (EYVL L 182, 16.7.1999, s. 1).

1a

Neuvoston direktiivi 1999/31/EY, annettu 26 päivänä huhtikuuta 1999, kaatopaikoista (EYVL L 182, 16.7.1999, s. 1).

(16)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

16

(16)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16 päivänä helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

16

(1)  EYVL L 50, 20.2.1997, s. 28.

1

(1)  EYVL L 50, 20.2.1997, s. 28.”

1

---

Keskiviikko 15. maaliskuuta 2017

| 25.7.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 263/360 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 263/360

---

P8_TA(2017)0078

EU:n ja Brasilian välinen sopimus: Kroatian myönnytysluettelossa olevien myönnytysten muuttaminen Kroatian Euroopan unioniin liittymisen johdosta ***

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. maaliskuuta 2017 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan unionin ja Brasilian liittotasavallan välillä vuoden 1994 tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) XXIV artiklan 6 kohdan ja XXVIII artiklan mukaisesti Kroatian tasavallan myönnytysluettelossa olevien myönnytysten muuttamisesta Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen johdosta kirjeenvaihtona tehdyn sopimuksen tekemisestä (13037/2016 – C8-0490/2016 – 2016/0307(NLE))

(Hyväksyntä)

(2018/C 263/33)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (13037/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (13037/2016),

| — | ottaa huomioon luonnoksen kirjeenvaihtona tehdyksi sopimukseksi Euroopan unionin ja Brasilian liittotasavallan välillä vuoden 1994 tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) XXIV artiklan 6 kohdan ja XXVIII artiklan mukaisesti Kroatian tasavallan myönnytysluettelossa olevien myönnytysten muuttamisesta Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen johdosta (13038/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnoksen kirjeenvaihtona tehdyksi sopimukseksi Euroopan unionin ja Brasilian liittotasavallan välillä vuoden 1994 tullitariffeja ja kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATT) XXIV artiklan 6 kohdan ja XXVIII artiklan mukaisesti Kroatian tasavallan myönnytysluettelossa olevien myönnytysten muuttamisesta Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen johdosta (13038/2016),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8-0490/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan v alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C8-0490/2016),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 1 ja 4 kohdan ja 108 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 99 artiklan 1 ja 4 kohdan ja 108 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan suosituksen (A8-0052/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan suosituksen (A8-0052/2017),

| 1. | antaa hyväksyntänsä sopimuksen tekemiselle; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden ja Brasilian liittotasavallan hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

---

| 25.7.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 263/361 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 263/361

---

P8_TA(2017)0079

Ajoneuvorekisteritietoja koskevan automaattisen tietojenvaihdon aloittaminen Tanskan kanssa *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. maaliskuuta 2017 esityksestä neuvoston täytäntöönpanopäätökseksi ajoneuvorekisteritietoja koskevan automaattisen tietojenvaihdon aloittamisesta Tanskan kanssa (12212/2016 – C8-0476/2016 – 2016/0815(CNS))

(Kuuleminen)

(2018/C 263/34)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon neuvoston esityksen (12212/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston esityksen (12212/2016),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Amsterdamin sopimuksella, 39 artiklan 1 kohdan ja siirtymämääräyksistä tehdyssä pöytäkirjassa N:o 36 olevan 9 artiklan, joiden mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C8-0476/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Amsterdamin sopimuksella, 39 artiklan 1 kohdan ja siirtymämääräyksistä tehdyssä pöytäkirjassa N:o 36 olevan 9 artiklan, joiden mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C8-0476/2016),

| — | ottaa huomioon rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi 23. kesäkuuta 2008 tehdyn neuvoston päätöksen 2008/615/YOS (1) ja erityisesti sen 33 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi 23. kesäkuuta 2008 tehdyn neuvoston päätöksen 2008/615/YOS (1) ja erityisesti sen 33 artiklan,

| — | ottaa huomioon 10. lokakuuta 2013 antamansa päätöslauselman rajatylittävän lainvalvontayhteistyön vahvistamisesta EU:ssa: ”Prümin päätöksen” täytäntöönpano ja eurooppalainen tietojenvaihtomalli (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. lokakuuta 2013 antamansa päätöslauselman rajatylittävän lainvalvontayhteistyön vahvistamisesta EU:ssa: ”Prümin päätöksen” täytäntöönpano ja eurooppalainen tietojenvaihtomalli (2),

| — | ottaa huomioon 9. heinäkuuta 2015 antamansa päätöslauselman Euroopan turvallisuusagendasta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. heinäkuuta 2015 antamansa päätöslauselman Euroopan turvallisuusagendasta (3),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 78 c artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 78 c artiklan,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A8-0051/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A8-0051/2017),

| 1. | hyväksyy neuvoston esityksen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia parlamentin hyväksymään tekstiin; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUVL L 210, 6.8.2008, s. 1.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2013)0419.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0269.

---

| 25.7.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 263/362 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 263/362

---

P8_TA(2017)0080

DNA-tietoja koskevan automaattisen tietojenvaihdon aloittaminen Kreikan kanssa *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. maaliskuuta 2017 esityksestä neuvoston täytäntöönpanopäätökseksi DNA-tietoja koskevan automaattisen tietojenvaihdon aloittamisesta Kreikan kanssa (12211/2016 – C8-0477/2016 – 2016/0816(CNS))

(Kuuleminen)

(2018/C 263/35)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon neuvoston esityksen (12211/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston esityksen (12211/2016),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Amsterdamin sopimuksella, 39 artiklan 1 kohdan ja siirtymämääräyksistä tehdyssä pöytäkirjassa N:o 36 olevan 9 artiklan, joiden mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C8-0477/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Amsterdamin sopimuksella, 39 artiklan 1 kohdan ja siirtymämääräyksistä tehdyssä pöytäkirjassa N:o 36 olevan 9 artiklan, joiden mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C8-0477/2016),

| — | ottaa huomioon rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi 23. kesäkuuta 2008 tehdyn neuvoston päätöksen 2008/615/YOS (1) ja erityisesti sen 33 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rajatylittävän yhteistyön tehostamisesta erityisesti terrorismin ja rajatylittävän rikollisuuden torjumiseksi 23. kesäkuuta 2008 tehdyn neuvoston päätöksen 2008/615/YOS (1) ja erityisesti sen 33 artiklan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 78 c artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 78 c artiklan,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A8-0053/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A8-0053/2017),

| 1. | hyväksyy neuvoston esityksen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia parlamentin hyväksymään tekstiin; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUVL L 210, 6.8.2008, s. 1.

---

| 25.7.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 263/363 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 263/363

---

P8_TA(2017)0081

Elintarvike- ja rehulainsäädäntö ja eläinten terveyttä ja hyvinvointia, kasvien terveyttä ja kasvinsuojeluaineita koskevat säännöt ***II

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. maaliskuuta 2017 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi virallisesta valvonnasta ja muista virallisista toimista, jotka suoritetaan elintarvike- ja rehulainsäädännön ja eläinten terveyttä ja hyvinvointia, kasvien terveyttä ja kasvinsuojeluaineita koskevien sääntöjen soveltamisen varmistamiseksi, sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 999/2001, (EY) N:o 396/2005, (EY) N:o 1069/2009, (EY) N:o 1107/2009, (EU) N:o 1151/2012, (EU) N:o 652/2014, (EU) 2016/429 ja (EU) 2016/2031, neuvoston asetusten (EY) N:o 1/2005 ja (EY) N:o 1099/2009 ja neuvoston direktiivien 98/58/EY, 1999/74/EY, 2007/43/EY, 2008/119/EY ja 2008/120/EY muuttamisesta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 854/2004 ja (EY) N:o 882/2004, neuvoston direktiivien 89/608/ETY, 89/662/ETY, 90/425/ETY, 91/496/ETY, 96/23/EY, 96/93/EY ja 97/78/EY ja neuvoston päätöksen 92/438/ETY kumoamisesta (virallista valvontaa koskeva asetus) (10755/1/2016 – C8-0015/2017 – 2013/0140(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely)

(2018/C 263/36)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (10755/1/2016 – C8-0015/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (10755/1/2016 – C8-0015/2017),

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 16. lokakuuta 2013 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 16. lokakuuta 2013 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 29. marraskuuta 2013 antaman lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 29. marraskuuta 2013 antaman lausunnon (2),

| — | ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (3) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2013)0265), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (3) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2013)0265),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 67 a artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 67 a artiklan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A8-0022/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A8-0022/2017),

| 1. | hyväksyy neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | toteaa, että säädös annetaan neuvoston kannan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan säädöksen yhdessä neuvoston puheenjohtajan kanssa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 297 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa pääsihteeriä allekirjoittamaan säädöksen, kun on tarkistettu, että kaikki menettelyt on suoritettu asianmukaisesti, ja julkaisemaan sen yhteisymmärryksessä neuvoston pääsihteerin kanssa Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUVL C 67, 6.3.2014, s. 166.

(2)  EUVL C 114, 15.4.2014, s. 96.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2014)0380.

---

| 25.7.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 263/364 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 263/364

---

P8_TA(2017)0082

470–790 MHz:n taajuusalueen käyttö unionissa ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 15. maaliskuuta 2017 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi 470–790 MHz:n taajuusalueen käytöstä unionissa (COM(2016)0043 – C8-0020/2016 – 2016/0027(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2018/C 263/37)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2016)0043), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2016)0043),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0020/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0020/2016),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 26. toukokuuta 2016 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 26. toukokuuta 2016 antaman lausunnon (1),

| — | on kuullut alueiden komiteaa, |
| --- | --- |

—

on kuullut alueiden komiteaa,

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan nojalla hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 20. tammikuuta 2017 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan nojalla hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 20. tammikuuta 2017 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön sekä kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan lausunnon (A8-0327/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan mietinnön sekä kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan lausunnon (A8-0327/2016),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, tekee siihen huomattavia muutoksia tai aikoo tehdä siihen huomattavia muutoksia; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUVL C 303, 19.8.2016, s. 127.

---

P8_TC1-COD(2016)0027

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 15. maaliskuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2017/... antamiseksi 470–790 MHz:n taajuusalueen käytöstä unionissa

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, päätöstä (EU) 2017/899.)

---

| 25.7.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 263/365 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 263/365

---

P8_TA(2017)0085

Vuoden 2018 talousarvion suuntaviivat – pääluokka III

Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. maaliskuuta 2017 vuoden 2018 talousarvion valmistelua koskevista yleisistä suuntaviivoista, pääluokka III – Komissio (2016/2323(BUD))

(2018/C 263/38)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan,

| — | ottaa huomioon vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 2. joulukuuta 2013 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 1311/2013 (1),

| — | ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (2) (jäljempänä ”toimielinten välinen sopimus”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta 2. joulukuuta 2013 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen (2) (jäljempänä ”toimielinten välinen sopimus”),

| — | ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 kumoamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 (3),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä 26. toukokuuta 2014 annetun neuvoston päätöksen 2014/335/EU, Euratom (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä 26. toukokuuta 2014 annetun neuvoston päätöksen 2014/335/EU, Euratom (4),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2017 (5) sekä siihen liittyvät parlamentin, neuvoston ja komission yhteiset lausumat (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2017 (5) sekä siihen liittyvät parlamentin, neuvoston ja komission yhteiset lausumat (6),

| — | ottaa huomioon neuvoston 21. helmikuuta 2017 antamat päätelmät varainhoitovuoden 2018 talousarviomenettelyn suuntaviivoista (6522/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 21. helmikuuta 2017 antamat päätelmät varainhoitovuoden 2018 talousarviomenettelyn suuntaviivoista (6522/2017),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 86 a artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 86 a artiklan,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A8-0060/2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A8-0060/2017),

| A. | ottaa huomioon, että vuosi 2018 on monivuotisen rahoituskehyksen 2014–2020 viides vuosi; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että vuosi 2018 on monivuotisen rahoituskehyksen 2014–2020 viides vuosi;

| B. | katsoo, että sisäisen taloudellisen ja sosiaalisen tilanteen sekä ulkoisten haasteiden ja poliittisen epävarmuuden vuoksi vuoden 2018 EU:n talousarvioon kohdistuu todennäköisesti edelleen painetta; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että sisäisen taloudellisen ja sosiaalisen tilanteen sekä ulkoisten haasteiden ja poliittisen epävarmuuden vuoksi vuoden 2018 EU:n talousarvioon kohdistuu todennäköisesti edelleen painetta;

| C. | katsoo, että talousarviossa on reagoitava välittömiin haasteisiin ja kriiseihin löytämällä unionin yhteiseen tulevaisuuteen investoivia kestäviä vastauksia; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että talousarviossa on reagoitava välittömiin haasteisiin ja kriiseihin löytämällä unionin yhteiseen tulevaisuuteen investoivia kestäviä vastauksia;

Kestävää kasvua, työllisyyttä ja turvallisuutta edistävä talousarvio

| 1. | on tyytyväinen siihen, että EU:n talousarviolla on merkittävä rooli konkreettisten ratkaisujen löytämisessä EU:n kohtaamiin haasteisiin; korostaa, että EU:n tasolla keskeisiä huolia ovat ihmisarvoiset, laadukkaat ja pysyvät työpaikat erityisesti nuorille, talouskasvu ja sosioekonominen lähentyminen, muuttoliike, turvallisuus ja populismin torjunta sekä ilmastonmuutos ja että EU:n talousarvio muodostaa yhä osan näiden ongelmien ratkaisua; korostaa, että solidaarisuuden on yhä oltava yksi EU:n talousarvion perusperiaatteista; painottaa, että vain vahvasta ja kohdennetusta EU:n talousarviosta, jolla on todellista eurooppalaista lisäarvoa, hyötyvät sekä kaikki jäsenvaltiot että EU:n kansalaisetkin; odottaa, että komissio antaa vuodeksi 2018 talousarvioesityksen, jonka avulla EU voi jatkaa vaurauden tuottamista kasvun ja työpaikkojen avulla ja varmistaa kansalaistensa turvallisuuden; |
| --- | --- |

1.

| 2. | katsoo, että budjettikurin säilyttämisen ohella EU:n talousarviolla on oltava välineet, joiden avulla se voi vastata moniin kriiseihin samanaikaisesti, ja tämän vuoksi on vaadittava tietyn tasoista joustavuutta; on sitä mieltä, että EU:n talousarvion painopisteiden keskiössä ovat edelleen kasvu ja työpaikat, mutta kestävä edistyminen ja kehitys näillä aloilla on saatava aikaan samalla, kun puututaan EU:n kansalaisten turvallisuutta koskeviin huoliin; pyytää jälleen, että EU:n vuoden 2018 talousarvion prioriteettien asettamiseen sovelletaan temaattista keskittämistä; |
| --- | --- |

2.

Tutkimus, infrastruktuuri ja pk-yritykset keskeisinä kasvun ja työpaikkojen edistäjinä

| 3. | korostaa, että EU:n talouden kilpailukyvyn parantaminen, infrastruktuuri, hyvin rahoitettu tutkimus, taitojen kehittämiseen suunnattu tuki ja EU:n jatkuva sitoutuminen investointien vahvistamiseen ovat keskeisessä asemassa, kun tarkoituksena on varmistaa talouskasvu ja työpaikkojen luominen; katsoo, että sosiaalisesti ja ympäristön kannalta kestävien ja hyväpalkkaisten työpaikkojen luominen on yksi EU:n talousarvion keskeisistä painopisteistä; katsoo, että työpaikkoja luodaan lähinnä yksityisellä sektorilla ja että riittävän suurta talousarviotukea on niin ollen osoitettava sekä yksityiseen että julkiseen sektoriin tehtävien investointien edistämiseen siten, että erityistä huomiota kiinnitetään pk-yrityksiin; painottaa tämän seurauksena Euroopan kansalaisille ja yrityksille todellista lisäarvoa tuottavan otsakkeen 1 a merkitystä ja pyytää, että tälle otsakkeelle taataan asianmukainen määrä rahoitusta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa, että todellisen kilpailukyvyn aikaansaaminen EU:ssa sekä maailmanlaajuisesti innovoivan ja kilpailukykyisen EU:n talouden varmistaminen edellyttävät investointeja tutkimukseen ja innovointiin sekä tukea uusyrityksille; pitää valitettavana, että hakemusten onnistumisaste on tutkimuksen ja innovoinnin alalle annettavan riittämättömän EU:n rahoituksen vuoksi hälyttävän alhainen ja että monet laadukkaat tutkimuksen ja innovoinnin alan hankkeet jätetään ilman EU:n rahoitusta; panee merkille, että monet sidosryhmät, pk-yritykset mukaan luettuina, eivät enää ole halukkaita toimittamaan Horisontti 2020 -hankkeita koskevia ehdotuksia; pyytää tältä osin, että Horisontti 2020 -ohjelmaa varten taataan asianmukainen määrä määrärahoja ja samalla jatketaan ohjelman yksinkertaistamista; painottaa, että Horisontti 2020 -ohjelman budjettia ei pidä lisätä muiden tutkimusohjelmien kustannuksella; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tiedostaa, että pk-yritykset ovat edelleen Euroopan talouden selkäranka ja että niillä on jatkossakin ratkaiseva työpaikkoja luova ja kasvua edistävä tehtävä EU:ssa; katsoo, että pk-yritykset ovat pääasiallisia työpaikkojen luomisen lähteitä, minkä vuoksi niille on taattava asianmukainen rahoitus; pyytää tässä yhteydessä, että COSME-ohjelman määrärahoja lisätään sen onnistuminen huomioon ottaen; korostaa, että uudessa monivuotisessa rahoituskehyksessä on tärkeää vahvistaa COSME-ohjelmaa, jotta pk-yrityksille voidaan tarjota aiempaa merkittävämpää EU:n tukea; katsoo, luomalla yhteisvaikutuksia muiden rahoitusvälineiden kanssa saataisiin aikaiseksi parempia tuloksia; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kannattaa painokkaasti eurooppalaisten infrastruktuuriverkostojen yhteentoimivuuden kehittämistä ja tehostamista; katsoo, että Verkkojen Eurooppa -välineen rahoitus on näiden tavoitteiden saavuttamisen kannalta ensiarvoisen tärkeä, ja pyytää komissiota varmistamaan, että rahoitus on asianmukaisella tasolla vuonna 2018; |
| --- | --- |

6.

| 7. | korostaa Euroopan strategisten investointien rahaston (ESIR) merkittävää roolia ja mahdollisuuksia vähentää Euroopassa yhä olevaa investointivajetta ja antaa arvoa tähän mennessä saavutetuille myönteisille tuloksille; pitää myönteisenä komission ehdotusta pidentää ESIR-rahaston voimassaoloaikaa vuoteen 2020 saakka, ja katsoo, että rahaston toimintaa ja myös täydentävyysperiaatteen ja maantieteellisen tasapainon soveltamista olisi edelleen parannettava ja että tältä osin lisätoimet ovat tarpeen; painottaa, että ESIR-rahastosta rahoitetut hankkeet on valittava laadun ja kysynnän perusteella; pitää myönteisinä komission aikomusta vahvistaa Euroopan investointineuvontakeskuksen roolia entistä kohdennetumman paikallisen teknisen tuen toimittamisessa eri puolilla EU:ta ja parantaa maantieteellistä tasapainoa; kehottaa komissiota myös analysoimaan säännöllisesti ESIR-rahaston lisäarvon arvioimalla rahaston vaikutuksia; |
| --- | --- |

7.

Koulutus ja nuorisotyöllisyys – nuoremman sukupolven menestyksen ennakkoedellytykset

| 8. | katsoo, että koulutus on kestävien, hyväpalkkaisten ja vakituisten työpaikkojen ennakkoedellytys; korostaa, että liikkuvuus on tärkeä keino, jolla nuoret eurooppalaiset voivat hyödyntää ihmisten koko osaamiskirjoa, ja lisäksi sen avulla laajennetaan koulutus-, ammattikoulutus- ja työllistymismahdollisuuksia; pitää tältä osin myönteisenä Erasmus+ -ohjelmaa sen helpottaessa nuorten opiskelijoiden, harjoittelijoiden ja vapaaehtoistyöntekijöiden Euroopan sisäistä liikkuvuutta; katsoo, että erityisesti nousevan nationalismin ja populismin aikoina on tärkeää helpottaa luontevaa vuorovaikutusta eri Euroopan maiden ja kulttuurien välillä, jotta voidaan lisätä eurooppalaista tietoisuutta ja identiteettiä; pyytää tässä yhteydessä, että Erasmus+ -ohjelman rahoitusta lisättäisiin edelleen vuonna 2018; |
| --- | --- |

8.

| 9. | painottaa, että nuorisotyöttömyys on yksi keskeisistä huolenaiheista Euroopan tasolla, koska sillä on erityisen suuri sosiaalinen vaikutus erityisesti unionin köyhimmillä alueilla, ja että se on kokonaiseen nuorten eurooppalaisten sukupolveen kohdistuva riski ja vaikeuttaa pitkäaikaista talouskasvua; korostaa, että nuorisotyöllisyysaloitteelle myönnetään osana EU:n vuoden 2017 talousarviota koskevaa sovittelusopimusta 500 miljoonan euron määrärahat vuonna 2017 hyväksyttävässä lisätalousarviossa; katsoo, että nuorisotyöllisyysaloite on olennainen osa työllisyyttä ja kasvua koskevaa unionin ensisijaista tavoitetta, ja on lujasti sitoutunut turvaamaan riittävän rahoituksen nuorisotyöttömyyden torjuntaan ja jatkamaan nuorisotyöllisyysaloitteen toteutusta nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen loppuun saakka, ja samanaikaisesti parantamaan sen toimintaa ja täytäntöönpanoa; korostaa tässä yhteydessä EU:n nuorisostrategian merkitystä; |
| --- | --- |

9.

| 10. | panee tyytyväisenä merkille ehdotuksen käynnistää ”Interrail-kortti Eurooppaan 18 vuotta täyttäville” -hanke; painottaa, että hankkeella on mahdollisuus lisätä eurooppalaista tietoisuutta ja identiteettiä; korostaa kuitenkin, että hanketta ei pitäisi rahoittaa muiden, erityisesti nuorisoa ja kulttuuria koskevien EU:n onnistuneiden ohjelmien kustannuksella ja että sen pitäisi olla sosiaalisesti mahdollisimman osallistava ja sen yhteydessä olisi pidettävä huolta myös siitä, että Euroopan reuna-alueiden saarien asukkaat osallistuvat ohjelmaan; pyytää komissiota arvioimaan aloitteen mahdolliset kustannukset ja rahoituslähteet ja esittämään tarkoituksenmukaisia ehdotuksia; |
| --- | --- |

10.

EU:n talousarvion perinteiset painopisteet investointiperiaatteina

| 11. | kannattaa painokkaasti aluepolitiikkaa yhtenä keskeisenä taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen koheesion varmistavana investointivälineenä EU:n talousarviossa; painottaa, että aluepolitiikka luo kasvua ja työllisyyttä kaikissa jäsenvaltioissa; on kuitenkin huolissaan siitä, että toimenpideohjelmien täytäntöönpano EU:n tasolla on viivästynyt nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen aikana tavalla, jota ei voida hyväksyä, mikä on tähän mennessä vähentänyt investointeja, jotka eivät niin ollen ole edistäneet riittävästi kasvua ja työpaikkojen luomista tai kaventaneet taloudellisia, sosiaalisia ja alueellisia eroja Euroopan alueilla ja Euroopan alueiden välillä; pyytää komissiota määrittämään viipeiden syyt ja jäsenvaltioita tekemään yhteistyötä viipeisiin puuttumiseksi, jotta erityisesti varmistetaan, että hallinto-, tarkastus- ja todentamisviranomaisten nimittäminen saadaan päätökseen ja täytäntöönpanoa nopeutetaan huomattavasti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tunnustaa Euroopan maataloussektorin merkityksen elintarviketurvan ylläpitäjänä ja biodiversiteetin hoitajana EU:ssa; ilmaisee täyden tukensa Venäjän kauppasaarrosta, lintuinfluenssasta ja maito- ja liha-alan kriisistä kärsiville viljelijöille; pyytää komissiota sen vuoksi jatkamaan tukeaan viljelijöille, jotka ympäri Eurooppaa yrittävät selviytyä odottamattomista markkinoiden heilahteluista, ja turvaamaan turvallisen ja laadukkaan elintarvikehuollon; pyytää kiinnittämään asianmukaisesti huomiota pienviljelyyn ja pienimuotoiseen kalastukseen; |
| --- | --- |

12.

Sisäiset haasteet

| 13. | on vakuuttunut siitä, EU:n talousarvio ei nykyolosuhteissa osoitetusti riitä maahanmuutto- ja pakolaiskriisin seurausten ja vastaavien humanitaaristen haasteiden tai esimerkiksi lisääntyvästä kansainvälisestä terrorismista johtuvien turvallisuusalan haasteiden käsittelyyn; korostaa, että tältä perustalta ongelmaan on löydettävä kestävä ratkaisu, sillä toistuva erityisvälineiden, kuten joustavuusvälineen, käyttöönotto on osoittanut, että EU:n talousarviota ei ole alun perin suunniteltu tämän kokoluokan kriiseihin vastaamiseen; huomauttaa, että maahanmuutto- ja pakolaiskriisin käsittelyä varten on hyväksyttävä johdonmukainen strategia, jossa on myös selkeät, mitattavissa olevat ja ymmärrettävät tavoitteet; muistuttaa kuitenkin, että vaikka näihin haasteisiin vastaamiseksi on otettava käyttöön täydentäviä määrärahoja, tämä tarve ei saa mennä muiden tärkeiden unionin politiikkojen, kuten työllisyyden ja kasvun, edelle; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pitää myönteisenä muun muassa sisäisen turvallisuuden rahaston ja turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston asemaa muuttoliike- ja pakolaiskriisin seurausten ja vastaavien humanitaaristen haasteiden käsittelyn välineinä ja vaatii näiden rahastojen osalta riittävää budjetointia tulevina vuosina; tunnustaa jäsenvaltioiden välisen taakanjaon periaatteen merkityksen rahoitettaessa toimia, joiden avulla pakolaisista pidetään asianmukaisesti huolta; pitää myönteisenä myös oikeus- ja sisäasioiden alan EU:n virastojen, kuten Europolin, Euroopan raja- ja merivartioviraston, Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston (EASO), Eurojustin, perusoikeusviraston ja eu-Lisan roolia, ja pyytää tässä yhteydessä, että ne saisivat tehtäviensä hoitoon enemmän määrärahoja ja henkilöstöä; on ehdottomasti sitä mieltä, että EU:n on investoitava enemmän rajaturvallisuuden vahvistamiseen ja rajavalvontaan, lainvalvontavirastojen ja kansallisten viranomaisten välisen yhteistyön tehostamiseen sekä terrorismin, radikalisoitumisen sekä vakavan ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaan parantamalla kotouttamistoimia ja -käytäntöjä, varmistamalla tietojärjestelmien yhteentoimivuuden ja takaamalla asianmukaiset palauttamisoperaatiot sellaisten henkilöiden osalta, jotka eivät ole oikeutettuja kansainväliseen suojeluun, kunnioittaen kaikilta osin palautuskiellon periaatetta; |
| --- | --- |

14.

| 15. | painottaa, että sisäisen turvallisuuden rahaston (IFS) nykyinen budjetti (noin 700 miljoonaa euroa sitoumuksina) ei riitä kansainvälisestä terrorismista aiheutuvien turvallisuushaasteiden käsittelemiseen; pyytää näin ollen, että rahoitusta lisätään, jotta turvallisuusinfrastruktuuri voidaan nostaa riittävämmälle ja nykyaikaisemmalle tasolle; |
| --- | --- |

15.

| 16. | muistuttaa unionin erillisvirastojen merkityksestä varmistettaessa unionin lainsäädännöllisten prioriteettien täytäntöönpano ja pyrittäessä siten saavuttamaan EU:n politiikan tavoitteet, jotka liittyvät muun muassa kilpailukykyyn, kasvuun ja työllisyyteen sekä nykyisen muuttoliike- ja pakolaiskriisin hallintaan; pitää siksi välttämättömänä osoittaa hallinto- ja toimintamenoihin riittävät rahoitus- ja henkilöresurssit, jotta virastot voivat hoitaa niille annetut tehtävät ja saavuttaa mahdollisimman hyviä tuloksia; korostaa, että virastojen henkilöstöön ja määrärahoihin vuoden 2014 talousarviosta alkaen tehtyjä lisäyksiä pidetään osana uusia politiikkatoimia ja lainsäädäntöä, eivätkä ne sisälly viiden prosentin henkilöstövähennystä koskevan tavoitteen laskelmaan; korostaa niin ollen, että vuoden 2018 talousarviossa ei pitäisi suunnitella mitään lisävähennyksiä EU:n virastojen henkilöstötaulukoihin sen viiden prosentin lisäksi, josta on sovittu toimielinten sopimuksessa Euroopan unionin kunkin toimielimen ja elimen osalta; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kannattaa painokkaasti puolustusalan tutkimusaloitteita, joiden tarkoituksena on kannustaa jäsenvaltioita parantamaan yhteistyötään ja aikaansaamaan yhteisvaikutusta puolustusalalla; korostaa kuitenkin, että tällaiselle toiminnalle on annettava uusia resursseja, sillä se on uusi poliittinen aloite, joka vaikuttaa merkittävästi EU:n talousarvioon; pyytää lisäksi, että tutkitaan kaikki mahdollisuudet rahoittaa puolustusalan tutkimusohjelma, jolle osoitetaan budjetti seuraavasta monivuotisesta rahoituskehyksestä; muistuttaa, että perussopimusten määräyksiä on noudatettava, ja pitää puolustusalan yhteistyön lujittamista yhtenä tarpeen olevana vaihtoehtona, jotta vastataan EU:n kohtaamiin turvallisuushaasteisiin, joita pitkittynyt epävakaus unionin naapurustossa ja epävarmuus tiettyjen EU:n kumppaneiden sitoutumisesta Naton tavoitteisiin ovat aiheuttaneet; korostaa lisäksi tarvetta parantaa Euroopan puolustusalan kilpailukykyä ja innovointia, jotka voivat osaltaan edistää kasvua ja työpaikkojen luontia; vaatii jäsenvaltioita varmistamaan asianmukaisen budjetoinnin ulkoisten haasteiden käsittelemiseksi yhdenmukaisemmalla tavalla; panee merkille Euroopan puolustusrahaston ja sen tutkimus- ja valmiusikkunan perustamisen; |
| --- | --- |

17.

| 18. | painottaa, että EU:n talousarviosta on tuettava Pariisin sopimuksen tavoitteiden ja EU:n omien pitkän aikavälin ilmastotavoitteiden saavuttamista täyttämällä vuosia 2014–2020 koskevassa monivuotisessa rahoituskehyksessä säädetty ilmastoa koskeva 20 prosentin rahoitustavoite; ilmaisee huolensa siitä, että EU:n vuotta 2020 koskevia biodiversiteettitavoitteita ei saavuteta ilman merkittäviä lisäponnistuksia; korostaa näin ollen biodiversiteetin suojelun valtavirtaistamisen tärkeyttä EU:n talousarviossa siten, että keskitytään erityisesti LIFE-ohjelmaan ja Natura 2000 -verkostoon; |
| --- | --- |

18.

Ulkoiset haasteet

| 19. | korostaa, että unionin talousarvio on myös ulkoisen solidaarisuuden väline, jolla toimitetaan kiireellistä apua humanitaarisissa ja siviileihin kohdistuvissa kriiseissä tarjoamalla tukea hädänalaisille maille; muistuttaa, että köyhyyden poistamista ja kestävää kehitystä koskevat haasteet on vahvistettu unionin ja sen jäsenvaltioiden keskeiseksi prioriteetiksi; muistuttaa tässä yhteydessä, että unioni on sitoutunut osallistumaan kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseen sekä saavuttamaan tavoitteen antaa virallista kehitysapua 0,7 prosenttia BKTL:stä vuoden 2015 jälkeistä aikaa koskevan toimintasuunnitelman aikana; korostaa, että pitkällä aikavälillä kehitysapu tuottaa voittoa sijoituksesta kaupan lisääntymisen ja BKT:n kasvun muodossa Euroopassa; |
| --- | --- |

19.

| 20. | toistaa olevansa vakuuttunut siitä, että nykyisen maahanmuutto- ja pakolaiskriisin ja vastaavien humanitaaristen haasteiden perimmäisiin syihin puuttuminen edellyttää, että EU vahvistaa asemaansa investoimalla muuttovirtojen alkuperämaihin; pyytää komissiota suunnittelemaan etenemissuunnitelman, jonka avulla maahanmuuttokriisiin puututaan tehokkaasti; korostaa, että kaikki kehityspolitiikan välineet edellyttävät suurempia strategisia mukautuksia, jotta voidaan varmistaa vakaa taloudellinen ja sosiaalinen kehitys, joka ei vaaranna olemassa olevien ulkoisten politiikkojen täytäntöönpanoa; panee merkille, että investoinnit infrastruktuuriin, asumiseen, koulutukseen ja terveydenhoitoon ja pk-yritysten tukeen, jonka erityisenä painopisteenä ovat työpaikkojen luominen, sosiaaliturva ja sosiaalinen osallisuus, ovat osa ratkaisua, jolla puututaan muuttoliikkeen perimmäisiin syihin; suhtautuu sen vuoksi myönteisesti ulkoiseen investointiohjelmaan, joka johdonmukaisena ja koordinoituna kehyksenä tarjoaisi osaratkaisun näihin haasteisiin ja jonka avulla edistettäisiin investointeja Afrikkaan ja Euroopan naapuruuspolitiikan piiriin kuuluviin maihin, ottaen huomioon, että ohjelman on oltava täysin yhdenmukainen kestävän kehityksen tavoitteiden kanssa ja edistettävä niiden saavuttamista; odottaa, että ulkoisella investointiohjelmalla edistetään kestävää kehitystä ihmisoikeuksia, ilmastonmuutoksen hillitsemistä tai hyvää hallintotapaa vaarantamatta ja että Euroopan kestävän kehityksen rahaston ja sen hankkeiden hallinnon avoimuus varmistetaan; |
| --- | --- |

20.

| 21. | panee merkille, että komissiolla on nykyään taipumuksena turvautua rinnakkaisiin budjettimekanismeihin, kuten Turkin-pakolaisavun koordinointivälineeseen, erityisrahastoihin ja muihin vastaaviin välineisiin, mikä ei kaikissa tilanteissa ole osoittautunut onnistuneeksi ratkaisuksi; on huolissaan siitä, että rahoitusvälineiden perustaminen unionin talousarvion ulkopuolelle heikentää talousarvion avointa hallintoa ja haittaa parlamentin oikeutta harjoittaa tehokasta menojen valvontaa; on niin ollen edelleen sitä mieltä, että viime vuosina ilmestyneet tilapäiset ulkoiset rahoitusvälineet on sisällytettävä EU:n talousarvioon siten, että niiden täytäntöönpano pysyy täysin parlamentin valvonnassa; korostaa kuitenkin, että näitä välineitä ei saa rahoittaa muiden olemassa olevien ulkoisten välineiden kustannuksella; panee merkille jäsenvaltioiden näihin rahastoihin lupaamien varojen ja jäsenvaltioiden tosiasiallisten rahoitusosuuksien eron ja kehottaa jäsenvaltioita pitämään lupauksensa toimittaa EU:n rahoitusosuuksia vastaavat rahoitusosuudet; |
| --- | --- |

21.

| 22. | painottaa, että yksi EU:n vakauden ja vaurauden säilyttämisen ehdoista on vakaa EU:n naapuruuspolitiikka; pyytää komissiota sen vuoksi varmistamaan, että etusijalle asetetaan investoinnit EU:n naapuruusmaihin ja täten tuetaan alueen pääasiallisiin ongelmiin puuttumiseen tähtääviä ponnistuksia, joita ovat muuttoliike- ja pakolaiskriisi ja vastaavat humanitaariset haasteet eteläisissä naapuruusmaissa ja Venäjän voimatoimet itäisissä naapuruusmaissa; muistuttaa, että EU:n kanssa assosiaatiosopimuksia täytäntöönpanevien maiden tukeminen on ensiarvoisen tärkeää poliittisten ja taloudellisten uudistusten helpottamisessa, mutta korostaa, että tällaista tukea olisi myönnettävä, kunnes kyseiset maat täyttävät tukikelpoisuuskriteerit erityisesti oikeusvaltion ja demokraattisten instituutioiden aseman vahvistamisen kannalta; |
| --- | --- |

22.

Riittävä määrä maksumäärärahoja – enemmän uskottavuutta EU:lle

| 23. | pyytää jälleen, että EU:n talousarviossa olisi riittävä määrä maksumäärärahoja, jotta se vastaisi pääasiallista tarkoitustaan investointibudjettina; on vakuuttunut siitä, että tämä ei toteudu, jos EU ei noudata sitoumuksiaan ja vaarantaa siten oman uskottavuutensa; |
| --- | --- |

23.

| 24. | korostaa, että jaetun hallinnoinnin piiriin kuuluvien, vuosina 2014–2020 toteutettavien ohjelmien täytäntöönpanoviipeet johtivat siihen, että vuosia 2016 ja 2017 koskevien maksupyyntöjen määrä väheni; on erityisen huolissaan siitä, että nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen loppua kohti muodostuu jälleen maksamattomien laskujen suma, ja muistuttaa, että vuoden 2014 lopussa määrä oli ennenäkemättömällä 24,7 miljardin euron tasolla; suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio esitti monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnin yhteydessä ensimmäistä kertaa vuoteen 2020 ulottuvan maksuennusteen, mutta korostaa, että se on päivitettävä asianmukaisesti joka vuosi, jotta budjettivallan käyttäjä voi toteuttaa tarvittavat toimenpiteet ajoissa; |
| --- | --- |

24.

| 25. | korostaa, että monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnista ei ole vielä tehty lopullista sopimusta, mutta silti monet parhaillaan neuvottelujen kohteena olevat arvioinnin myönteiset osa-alueet, kuten erityisesti joustavuuden kasvu, saattaisivat osoittautua välttämättömiksi ehkäistäessä tulevaa maksukriisiä tai siihen reagoitaessa; katsoo, että jos koheesiopolitiikan täytäntöönpano nopeutuu odotetusti, suurempaa joustavuutta saatetaan tarvita jo ensi vuonna maksumäärärahojen riittävän määrän varmistamiseksi EU:n talousarviossa vastauksena täytäntöönpanon nopeutumiseen sekä sen välttämiseksi, että koheesiopolitiikan alaisuudessa kertyy maksamattomia laskuja vuoden loppuun; |
| --- | --- |

25.

| 26. | panee merkille ja pitää valitettavana, että yritysten veropetokset ja veronkierto ovat aiheuttaneet merkittäviä verotulojen menetyksiä jäsenvaltioissa, mikä pienentää niiden maksuosuuksia unionin talousarvioon; toteaa lisäksi, että tällainen epärehellinen verokilpailu tarkoittaa joissakin tapauksissa BKT:n siirtoja toisiin jäsenvaltioihin ja BKTL:n siirtoja unionin ulkopuolisiin veroparatiiseihin, jolloin jäsenvaltioiden yhteenlasketut maksuosuudet unionin talousarvioon ovat supistuneet; |
| --- | --- |

26.

| 27. | muistuttaa olleensa jo kauan sitä mieltä, että erityisrahoitusvälineiden (joustoväline, EU:n solidaarisuusrahasto, Euroopan globalisaatiorahasto ja hätäapuvaraus) maksumäärärahat on laskettava maksusitoumusmäärärahojen tavoin ylittämällä monivuotisen rahoituskehyksen maksujen enimmäismäärä; painottaa monivuotisen rahoituskehyksen meneillään olevan väliarvioinnin osalta, että monivuotisen rahoituskehyksen erityisvälineisiin liittyvien maksujen budjetointiongelman ratkaisussa on mahdollisesti edistytty ennakoimattomiin menoihin varatusta liikkumavarasta vuonna 2014 tehdyn päätöksen tarkistuksen ansiosta, vaikka tätä ongelmaa ei ole ratkaistu yksiselitteisesti; |
| --- | --- |

27.

Tulevaisuuden näkymät

| 28. | korostaa, että monivuotista rahoituskehystä koskevan asetuksen mukaisesti komissio aikoo esittää vuoden 2017 loppuun mennessä ehdotuksensa vuoden 2020 jälkeistä monivuotista rahoituskehystä varten ja että ehdotuksissa olisi otettava huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan EU:sta eroamista koskeva päätös, joka vaikuttaa vuoden 2020 jälkeiseen monivuotiseen rahoituskehykseen; korostaa, että tämän päätöksen vuoksi on mahdotonta edetä tavalliseen tapaan; pitää äärimmäisen tärkeänä uuden rahoituskehyksen laatimiseen johtavaa prosessia ja uudistettua ja tehokkaampaa EU:n talousarviota ja odottaa sen olevan oikeassa suhteessa unionin kohtaamiin haasteisiin ja unionin jo tekemiin sitoumuksiin nähden; pyytää saattamaan meneillään olevan monivuotisen rahoituskehyksen väliarvioinnin nopeasti myönteisesti päätökseen, jotta voidaan varmistaa, että nykyistä rahoituskehystä muokataan tarvittavalla tavalla ja että EU:n talousarviosta tehdään entistä joustavampi, mikä on välttämätöntä unionin tavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | korostaa, että EU:n talousarvion ennustettavuus ja pitkän aikavälin kestävyys ovat vahvan ja vakaan Euroopan unionin ennakkoedellytys; korostaa tarvetta yhdenmukaistaa monivuotisen rahoituskehyksen kesto sekä parlamentin että komission poliittisiin toimikausiin; kehottaa kiinnittämään huomiota siihen, että Yhdistyneen kuningaskunnan vetäytyminen EU:sta tarjoaa mahdollisuuden puuttua pitkäaikaisiin ongelmiin, jotka ovat olleet etenkin EU:n talousarvion tulopuolella esteenä sille, että EU:n talousarvion koko todellinen potentiaali olisi voitu hyödyntää, jotta kaikki Yhdistyneen kuningaskunnan hyväksi tehtävät korjaukset ja korjausmekanismit voidaan poistaa vähitellen; toistaa puoltavansa EU:n omien varojen perusteellista uudistusta ja on tässä suhteessa tyytyväinen siihen, että omia varoja käsittelevä korkean tason työryhmä on esittänyt lopullisen kertomuksen; kehottaa kaikkia osallistujia tekemään kertomuksen pohjalta asianmukaiset johtopäätökset ja analysoimaan mahdollisuutta toteuttaa omia varoja käsittelevän korkean tason työryhmän esittämät suositukset, joiden avulla EU:n talousarviosta tulisi vakaampi, yksinkertaisempi, riippumattomampi, oikeudenmukaisempi ja ennakoitavampi; odottaa, että kaikkien uusien omien varojen myötä jäsenvaltioiden BKTL-perusteiset maksuosuudet pienenisivät; suhtautuu myönteisesti omia varoja käsittelevän korkean tason työryhmän johtopäätökseen, joka koski EU:n talousarvion kohdentamista suurinta eurooppalaista lisäarvoa tuottaviin aloihin ja oikeudenmukaisen palautuman periaatetta, jonka pitäisi kertomuksen mukaan lopettaa se, että kaikki jäsenvaltiot hyötyvät EU:n talousarviosta niiden nettojäännöksestä huolimatta; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kannustaa komissiota jatkamaan tulossuuntautunutta EU:n talousarviota koskevan strategian kehittämistä ja täytäntöönpanoa; painottaa tässä yhteydessä sääntöjen yksinkertaistamisen, valvontamenettelyn sujuvoittamisen ja asianmukaisten tulosindikaattorien kehittämisen tärkeyttä; |
| --- | --- |

30.

| 31. | korostaa, että sukupuolten tasa-arvon periaate olisi mahdollisuuksien mukaan valtavirtaistettava monialaisena politiikkatavoitteena kaikkiin EU:n talousarvion osastoihin; |
| --- | --- |

31.

| 32. | korostaa, miten tärkeää on, että parlamentti on täysimääräisesti mukana käsittelemässä kaikkia talousarvioon liittyviä kysymyksiä ainoana EU:n kansalaisten demokraattisesti valitsemana toimielimenä; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pyytää neuvostoa toimimaan poliittisten kantojensa mukaisesti ja tekemään yhteistyötä, jotta varmistetaan, että EU:n talousarvio on riittävä; |
| --- | --- |

33.

o

o o

| 34. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle ja tilintarkastustuomioistuimelle. |
| --- | --- |

34.

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 884.

(2)  EUVL C 373, 20.12.2013, s. 1.

(3)  EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1.

(4)  EUVL L 168, 7.6.2014, s. 105.

(5)  EUVL L 51, 28.2.2017.

(6)  Hyväksytyt tekstit 1.12.2016, P8_TA(2016)0475.

---

Torstai 16. maaliskuuta 2017

| 25.7.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 263/371 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 263/371

---

P8_TA(2017)0090

Konfliktialueilta ja korkean riskin alueilta peräisin olevien mineraalien ja metallien toimitusketjuun sovellettava tuojien due diligence -järjestelmä ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 16. maaliskuuta 2017 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi konfliktialueilta ja korkean riskin alueilta peräisin olevien tinan, tantaalin ja volframin, niiden malmien ja kullan toimitusketjuun sovellettavan, vastuullisten tuojien omaehtoiseen vakuutukseen perustuvan unionin due diligence -järjestelmän perustamisesta (COM(2014)0111 – C7-0092/2014 – 2014/0059(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2018/C 263/39)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2014)0111), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2014)0111),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 207 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0092/2014), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 207 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C7-0092/2014),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan nojalla hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 8. joulukuuta 2016 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan nojalla hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 8. joulukuuta 2016 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan mietinnön ja kehitysvaliokunnan lausunnon (A8-0141/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan mietinnön ja kehitysvaliokunnan lausunnon (A8-0141/2015),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan (1); |
| --- | --- |

1.

| 2. | panee merkille tämän päätöslauselman liitteenä olevan neuvoston lausuman ja komission lausumat; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, tekee siihen huomattavia muutoksia tai aikoo tehdä siihen huomattavia muutoksia; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Tämä kanta korvaa 20. toukokuuta 2015 hyväksytyt tarkistukset (Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2015)0204).

---

P8_TC1-COD(2014)0059

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 16. maaliskuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/... antamiseksi unionin tuojiin, jotka tuovat konfliktialueilta ja korkean riskin alueilta peräisin olevia tinaa, tantaalia ja volframia, niiden malmeja sekä kultaa, sovellettavien toimitusketjun due diligence -velvoitteiden vahvistamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2017/821.)

---

LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE

Neuvoston lausuma Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksesta sellaisia unionin tuojia koskevista toimitusketjun due diligence -velvoitteista, jotka tuovat konfliktialueilta ja korkean riskin alueilta peräisin olevaa tinaa, tantaalia ja volframia, niiden malmeja ja kultaa

Neuvosto hyväksyy poikkeuksellisesti sen, että komissiolle siirretään valta hyväksyä delegoituja säädöksiä liitteessä I esitettyjen kynnysarvojen muuttamiseksi 1 artiklan 4 ja 5 kohdan mukaisesti, jotta varmistetaan kynnysarvojen oikea-aikainen hyväksyminen ja saavutetaan tämän asetuksen tavoitteet. Tällainen hyväksyminen ei rajoita tulevien lainsäädäntöehdotusten antamista kaupan alalla eikä ulkosuhteiden alalla kokonaisuudessaan.

Komission lausuma 1 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksesta sellaisia unionin tuojia koskevista toimitusketjun due diligence -velvoitteista, jotka tuovat konfliktialueilta ja korkean riskin alueelta peräisin olevaa tinaa, tantaalia ja volframia, niiden malmeja ja kultaa

Komissio harkitsee sellaisia EU:n yrityksiä koskevien uusien lainsäädäntöehdotusten esittämistä, joiden toimitusketjuissa on tinaa, tantaalia ja volframia sekä kultaa sisältäviä tuotteita, jos se tulee siihen johtopäätökseen, että mineraalien vastuullista globaalia toimitusketjua koskevat EU:n markkinoiden yhteistoimet eivät riitä saamaan aikaan vastuullista toimituskäyttäytymistä tuottajamaissa, tai jos se arvioi, että sellaisten toimitusketjun loppupäässä olevien toimijoiden sitoutuminen, jotka ovat ottaneet käyttöön toimitusketjun due diligence -järjestelmiä OECD:n ohjeiden mukaisesti, on riittämätöntä.

Komission lausuma 2 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksesta sellaisia unionin tuojia koskevista toimitusketjun due diligence -velvoitteista, jotka tuovat konfliktialueilta ja korkean riskin alueelta peräisin olevaa tinaa, tantaalia ja volframia, niiden malmeja ja kultaa

Käyttäessään 1 artiklan 5 kohdan nojalla saamaansa valtaa antaa delegoituja säädöksiä komissio ottaa asianmukaisesti huomioon asetuksen tavoitteet etenkin sellaisina kuin ne on esitetty johdanto-osan 1, 7, 10 ja 17 kappaleessa.

Näin toimiessaan komissio tarkastelee erityisesti erinäisiä riskejä, jotka liittyvät kullan toimitusketjujen alkupään toimintaan konfliktialueilla ja korkean riskin alueilla, ja ottaa huomioon sellaisten unionin mikro- ja pk-yritysten aseman, jotka tuovat unioniin kultaa.

Komission lausuma 3 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksesta sellaisia unionin tuojia koskevista toimitusketjun due diligence -velvoitteista, jotka tuovat konfliktialueilta ja korkean riskin alueelta peräisin olevaa tinaa, tantaalia ja volframia, niiden malmeja ja kultaa

Vastauksena erityisiä suuntaviivoja koskevaan Euroopan parlamentin pyyntöön komissio haluaa kehittää tulosindikaattoreita, jotka koskevat nimenomaisesti konfliktialueiden mineraalien hankintaa. Tällaisten suuntaviivojen avulla asiaankuuluvia yrityksiä, joissa on yli 500 työntekijää ja joiden on julkistettava muita kuin taloudellisia tietoja direktiivin 2014/95/EU mukaisesti, kannustettaisiin julkistamaan tietoja tinaa, tantaalia, volframia tai kultaa sisältävistä tuotteista.

---

| 25.7.2018 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 263/373 |
| --- | --- | --- | --- |

25.7.2018

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 263/373

---

P8_TA(2017)0091

Kalatalousalan tietojen keruuta, hallintaa ja käyttöä koskevat unionin puitteet ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 16. maaliskuuta 2017 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi kalatalousalan tietojen keruuta, hallintaa ja käyttöä koskevista unionin puitteista sekä yhteistä kalastuspolitiikkaa koskevien tieteellisten lausuntojen tukemisesta (uudelleen laadittu toisinto) (COM(2015)0294 – C8-0160/2015 – 2015/0133(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys – uudelleenlaatiminen)

(2018/C 263/40)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2015)0294), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2015)0294),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 43 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0160/2015), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 43 artiklan 2 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C8-0160/2015),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 16. syyskuuta 2015 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 16. syyskuuta 2015 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 10. helmikuuta 2016 antaman lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 10. helmikuuta 2016 antaman lausunnon (2),

| — | ottaa huomioon säädösten uudelleenlaatimistekniikan järjestelmällisestä käytöstä 28. marraskuuta 2001 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon säädösten uudelleenlaatimistekniikan järjestelmällisestä käytöstä 28. marraskuuta 2001 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (3),

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan kalatalousvaliokunnalle työjärjestyksen 104 artiklan 3 kohdan mukaisesti osoittaman 28. tammikuuta 2016 päivätyn kirjeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan kalatalousvaliokunnalle työjärjestyksen 104 artiklan 3 kohdan mukaisesti osoittaman 28. tammikuuta 2016 päivätyn kirjeen,

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan nojalla hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 20. tammikuuta 2017 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 69 f artiklan 4 kohdan nojalla hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 20. tammikuuta 2017 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 104 ja 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 104 ja 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön (A8-0150/2016), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön (A8-0150/2016),

| A. | toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan komission ehdotus ei sisällä muita sisällöllisiä muutoksia kuin ne, jotka siinä on sellaisiksi yksilöity, ja siinä ainoastaan kodifioidaan aikaisemman säädöksen muuttumattomina säilyvät säännökset näiden muutosten kanssa säännösten asiasisältöä muuttamatta; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän mukaan komission ehdotus ei sisällä muita sisällöllisiä muutoksia kuin ne, jotka siinä on sellaisiksi yksilöity, ja siinä ainoastaan kodifioidaan aikaisemman säädöksen muuttumattomina säilyvät säännökset näiden muutosten kanssa säännösten asiasisältöä muuttamatta;

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan ja ottaa huomioon Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission oikeudellisista yksiköistä koostuvan neuvoa-antavan ryhmän suositukset; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, tekee siihen huomattavia muutoksia tai aikoo tehdä siihen huomattavia muutoksia; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUVL C 13, 15.1.2016, s. 201.

(2)  EUVL C 120, 5.4.2016, s. 40.

(3)  EYVL C 77, 28.3.2002, s. 1.

---

P8_TC1-COD(2015)0133

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 16. maaliskuuta 2017, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/... antamiseksi kalatalousalan tietojen keruuta, hallintaa ja käyttöä koskevista unionin puitteista sekä yhteistä kalastuspolitiikkaa koskevien tieteellisten lausuntojen tukemisesta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 199/2008 kumoamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2017/1004.)

---